bet · GS01NU11 · 2005-04-05 00:00:00 — Vidare nämns att det ärönskvärt att få till stånd en överenskommelse om attminska antalet rapporter som regelbundet måste tasfram av medlemsstaterna.Nedan listas ett antal punkter för den inremarknadens utveckling:- presenterade kommissionen en ny strategi isyfte att få den inre marknaden att växa och fungerai takt med utvidgningen och möjliggöra attLissabonmålet uppnås. Bland annat uppmärksammadesfri rörlighet, reduktion av skattehinder,förbättrande av villkoren för företagande [3]ochförenkling av regelverket. Strategin omfattar åren2003-2006 och utvärderas genom en s.k.genomföranderapport. genomföranderapportkunde konstateras att två tredjedelar av åtgärdernasom planerats för var genomförda. Blandannat har förhandlingarna om tjänstedirektivetpåbörjats, länderna har enats om 40 av 42 åtgärderinom handlingsplanen för finansiella tjänster, vissakonsumentpolitiska åtgärder fortskrider m.m. Detgemensamma tvistlösningssystemet för handelshinder,Solvit, omfattar numera alla medlemsstater ochantalet hanterade fall har dubblerats. avärendena har blivit lösta på i genomsnitt tio veckorinom ramen för Solvit.- Regelförbättringsarbetet fortskrider, bl.a. genomfortsatta konsekvensanalyser och åtgärder för attminska den administrativa bördan. Analyser av densamlade regelmassans effekt på konkurrenskraften iviktiga sektorer har gjorts, bl.a. när det gällerbilsektorn. Enligt den ovan nämnda syntesrapportenplanerar kommissionen att genomföra fler analyser,bl.a. på energiområdet och i fråga om finansiellatjänster.- EU-arbetet har haft en viktig roll när det gälleratt förbättra konkurrensen, särskilt på energi-,transport- och telekommunikationsmarknaderna.Sverige har varit drivande i detta arbete och liggerjämfört med andra medlemsstater långt framme iprocessen när det gäller såväl tidpunkten föravreglering som omfattningen avkonkurrensutsättningen. Fokus riktas nu mot vilkeneffekt den legala avregleringen har givit och hurregelverken tillämpas i medlemsstaterna.- Fler företag strävar efter att etablera sig påeuropeisk nivå. Att driva företag och ta hänsyn till25 olika system för företagsbeskattning innebärproblem för företagen. har tre direktivpå bolagsskatteområdet antagits. Diskussionen om enkonsoliderad bas för företagsskatten har fortsatt.- Frågan om bättre och mer information om den inremarknaden och EU har också uppmärksammats.Kommissionen har uppmanat alla medlemsstater attupprätta nationella handlingsplaner för attkonsumenter och företag skall få information om deninre marknaden. I har regeringen - som ettled i detta arbete - uppdragit till Kommerskollegiumatt lämna underlag till arbetet med att ta fram ennationell strategi för att utveckla den inremarknaden i . Underlaget skall utgöras av enkartläggning och analys av svenska intressenterskunskaper och attityder om EU:s inre marknad. I endelrapport från redovisas företagsinformation om den inre marknaden (dnr 100-174-04).Ett av resultaten var att av de tillfrågade småoch medelstora företagen med utrikeshandel intekunde peka ut en enda organisation som gerinformation om EU. Vidare skulle av detillfrågade företagen välkomna en gemensamkontaktpunkt, som omfattade all information om EU.Även svenska myndigheters uppfattning om EU:s inremarknad har undersökts av . Irapporten - ja, men hur? (dnr 100-172-2004)redovisas att myndigheternas kunskaper om ochattityder till EU:s inre marknad varierar stort ochatt myndigheterna inte har strategier för hurde skall driva EU-frågor. föreslåratt innebörden i EU-medlemskapet klargörs iverksförordningen, instruktioner m.m. En slutrapportskall redovisas av i mars 2005.Enligt en presenterad utvärdering som gjortsav en brittisk fristående tankesmedja (Centre forEuropean Reform) intar förstaplatsen blandEU-länderna när det gäller att uppfylla målen iLissabonprocessen. Utvärderingen omfattar den förstafemårsperioden av processen. och Finlandligger strax efter Sverige.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna när det gäller önskvärdheten av attstärka den inre marknaden. Mot bakgrund av att EU:sinre marknad inte har fått fullt genomslag i Sverigeär det positivt att regeringen har tagit steg föratt formulera en nationell strategi för att utveckladen inre marknaden i . Enligt utskottetsmening är det viktigt att den inre marknadensmöjligheter effektivt kan tas till vara i Sverige.Som redovisats ovan pågår ett stort antal åtgärdermed syfte att effektivisera regleringen av den inremarknaden. Olika harmoniseringsåtgärder fortgår isyfte att öka konkurrenskraften inom unionen.Viktiga framsteg har gjorts inom ramen förLissabonstrategin, och den nu inleddahalvtidsöversynen syftar till att "vässa" åtgärdernaför att uppnå målet . Utskottet ställersig bakom att halvtidsöversynen skall fokusera påett snabbare genomförande av en balanserad agendasom omfattar dels ekonomiska reformer för attförbättra den inre marknaden och främja tillväxten,dels moderniseringar av sociala system för att ökaarbetskraftsutbudet genom tillgång till livslångtlärande, bra barnomsorg och ökad jämställdhet.Utskottet ser hållbara offentliga finanser ochförbättringar på miljöområdet som viktiga instrumentför att stärka den inre marknaden.Med hänsyn till den utveckling som pågår inom EUrörande den inre marknadens funktionssätt m.m. anserutskottet att det inte är påkallat med någotriksdagens uttalande i dessa frågor. Det aktuellamotionsyrkandet avstyrks därmed. **FOOTNOTES**[1]:a idéer och gröna idéer om hur sakeroch ting kan göras ännu bättre är en sak,men låt oss så långt det är möjligt bliöverens om vad detta tjänstedirektiv ialla sina detaljer fak[2]:tiskt innebär och så långt det ärmöjligt ta reda på vad de olikaprinciperna, som ibland korsar varandra,innebär för oss i . Om vi kan[3]:komma så långt tror jag att vi kan ha en mycketspännande politisk debatt.Vi tackar alla som kommit hit och förklarar härmeddenna hearinReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. WTO-frågor (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2004/05:U254 yrkandena2, 4, 5, 7-14 och 15 i denna del och 2004/05:U278yrkande 6 och avslår motionerna 2004/05:U313yrkandena 5 och 6, 2004/05:MJ332 yrkande 9 och2004/05:N274 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeWTO har en potential att bli ett centralt forum fören global handelsregim som främjar hållbarutveckling och en jämlik global resursfördelning. Vianser dock i likhet med uppfattningen i motion2004/05:U254 (mp) att i-länderna har visat dåliglyhördhet för situation och att detmåste till stora och genomgripande förändringar isåväl struktur som i dess olikaförhandlingsprocesser. Från ett u-landsperspektiv ärresultaten av juliöverenskommelsen blandade. I-länderna har ett stort ansvar för att åstadkomma attdet slutliga resultatet av Doharundan verkligenskall genomsyras av krav.Tillvaratagandet av intressen ärcentralt, skriver utskottets majoritet, men påpekarsamtidigt att det krävs en balanserad uppgörelse däralla WTO-medlemmar får sina intressen tillgodosedda.För att klyftorna i världen skall minska ochorättvisor rättas till krävs det dock en generösinställning från i-ländernas sida till iförhandlingarna.Tyvärr preciserade juliöverenskommelsen inte datumför när exportsubventionerna på jordbruksområdetskall vara avvecklade. bör verka för attdatum sätts inom en så snar framtid som möjligt ochatt EU i förhandlingar om sänkning av minimistödenskall göra en strikt tolkning av vilka rika ländersom skall beröras. Vidare anser vi attbomullsinitiativet inom WTO verkligen måsteprioriteras; bör driva detta inom EU-kretsen.I juliöverenskommelsen gav i-länderna löften omteknisk assistans till stöd för uppbyggnad avförhandlingskapaciteten i . Dessa löftenfår inte vara tomma ord utan måste infrias. När detgäller Singaporefrågorna måste förhandlingsmandatetför omprövas mot bakgrunden att motsatt sig avtalsförhandlingar. Förenkladehandelsprocedurer kanske kan komma till stånd utanavtal, och övriga Singaporefrågor bör helt avförasfrån diskussionen enligt vår mening.Nyttigheter som rent vatten, vård och utbildninghör inte hemma i ett multilateralt handelsavtal somlångsiktigt permanentar privata lösningar; därförbör i EU verka för att distinktionen mellanoffentlig sektor och tjänstehandel i GATS-avtalettydliggörs. När det gäller vattendistribution bör EUdra tillbaka de krav som EU lagt på andra länder.Vidare bör avtalet ändras så att kontinuerligautvärderingar av måluppfyllelsen skall varavägledande för de åtgärder som vidtas.Enligt juliöverenskommelsen skall halvårsskiftet2005 utgöra en slutpunkt för förhandlingarna omsärskild och differentierad behandling (SDT). Vimenar att SDT bör ses som ett permanent instrument iWTO:s regelverk - inte som tillfälliga lösningarunder en övergångsperiod för , vilket ärregeringens inställning.Öppenheten inom WTO lämnar mycket i övrigt attönska. Det är positivt att en arbetsgrupp har inlettarbetet med en översyn av öppenhetsfrågorna, menredan nu är det nödvändigt att öka öppenheten ochalla medlemmars möjlighet till deltagande i olikabeslutsprocesser. Ett exempel är att bara formellaoch protokollförda möten skall kunna utgöra underlagför förhandlingar. Det nuvarande systemet attordföranden i olika förhandlingsgrupper utses avsekretariatet i samarbete med värdlandet är intevälbetänkt; vid kommande ministermöten bör det varaen relevant kommitté som utser ordförande. Ävensättet att ta fram deklarationstexter bör reformerasi linje med FN:s sätt att arbeta, dvs. attordföranden enbart sammanställer ändringsförslagenutan att göra en egen tolkning av dem.För att säkerställa inflytande ochmöjlighet till insyn i WTO-frågorna m.m. är detangeläget med en regelbunden samlad rapporteringkring dessa frågor till . I likhet meduppfattningen i motion 2004/05:U278 (v) anser vi attdetta bör ske i form av en årlig skrivelse tillriksdagen om vad gör inom handelspolitikennär det gäller WTO, EU och i fråga om regionalahandelsavtal.Tyvärr innebär den nuvarandetvistlösningsmekanismen ett instrument främst för deresursstarka länderna. För att fattiga ländersmöjligheter att driva talan i WTO skall stärkas börbl.a. följande åtgärder övervägas. En prövningskulle kunna leda till böter och inte bara tillrätten att införa strafftullar mot det felandelandet. skulle kollektivt kunna införastrafftullar mot ett felande land. Vidare måsteoffentligheten inom WTO:s tvistlösningspanel öka.Riksdagen bör ställa sig bakom vad som här haranförts om WTO-frågorna. Därmed tillstyrksmotionerna 2004/05:U254 (mp) och 2004/05:U278 (v) itillämpliga delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks iden mån de inte blir tillgodosedda av vårtställningstagande.2. Handel, miljö och sociala frågor m.m. (punkt3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller motionerna 2004/05:U254 yrkande15 i denna del och 2004/05:U280 yrkandena 1 och 2och avslår motionerna 2004/05:L278 yrkande 3,2004/05:U313 yrkande 7, 2004/05:U315 yrkande 9,2004/05:N246, 2004/05:N439 och 2004/05:A222 yrkande2.StällningstagandeDe nuvarande internationella handelsavtalenåterspeglar främst den rika världens prioriteringaroch är inriktade på ekonomisk tillväxt. Det faktumatt vissa länder försöker vinna konkurrensfördelarpå den globala marknaden genom att ha en obefintligeller dålig lagstiftning för miljöskydd ocharbetarskydd har inte uppmärksammats tillräckligt. Isvaga statsbildningar och outvecklade demokratier ärbarnarbete, extremt låga löner, förbud mot fackligorganisering m.m. inte ovanliga företeelser. I mångaländer är det svårt att hålla transnationellaföretag ansvariga för brott beroende påbegränsningar i lagstiftningen, brist på finansiellaresurser att driva rättsprocesser m.m. Det finnssåledes mycket starka skäl att införa sociala ochmiljömässiga minimikrav på internationell nivå.De nya frivilliga initiativen, exempelvis , FN:s The Global Compact eller detsvenska Globalt ansvar, är inte tillräckliga för attkomma till rätta med oansvariga företag. Därföranser vi, i likhet med uppfattningen i motion2004/05:U280 (mp), att behovet av internationelltbindande regler för transnationella företag äroavvisligt. Det är rimligt att införa en bindandeuppförandekod som ger bestämda riktlinjer när detgäller miljöhänsyn, respekt för mänskligarättigheter m.m. för företags verksamhet. Förslagetom en uppförandekod bör även drivas iinternationella sammanhang, exempelvis inom WTO ochFN.Frågan måste även drivas nationellt ochförändringar ske i det svenska arbetet. enbart fackförbund och näringsliv som deltar iNationella kontaktpunkten; vi anser att - i likhetmed vad som är fallet i andra länder - ävenintressenter som Fairtrade Center, m.fl.bör bjudas in för att delta i arbetet.ILO:s konventioner om arbetsvillkor måste få enstarkare ställning inom världshandelssystemet.Sverige bör inom EU:s ram stödja den ovan nämndautvecklingen i riktning mot ett ökat samarbetemellan bl.a. WTO och ILO.I likhet med uppfattningen i motion 2004/05:U254(mp) anser vi att i EU-kretsen - med siktepå WTO-förhandlingarna - bör driva att FN:s reglerpå miljöområdet skall vara överordnade WTO:s regler.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad vi har anfört rörande handel, miljö och socialafrågor m.m. Därmed tillstyrks motionerna2004/05:U254 (mp) och 2004/05:U280 (mp) i berördadelar. Övriga motionsyrkanden avstyrks.3. Handel, miljö och sociala frågor m.m. (punkt3)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motionerna 2004/05:U313 yrkande 7och 2004/05:U315 yrkande 9 och avslår motionerna2004/05:L278 yrkande 3, 2004/05:U254 yrkande 15 idenna del, 2004/05:U280 yrkandena 1 och 2,2004/05:N246, 2004/05:N439 och 2004/05:A222 yrkande2.StällningstagandeGlobaliseringen rymmer stora möjligheter till ökadrespekt för mänskliga rättigheter (MR). I dessafrågor delar jag de uppfattningar som framförs imotion 2004/05:U315 (kd). Inom WTO har det höjtsröster för att inkludera MR-frågor i en framtidahandelsrunda. Frågan är dock mycket känslig. Mångautvecklingsländer ser de krav som reses frånindustriländernas sida beträffande mänskligarättigheter som svepskäl för fortsatt protektionismfrån industriländerna gentemot utvecklingsländerna.Om mänskliga rättigheter skall ingå i WTO:s agendamåste det finnas tydliga regler som inte lämnarutrymme för missbruk.Enbart WTO kan inte skapa tillräckligaförutsättningar för mänskliga rättigheter, rättvisaoch social utveckling i enskilda länder. Dessaförutsättningar måste i första hand åstadkommasnationellt. WTO och frihandel med stabila ochrättvisa spelregler är däremot betydelsefulla medelför att uppnå de bredare utvecklingsmålen.Förhandlingarna i WTO innebär en möjlighet attutveckla ett brett regelverk som svarar mot de nyakrav som globaliseringen ställer. Jag stöderinriktningen att WTO-förhandlingarna skall bidratill en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarutveckling för jordens alla länder. Handeln är inteett mål i sig utan ett verktyg som - om det användspå rätt sätt - kan bidra till att uppnå målet.FN:s The Global Compact och riktlinjer förmultinationella företag är av stor vikt för attfästa uppmärksamheten på problemen iskärningspunkten mellan handel och miljö respektivemänskliga rättigheter. Förhoppningen är att alltflerföretag skall ansluta sig till The Global Compactoch utarbeta egna planer för att uppfylla målen.Samtidigt bör det undersökas hur efterlevnaden skallkunna kontrolleras. I likhet med uppfattningen imotion 2004/05:U313 (kd) vill jag fästauppmärksamheten på att konsumenterna har etthuvudansvar för att granska företag och genom sinaköp styra företagen i önskad riktning.ILO:s konventioner om arbetsvillkor måste få enstarkare ställning inom världshandelssystemet.Sverige bör fortsätta att inom EU:s ram stödja denovan nämnda linjen mot ett ökat samarbete mellanbl.a. WTO och ILO.Ett problem är att det finns flera olikaslags koder på området, vilket kan skapa förvirring.Enligt min mening är det viktigt att huvuddragen ikoderna är desamma och att de baseras på . bör uppmuntras tillallt högre standard, men det får inte ställasorimliga krav på dem. Sammanfattningsvis börregeringen utöka sitt samarbete med näringslivet föratt uppmana och stödja företagen att utarbeta etiskauppförandekoder men också säkerställa kontroll ochuppföljning. Det nuvarande initiativet om globaltansvar är lovvärt men behöver vidareutvecklas. Detsagda innebär dock inte att frivillighet kan ersättaväl fungerande lagar och regler.Motionerna 2004/05:U313 (kd) och 2004/05:U315 (kd)tillstyrks i här behandlade delar. Övrigamotionsyrkanden avstyrks i den mån de inte blirtillgodosedda genom mitt ställningstagande.4 Exportkreditfrågor (punkt 4)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller delvis motionerna 2004/05:U280yrkande 4, 2004/05:U311 yrkandena 15 och 16,2004/05:N324 och 2004/05: N366.StällningstagandeVi anser att många länder i väst bidrar till enohållbar utveckling i genom att denationella exportkreditnämnderna ger finansielltstöd till miljöskadliga investeringar iutvecklingsländer. När svenska entreprenörer ärverksamma utomlands är det inte ovanligt attprojektens finansiering stöds av statligaexportgarantier och exportkrediter. Projekt sominnebär negativ miljöpåverkan kan därigenom få stödvia skattsedeln.EKN:s nya miljöpolicy är inte heltäckande och detär också EKN själv som avgör om ett projekt skallbeviljas medel. I likhet med vad som anförs imotionerna 2004/05:U311 (kd), 2004/05:N366 (kd),2004/05:N324 (v) och 2004/05:U280 (mp) anser vi atten obligatorisk miljöprövning skall föregå allabeslut om statliga exportkrediter. Tydligariktlinjer bör utarbetas för vilka negativamiljöeffekter som inte kan accepteras. Regeringenbör ta initiativ till ändrade regler för EKN ienlighet med vad som anförts här.Sverige har skrivit under , dens.k. och konventionen om mänskligarättigheter. EKN bör begära att företagen uppfyllerkraven i dessa konventioner i samband med kredit-och garantigivning. bör vara ettföregångsland på detta område.Enligt vår mening bör regeringen ta initiativ tilländrade regler för EKN i enlighet med vad somanförts.Med anledning av de här aktuella yrkandena imotionerna 2004/05:U280 (mp), 2004/05:U311 (kd),2004/05:N324 (v) och 2004/05:N366 (kd) bör riksdagensåledes i ett uttalande till regeringen ställa sigbakom vad som ovan anförts.5. Inremarknadsfrågor, förslaget tilltjänstedirektiv (punkt 5)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 5. Därmedbifaller motion 2004/05:K431 yrkande 13,bifaller delvis motion 2004/05:N213 och avslårmotion 2004/05:N334.StällningstagandeUtgångspunkten är att är ett litet ochhandelsberoende land, att tjänstesektorn utgörungefär av den svenska ekonomin och att detfinns mycket att vinna på ökade möjligheter tillhandel över gränserna. Syftet med direktivförslaget- att skapa bättre förutsättningar för en välfungerande tjänstesektor - bör välkomnas, inte minstfrån konsumentsynpunkt. Att handelshindren inomtjänstesektorn undanröjs och att svenskatjänsteföretag får lättare att exportera sinatjänster inom EU är självfallet positivt för svenskekonomi och sysselsättning.Med denna utgångspunkt är det viktigt att se tillatt det blir en reglerad tjänstemarknad inom EU. Föratt uppnå målet i Lissabonprocessen - att blivärldens mest konkurrenskraftiga, dynamiska ochkunskapsbaserade ekonomi med möjlighet tillhållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättrearbetstillfällen och en högre grad av socialsammanhållning - är en välfungerande tjänstesektorcentral. Alternativet till ett tjänstedirektiv ärett fortsatt praxisskapande från ; ensådan utveckling ligger inte i intresse.Därför anser vi att det är viktigt att stödjatillkomsten av ett tjänstedirektiv.Sedan år 1992 har handeln med tjänster inom EUinte ökat, som handeln med varor har vuxitsnabbt. Detta måste förändras, anser vi. Enligt skulle den ökade tillväxt somdirektivet medför i EU-länderna kunna skapa 600 000nya jobb i EU och sänka kostnaden för tjänster somutförs i reglerade yrken.Enligt vår uppfattning bör och andraländer i "gamla" EU medverka till att etttjänstedirektiv kommer på plats så snart som möjligtoch att de gråzoner och oklarheter som finns i detförsta utkastet klarläggs.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad som här har anförts. Därmed tillstyrks motion2004/05:K431 (fp) i aktuell del. Motion 2004/05:N213(m) blir därigenom tillgodosedd i det väsentliga.Motion 2004/05:N334 avstyrks.6. Inremarknadsfrågor, tullar (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 6. Därmedbifaller motion 2004/05:T461 yrkande 9 ochavslår motion 2004/05:MJ370 yrkande 7.StällningstagandeMiljövänliga bränslen är en viktig framtidsfråga,som intressen bör lyftas frammer inom ramen för WTO-förhandlingarna. Eftersometanol i första hand produceras iutvecklingsländerna i söder, medan efterfrågan påbränsle är störst i de industrialiserade länderna inorr är det särskilt angeläget att handeln medetanol underlättas.I likhet med uppfattningen i motion 2004/05:T461(kd) anser jag att den bör varaännu mer pådrivande inom EU när det gäller att fåtill stånd ett avskaffande av alla importtullar påbiodrivmedel. EU bör driva denna tullfråga hårt inomramen för WTO-förhandlingarna.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad jag här har anfört. Motion 2004/05:T461tillstyrks i denna del medan motion 2004/05:MJ370avstyrks i aktuell del.7. Inremarknadsfrågor i övrigt (punkt 7)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 7. Därmedbifaller motion 2004/05:K431 yrkande 11.StällningstagandeEnligt vår uppfattning är den inre marknaden grundenför det ekonomiska samarbetet inom EU.Lissabonprocessen är i halvtid dessvärre ettmisslyckande. De stolta målen om bättrekonkurrenskraft, dynamik och kunskapsbas har EU-länderna inte kommit närmare. Till exempel innebärgapet i bruttonationalprodukt per person alltjämtatt EU-ländernas inkomst bara är av Förentastaternas. För att Lissabonprocessen skall få nyrelevans välkomnar vi att fokus mera läggs påsysselsättning och konkurrenskraft och att den inremarknaden ytterligare effektiviseras, bl.a. inomtjänstesektorn. Existerande hinder för konkurrens påmarknader som byggande, transporter och turism måsteundanröjas. En fortsatt avreglering av energi- ochtransportmarknader ger välståndseffekter i helaekonomin.