bet · GT01FiU2 · 2005-12-01 00:00:00 — föreslår i motion Fi311 att Statskontorets anslag ska minskas med utöver regeringens förslag. Motionärerna åberopar bl.a. en rapport av ESV, där det framgår att alla myndigheter kan öka effektiviteten genom modern teknik och s.k. shared service-lösningar (dvs. att myndigheter delar funktioner som t.ex. växel och vaktmästeri). Utskottet noterar att motiverar sina anslagsminskningar med i huvudsak de förändringar avseende Statskontorets verksamhet som regeringen själv föreslår, dvs. flytt av IKT-samordningen respektive verksamhet inom lokalförsörjning. I regeringens förslag har redan Statskontorets anslag minskats kraftigt till följd av dessa förändringar. förslag skulle innebära att Statskontorets anslag mer än halveras jämfört med nivå. Detta är enligt utskottet inte en sakligt grundad neddragning. Motsvarande gäller för den neddragning som förordar. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag för myndigheten och avstyrker motion Fi306 (kd) yrkande 6 i denna del och Fi311 (c) i denna del. Anslag 1:4 Täckning av merkostnader för lokaler Anslaget belastas av utgifter för hyror av tomma lokaler för vilka staten har ett betalningsansvar till dess avtalen går att avveckla. Utgifterna styrs i huvudsak av avtalskonstruktionerna samt möjligheterna att hyra ut lokalerna i andra hand. Ansvaret för vissa lokalförsörjningsfrågor och dispositionsrätten för detta anslag överförs 2006 från Statskontoret till . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till , vilket är marginellt lägre än anvisat anslag 2005. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. () ansvarar för den sektorövergripande officiella statistiken och samordnar det statistiska systemet. Målet med verksamheten är tillgänglig statistik av god kvalitet. SCB:s verksamhet omsluter ca , varav drygt hälften finansieras med avgifter. Regeringen föreslår att ramanslag 1:5 uppgår till 2006, vilket är mer än vad som anvisats . Vid beräkning av anslaget har en pris- och löneomräkning gjorts med . Vidare har anslaget minskats med till följd av den generella reduktionen på . Anslaget minskas med ytterligare för finansiering av energistatistik som förs över till . Därutöver utökas anslaget med för förbättring av statistiken över kommunernas ekonomi. Intäkterna från SCB:s uppdragsverksamhet beräknas uppgå till , lägre än de förväntade intäkterna . föreslår i motion Fi306 att ett effektiviseringskrav på av den totala omslutningen införs. Det innebär att SCB:s anslag bör minskas med 2006. anser i motion Fi311 att offentliga myndigheters verksamheter behöver åläggas generella besparingskrav som bygger på effektivisering. Därför bör SCB:s anslag minskas med 2006. I motionerna föreslås relativt omfattande minskningar av SCB:s anslag. Utskottet anser emellertid att regeringens föreslagna medelstillskott till SCB är väl avvägt mot bakgrund av de krav som ställs på SCB som producent av viktig och tillförlitlig statistik. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsberäkning för SCB 2006. Förslagen i motionerna Fi306 (kd) och Fi311 (c) i denna del avstyrks. Kammarkollegiet är en central förvaltningsmyndighet med uppgifter som tillståndsgivning, registrering och tillsyn samt bevakning av statens rätt och allmänna intressen. Kammarkollegiet fungerar också som ett statligt egenregialternativ i frågor som rör administrativ service, kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet och fordringsbevakning. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till med avgifter. Utöver förvaltningsanslaget disponerar Kammarkollegiet ett 40-tal anslag inom 12 utgiftsområden för olika ändamål. Regeringen föreslår att Kammarkollegiets anslag uppgår till 2006. Det är ca mer än vad som anvisats . Anslaget ökar med till följd av nya uppgifter i och med införandet av en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Anslaget minskar med till följd av en generell besparing av anslaget. Intäkterna från den avgiftsfinansierade verksamheten beräknas uppgå till 2006. förordar i motion Fi306 en ökad avgiftsfinansiering av Kammarkollegiets verksamhet. Motionärerna vill se över huruvida verksamheter som Kammarkollegiets, som konkurrerar med privata alternativ, också drar nytta av det statliga anslaget. Vidare vill man undersöka om kollegiets hantering av arvs-, gåvo- och stämpelskatt kan föras över till och om en samordning med t.ex. Statskontoret kan ge ytterligare effektiviseringsvinster. Anslaget bör enligt motionärerna minskas med 2006. föreslår i motion Fi311 att Kammarkollegiets anslag minskar med . Förslaget motiveras med allmänna besparingsmöjligheter inom myndighetens administration. Utskottet bedömer att den anslagsökning på som regeringen föreslår för Kammarkollegiet är välgrundad. Detta mot bakgrund av de utökade insatser som kommer att krävas av myndigheten i samband med införandet av den nya instans- och processordningen. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag och avstyrker motion Fi306 (kd) yrkande 6 och Fi311, båda i denna del. () ska verka för att offentlig upphandling bedrivs affärsmässigt, rättssäkert och lagenligt. Myndighetens verksamhet finansieras med anslag. Regeringen föreslår att ramanslag 1:7 förs upp med . Anslaget minskar med till följd av en generell besparing av anslaget. Anslagsnivån har också justerats ned med med anledning av en tillfällig förstärkning för insatser gällande antidiskrimineringsklausuler m.m. föreslår i motion Fi306yrkande 4 att NOU fr.o.m. ska samordnas med och ombildas till en självständig del av . Vidare föreslås i samma motion yrkande 6 att anslaget halveras för utgiftsområde 2006. De föreslår att resterande del, , i stället förs till anslag på utgiftsområde 24. Motionärerna föreslår vidare att NOU:s verksamhet förstärks med . De föreslår därför att under anslag ska för NOU:s verksamhet reserveras totalt . anser i motion Fi311 att offentliga myndigheters verksamheter behöver åläggas generella besparingskrav som bygger på effektivisering. Därför bör NOU:s anslag minskas med 2006. föreslog 2001 att NOU skulle slås samman med . Regeringen behandlade delar av kommitténs förslag i proposition 2001/02:142 Ändringar i lagen om offentlig upphandling och framhöll att det måste finnas en effektiv och ändamålsenlig tillsynsorganisation. Regeringen ansåg dock att det inte fanns tillräckliga skäl att föra över NOU:s uppgifter till . Det primära syftet för organisationen ska vara att upphandlingslagstiftningen och gemenskapsrättens principer följs. (2001/02:FiU12) delade inte regeringens uppfattning utan förordade att en förnyad prövning av NOU:s ställning och ställde sig bakom ett tillkännagivande till regeringen (rskr. 2001/02:324). Regeringen redovisade i budgetpropositionen att den avsåg att återkomma till frågan om i samband med att regeringen tar ställning till hur sanktionssystemet inom den offentliga upphandlingen ska vara utformat. ekonomiska vårpropositions finansplan anförde regeringen bl.a. att ett problem inom offentlig upphandling är hur man ska hantera de offentliga aktörer som inte genomför en upphandling på rätt sätt. föreslog att det skulle införas en marknadsskadeavgift för att kunna beivra brott mot upphandlingsregler. Syftet med sanktionen är enligt att komma till rätta med att en upphandlande enhet över huvud taget inte tillämpat och därmed gjort sig skyldig till en otillåten direktupphandling. Inom EU pågår ett arbete som syftar till att göra EU-sanktionerna beträffande upphandlingar mer effektiva. kommer i EU-arbetet att stödja ett förslag om att effektiva rättsmedel införs. Enligt kommissionen beräknas ett förslag kunna tas fram med syfte att det ska införas inom EU . Regeringen kommer att göra en bedömning av om EU:s arbete kommer att tillgodose de svenska kraven. I väntan på denna bedömning avvaktar regeringen med att lägga förslag om en marknadsskadeavgift. Utskottet delade i betänkande 2003/04:FiU2 regeringens uppfattning i budgetpropositionen att frågan om bör avgöras när regeringen tar ställning till hur sanktionssystemet inom den offentliga upphandlingen ska vara utformat. Utskottet uttalade dock att det är viktigt att regeringen tar ställning till bl.a. och återkommer till i denna fråga. Enligt uppgift från är kommissionens förslag till rådet när det gäller rättsmedelsdirektiven försenat. Kommissionen kommer troligtvis att lämna ett förslag . En bedömning av vilka åtgärder som ska vidtas kommer regeringen att göra när ett förslag från kommissionen föreligger. Utskottet delar regeringens bedömning att kommissionens förslag först bör avvaktas men anser fortfarande att regeringen bör ta ställning till . Någon särskild åtgärd från är dock med hänsyn till det arbete som pågår inom EU inte nödvändig, varför motionerna avstyrks. Nämndens anslag bör således beräknas i enlighet med förslaget i budgetpropositionen. Förslagen i motionerna Fi306 (kd) yrkande 4 och 6 och Fi311 (c) i denna del avstyrks av utskottet. Anslag 1:8 Nya förvaltningspolitiska myndigheten Den nya förvaltningspolitiska myndigheten ska ansvara för att utveckla en sammanhållen statsförvaltning. Den ska arbeta för att främja kompetensförsörjningen inom statsförvaltningen samt främja myndigheters utvecklingsarbete. Myndigheten ska vidare bidra till utvecklingen av e-förvaltningen. () kommer att avvecklas och verksamheten övergå till den nya myndigheten. Den nya förvaltningspolitiska myndigheten kommer, utöver ramanslaget, att disponera ett äldreanslag: (1998) D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området. Vid utgången av 2004 var oförbrukade på detta anslag. Den nya förvaltningspolitiska myndigheten övertar ansvaret för ett antal uppgifter som tidigare utfördes av Statskontoret och KKR. Därmed har medel förts från dessa båda myndigheter till anslaget. Den nya myndigheten kommer att ansvara för inköpssamordningen inom informations- och kommunikationsteknik (IKT) i staten. IKT-verksamheten avgiftsfinansieras i sin helhet. KKR har finansierats huvudsakligen med anslag, men även till viss del med avgiftsintäkter. uppgick avgiftsintäkterna till ca . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Med tillsättandet av organisationskommittén, redovisad uppgiftsfördelning och budgetförslaget tas ett första steg till förändrad stabsorganisation. detaljer utreds fortfarande och kommer att preciseras . Det gäller också vissa kompetensförsörjningsuppgifter inom , som kan komma att övergå till den nya myndigheten. Förändringen av stabsorganisationen medför ett omfattande omställningsarbete, inte minst till följd av regeringens ambitioner att effektivisera organisationen genom samordnad administration och lokalisering. Samtliga oppositionspartier, med undantag för liberalerna, motsätter sig inrättandet av den nya förvaltningspolitiska myndigheten. I motion Fi315 (m) anger motionärerna att respektive myndighet ska se till att kvalitets- och kompetensförsörjnings, effektivitet och utvecklingsarbete upprätthålls och att den nya myndigheten därmed är överflödig. anser i motion Fi281 att den nya myndighetens anslag kan minskas med jämfört med regeringens förslag. Motionärerna åberopar effektivitetsvinster och menar att det är orimligt att den nya myndigheten får motsvarande resurser som de verksamheter man tar över från Statskontoret och KKR. föreslår i motion Fi306 att inrättandet av den nya förvaltningspolitiska myndigheten avslås. Förslaget motiveras inte närmare. motsätter sig i motion Fi311 inrättandet av den nya förvaltningspolitiska myndigheten, då man anser att kompetensfrämjande åtgärder inom statsförvaltningen bör skötas av Statskontoret. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att inrätta en ny förvaltningspolitisk myndighet. Den nya myndigheten kommer enligt utskottet att fylla en viktig funktion när det gäller att modernisera statsförvaltningen och skapa en mer sammanhållen förvaltning i medborgarnas tjänst. Därmed kan mer åstadkommas för samma resurser och kan tydliggöras i sin roll som enhetlig aktör i internationella sammanhang, inte minst i EU-arbetet. Den nya myndigheten måste vidare ses som en del i en helhet där regeringens hela stabsstöd moderniseras och renodlas. Utskottet anser att regeringen gör rätt i att koncentrera stabsresurserna till ett fåtal myndigheter med tydliga ansvarsområden. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi315 (m), Fi281 (fp) yrkande 8, Fi306 (kd) yrkande 6 och Fi311 (c), samtliga i denna del. , som är knutet till , består av sex nationalekonomiska forskare samt generaldirektör som adjungerad medlem. Verksamheten är anslagsfinansierad. Regeringen föreslår att ramanslag 1:9 uppgår till 2006, vilket är högre än anslagsnivån . I anslagsberäkningen ingår en pris- och löneomräkning om . Vidare justeras anslagsnivån upp med till följd av en tillfällig neddragning 2005 som anslaget minskas med på grund av den generella reduktionen på . anser i motion Fi306 att den typ av verksamhet som rådet bedriver kan rymmas under andra anslag. Motionärerna föreslår därför att anslaget avvecklas. uppger i motion Fi311 att partiet var emot att rådet inrättades. Därför föreslår motionärerna att anslaget avvecklas. Både och föreslår att avvecklas. Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden, senast i betänkande 2004/05:FiU2. Utskottet avstyrkte då motionerna bl.a. med motiveringen att är en viktig länk mellan och och den ekonomiska forskningen. Utskottet finner ingen anledning att ändra detta ställningstagande. Utskottet ställer sig därför bakom regeringens förslag till anslagsberäkning och avstyrker de i motionerna Fi306 (kd) och Fi311 (c) framförda kraven på en avveckling av rådet. Anslag 1:10 Arbetsgivarpolitiska frågor Anslaget används bl.a. till medlemsavgifter för de samnordiska institutionerna, utgivning av och uppgifter i anslutning till utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Under anslaget har också medel beräknats för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området, såsom konsult- och utredningsuppdrag, samt kostnader för vissa nämnder (främst arvoden) inom det arbetsgivarpolitiska området. Regeringen föreslår att anslaget 2006 uppgår till , vilket är ca högre än anvisat anslag 2005. Ökningen förklaras av att anslaget tillförs medel för att möjliggöra ytterligare satsningar för en ökad etnisk och kulturell mångfald inom statsförvaltningen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Anslag 1:11 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget belastas med utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt på pensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal. Inkomsterna utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknade som statliga arbetsgivare fr.o.m. ska betala och som redovisas under inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter. Inkomsterna på inkomsttiteln motsvarar inte utgifterna på anslaget. Detta beror på att de försäkringsmässigt beräknade som redovisas på inkomsttiteln avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal för ett visst år, medan anslaget belastas med de pensioner som utbetalas . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Detta är en ökning med jämfört med anvisad nivå 2005. Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare, medelvärdet av den statliga kompletteringspensionen samt av basbeloppsförändringar. Det makroekonomiska antagande som har absolut störst inverkan på anslaget är prisbasbeloppet. En beräknad höjning av detta medför en ökad belastning på anslaget. Kommande generationsskifte inom staten avspeglar höjningen av volymen som påverkar anslagets storlek. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Anslag 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb I regeringens sysselsättningspaket ingår en ny åtgärd - statliga kompetensöverföringsjobb. I syfte att säkerställa kompetensöverföring vid statliga myndigheter för att på så sätt underlätta en kommande generationsväxling, anser regeringen att en tillfällig satsning på kompetensöverföringsjobb bör göras. Satsningen ska möjliggöra en tidigare rekrytering än vad som annars hade varit möjligt. Bidraget syftar dels till att tidigarelägga nyanställningar på grund av framtida pensionsavgångar, dels till att underlätta för arbetslösa akademiker att få inträde på arbetsmarknaden. Bidrag lämnas efter ansökan och i mån av tillgång på medel. Schablonbidraget uppgår till och anställd och är beräknat inklusive arbetsgivaravgifter. Satsningen beräknas ge ca 1 000 arbetstillfällen. Stödet är tillfälligt och avses gälla t.o.m. utgången av 2007. Därefter finansierar myndigheterna den varaktiga kostnaden inom sina befintliga ramar. Regeringen förbereder de beslut som krävs för att myndigheterna redan under innevarande år ska kunna påbörja sina rekryteringsprocesser och därmed ansöka om bidrag. Kammarkollegiet avses få i uppdrag att administrera bidragen till kompetensöverföringsjobben. Anslaget får användas även för de administrativa merkostnader som kan uppkomma vid Kammarkollegiet till följd av dessa uppgifter. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . Samtliga oppositionspartier motsätter sig regeringens förslag om kompetensöverföringsjobb, och minskar således anslagen under utgiftsområde 2 med motsvarande . I motionerna Fi306(m), Fi281(fp) och Fi306 ges ingen närmare motivering till förslagen (motiveringar lämnas dock i andra motioner). I motion Fi311 (c) avvisar motionärerna förslaget mot bakgrund av att man förespråkar andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder för akademiker. De väntade pensionsavgångarna i staten kan utan förberedelser komma att orsaka avsevärda kunskapsglapp i förvaltningen. Enligt utskottet är därför regeringens satsning på s.k. statliga kompetensöverföringsjobb motiverad i syfte att underlätta en kommande generationsväxling. Utskottet tillstyrker mot den bakgrunden regeringens förslag och avstyrker motion Fi306 (m), Fi281 (fp) yrkande 8, Fi306 (kd) yrkande 6 och Fi311 (c), samtliga i denna del. Anslag 1:13 - avvecklingskostnader () upphör som myndighet vid utgången av 2005. Verksamheten ska övergå till den nya förvaltningspolitiska myndigheten. Anslaget är beräknat utifrån att KKR:s verksamhet överförs till den nya förvaltningspolitiska myndigheten . Anslaget avser kostnader för avvecklingsadministration, arkivering samt avveckling av lokaler och inventarier m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan för samt förslaget att verkets låneram för investeringar i 2006 ska vara . är en central förvaltningsmyndighet med uppgift att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Verksamheten finansieras fullt ut med avgiftsintäkter. Regeringen föreslår att ska godkänna den investeringsplan för som redovisas i avsnitt 10.14 i propositionen (yrkande 3). Regeringen föreslår också att Statens fastighetsverks låneram i för investeringar i lokaler, anläggningar och mark ska vara (yrkande 2). I budgetpropositionen (Utgiftsområde 2, tabell 10.36) redovisas följande investeringsplan för . Tabell 2.1 Investeringsplan för 2005-2008 Tabellen tar upp sådana projekt som överstiger . Investeringar som understiger behöver inte regeringens godkännande. I regeringens förslag till omorganisation av socialförsäkringens administration (prop. 2003/04:152) ingick att staten från skulle överta de fastigheter, tomträtter och bostadsrätter som försäkringskassorna äger. har förvärvat försäkringskassornas fastighetsbestånd för . Projektet avseende fastigheten 21 avser Postens f.d. huvudkontor på i , som kommer att iordningställas för behov. Investeringarna beräknas uppgå till . Regeringen har beslutat att får teckna hyresavtal för ett nytt ambassadkansli i . står för utformningen av byggnaden och den planerade investeringen är . Regeringen har för avsikt att senare utnyttja en option och köpa hela byggnaden. Vad gäller utrikes fastigheter pågår en utredning om en gemensam ambassadanläggning för och i , . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan och låneram för . Därmed tillstyrker utskottet propositionens yrkanden 2 och 3. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan för samt förslaget att verkets låneram för investeringar i mark, anläggningar och lokaler ska vara . är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgift att förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Verksamheten finansieras fullt ut med avgiftsintäkter. Regeringen föreslår att ska godkänna den investeringsplan för som redovisas i avsnitt 10.15 i propositionen (yrkande 5). Konsekvenserna för fastigheterna av beslut om försvarets framtida inriktning är ännu inte helt klarlagda. Investeringsplanen är därför osäker. Vidare föreslås att låneram i för investeringar i mark, anläggningar och lokaler 2006 ska vara (yrkande 4), vilket är mer än 2005. Omstruktureringen av försvaret innebär att Försvarsmakten har ett stort behov av nyinvesteringar vid de förband som ingår i den nya organisationen. har fått i uppdrag av regeringen att förhandla fram en ny hyresmodell med Försvarsmakten, som innebär längre hyresavtal än . Förhandlingarna ska vara slutförda . I budgetpropositionen redovisas följande investeringsplan för . Tabell 2.2 Investeringsplan för 2005-2008 Regeringen redovisar också en detaljerad investeringsplan som innehåller investeringsobjekt som beräknas uppgå till . Den detaljerade planen återges i nedanstående tabell. Tabell 2.3 Detaljerad investeringsplan för 2005-2008 Utskottet noterar att redovisningen av investeringsplan som redovisas i budgetpropositionen nu är betydligt mer detaljerad än tidigare och därvidlag i stort sett motsvarar den detaljeringsgrad som används för . Utskottet välkomnar denna mer informativa redovisning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till investeringsplan och låneram för och tillstyrker därmed propositionens yrkanden 4 och 5. 3 Politikområdet Finansiella system och tillsyn 3.1 Mål och resultat inom politikområdet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden om ändrat mål för politikområdet och om åtgärder på finansmarknaden med hänvisning till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 1 (kd). Politikområdet Finansiella system och tillsyn omfattar flera olika verksamheter. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet omfattar den verksamhet som bedrivs inom ramen för . Därtill ingår normgivning i redovisningsfrågor samt som planeras börja sin verksamhet 2006. omfattar den verksamhet som bedriver för upplåning och förvaltning av statsskulden. Statliga garantier och särskilda åtaganden omfattar främst utfärdande och förvaltning av garantier och lån med kreditrisk. Till området räknas även vissa särskilda garantiåtaganden. Övrig finansiell förvaltning omfattar verksamheterna in- och utlåning samt statens betalningssystem i , insättningsgaranti och investerarskydd inom samt premiepensionssystemet inom . Internationella finansiella institutioner omfattar institutioner som Nordiska investeringsbanken (NIB), Europeiska (), utvecklingsbank (CEB), () och Europeiska investeringsbanken (EIB). Tillsyn av spelmarknaden omfattar Lotteriinspektionens tillståndsgivning, kontroll och tillsyn av spelmarknaden m.m. Lotteriinspektionens anslag hör till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, som bereds av kulturutskottet. Målet för politikområdet är - att det finansiella systemet skall vara effektivt och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, - att tillsynen ska bedrivas effektivt, - att kostnaderna för statsskulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas samt - att statens finansförvaltning bedrivs effektivt. Regeringen anför att den löpande verksamheten i allt väsentligt har bedrivits planenligt samt inom givna finansiella ramar och villkor. har minskat vissa handläggningstider, men Lotteriinspektionens handläggningstider är fortsatt långa främst på grund av yttre omständigheter såsom beroendet av rättsprocesser.