bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — Aktiviteter som förekommer i garantin är t.ex. jobbklubbar, vägledning enskilt och i grupp, kortare utbildningar i form av orienteringskurser, möjlighet att läsa på folkhögskola, "kom-igång-kurser", projektarbeten och arbetspraktik. Den som har anvisats en plats i aktivitetsgarantin kan delta i den tills han eller hon har uppfyllt arbetsvillkoret enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring med arbete som minst motsvarar hans eller hennes senaste arbetsutbud inom aktivitetsgarantin, påbörjat en utbildning som inte berättigar till aktivitetsstöd eller till dess att personen själv lämnar garantin. I propositionen nämns att av de personer som skrivits in i aktivitetsgarantin sedan starten fått ett arbete utan subvention. har påbörjat en reguljär utbildning utanför arbetsmarknadspolitiken och har lämnat aktivitetsgarantin av annan orsak, oftast pension. Verksamheten i aktivitetsgarantin ska ske i nära samverkan med stat, kommun, företag och arbetsmarknadens parter. De möjligheter till olika slag av insatser som dagens ordning erbjuder är enligt utskottets mening tillräckliga och utskottet ställer sig därför inte bakom förslagen om en jobb- och utvecklingsgaranti och om en övergångsarbetsmarknad. Utskottet anser inte att det mot bakgrund av vad som anförs i motion A245 yrkande 7 (v) är nödvändigt med en kartläggning av regelverket. har granskat regeringens och AMS uppföljning och utvärdering av aktivitetsgarantin i rapporten - regeringens och AMS uppföljning och utvärdering (RiR 2005:17). I rapporten framförs att AMS uppföljning och utvärdering inte varit heltäckande utifrån aktivitetsgarantins syften och att myndigheten varken har följt upp om det finns en rundgång mellan öppen arbetslöshet och deltagande i aktivitetsgarantin eller om intensiteten i deltagarnas kontakter med arbetsförmedlingen har ökat. Inte heller har AMS genomfört någon löpande uppföljning av aktivitetsgarantins deltagare, innehåll och kostnader. Enligt utskottets mening är det angeläget med en uppföljning och utvärdering av hög kvalitet som ger tillräckligt underlag för slutsatser om behovet av förändring och förbättring. Några motionärer betonar att kravet på att arbeta tydligare måste kopplas samman med försörjningsstödet. Som utskottet har framfört på ett flertal ställen i det här betänkandet så är arbetslinjen en grundläggande princip i arbetsmarknadspolitiken. I motion A361 (s) anförs att en deltagare i aktivitetsgarantin precis som alla andra borde ha rätt till fem veckors semester. Utskottet som har behandlat liknande yrkanden tidigare vill här erinra om att en person som deltar i aktivitetsgarantin under vissa förutsättningar har möjlighet till ett tillfälligt uppehåll i garantin med ersättning under sammanlagt . Utskottet är inte berett att förorda att ska förlängas. Som framgått betonar i motion A270 yrkande 1 vikten av att ha en likvärdig regeltillämpning inom arbetslöshetsförsäkringen och i aktivitetsstödet. Utskottet har tidigare noterat den strävan som finns att göra regelverken för arbetslöshetsförsäkringen och aktivitetsstödet någorlunda jämförbara och välkomnat detta. Detta har betydelse inte minst för den grupp personer som haft arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd som enda inkomstkälla. När det så gäller den särskilda utbildningssatsningen inom aktivitetsgarantin, (Saga), motionerna Kr331 yrkande 3 (v) och Kr214 yrkande 5 (fp), gör utskottet följande överväganden. AMS ansvarar som framgått för det arbetsmarknadspolitiska programmet aktivitetsgarantin. En viss del av de medel som anslås under anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader får AMS, efter rekvisition från , användas för anordnande av folkhögskoleutbildning. Personer som är inskrivna i aktivitetsgarantin får på så sätt tillfälle att i folkhögskolans regi skaffa sig de baskunskaper som behövs för att påbörja yrkesinriktade studier eller kunna återgå till arbetslivet. Utbildning sker på grundskolenivå (allmänna kurser som kan ge behörighet för gymnasieskolan) eller i kärnämnen på gymnasienivå (svenska, engelska, matematik, samhälls-, natur- och religionskunskap, idrott och hälsa samt estetisk verksamhet). Bidraget beräknas räcka till 3 000 deltagare i genomsnitt. AMS och har enats om ett antal utgångspunkter och rutiner för att genomföra verksamheten. AMS ska enligt regleringsbrevet återkräva medel som inte har förbrukats. Utskottet menar att det är lämpligt att pengarna också fortsättningsvis administreras av AMS. I motion Sf236 yrkandena 2 och 3 (fp) hävdas att långvarigt arbetslösa inte på något sätt själva kan påverka sin situation, att de ses som objekt för åtgärder och aldrig ges möjligheter att själva ta initiativ och handla för att komma ut ur arbetslösheten. Utskottet delar inte denna uppfattning. Såväl inom aktivitetsgarantin som i de förberedande programmen som t.ex. datortek finns det utrymme att på initiativ av deltagarna sätta i gång olika typer av projekt. När det sedan gäller projektet , motion A400 (s), bygger det på en tvåårig ramöverenskommelse mellan , AMS och svenska (inom mål 3-området). Projektet är uppbyggt i ett 20-tal regionala projekt, varav flera beräknas pågå 2006 och delar av . är projektägare och har ett arbetsgivaransvar för deltagarna. En rikstäckande utvärdering pågår nu av projektet, och granskar bl.a. vilka effekter projektet haft på deltagarnas sysselsättningsmöjligheter. Vilka projekt som ska prioriteras ekonomiskt och vidareutvecklas beslutas enligt utskottets mening lämpligast på myndighetsnivå. När det så gäller yrkandet som framställs i motion A420 yrkande 4 (kd) om att införa en s.k. jobb-bonus för de arbetslösa personer som skaffar ett arbete vill utskottet erinra om att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i första hand ska riktas till dem som har det svårast på arbetsmarknaden. Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Fi229 yrkande 7 (mp), Sf236 yrkandena 2 och 3 (fp), Sf333 yrkande 13 (c), Sf336 yrkandena 7 och 8 (v), Sf383 yrkandena 8 och 9 (fp), Kr214 yrkande 5 (fp), Kr331 yrkande 3 (v), Kr376 yrkande 16 (fp), N443 yrkande 59 i denna del (fp), A217 (s), A245 yrkande 7 (v), A247 yrkande 2 (fp), A270 yrkande 1 (v), A361 (s), A363 yrkande 13 (c), A369 yrkandena 1 och 16 båda i denna del (fp), A400 (s) och A420 yrkandena 4, 7 och 8 (kd). Friåret är ett relativt nytt arbetsmarknadspolitiskt program. t.o.m. pågick en försöksverksamhet med friår i tolv kommuner. utvidgades reformen till att omfatta hela landet. AMS fördelar platserna i friårsprogrammet till länsarbetsnämnderna, som i sin tur fördelar dem vidare till arbetsförmedlingarna i respektive kommun. Målet är att 14 000 platser ska vara tillsatta till slutet av 2005. Åtgärden friår har på förmedlingen krävt stora resurser; den är jämfört med andra åtgärder mer resurskrävande. var drygt 12 000 friårsplatser tillsatta runt om i landet. Mer än två tredjedelar () av de friårslediga var kvinnor och hälften av alla friårslediga var i åldern . Friåret har utvärderats av , (IFAU). Studien visar att efterfrågan på friårsledighet varit stor. De lediga kommer framför allt från vård och barnomsorg. Andra vanliga yrken var sekreterare/kontorsbiträde, industriarbetare och brevbärare. Friårsvikariaten har en låg undanträngningseffekt på reguljära jobb. Med en tydligare arbetsmarknadspolitisk inriktning av friåret har arbetssökande ur de prioriterade grupperna inom arbetsmarknadspolitiken fått en större del av friårsvikariaten. Nästan hälften av friårsvikarierna är från de prioriterade grupperna. Särskilt positivt är den höga andelen utrikes födda bland dem som har gått in som vikarier. Nästan tre av tio vikarier (29,) är utrikes födda. anser i motionerna A259 yrkande 4 och A369 yrkande 15 att friåret bör avvecklas . I när alltmer av den långsiktiga diskussionen i politik och samhälle gäller frågan om hur tillväxten ska kunna öka och hur den oförmånliga demografiska utvecklingens effekter ska motverkas genom ökat arbete osv. är regeringens politik om ökad offentligfinansierad ledighet och minskad BNP "uppochnedvända världen". Friåret får särskilt negativa konsekvenser för kvinnor som är överrepresenterade bland de friårslediga. avvisar i motion A420 yrkande 6 friåret och menar att verksamheten bör avslutas . Utvärderingar visar att endast en liten del av friårsvikarierna är personer som varit arbetslösa. Programmet tar betydande administrativa resurser i anspråk på landets arbetsförmedlingskontor. Eftersom urvalet av dem som beviljas ledighet är i det närmaste slumpmässigt kan man anta att friåret inte heller är den hälsoreform som väsentligt skulle bidra till att minska ohälsan. vill enligt motion So699 yrkande 2 utvidga friårsreformen så att alla ska ha rätt att ta ett friår under livet. Friåret är en livskvalitetsreform som leder till välfärdsförbättringar som det ger en möjlighet att bryta den ökande trenden av sjukskrivningar på grund av stress. m.fl. (s) anför i motion A375 att en starkare fokusering av arbetsmarknadspolitiska insatser på stimulanser för enskilda som vill starta eget kan bidra till att bl.a. kommuner får en bas av nya kreativa företagare med en ambition att växa och skapa nya arbetstillfällen. Friåret bör följas upp i den del som det innebär en möjlighet för redan anställda att använda friåret till att starta eget. och menar att friåret bör avvecklas . anser för sin del att reformen bör utvidgas så att alla får rätt att under livet ta ett friår. Som noterats ovan är det regeringens mål att 14 000 friårsplatser ska vara tillsatta vid slutet av året. Av AMS återrapportering till regeringen om friåret framgår att ca 700 personer avslutat ett friårsvikariat fram till . hade av friårsvikarierna ett varaktigt arbete. hade andra former av anställningar och var arbetslösa. Genom friåret har många personer fått möjlighet att pröva något nytt som en arbetslös person fått ett arbete. Utskottet ser positivt på att regeringen inriktat friåret på de prioriterade grupperna inom arbetsmarknadspolitiken. I likhet med regeringen menar utskottet att detta kan förbättra matchningen på arbetsmarknaden, förbättra integrationen och bidra till att färre arbetslösa av olika skäl lämnar arbetsmarknaden. Omfattningen av friåret är välavvägd och utskottet anser att det bör vidareutvecklas på sätt som regeringen anfört i propositionen. Med hänsyn till vad som har anförts ovan avstyrker utskottet motionerna So699 yrkande 2 (mp), A259 yrkande 4 (fp), A369 yrkande 15 (fp), A375 (s) och A420 yrkande 6 (kd). Arbetsmarknadspolitiska program för ungdomar Arbetslöshetsnivån bland ungdomar är fortsatt hög på grund av det stora inflödet av nya arbetslösa ungdomar från utbildningssystemet och svagt efterfrågeläge på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer att det finns ett fortsatt behov för AMV att även kunna använda det allmänna anställningsstödet redan från 6 månaders inskrivningstid för åldersgruppen. Det allmänna anställningsstödets villkor på 12 månaders inskrivningstid sänktes vid anställning av arbetslösa ungdomar mellan fr.o.m. . Syftet var att ge arbetsförmedlare ett effektivt verktyg för att få ut ungdomar i arbete . hade antalet ungdomar i anställning med allmänt anställningsstöd ökat jämfört med juni månad 2004. Anställningsstöden har utvärderats. I en rapport från IFAU redovisas resultat som tyder på att anställningsstödet har bidragit till en signifikant förkortad arbetslöshetstid för deltagarna. Arbetslösheten bland ungdomarna är fortfarande hög. Regeringen föreslår därför att godkänner att det allmänna anställningsstödet även ska kunna användas från 6 månaders inskrivningstid för åldersgruppen (utg.omr. 13 förslagspunkt 10). anför i motion Kr376 yrkande 8 att det viktigt att fler jobb skapas för ungdomars självkänsla och möjligheter att själva försörja sig. För dem som är sysslolösa och saknar arbetslivserfarenhet bör kommunerna åläggas att ta fram praktikplatser som innebär att en person lär sig ett yrke genom att till en början gå vid sidan om. Vid kommunala upphandlingar bör det vara ett krav att ett antal praktikplatser ska ingå. I yrkande 13 anförs att det bör inrättas speciella enheter för ungdomar vid arbetsförmedlingen, så att ungdomar snabbt kan få den hjälp de behöver. pekar i motion Kr412 yrkande 6 på att av ungdomarna var öppet arbetslösa . Partiet anser att det nu krävs ett antal riktade satsningar som stärker ungdomarnas ställning på arbetsmarknaden, bl.a. bör satsa på en modern form av lärlingsutbildning på gymnasiet och inrätta en yrkeshögskola. Vidare bör en översyn göras av arbetsrätten så att ungdomars inträde på arbetsmarknaden underlättas. Kristdemokraternaanför i motionerna A416 yrkande 5 och A420 yrkande 22 att kommunerna inte alltid tar ett tillräckligt stort ansvar för ungdomar som inte fyllt och som inte går i gymnasieskolan. De kommunala ungdomsprogrammen bör utvärderas i syfte att ta till vara de goda exempel som finns och för att utveckla verksamheten i hela landet. I motion Sf389 yrkande 12 pekar på att undersökningar visar att ungdomar med utländsk bakgrund har högre arbetslöshet än andra ungdomar. Skillnaderna består även om betygen, utbildningen och språkkunskaperna räknas med i jämförelsen med andra ungdomar. yrkar att regeringen tillsätter en utredning som ser över orsakerna till denna utveckling och föreslår lämpliga åtgärder. Motsvarande yrkande återkommer också i motion Kr412 yrkande 22. föreslår i motion A363 yrkande 11 att unga arbetslösa ska ges möjlighet till en pensionärstrainee. Tanken är att en ung arbetslös får gå parallellt med en person som ska gå i pension . Detta skulle leda till en mjuk start i arbetslivet för den unga personen och en sänkt arbetstakt för den person som ska gå i pension. får ungdomen behålla a-kassan och företaget får betala mellanskillnaden upp till maxbeloppet i a-kassan. När anställningen övergår i tillsvidareanställning betalas lön enligt avtal. anser att regeringen bör återkomma med ett förslag utformat efter denna idé. () föreslår i motion A329 att försöksprojekt ska startas i någon kommun med samarbete mellan och arbetsförmedlingen för att få fram ungdomsjobb. () anser i motion A267 att unga drabbas särskilt hårt av arbetslösheten. Arbetsuppgifter saknas inte, gamla och barn behöver hjälp med allehanda sysslor. Unga arbetssökande skulle kunna arbeta som volontärer som de söker arbete. I län finns det välutbildade ungdomar som är arbetslösa som med aktiv starthjälp både kan leda och fördela arbetsuppgifter i ett volontärprojekt. och (båda s) anför i motion A319 att kommer att stå inför en brist på arbetskraft inom medan arbetslösheten är hög bland unga människor mellan med eftergymnasial utbildning. Det bör utredas hur de rekryteringsprogram (traineeprogram) som har prövats har fallit ut. Om resultatet är positivt bör de kunna fungera som modell för alla typer av branscher och inom hela den offentliga sektorn. () anför i motion A399 att det är viktigt att människor ges förutsättningar att lära sig ett yrke och att det skapas alternativ till de teoretiska utbildningarna. Den satsning som görs på lärlingsplatser är bra, men det behövs också en långsiktig planering. En översyn av hur man kan utforma en långsiktig och hållbar lärlingskultur i syfte att skapa lärlingsplatser behöver göras. m.fl. (s) konstaterar i motion A327 att har fått i uppdrag att stimulera utvecklingen av kommunala s.k. navigatorverksamheter för att samla och utveckla verksamheter för unga som varken arbetar eller studerar. Verksamheten är bra men det borde vara självklart att varje myndig individ som söker arbete ska kunna använda sig av arbetsförmedlingens ordinarie resurser och fulla kapacitet. Ungdomar tillhör en av de grupper som ska prioriteras i arbetsmarknadspolitiken. Det är förödande för en ung människa att börja sitt vuxenliv med en längre tids arbetslöshet. Utskottet delar därmed uppfattningen som framförs i flera av motionerna att ungdomsarbetslösheten ska ägnas särskilt stor uppmärksamhet. Utskottet välkomnar de åtgärder som kan underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden och biträder regeringens förslag om att man även ska kunna använda allmänt anställningsstöd för ungdomar efter 6 månaders inskrivningstid (utg.omr. 13, punkt 10). Utskottet konstaterar att det inom ramen för regeringens sysselsättningspaket inrättas 3 000 lärlingsplatser för arbetslösa ungdomar mellan som saknar fullständig gymnasieutbildning. Den arbetsplatsförlagda yrkesutbildningen ska kombineras med studier i kärnämnen och yrkesanpassade ämnen. Lärlingen ska rotera mellan ett begränsat antal arbetsgivare inom den privata sektorn. Resurserna för feriearbeten förstärks. Satsningen på kommunalt ungdomsprogram (KUP) och ungdomsgarantin (UG) fortsätter. KUP och UG gavs ett tydligare utbildningsinnehåll och leder till ett intyg. Programmen inleds numera med vägledning och jobbsökaraktiviteter i arbetsförmedlingens regi. Kvaliteten höjdes också i ungdomsinsatserna genom att en individuell handlingsplan ska upprättas med den arbetssökande dagar från anmälan hos arbetsförmedlingen. Handlingsplanen ska uppdateras och följas upp regelbundet. Utskottet vill i sammanhanget erinra om vad som anförts ovan om behovet av att förbättra kvaliteten på handlingsplanerna och att öka de arbetssökandes delaktighet i utarbetande och vidareutveckling av handlingsplanerna. Detta måste prioriteras också i arbetsförmedlingens verksamhet för ungdomar. Utskottet konstaterar vidare att en mycket viktig ändring i skollagen började gälla , som innebär att kommunen ska hålla sig löpande informerad om hur ungdomar och som fullgjort sin skolplikt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella insatser. Också kommer långtidsarbetslösa ungdomar, som har misslyckats med sina studier, att få möjlighet att studera vid folkhögskola. Målet är att motivera långtidsarbetslösa ungdomar att slutföra sin gymnasieutbildning. beslutade regeringen att tillsätta en nationell koordinator som ska verka för att ungdomar snabbare kan etablera sig på arbetsmarknaden (dir. 2005:21). Koordinatorn ska, i samråd med arbetsmarknadens parter, särskilt undersöka förutsättningarna och metoderna för arbetsmarknadens parter att sluta avtal som möjliggör en snabbare etablering på arbetsmarknaden för ungdomar. Koordinatorn ska också i samråd med arbetsmarknadens parter kartlägga de metoder och insatser som finns genom t.ex. olika former av introduktionsprogram för att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden och analysera vilken betydelse sådana metoder och insatser har i sammanhanget. En delredovisning av uppdraget ska lämnas och en slutredovisning . Navigatorcentrum är satsning för att stödja unga som står långt ifrån arbetsmarknaden. Här samordnas de offentliga och ideella resurser som redan finns ute i kommunerna. Det kan handla om att arbetsförmedlingen och samarbetar så att ungdomarna slipper gå till olika handläggare. Med anledning av motion A327 (s) vill utskottet understryka att navigatorverksamheten givetvis inte får innebära något hinder för den som så vill att vända sig direkt till arbetsförmedlingen. Utskottet noterar också att det inom utbildningsområdet (utg.omr. 16) föreslås att resurser avsätts för ytterligare 1 000 platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen (KY). Utbildningar inom bristyrken prioriteras. Utskottet kommer att beröra möjligheten till praktik för unga akademiker i ett efterföljande avsnitt. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att den ökade satsningen på insatser för ungdomar som görs och de nya lärlingsplatserna tillgodoser mycket av vad motionärerna efterlyser. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf389 yrkande 12 (kd), Kr376 yrkandena 8 och 13 (fp), Kr412 yrkandena 6 och 22 (kd), A267 (c), A319 (s), A327 (s), A329 (kd), A363 yrkande 11 (c), A399 (s), A416 yrkande 5 (kd) och A420 yrkande 22 (kd). Arbetsmarknadspolitiska program för personer med utländsk bakgrund I gruppen utrikes födda har sysselsättningen minskat och arbetslösheten ökat i högre grad än vad som skett för svenska medborgare. Gruppen var starkt överrepresenterad bland de arbetslösa vid arbetsförmedlingen och utgjorde av samtliga öppet arbetslösa. Personer i gruppen fick tillgång till arbetsmarknadspolitiska program ungefär i nivå med deras andel av de arbetslösa. De är överrepresenterade i förberedande utbildning och anställningar med anställningsstöd medan de är underrepresenterade i programmen start av näringsverksamhet och datortek. På anslag 22:1 har avsatts för att särskilt stärka ställningen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund. Regeringen anser att dessa resurser liksom uppdraget till AMS att inom ramen för sin reguljära verksamhet samverka med , och Myndigheten för skolutveckling så att nyanlända invandrares och asylsökandes kompetens tidigt tas till vara har varit viktiga. Insatser för målgruppen - i samverkan med andra aktörer och från arbetsförmedlingen - har kunnat erbjudas i ett tidigare skede. Regeringen anser att en förbättrad redovisning av hur många som berörts av servicen och vilka resultat som uppnåtts är nödvändig . I avsiktsförklaringen mellan regeringen, , , , och om insatser för bättre integration återfinns bl.a. de arbetsmarknadspolitiska insatserna prova-på-platser och arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens (yrkesbedömning). AMS har haft i uppdrag att etablera en samrådsgrupp med företrädare för centralorganisationerna på arbetsmarknaden för att förankra och samordna dessa insatser. AMS har till regeringen avrapporterat att samrådsgruppen haft sex möten. I överläggningarna har även Valideringsdelegationen deltagit. Gemensamt informationsmaterial har utarbetats för spridning inom berörda organisationer. har funnits i arbetsförmedlingens programutbud medan möjligheten att erbjuda yrkesbedömning infördes först . AMS bedömning är att vissa regeländringar behövs för att underlätta användningen av insatsen. AMS menar att kravet på upphandling av yrkesbedömningsplatser bör tas bort. Frågan bereds inom (). 500 personer har deltagit i prova-på-platser. Ungefär hälften av deltagarna har varit utrikes födda. Det finns därmed ännu mycket begränsade erfarenheter av insatserna. Regeringen anser att försöksverksamheten med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare (SIN) bör fortsätta . föreslår i motion Sf331 yrkande 8 ett system med lärlingsintroduktion för nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare. Infasningen på arbetsmarknaden bör inledas redan under det första vistelseåret i . Träningen i svenska kombineras med något slags förvärvsarbete. En arbetsgivare som anställer en nyanländ flykting eller anhöriginvandrare som deltar i undervisning i svenska för invandrare (sfi) på minst halvtid under arbetstid, ska få en lönesubvention på så länge som undervisningen pågår. Lönesubventionen lämnas dock i högst . Lön till flyktingen eller anhöriginvandraren ska betalas i enlighet med gällande kollektivavtal. Språkundervisningen kan med fördel ske på arbetsplatsen genom arbetsgivarens försorg. Arbetsgivaren får då betalt genom den utbildningspeng som allianspartierna vill införa. Lärlingsintroduktionen bör i möjligaste utsträckning ske på en arbetsplats där den utbildning och yrkeserfarenhet som invandraren har tas till vara. förordar i motion Sf389 yrkande 11 en särskild insats för att inventera invandrarkvinnors specifika kompetens som kan vara till nytta i arbetslivet. Dessa kvinnor bör sedan ges utbildning om svenskt arbetsliv. I motion A420 yrkande 23 föreslår att invandrare ska få hjälp att finna arbete med bistånd från jobbguider. konstaterar att många invandrare saknar ett socialt nätverk, kontakter och erfarenhet av att söka arbete i . Dessa skulle därför kunna få hjälp av s.k. jobbguider, vars uppgift ska vara att ha personligt ansvar för arbetssökande och på olika sätt stödja, entusiasmera och lotsa fram till ett arbete. Jobbguiderna behöver inte vara i offentlig regi utan kan t.ex. vara en ideell verksamhet.