bet · GS01BOU5 · 2005-02-17 00:00:00 — Detta är också bakgrunden till att Boverketunder 2004 har genomfört en omfattande utbildnings- och informationsinsatsav bl.a. de personer som handlägger bidragsfrågorna i kommunerna.Bostadsutskottet instämmer i att villkoren för bostadsanpassningsbidragbör ses över vid behov och att även handläggningen av bidragsansökningarbör ägnas fortsatt uppmärksamhet. Däremot ställer sig utskottet tveksamttill delar av den problembeskrivning som finns i den aktuella motionen.Begreppet standardhöjande åtgärder i den lydelse som lagen hade föreden medförde en rad tolkningsproblem i bidragshanteringen.Detta avspeglade sig även i riksdagsarbetet genom återkommandemotionsförslag om en ändring av lagen i denna del.Utskottet förutsätter att eventuella behov av ytterligare revideringarav lagens utformning kan övervägas i samband med återkommandetillsynsrapporteringar till regeringen. Motion 2004/05:Bo255 (c) gerinte utskottet anledning att föreslå ett särskilt tillkännagivande ifrågan. Motionen avstyrks.Bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsligaEn fråga som under en följd av år återkommit i utskottets beredning avmotioner från allmänna motionstiden är om bidrag skall utgå för anpassningav elöverkänsligas bostäder. Även års motionstid har motionerväckts som tar upp denna fråga.Enligt motion 2004/05:Bo278 (c) yrkande 4 bör bostadsanpassningsbidragutgå för s.k. elsanering av elöverkänsligas bostäder. Motionärerna anseratt elöverkänslighet är en handikapp som bör ge rätt till samma stödsom andra handikappgrupper tillerkänns. Motsvarande förslag läggs frami motion 2004/05:So506 (c) yrkande 6.De två nu aktuella motionerna motsvarar helt två av de motioner somutskottet behandlade föregående år (2003/04:BoU6). Utskottet anförde dåföljande.Som konstateras i en av motionerna är rättsläget sådantatt kommunerna inte kan anses vara skyldiga att lämna bostadsanpassningsbidragför s.k. elsanering. Däremot har det i vissa fall förekommit att kommunerpå frivillig basis givit bidrag för detta ändamål. Tolkningen av rättslägeti den aktuella frågan framgår bl.a. av förbostadsanpassningsbidraget. Till grund för den redovisade uppfattningen hänvisarverket till ett yttrande och en rapport från och ettavgörande i kammarrätten. har bl.a. anfört att kunskapslägeti den aktuella frågan är sådant att belagda samband saknas mellanexponering för elektriska och magnetiska fält i bostaden och de symtomsom åberopats vid ansökan om bidrag. Även i kammarrättens avgörande iett överklagat ärende hänvisas till att det inte var klarlagt att detfinns tillräckligt samband mellan det åberopade funktionshindret och deavsedda anpassningsåtgärderna.Bostadsutskottet har behandlat motionsförslagom bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga och då framhållit attutskottet inte bör uttala sig i frågan om bostadsanpassningsbidragslagenstillämpning i en viss typ av ärenden. Utskottet har också framförtuppfattningen att det är önskvärt med en över landet enhetlig tillämpningav bidragsärenden. Det grundläggande problemet i sammanhanget ståremellertid att finna i att det fortfarande, trots ett mångårigt forsknings-och utredningsarbete, saknas en samsyn om de huvudsakliga orsakernatill elöverkänslighetsproblemen. På samma sätt finns fortfarande enbetydande osäkerhet om hur man bäst skall komma till rätta med problemetoch om den typ av åtgärder som kan innefattas i begreppet elsaneringalltid är den bästa lösningen.Bostadsutskottet tvingas konstatera att något egentligt genombrott iforskningsläget på det aktuella området fortfarande inte kan anses hagjorts. De berörda myndigheterna har inte heller ändrat sin uppfattningi frågan. Utskottet vidhåller därför sitt tidigare redovisadeställningstagande när det gäller den fråga som tas upp i de aktuella motionerna.Det kan således inte anses vara lämpligt att uttalar hurbostadsanpassningsbidragslagens bestämmelser skall tolkas i den aktuellafrågan. förutsätter emellertid att de berörda myndigheternaföljer det pågående forsknings- och utredningsarbetet och aktualiserartillämpningen av bidragsreglerna så snart som det framkommer resultatsom motiverar detta.Under det har inget framkommit som föranleder ett ändratställningstagande från bostadsutskottet. De aktuella motionerna avstyrks.ByggforskningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om byggforskning.Jämför reservationerna 19 (kd, c) och 20 (fp).Ett antal motioner tar upp frågeställningar som gäller forskningen inombygg- och bostadssektorn, både vad avser villkoren för forskningen ochbehovet av satsningar på forskning med viss bestämd inriktning.Motion 2004/05:Bo299 (kd) tar sin utgångspunkt i en beskrivning avsamhällsbyggnads- och byggsektorns komplexitet och betydelse för densvenska samhällsekonomin i vid bemärkelse. Det framhålls bl.a. att statenhar en viktig roll i samhällbyggnadssektorn. De statliga anslagen tillforskning och utveckling inom sektorn uppges dock ha minskat från1990-talets början. Vidare framhålls att forskare i samhällsbyggnadsfrågori alltför hög grad är hänvisade till forskningsfinansiären ochhar svårt att få stöd från , även för projekt som borde fallainom ansvarsområden. Ett ytterligare problem som beskrivs imotionen är en otydlighet i finansieringssystemet vad gäller anslagfrån EU och villkoren för s.k. medfinansiering av EU-projekt.Mot denna bakgrund läggs fyra förslag fram om tillkännagivanden frånriksdagen. Det gäller behovet av att stärka samverkan mellan deforskningsfinansierande organen och samhällsbyggnadssektorn (yrkande 1),att byggsektorn måste bättre ges samma möjligheter som andra industrisektorertill stöd för innovationsinriktad forskning och utveckling (yrkande 2),behovet av bättre förutsättningar för svenska forskares medverkan iEU-program och andra internationella forum (yrkande 3) samt behovet aven förbättrad koordinering av svenska forsknings- och finansieringsprogrammed för forskning (yrkande 4).I motion 2004/05:Bo308 (fp) yrkande 13 framhålls ett antal forskningsområdenmed inriktning på boende och boendemiljö som är särskilt angelägna. Detgäller forskning om hälsovådliga ämnen i byggmaterial, sambandet mellangröna miljöer och hälsa, trygga stadsmiljöer, buller samt om ventilationssystemoch partiklar i luft. Vidare framhålls att en forskarskola bör inrättasinom området god boendemiljö. Avslutningsvis erinrar motionärerna omsin uppfattning att Formas bör avvecklas, dock utan att de externaforskningsmedlen för bostadssektorn minskar.Enligt motion 2003/04:MJ66 (fp) yrkande 14 behöver det genomföras enutvärdering av hur forskningsmedel från Formas m.fl. organ fördelas.Särskilt framhålls att resurserna till forskning om inomhusmiljön behöverses över.I motion 2004/05:Bo224 (kd) föreslås att ett uppdrag ges till Boverketatt inom Bygga-bo-dialogen verka för forskning och utveckling för enökad användning av växtfibrer i byggproduktionen. Motionären framhållerfördelarna med bl.a. växtfiberarmerade kompositmaterial. Vidare anförsatt det inom landet finns en betydande kunskap på detta område som till vara.Riksdagen bör enligt förslaget i motion 2004/05:Bo319 (s) uttala sigför att en strategi för forskning om betongbyggande utarbetas. Motionärernapekar på betongbyggandets stora betydelse för samhällets utveckling ochframhåller att klimatförändringar och andra faktorer ställer krav på nykunskap.En större omläggning i den forskningsfinansierande organisationengenomfördes efter beslut av . För forskningen inom områdenmed särskilt intresse för bostadsutskottet innebar detta bl.a. attByggforskningsrådet avvecklades. I stället bildades Formas (Forskningsrådetför miljö, areella näringar och samhällsbyggande) genom en sammanslagningav Skogs- och jordbrukets forskningsråd, och delarav forskning.För bostadsutskottets del innebar omläggningen bl.a. att frågan om anslagtill forskningen på området inte längre ligger inom utskottetsberedningsområde. Förslag om anslaget för verksamheten vid Formas beredsinom av miljö- och jordbruksutskottet. Detta innebär givetvisinte att bostadsutskottet är förhindrat att ha en uppfattning om nivånpå den statliga satsningen på forskning och utveckling inom bygg- ochbostadssektorn eller om avvägningen mellan dessa insatser och de insatsersom sektorn själv bör svara för.De aktuella motionerna tar upp ett flertal frågeställningar ombyggforskningens villkor och inriktning. Det gäller anslagsutvecklingen inombyggforskningen, ansvarsfördelningen mellan olika forskningsfinansiärer,möjligheten till EU-finansiering, behovet av samverkan mellan forskareoch byggsektorn i övrigt samt behovet av forskarutbildning. Vidare läggsdet fram förslag om att skall peka ut vissa forskningsområdenoch forskningsinsatser på området som särskilt angelägna. På ett merövergripande plan kan utskottet instämma i flera av de synpunkter sompresenteras. Det gäller exempelvis behovet av att stärka samverkan mellande forskningsfinansierande organen och samhällsbyggnadssektorn samtbehovet av samverkan mellan olika forskningsfinansierande organ. Utskottetredovisade sin syn i dessa frågor redan i samband med riksdagsbeslutetom en ny forskningsfinansierande organisation (1999/2000:BoU7y). I dettasammanhang framhölls också vikten av att forskningsinsatser inte hamnari ett vakuum mellan olika finansiärer.Inte heller i frågan om behovet av insatser inom särskilda forskningsområdenhar utskottet några egentliga invändningar. har försin del exempelvis framhållit behovet av entillräcklig kunskapsuppbyggnad i frågor om inomhusmiljön. När det däremotgäller direkta ställningstaganden till mycket snäva forskningsområdeneller till enskilda forskningsprojekt ligger man inom ett område sombör överlåtas till de forskningsfinansierande organen. Utskottet avstårfrån att ta ställning till om några av de nu aktuella motionsförslagenhelt kan anses falla utanför de frågor som bör ta ställningtill. I varje fall anser sig utskottet inte ha tillräcklig kunskap omdet faktiska forskningsbehovet på flera av de områden som utpekas imotioner.Riksdagens ställningstagande i mer principiella forskningspolitiskafrågor sker i allmänhet i samband med att regeringen lägger fram enstörre forskningspolitisk proposition. Detta sker normalt en gång permandatperiod. Regeringen har aviserat sin avsikt att lägga fram en nyforskningspolitisk proposition i slutet av innevarande månad. Dennaproposition kan givetvis ge underlag för närmare ställningstagandentill vissa av de i motionerna behandlade frågorna.Bostadsutskottet avser att på olika sätt följa utvecklingen inombyggforskningens område efter den omorganisation som genomfördes år 2000.Utskottet har också pekat ut denna fråga som ett möjligt område förkommande uppföljningsinsatser från utskottets sida.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Ansvarsfrågor i byggandet, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo272yrkande 1 och avslår motion 2004/05:Bo272 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeEn lång rad undersökningar har visat på stora brister i vårt byggnadsbeståndvad gäller inomhusmiljön med bl.a. fuktproblem, dålig ventilation ochdåligt ljudklimat. Bristerna i innemiljö resulterar framför allt i attde boendes hälsa riskeras. En ökande andel barn med allergier och annanöverkänslighet är ett av tecknen på detta förhållande. För att i efterhandåtgärda byggfel och en dålig inomhusmiljö krävs ofta kompliceradereparationer som dessutom kan resultera i ökade boendekostnader. Det finnssåledes all anledning att utforma byggprocessen så att riskerna förbyggfel minimeras. Den kanske viktigaste frågan för att stävja slarvoch brister i byggandet är att ansvaret i byggprocessen blir tydligareän vad som är fallet . Jag ställer mig mot denna bakgrund bakomförslaget i motion 2004/05:Bo272 (mp) yrkande 1 om att en utredning börgenomföras för att klarlägga hur byggsektorn uppfyller sitt producentansvar.En tydlig utformning av såväl produkt- som producentansvaret kan bl.a.förväntas resultera i en stärkt kvalitetssäkring av bostäder, förskolor,skolor och äldreboenden.Vad jag ovan anfört med anledning av motion 2004/05:Bo272 (mp) yrkande1 bör som sin mening ge regeringen till känna.2. Ansvarsfrågor i byggandet, punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo272yrkandena 1-3.StällningstagandeI motion 2004/05:Bo272 (mp) diskuteras ansvarsförhållandena inombyggsektorn. Brister och oklarheter på detta område har bidragit tillständigt återkommande byggskandaler och rapporter om byggfusk. Tunnelbyggetgenom och fuktskandalen i är bara tvåbland många fall under de senaste åren.Grunden till problemen står bl.a. att finna i oklarheter när det gällerhelhetsansvaret för en byggnation och det alltför begränsade producentansvaretpå området. Byggbranschen utmärker sig genom att det finns flera aktöreri ett projekt. Byggherren anlitar arkitekt, entreprenör och underentreprenörersom tar byggmaterialet från olika firmor. Alla dessa aktörer har givetvisett ansvar bl.a. för att material svarar mot miljökraven. Ofta finnsdet emellertid olika uppfattningar om hur ansvaret är fördelat dememellan, särskilt när byggfel upptäcks i ett senare skede.Inom byggbranschen används olika slags entreprenadformer. Ansvarsförhållandenaskiljer sig åt beroende på om byggherren använder sig av en totalentreprenadeller om flera olika entreprenörer är inblandade. Det viktiga är emellertidatt det är klart vem som har helhetsansvaret för att byggprojekt utförspå ett riktigt sätt så att bl.a. ett miljö- och hälsofarligt utförandekan undvikas. Problemet är att byggherren ofta inte har de kunskaper,inom bl.a. miljöområdet, som ett producentansvar kräver.Jag anser att en utredning bör genomföras som klarlägger hur byggsektornklarar dagens frivilliga producentansvar och överväger formerna för entydligare lagreglering på detta område. En viktig fråga för utredningenär också att överväga hur en tydlig reglering för en helhetsansvarigaktör för varje byggprojekt kan utformas. Huvudsyftet med en lagregleringär att det över huvud taget inte skall komma in miljöfarligt materiali en byggnad. En viktig fråga är därför också att överväga regleringenav vilket material som kan tillåtas och vilka krav som skall ställas påentreprenörernas miljöpolicy.Vad jag anfört ovan bör med bifall till motion 2004/05:Bo272(mp) tillkännage för regeringen som sin mening.3. Hästgårdar, punkt 2 (m)av de (), () och Carl-ErikSkårman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion2004/05:Bo220 och avslår motion 2004/05:Bo254.StällningstagandeI dag har vi genom olika lagar ett mycket starkt skydd för rätten attinte bli utsatt för störningar eller för något som kan vara hälsofarligt.Det är bra att individers rättigheter på detta sätt skyddas. Däremotkan det ibland finnas skäl att mer förutsättningslöst pröva vad somverkligen skall betraktas som störande i det enskilda fallet. Vad somupplevs som störande kan variera starkt mellan olika individer ochvariationerna för vad som bör betraktas som hälsofara kan vara mycketstora när det exempelvis gäller allergier.Risken för allergier är ett argument som i hög grad påverkar planeringenav bebyggelse. När bostäder byggs i närheten av ett häststall och enhästallergiker flyttar in förekommer det att stallet anmäls som enhälsofara och tvingas att stänga. För att undvika att sådana situationeruppkommer väljer kommunerna ofta att neka bygglov till nya bostäder inärheten av häststall. Det fråntar å andra sidan dem som vill bo närahästar möjligheten att välja vad de själva upplever som en god boendemiljö.Kommunernas agerande i plan- och bygglovsärenden med intressen både förhästhållning och bostäder utgår till stor del från de riktlinjer somBoverket och upprättat för nybyggnation i närhet avbefintliga hästgårdar. Myndigheterna har försökt etablera principen attett skyddsavstånd mellan stallar och bostäder på skallgälla även i lantliga miljöer. Rättsfallen ger emellertid inte någotentydigt besked hur plan- och bygglovsärenden skall bedömas i dessafall.De beskrivna förhållandena har givit upphov till en ohållbar situation.Samtidigt som efterfrågan på att köpa hästgårdar på många håll är mycketgod, motverkar eller förhindrar lagstiftning och myndighetsutövningnybebyggelse i närheten av befintliga hästgårdar. Nuvarande lagstiftningoch regelverk behöver därför ses över. En rimlig utgångspunkt föröversynen bör vara att man även fortsättningsvis skall vara restriktivnär det gäller att uppföra nya hästanläggningar i direkt anslutningtill befintlig bebyggelse. När det däremot gäller uppförande av nybebyggelse i anslutning till befintliga hästgårdar bör såväl miljöbalkensom och riktlinjer ändras så att sådanbebyggelse underlättas.I översynsarbetet är det också viktigt att äganderätten skyddas ochstärks så att inga framtida skadeståndskrav kan riktas mot den som ärägare av den befintliga hästgården. Den allmänna rättsuppfattningen vidsådana konflikter utgår från principen att den som kom först till platsenockså har rätt att vara kvar. Denna enkla regel borde även vara användbari andra typer av konflikter där värderingen av en störning varierarmellan olika individer. Detta borde framför allt gälla när det intefinns någon tydlig objektiv hälsofara, utan bara ett upplevt obehag.Vad vi ovan anfört bör tillkännage för regeringen som sinmening. Det innebär ett delvis bifall till motion 2004/05:Bo220 (m) ochatt också vad som förordats i motion 2004/05:Bo254 (s) i huvudsak blirtillgodosett.4. God bebyggd miljö, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ66yrkande 16 och 2004/05:Bo308 yrkandena 4 och 12 samt avslår motion2004/05:Bo235 yrkande 7.StällningstagandeMiljömålet God bebyggd miljö har stor betydelse både för inomhusmiljönoch den yttre miljön. Det borde vara en självklarhet att detta mål skallgälla för hela landet och inte bara för stad och tätort. Det är därförolyckligt att det finns flera delmål som i huvudsak är inriktadepå förhållandena i tätorterna. Även om problembilden när det gällerframför allt den yttre miljön troligen är större i många tätorter än pålandsbygden finns det all anledning att inkludera också landsbygdensyttre miljö i miljömålsarbetet.Det finns tio delmål inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.Vi ställer oss bakom den syn på behovet av att utveckla dessa delmåloch formulera ett nytt delmål som redovisas i motion 2004/05:Bo308 (fp).I korthet behöver följande åtgärder vidtas vad gäller de delmål somfaller inom bostadsutskottets beredningsområde:Delmål 1 om fysisk planering och samhällsbyggande: Detta delmål fårinte automatiskt innebära att en förtätning av boendet eftersträvas.Det måste vara individernas definition av vad de anser vara god boendemiljösom styr om samhället skall gå mot en förtätning av tätorterna. Delmåletbör vidare ta fasta på åtgärder för en god infrastruktur och en utfasningav användningen av fossila bränslen för transportsektorn. Den biologiskamångfalden och grön- och vattenområden i tätorterna behöver utvecklas.Det är också viktigt med ett bättre planeringssystem för dessa frågorsom även inkluderar tätortsnära landsbygd. I arbetet med frågor omändamålsenlig bebyggelse måste olika säkerhetsaspekter beaktas, bl.a.frågor om skydd mot översvämningar. Även frågor om stadsplanering förtrygga miljöer när det gäller skydd mot brott måste uppmärksammas ihögre grad.Delmål 2 om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse: Det är viktigt attdetta delmål inte leder till en alltför statisk syn på stadslandskapet.Kulturhistoriska värden måste skyddas men måste stadenslandskap få förändras i syfte att även tillgodose en förstärkning av deestetiska värdena. Det är också viktigt att man i målet inkluderar intebara bevarandet av miljöer utan också bevarandet av miljöernas historiaoch att man sprider denna kunskap till berörda parter.Delmål 3 om trafikbuller: Det är nödvändigt att framhålla de statligaverkens - bl.a. och - ansvar för att uppsatta målkan nås inom den uppsatta tidsramen.Delmål 7 om energianvändning i byggnader: En skärpt formulering av måletbör eftersträvas när det gäller energiförbrukning. Det gäller framförallt att tydliggöra ett mål som inte bara tar fasta på energibesparingutan också avser en minskning av bostadssektorns utsläpp av växthusgaser.Vi anser att bör ha som mål att bostadssektorn minskar sittbidrag till koldioxidutsläppen till 2025 i förhållande tillutsläppen och till 2050.Delmål 8 om god inomhusmiljö: Detta är ett av de viktigaste delmåleninom miljömålet God bebyggd miljö. Vår syn på behovet av en utvecklingav målet redovisas emellertid i annat sammanhang.Behovet av nya delmål: Ett nytt delmål som rör barns miljö bör utarbetasoch ges rubriken lokaler där barn vistas stadigvarande skallej orsaka vare sig kortsiktiga eller långsiktiga hälsoproblem. Det börankomma på regeringen att definiera mätbara mål för detta nya delmål.Vadvi ovan anfört om behovet av utvecklade delmål under miljökvalitetsmåletGod bebyggd miljö bör tillkännage för regeringen som sin mening.5. God bebyggd miljö, punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ66yrkande 16, 2004/05:Bo235 yrkande 7 och 2004/05:Bo308 yrkandena 4 och12.StällningstagandeI dagens samhälle utgör ohälsan ett av de allvarligaste problemen.Statens kostnader för ohälsan beräknas motsvara av BNP. Det verkligtallvarliga är emellertid det dagliga lidande som många människor utsättsför. Det kan handla om den negativa påverkan av buller, magnetiska ochelektriska fält, radon samt föroreningar från källor i såväl ute- sominnemiljön. Ett ökande antal barnallergier är ett av många tecken påatt det inte står rätt till.Ohälsan har givetvis många orsaker men jag anser att en stor del avförklaringen står att finna i vår boendemiljö. En god boendemiljö ärdärför en avgörande faktor för människors välbefinnande och livskvalitet.Jag anser att regeringen inte ägnat detta förhållande tillräckliguppmärksamhet. Det är nödvändigt att nu vidga debatten om ohälsan ochutforma ett åtgärdsprogram med en så bred inriktning att ett helhetsgreppkan tas om problemen.Ett första steg i ett sådant arbete bör vara att utarbeta en nationellhandlingsplan inriktad på boende och hälsa som skall analysera omfattningenav och orsakerna till ohälsan, men framför allt ge konkreta förslagtill förbättringar.Utöver arbetet med den nationella handlingsplanen för en bättre boendemiljöbör givetvis även miljömålsarbetet med att utveckla de 15 miljökvalitetsmålendrivas vidare och intensifieras. I två fp-motioner föreslås en radåtgärder som gäller delmålen inom miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.Jag ansluter mig i dessa frågor till ställningstagandet i den ovanredovisade reservationen (fp) med rubriken miljö.Sammanfattningsvis anser jag således att med bifall tillförslagen i partimotion 2004/05:Bo235 yrkande 7 samtmotionerna 2003/04:MJ66 (fp) yrkande 16 och 2004/05:Bo308 (fp) yrkandena4 och 12 bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som ovananförts.6.