bet · GT01FiU5 · 2005-11-29 00:00:00 — Utgiftsområde 27 avgiften till Europeiska gemenskapen (prop. 2005/06:1) I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Utskottet tillstyrker också att regeringen ska bemyndigas att ikläda staten det utgiftsåtagande som följer av EU-budgeten för . Två motioner avstyrks. Till betänkandet har fogats två särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 27 anvisar anslag inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen på det sätt som framgår av bilaga 2 Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 27 punkt 2. Åtaganden som följer av EU-budgeten för bemyndigar regeringen att ikläda statsen de åtanganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 27 punkt 1. 2005/06:U379 av m.fl. (kd) yrkande 1. Ansökan och mottagande av EU-bidrag 2005/06:Fi214 av m.fl. (fp, m, kd, c). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I budgetpropositionen föreslår regeringen för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen att dels anvisar anslag enligt regeringens förslag, dels bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden. Två motioner behandlas i betänkandet. Propositionens och motionernas förslag återges i bilaga 1 till betänkandet. Anslag och åtagandebemyndigande inom utgiftsområde 27 Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning på utgiftsområde 27. Vidare tillstyrks regeringens förslag att regeringen ska bemyndigas att ikläda staten det utgiftsåtagande som följer av EU-budgeten för . I budgetpropositionen föreslår regeringen att för anvisar 28 till ramanslaget 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden. Utgifterna utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten , inklusive eventuella korrigeringar avseende . Avgiften kan dock förändras under löpande budgetår till följd av faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, utfallet av EU-budgeten , EU:s tilläggs- och ändringsbudgetar, valutakursförändringar samt andra korrigeringar. Avgiften består av tullar, särskilda tullar på jordbruksprodukter och sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift, avgift beräknad på bruttonationalinkomsten samt avgift för att täcka budgetreduktion. Finansieringen av EU-budgeten med avgifter från medlemsstaterna avser utgifter enligt betalningsanslag. Åtagandebemyndiganden, däremot, uttrycker utgiftsåtagande för såväl innevarande som kommande år. Åtagandebemyndiganden styrs dels av tidigare fattade beslut, dels av den årliga budgetprocessen. Regeringen föreslår att den bemyndigas att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av fastställd EU-budget avseende åtagandebemyndiganden. Medlemsstaternas avgifter ett visst år svarar inte direkt mot åtagandebemyndiganden men kan dock användas som en grov fördelning av åtagandena. I kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om skall ställas till förfogande (räknat på per euro). andel av detta 2006 uppgår med fördelning enligt andel av egna medel till , dvs. Inga motioner har väckts med anledning av propositionens förslag. På förslag av finansutskottet har ställt sig bakom regeringens förslag till utgiftsram för det aktuella utgiftsområdet (bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). Under fortsatta beredning av anslagen får denna ram inte överskridas. För utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen beslutade att fastställa ramen till . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om åtagandebemyndiganden. Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna att regeringen redan driver kravet att EU:s budget inte ska överskrida av bruttonationalinkomsten. Motionen avstyrks därmed. I motion U379 av m.fl. (kd) tas frågan om förhandlingarna om EU:s långtidsbudget upp. Motionärerna erinrar om att tillsammans med fem andra nettobetalande medlemsländer har framfört att EU:s budget inte bör överstiga av medlemsstaternas samlade bruttonationalinkomst. delar denna uppfattning och menar att EU:s utgifter ska hållas till ett minimum eftersom belastningen på de nettobetalande ländernas skattebetalare annars blir orimligt stor. anser att EU:s utgifter inte ska överskrida av den samlade bruttonationalinkomsten och att varje skattekrona ska användas så effektivt som möjligt. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att regeringen inom EU ska verka för att EU:s långtidsbudget inte ska överskrida av bruttonationalinkomsten (yrkande 1). I den nu aktuella budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utg.omr. 27) anför regeringen att målet för den svenska budgetpolitiken i EU ligger fast i enlighet med beslut (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Detta innebär bl.a. att ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom unionen. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. Vidare erinrar regeringen om att tillsammans med , , , och har krävt att ett nytt finansiellt perspektiv - Agenda 2007 - inte ska överstiga av EU:s BNI. välkomnade i förra årets betänkande om det aktuella utgiftsområdet (bet. 2004/05:FiU5) att regeringen i diskussionerna om Agenda 2007 hade fört en stram linje och förutsatte att regeringen skulle fortsätta att agera i enlighet med de av fastställda målen. Frågan om det finansiella perspektivet behandlas i . Inför varje möte i ministerrådet där frågan är aktuell samråder regeringen med om förhandlingarna. När det gäller frågan om att varje skattekrona ska användas så effektivt som möjligt kan nämnas att kommissionen i sitt meddelande om EU:s långtidsbudget 2007-2013, KOM (2004) 487, analyserar det europeiska mervärde som dess förslag om långtidsbudget ger upphov till. Kommissionen använder sig av kriterierna effektivitet, kostnadseffektivitet och samordning. Av faktapromemoria 2004/05:FPM42 om meddelandet framgår att regeringen håller med om behovet av att analysera och redovisa det europeiska mervärdet av de föreslagna åtgärderna. Regeringen anser dock att den mervärdesanalys som kommissionen presenterar behöver fördjupas. I en rapport från Sieps (för europapolitiska studier)1[, The Enigma of European Added Value. Setting Priorities for Union. Sieps rapport 2005:4.] diskuteras begreppet europeiskt mervärde. En stor utmaning är enligt rapporten att göra en djupare studie av EU:s samlade utgifter och identifiera vilka områden som är över- respektive underfinansierade. Mer pengar är inte det enda sättet att få till stånd ett djupare samarbete i . Det finns, framhålls i rapporten, också gott om tillfällen att öka effekterna genom att omdisponera medel som redan står under EU:s kontroll. I likhet med motionärerna kan utskottet konstatera att regeringen redan driver kravet om att EU:s budget inte ska överskrida av bruttonationalinkomsten. Någon åtgärd är således inte påkallad och motion U379 (kd) yrkande 1 avstyrks därmed. Ansökan och mottagande av EU-bidrag Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om ansökan och mottagande av EU-bidrag med hänvisning till vidtagna åtgärder. I motion FI214 av m.fl. (fp, m, kd, c) begärs ett tillkännagivande om behovet av en utredning som ser över vilka strukturella problem som föreligger i samband med ansökan och mottagande av EU-bidrag. Ett sätt att minska nettobetalning till EU vore enligt motionärerna att öka inflödet. och svenskarna utnyttjar tyvärr inte fullt ut sina möjligheter att få stöd från EU-fonder och EU-program. står regeringen passiv inför det faktum att förlorar bidrag från EU på grund av att vi själva inte tar itu med svenska hinder. Detta måste ändras. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till en organisation för genomförande av EU:s sammanhållningspolitik m.m. inför den kommande , för regional tillväxt (dir. 2004:177). Utredningens huvuduppgift är att föreslå former för en bättre samordning mellan och den svenska nationella regionala utvecklingspolitiken. I direktiven konstateras att den nuvarande utformningen av genomförandeorganisationerna i realiteten innebär att det finns flera genomförandesystem för den nationella regionala utvecklingspolitiken samt för EU:s sammanhållningspolitik och sysselsättningspolitik. Många av de organisationer och myndigheter, som i en remissbehandling lämnat synpunkter på en tidigare rapport, har förordat en bättre samordning mellan de olika politikområdena. Utredningen har levererat ett delbetänkande (Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi - en samlad förvaltning med politisk styrning, SOU 2005:93). I delbetänkandet konstateras att ska fondernas ändamål bli tydligare. Programmen blir färre och ska vara utformade för att komplettera varandra. Utredningen finner att trots att strukturfonderna tillsammans med den nationella medfinansieringen omfattar mycket stora ekonomiska resurser, är det svårt att utläsa långsiktigt positiva effekter på näringsliv och sysselsättning. Stödmedlen har av allt att döma fördelats till alltför många små projekt utan enhetligt mål och sammanhang. En ny organisation bör inriktas på så långtgående samordning som möjligt av politikområden som avser regional utveckling för att leda till fler konkurrenskraftiga företag och fler människor i arbete. ska, enligt utredningens uppfattning, bidra till att strategier och program kan förverkligas. I slutbetänkandet kommer man att återkomma med förslag till processer och organisation för att utarbeta regionala och nationella utvecklingsstrategier och program. Verket för näringslivsutveckling, , har i uppdrag att bl.a. identifiera möjliga förenklingar och förbättringar i strukturfondssystemet och förse regeringen med lägesrapporter för samtliga strukturfondsprogram. arbetar med samordning för att få samma bedömning av projekten hos de olika förvaltningsmyndigheterna och skapar plattformar för att få ut information snabbt och därmed minska riskerna för senare eventuella återbetalningskrav. levererar lägesrapporter till regeringen om hur det går i arbetet med i . Rapporterna täcker in alla strukturfondsprogram som tar del av. De visar hur många beslut som har fattats, hur mycket pengar som har betalats ut till projekt och hur mycket som har rekvirerats till från . I en rapport konstaterar att beslutstakten, utbetalningstakten och rekvisitionshanteringen är god för de allra flesta program. I regeringens skrivelse 2005/06:23 handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning anger regeringen att man avser att lägga fram en samlad nationell strategi för regional utveckling i syfte att stärka styrningen och dialogen mellan de nationella, regionala och lokala nivåerna. Syftet är att klargöra regeringens mål för den regionala utvecklingspolitiken och genomförandet av sammanhållningspolitiken i linje med Europeiska kommissionens initiativ att stärka den strategiska inriktningen för sammanhållningspolitiken. Frågan om samordningen mellan och den svenska nationella regionala utvecklingspolitiken har aktualiserats i den ovan redovisade utredningen. Vidare har i uppdrag att identifiera möjliga förenklingar och förbättringar i strukturfondssystemet. Utskottet finner inte skäl till att ställa sig bakom motion Fi214 (fp, m, kd, c), vilken därmed avstyrks. EU:s långtidsbudget, punkt 3 (kd) () anför: Förhandlingarna om EU:s långtidsbudget är aktuella. Jag vill erinra om att tillsammans med fem andra nettobetalande medlemsländer har framfört att EU:s budget inte bör överstiga av medlemsstaternas samlade bruttonationalinkomst. delar denna uppfattning och menar att EU:s utgifter ska hållas till ett minimum eftersom belastningen på de nettobetalande ländernas skattebetalare annars blir orimligt stor. Varje skattekrona ska användas så effektivt som möjligt. Det är av stor vikt att regeringen driver denna linje i de pågående förhandlingarna. Hanteringen av EU-medel (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: Regeringen utnyttjar budgetmedel relaterade till EU i syfte att kringgå utgiftstaket och reglerna för budgetprocessen. Vi vill i detta sammanhang framhålla att regeringens sätt att utnyttja EU-ersättningarna till de svenska jordbruksföretagarna i budgetreglerande syfte är helt oacceptabelt. För att regeringen ska klara utgiftstaket utbetalas nu i stort sett alla EU-ersättningar på fel kalenderår, dvs. i början av det påföljande året i stället för det år medlen borde utbetalas. Regeringens agerande ger svenska bönder en sämre konkurrensförmåga jämfört med kollegerna i resten av . De EU-ersättningar som förskjuts över motsvarar hela arbetsinkomsten i svenska jordbruk. Regeringens laborerande med EU-ersättningarna sker i syfte att på papperet klara utgiftstaket men drabbar de svenska jordbrukarna orimligt hårt. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 27: bemyndigar regeringen att ikläda staten de åtaganden som följer av EU-budgeten för avseende åtagandebemyndiganden (avsnitt 5). anvisar anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen enligt följande uppställning: 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Fi214 av m.fl. (fp, m, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en utredning som ser över vilka strukturella problem som föreligger i samband med ansökan och mottagande av EU-bidrag. 2005/06:U379 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen inom EU skall verka för att EU:s långtidsbudget inte skall överskrida av BNI. Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning inom utgiftsområdet. 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen (ram)