bet · GT01TU4 · 2005-12-01 00:00:00 — Även utbyggnaden av nya elektroniska kommunikationsnät för t.ex. mobila kommunikationsnät, digital-tv och bredband är mycket viktigt att följa upp. Utskottet anser också - i likhet med vad regeringens föreslår - att uppföljningen bör utökas till att omfatta identifiering av hinder för att uppnå målet om att en effektiv och säker fysisk infrastruktur med hög överföringskapacitet skall finnas tillgänglig i alla delar av landet. Övriga frågor inom området elektroniska kommunikationer Här behandlar utskottet övriga motionsförslag från allmänna motionstiden som inte har anknytning till IT-propositionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att regeringen har uppmärksammat frågan om mobiltelefontäckning och de hinder som försvårat fullföljandet av mastutbyggnaden. Mot bakgrund av de åtgärder som regeringen förväntas vidta för att påskynda en utbyggnad och säkra ett ersättningssystem för NMT förutsätts motionsförslagen om mobiltelefontäckning bli tillgodosedda och avstyrks följaktligen. I motion 2005/06:T240 av () anförs att en viktig del i det IT-politiska målet är tillgänglighet. Det IT-politiska målet innefattar en bedömning om att hushåll och företag i alla delar av landet bör få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta skall i första hand ske i marknadens regi. Bedömningen är vidare att staten dock har ett övergripande ansvar att se till att IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i hela landet. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall främjas genom statliga insatser och regler. Statens övergripande ansvar kommer till direkt uttryck genom särskilda ekonomiska stödåtgärder för bredband i glest befolkade delar av landet. Tillgång till mobil - eller, trådlös - kommunikation för människor i glesbygd är nästan viktigare än i tättbebyggda delar av landet. Mot bakgrund av det bör tillgång till telefoni och datakommunikation gälla hela landets yta. I motion 2005/06:T350 av () anförs bl.a. att släcks det analoga mobiltelenätet, NMT, ned. Förhoppningen är att det då skall ha ersatts av ett snabbt digitalt mobilnät. höll en auktion om ett tillstånd att bedriva mobiltelefoni i 450 MHz-bandet - samma frekvens som nuvarande NMT-systemet. Nordisk Mobiltelefoni, som tog hem tillståndet, skall nu bygga ut ett digitalt mobiltelefonsystem som skall stå klart och täcka av ytan i samtliga län i . Förhoppningen är att det nya nätet tillsammans med 3 G-nätet skall kunna täcka av yta och ge viktiga basnäringar, som skogsindustrin, tillgång till moderna bredbandstjänster. Goda kommunikationer i inland och glesbygd är viktigt inte minst för skogsnäringen. Eftersom det nya digitala nätet inte kommer att täcka av yta borde, enligt min mening det analoga NMT-nätet av säkerhetsskäl få vara kvar även i de landsdelar där 3 G inte kommer att byggas ut. I motion 2005/06:T500 av m.fl. (fp) anförs bl.a. att redan när licenserna för att driva det nya mobilnätet med UMTS, eller 3 G, delades ut kritiserade liberalerna förfarandet. Regeringen har valt vägen med statlig kontroll och planeringspolitik när det gäller bredbandets infrastruktur, när det gäller digital-tv och när det gäller det mesta av socialdemokratisk medie- och IT-politik. förordade i stället en s.k. auktionsmodell, vilket för övrigt också förordades av statens egen utredare i frågan. När NMT-nätet kommer att fasas ut aktualiseras frågan om en fungerande mobiltelefonitäckning i de glesast befolkade delarna av vårt land. Det kommer med stor sannolikhet att visa sig vara för dyrt att ordna 3 G-täckning i dessa områden. Den s.k. WCDMA-teknologin (Wideband Code Division Multiple Acess) kan då vara ett effektivt och billigt alternativ, vilket bör beaktas i den fortsatta hanteringen av mobiltelefoniutbyggnaden (yrkande 6). I motion 2005/06:T510 av och () anförs bl.a. att motsvarar en fjärdedel av landets yta och är glest befolkat. Detta ställer särskilda krav på bra mobiltäckning. För att utbyggnaden skall kunna ske så fort som möjligt och till acceptabla kostnader finns möjligheten att använda sig av NMT 450-nätets infrastruktur. Det finns människor som är beroende av en bra täckningsgrad i områden som inte alltid är så tätt befolkade. Förutom för enskilda familjer är en god täckning nödvändig för näringsidkare, godstransporter, skogsbruket och biltestverksamhet eller annan testverksamhet m.m. I inland kommer testverksamheten av fordon, tåg och militär verksamhet att öka, vilket kommer att ställa större krav på en god mobilttäckning. I finns det andra geografiska områden som har stora brister på täckning, t.ex. och stora delar av . kommer stora investeringar att göras i bl.a. Malmfälten och som kommer att få en positiv inverkan på hela länet. Med denna bakgrund är det nödvändigt att åtgärder vidtas som långsiktigt säkerställer länets och glesbygdens framtida 3 G-kommunikation. I motion 2005/06:N383 av m.fl. (fp) anförs bl.a. att det är viktigt att alla i på den avreglerade telemarknaden får tillgång till telefoni till rimliga priser. Det har visat sig att mobiltelefontäckningen är synnerligen dålig på många håll i , kanske framför allt i inland men även på andra håll och också i samband med tågresor. Från säkerhetssynpunkt är det synnerligen allvarligt att mobiltelefonerna inte fungerar tillfredsställande i olika delar av landet. Det är också en konkurrensnackdel för företagare att de inte kan lita på att nås och kunna nå andra med mobiltelefonen. Kraven på operatörerna måste bli tydliga så att åtgärder vidtas för att förbättra täckningen (yrkande 10). Utskottet behandlade frågan om mobiltelefontäckning i betänkandet IT och elektroniska kommunikationer (bet. 2004/05:TU9). Utskottet erinrade bl.a. om att regeringen tillsatt en utredning som skall undersöka behovet av ändrade regler för bl.a. masttilldelning i nät för elektroniska kommunikationer. Enligt regeringens direktiv ligger det i allmänhetens intresse att utbyggnaden av olika radiobaserade nät sker så effektivt som möjligt för samhället. Det är därför viktigt att befintlig och nytillkommande infrastruktur samutnyttjas i största möjliga utsträckning utan att snedvrida konkurrensen. Utskottet utgick i samma betänkande från att ett lämpligt ersättningssystem finns på plats som det nuvarande analoga mobiltelefonsystemet NMT mönstras ut, likaså att PTS verkar för att 3 G-operatörerna tar sitt fulla ansvar att täcka den utlovade andelen av befolkning. Utskottet kan nu konstatera att regeringen noga följer utbyggnaden av UMTS-näten (även kallat 3 G) och utvecklingen av mobilmarknaden i stort. Bland annat har () på uppdrag av regeringen beskrivit och analyserat utvecklingen av marknaden. Uppdraget redovisas halvårsvis. I uppdraget ligger att identifiera hinder avseende etablerandet av infrastruktur samt att föreslå och vidta åtgärder där det är påkallat. Utskottet anser att det är av allmänt intresse att utbyggnaden av väl fungerande nät för elektronisk kommunikation kan fullföljas på ett för samhället så effektivt sätt som möjligt. Det är därför viktigt att detta sker så att befintlig och nytillkommande infrastruktur samutnyttjas i största möjliga utsträckning utan att snedvrida konkurrensen samt utifrån de tekniska förutsättningar som råder. Utskottet välkomnar därför att överlämnat sitt betänkande (SOU 2005:97) När en räcker - mastdelning för miljön till infrastrukturminister . Utredningen föreslår i betänkandet förändringar i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och (1987:10) för att fler samlokaliseringar skall komma till stånd. Utgångspunkten är att antalet frivilliga avtal skall öka. När operatörerna inte kan enas skall det dock vara möjligt med tvingande åtgärder. Utredningens förslag innebär således att det skall vara möjligt att besluta om samlokalisering när det är av betydelse för att skydda miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet eller för att uppnå mål för fysisk planering. () skall inte behöva avvakta ett avslag på en bygglovsansökan för en ny mast innan beslut om samlokalisering kan ske. Utskottet välkomnar att regeringen skyndsamt låtit utreda frågan om en samlokalisering i och förväntar sig att utredningsresultatet blir föremål för riksdagsbehandling . Som utskottet ser det har regeringen uppmärksammat frågan om mobiltelefontäckning och de hinder som försvårat fullföljandet av mastutbyggnaden. Mot bakgrund av pågående beredningsarbete och de åtgärder som regeringen förväntas vidta för att påskynda en effektiv utbyggnad och säkra ett ersättningssystem för NMT förutsätts motionsförslagen bli tillgodosedda. Någon åtgärd från sida är därför inte påkallad, varför berörda motionsförslag avstyrks. Utskottets förslag i korthet Som utskottet ser det har marknaden på teleområdet utvecklats på ett för konsumenterna i huvudsak gynnsamt sätt och i linje med vad som efterfrågas i motionerna. Utskottet anser sig därför inte berett att föreslå initiativ i fråga om konkurrensen på teleområdet. Motionsförslagen avstyrks följaktligen. Jämför reservation 19 (m, fp, kd, c). I motion 2005/06:T500 av m.fl. (fp) framhålls bl.a. att är ett ledande mobiltelefonland. Tyvärr är konkurrensen fortfarande mycket begränsad. Kostnaderna för mobilsamtal, SMS-meddelanden och andra mobiltelefonitjänster är fortfarande betydligt högre i vårt land än i våra grannländer. Detta måste åtgärdas genom en mer effektiv konkurrensövervakning. Det är över huvud taget mycket svårt för den enskilda konsumenten att kunna jämföra olika delar av prissystemet för att därmed kunna göra en helhetsbedömning av affärsuppgörelsen med leverantören (yrkande 8). I motion 2005/06:T608 av m.fl. (kd) anförs bl.a. att den avreglerade telefonimarknaden har betytt oerhört mycket för utveckling . Många teleoperatörer har gett sig in på marknaden för fastnätstelefoni och konkurrerar med Sonera, som äger och kontrollerar i princip alla accessnät. Tyvärr innebär detta ensidiga ägande att konkurrensen är bristfällig. gäller EU-förordningen om lika tillträde till accessnätet, men i och med höga avgifter för operatörer som vill ha tillträde till nätet finns risken att konkurrensen inte fungerar på tillfredsställande sätt. () har till uppgift att bevaka denna typ av frågor. Den kritik tidigare framfört kvarstår, då det fortfarande finns klagomål från övriga operatörer om att det är både dyrt och svårt att få tillgång till accessnätet. Även det faktum att många kunder som bytt teleoperatör tvingas ha två fakturor gör att konkurrensen inte fungerar tillfredsställande. Regeringen måste uppmärksamma dessa problem och ge PTS de verktyg som behövs för att ingripa (yrkande 16). Utskottet behandlade konkurrensfrågor inom teleområdet i betänkandet IT och elektroniska kommunikationer (bet. 2004/05:TU9). Utskottet anförde då bl.a. att utskottets principiella inställning är att marknadens aktörer skall agera så att konkurrensen främjas. Genom tillämpningen av den nya lagen och Post- och () fortsatta tillsyn på området utgick utskottet ifrån att konkurrensen på marknaden för abonnemang för fast telefoni kommer att öka successivt. Utskottet var dock inte främmande för att ytterligare åtgärder kan komma att behövas för att skärpa konkurrensen på marknaden för fast telefoni. Utskottet avstod dock från vidare uttalanden i denna fråga i avvaktan på den redovisning av konkurrenssituationen som () på uppdrag av regeringen skulle genomföra till . Utskottet framhöll också att PTS har konstaterat att de fortsatt höga priserna på SMS pekar på brister i marknadens funktionssätt och att det finns utrymme för en ökad priskonkurrens. Utskottet ansåg i likhet med regeringen att detta fortfarande var en giltig slutsats. Utskottet kan konstatera, som tidigare framgått, att regeringen noga följer utbyggnaden av UMTS-näten (även kallat 3 G) och utvecklingen av mobilmarknaden i stort. Bland annat har () på uppdrag av regeringen beskrivit och analyserat utvecklingen av marknaden. Uppdraget redovisas halvårsvis. I uppdraget ligger att identifiera hinder avseende etablerandet av infrastruktur samt att föreslå och vidta åtgärder där det är påkallat. Utskottet kan också konstatera att marknaden för tjänster i det fasta telenätet hamnat särskilt i fokus och att det finns två huvudorsaker till detta. För det första har PTS beslut om tillträde till grossistprodukt för telefonabonnemang för andra operatörer inneburit att det monopol som i praktiken har rått på delmarknaden för fasta abonnemang upphört. Beslutet innebär att även andra operatörer än har möjlighet att erbjuda sina slutkunder en komplett tillträdes- och telefonitjänst, dvs. abonnemang och samtalstjänster i en och samma avtalsrelation. För det andra har möjligheten att erbjuda fast telefoni även i andra nät än i Sonera AB:s nät nu blivit en kommersiell realitet. Främst handlar det om kabel-tv-nät och LAN-nät. Som utskottet ser det har marknaden på teleområdet utvecklats på ett för konsumenterna i huvudsak gynnsamt sätt och i linje med vad som efterfrågas i motionerna. Utskottet anser sig därför inte berett att föreslå initiativ i fråga om konkurrensen på teleområdet. Motionsförslagen avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet Utskottet vill inte föregripa det beredningsarbete som pågår inom i syfte att stärka de brottsbekämpande myndigheternas arbete. Motionsförslagen om oregistrerade mobilabonnemang avstyrks följaktligen. Jämför reservation 20 (kd, c). I motion 2005/06:T377 av () anförs bl.a. att har det pågått en översyn av lagstiftningen på teleområdet. Översynen har mynnat ut i en ny lag, lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, som ersätter tidigare telelagar. Trots ett ökat användande av kontant-/refillkort och ökade problem med dessa oregistrerade abonnemang har detta problem inte lyfts fram i den nya lagstiftningen. Motionären anser att vi måste ta tag i detta problem för att motverka dessa anonyma samtal som används för kränkningar, hot, trakasserier och illegal handel. En utredning bör omedelbar tillsättas för att se över vilka möjligheter som finns för att öka registreringen av kontantkort och minska den illegala användningen. I motion 2005/06:T450 av och () anförs bl.a. att mobiltelefoner kan t.ex. missbrukas genom att via röst eller SMS trakassera, mobba eller hota andra människor. I är det nu krav på att mobiltelefonoperatörerna måste hålla ett fullständigt kundregister, även för kontantkorten. På begäran från polisen måste man utan kostnad redovisa vem som är ansvarig innehavare av sökt abonnemang. Japanska stänger numera av alla kontantkortskunder som inte identifierar sig. EU:s justitieministrar har också diskuterat regler om att registrera kontantkort. Ytterligare ett starkt skäl för att obligatoriskt säkra spårbarheten för telefonsamtal är givetvis den omfattande verksamhet som kriminella element bedriver med dessa anonyma kontaktmöjligheter. I motion 2005/06:T491 av () anförs bl.a. att det är allt vanligare att mobiltelefoner används i brottslig verksamhet. Stölder av mobiltelefoner är också ett avsevärt bekymmer. När polisen skall utreda dessa typer av brott finns lagenliga hinder. Eftersom stöld av mobiltelefon inte är ett brott med minst två års fängelse i straffskalan saknas möjlighet för operatören att bryta mot tystnadsplikten enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och lämna ut sådana uppgifter till polisen. Detta innebär att polisen är förhindrad att göra en utredning av hög kvalitet. Lagen bör därför ändras så att stulna mobiltelefoner respektive mobiltelefoner i brottslig verksamhet kan spåras via operatören av polisen. Tillstånd för sådan sökning bör ges av befäl inom polismyndigheten. Utskottet har förståelse för de problem som tas upp i motionerna 2005/06:T377 (kd) och 2005/06:T450 (c) om spårbarheten av oregistrerade mobilabonnemang. Utskottet vill i sammanhanget anföra att i svar på skriftlig fråga (fråga 2005/06:237) om åtgärder mot oregistrerade mobilabonnemang från () har statsrådet bl.a. svarat att användningen av olika sorters teknik för att försvåra för de brottsbekämpande myndigheternas arbete är något regeringen ser mycket allvarligt på. Det är viktigt att rättsväsendet håller jämna steg med den tekniska utvecklingen. gav regeringen i uppdrag till Beredningen för rättsväsendets utveckling (Bru) att göra en översyn av regelverket som styr de brottsbekämpande myndigheternas möjlighet att få tillgång till elektronisk kommunikation. presenterade Bru delbetänkandet Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar. I detta delbetänkande behandlas bl.a. ett förslag från att införa en skyldighet att registrera abonnemangsuppgifter för kontantkort. Delbetänkandet är nu ute på remiss. Utskottet vill inte föregripa det beredningsarbete som pågår inom i fråga om oregistrerade mobilabonnemang. Motionsförslagen avstyrks följaktligen. Kostnader för lagring av trafikuppgifter Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att regeringen uppmärksammat och bereder frågor om lagring av trafikuppgifter. I avvaktan på att pågående beredningsarbete slutförs avstyrker utskottet ett motionsförslag om kostnader för registrering av trafikuppgifter. Jämför reservation 21 (m). I motion 2005/06:K399 av () anförs bl.a. att regeringen inte på ett tillfredsställande sätt redogjort för nyttan av den föreslagna datalagringen. Till exempel vid vilka typer av brottsutredningar kan det vara aktuellt att använda sig av registret?Står nyttan i de olika fallen i proportion till det ingrepp i människors integritet som datalagringen innebär, och vilka är de potentiella riskerna för missbruk som lagringen utgör? När en utredningsresurs blir gratis för myndigheterna finns det dessutom en betydande fara att denna resurs kommer att tas i anspråk till förfång för andra utredningsresurser, även om dessa kanske hade varit mer lämpliga, på grund av att kostnaden för dessa belastar myndigheten. Det finns sålunda en risk att frånvaron av kostnadsansvar för staten snedvrider utredningsarbetet till förmån för datalagringen, vilket i realiteten kan innebära såväl minskad effektivitet och sämre skydd som onödiga kränkningar av enskilda människors integritet. Det goda blir därmed det godas fiende (yrkande 2). I svar på skriftlig fråga (fråga 2004/05:870) om kostnader och gränser för staten för övervakning av teletrafik svarade justitieminister bl.a. att i tilläggsdirektiv till Beredningen för rättsväsendets utveckling (Bru) som beslutades (dir. 2003:145) fick beredningen ett utökat uppdrag. Det utökade uppdraget innebär bl.a. en översyn av det regelverk som styr de brottsbekämpande myndigheternas möjligheter att få tillgång till innehållet i och uppgifter om elektronisk kommunikation. I detta ingår bl.a. vilka typer av trafikuppgifter som bör få lämnas ut till de brottsbekämpande myndigheterna och om, i så fall under vilka förutsättningar, trafikuppgifter skall bevaras hos operatörerna. Härvid skall beredningen bl.a. analysera om utökade möjligheter för de brottsbekämpande myndigheterna medför ökade kostnader. Beredningen skall redovisa uppdraget . När det gäller det initiativ inom EU som tillsammans med några andra medlemsstater har tagit angående ett rambeslut om lagring av trafikdata betonade justitieministern bl.a. att rambeslutet syftar till att endast reglera ett krav på lagring i brottsbekämpande syfte. Flera länder inom EU har redan ett krav i nationell lagstiftning på att operatörerna skall lagra trafikuppgifter i sådant syfte. I det arbete som pågår skall kravet vara avgränsat och proportionellt, och hänsyn skall tas till behovet av att skydda den enskilde mot otillbörliga ingrepp i hans eller hennes personliga integritet. Utskottet bedömer att regeringen uppmärksammat och bereder frågor av det slag som aktualiserats i motionen. I avvaktan på att detta beredningsarbete slutförs anser inte utskottet att någon åtgärd från sida är påkallad. Motionsförslaget avstyrks därmed. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Avslag på propositionen, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avslag på propositionen. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 1. Allianspartierna i trafikutskottet föreslår att avslår regeringens proposition (prop. 2004/05:175) Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. instämmer helt och fullt i att det krävs en politik för IT-samhället. går en spännande framtid till mötes. En framtid där har potential att leda utvecklingen. Trots detta väljer regeringen att lägga fram en proposition i princip utan förslag om hur en politik för IT-samhället bör se ut. Det är lätt att konstatera att en massa vackra ord aldrig kommer att göra till det föregångsland det skulle kunna vara. I och med denna proposition väljer de som leder än en gång att inte ta på sig det ledarskap som krävs, och bilden av en trött och visionslös socialdemokrati bekräftas återigen. Vi anser att måste välja att styra bilen i stället för att sitta i baksätet. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Hälso- och sjukvårdsområdet, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hälso- och sjukvårdsområdet. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 26. Allianspartierna i trafikutskottet anser att behöver en sammanhållen elektronisk vårddokumentation. Vi vill framhålla att man som patient inte skall behöva berätta hela sin sjukvårdshistoria för varje ny vårdgivare. Den elektroniska vårddokumentationen bör vara utformad så att den följer en gemensam begreppsmodell och standardiserad terminologi som är känd och används över hela landet, oavsett systemleverantör. Detta möjliggör, förutom produktionsstödet, ett stöd för vårdgivare vid statistiska sammanställningar för kvalitetsmässig, epidemiologisk och ekonomisk uppföljning och planering samt för forskning. Patientens integritet och autonomi bör garanteras. Vi anser att speciellt känslig information bör vara särskilt skyddad och endast visas för andra vårdgivare efter patientens samtycke i varje enskilt fall. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. 24-timmarsmyndigheten, punkt 4 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om 24-timmarsmyndigheten. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 13 och 2005/06:T545 av Per och (båda s). Allianspartierna i trafikutskottet anser att det fortsatta arbetet med en 24-timmarsmyndighet kräver ett starkare ledarskap. Vi vill att det sätts upp mätbara mål med en konkret beskrivning av var skall vara . För att nå till detta mål vill allianspartierna i trafikutskottet se en konkret handlingsplan för det fortsatta arbetet. En handlingsplan bör upprättas för 24-timmarsmyndigheten som förklarar hur vi når målen, hur dessa följs upp, vilka aktörerna är, hur arbetet skall organiseras samt vilka resurser som krävs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Samverkan inom offentlig förvaltning, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om samverkan inom offentlig förvaltning. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 14 och 2005/06:T608 av m.fl. (kd) yrkande 17. Allianspartierna i trafikutskottet vill framhålla att för ett starkare ledarskap inom IT-området krävs att samordningen inom förstärks och förbättras.