bet · GS01AU6 · 2005-03-03 00:00:00 — I remissvaret konstaterade dock AVatt den aktivabeståndsdelen i Cyber Plus, cypermetrin, har kraftigt hud-och ögonirriterandeeffekt samt är starkt hudsensibiliserande (kan ge upphov tillöverkänslighet).Utskottet vill här erinra om vad som sägs i AML 3 kap. 2 §om att en ut-gångspunkt för förebyggande åtgärder ska vara att allt somkan leda till ohälsaeller olycksfall ska ändras eller ersättas så att risken försådant undanröjs. Ilikhet med AV ställer sig utskottet positivt till attalternativa bekämpnings-medel med bättre arbetsmiljöegenskaper utvecklas. Utskottetfinner dock inteanledning att föreslå något tillkännagivande i den aktuellafrågan utan avstyr-ker motion A379 (s).I motion A382 (s) behandlas arbetsmiljöproblem i samband medavloppsarbe-te och införande av gränsvärden för endotoxin.Vid avloppsarbete förekommer en mängd olika agenser av bådekemisktoch biologiskt ursprung. Endotoxin är exempel på en sådanagens. Det före-kommer också i en rad andra miljöer, t.ex. inom lantbruketoch i fordonstvät-tar.Enligt vad utskottet erfarit ingår endotoxin bland de nyaämnen som enligtett förslag från AV ska prioriteras i kommandegränsvärdesarbete. Förslagettill föreskrifter har remitterats till bl.a.arbetsmarknadens parteroch de yrkesmedicinska klinikerna. AV avser att utifrån vadsom är känt omendotoxin ta fram ett kriteriedokument som underlag för etteventuellt beslutom ett hygieniskt gränsvärde för denna agens. Verket bedriverför närvarandeprojekt för utvärdering av provtagningsmetoder för luftburnaendotoxiner iarbetsmiljöer med fuktig aerosol.Vid avloppsarbete finns det förutom endotoxin många andrarisker somman kan behöva skydda sig mot. Flera olika regler från AVgäller för av-loppsarbete, eller skydd mot biologiska och kemiska agenser,där de viktigas-te är föreskrifterna om avloppsanläggningar (AFS 1984:15),biologiska äm-nen (AFS 1987:12) och kemiska arbetsmiljörisker (AFS 2000:4).Enligt upp-gifter som utskottet inhämtat pågår inom AV en utvärdering avföreskrifternaom avloppsanläggningar, och arbetet med att ändraföreskrifterna om biolo-giska ämnen slutförs . En vanlig orsak till besvärvid avloppsarbeteär enligt AV att reglerna inte följs och att relevantaförebyggande åtgärderinte vidtas.Utskottet, som konstaterar att de aktuellaarbetsmiljöproblemen kring av-loppsarbete och endotoxin har uppmärksammats av AV, avstyrkermotionA382 (s).Arbetsmiljöförhållanden i viss bransch eller för viss gruppm.m.MotionerI fyra motioner behandlas frågor om alkohol och andra drogeroch arbete.Kristdemokraterna konstaterar i motionerna 2003/04:A309yrkande 11 re-spektive A354 yrkande 10 att det finns en bred uppslutningkring målet attarbetslivet ska vara drogfritt. På många arbetsplatser finnsen väl fungerandeverksamhet för att fånga upp arbetskamrater med alkohol- ochdrogproblem.Denna bör spridas till fler arbetsplatser.Tina Acketoft (fp) begär i motion A348 en klargörande översynav det juridis-ka ansvaret för vårdanställdas rehabilitering vid missbruk avläkemedel. Mo-tionären pekar på att (f.d.Arbetarskyddsstyrelsen) utfärdatföreskrifter där det anges att arbetsgivaren ska ha derutiner som behövs fören fungerande verksamhet med arbetsanpassning ochrehabilitering. Detta skaavse även missbruk av alkohol och andra berusningsmedel,exempelvis läke-medel.Krav på alkoholtest på läkare före operationer skulle enligtKenneth () i motion A244 skapa större trygghet för hela vården.Hillevi () anser i motion 2003/04:A311 yrkandena 1-3att en bredöversyn bör övervägas av au pair-verksamheten i ochomfattningenav eventuell svart verksamhet. Det bör klargöras vilkenkontrollinstans somska garantera efterlevnaden av reglerna på området.Information bör lämnaspå olika språk om rättigheterna för utländska personerverksamma som aupair i Sverige.Personal i processindustrier bör enligt ()i motion A223ges möjlighet till säkerhetsutbildning för att kunna hanteradriftstörningar.Utbildningen, som bör ha liknande karaktär som den som gesinom kärn-kraftsindustrin, föreslås vara en förutsättning för attmiljötillstånd ska bevil-jas.I motion 2003/04:A275 av () hävdas attfordonet - exem-pelvis bussen, bilen eller tåget - inte klassas somyrkesförarens arbets-plats. Enligt motionären kan AV inte kräva av en arbetsgivareatt problemmed alltför hög inomhustemperatur i fordonet åtgärdaseftersom det är dendepå där föraren är anställd som räknas som arbetsplats.Utskottets ställningstagandeNär det gäller alkohol och droger i arbetslivet delarutskottet Kristdemokra-ternas uppfattning att målet måste vara ett drogfrittarbetsliv. På sin hemsidakonstaterar att alkohol- och drogmissbruk dessvärre ärvanligt i arbetsli-vet och att en påverkad person kan vara en allvarligarbetsmiljörisk för sigsjälv och andra.Försämrade arbetsinsatser, ökad frånvaro eller ett ändratbeteende på annatsätt är enligt AV tecken som kan vara viktiga attuppmärksamma hos arbets-tagare och arbetskamrater eftersom de kan vara relateradetill alkohol- ellerdrogmissbruk.Arbetsgivarens rutiner för arbetsanpassning ochrehabilitering ska gällaäven insatser vid alkohol- och drogmissbruk. Detta framgår avAV:s före-skrifter (AFS 1994:1) Arbetsanpassning och rehabilitering.Arbetsgivaren skaockså göra klart vilka interna regler och rutiner som gällerom en arbetstagareär påverkad av alkohol eller andra droger på arbetet.Det kan enligt AV vara lämpligt att ta fram etthandlingsprogram för hurolika missbruksproblem ska hanteras. I ett sådant program börockså en tydligalkohol- och drogpolicy finnas med. AV anser att det avhandlingsprogram-met bör framgå hur arbetsledningen kan arbeta förebyggandegenom t.ex.informationsmaterial, arbetsplatsträffar, utbildningar ochorganiserad stöd-verksamhet. Det bör också granskas vilken beredskap somarbetsplatsen harnär det gäller omhändertagande i samband med missbruk.Enligt AV kan arbetets organisation och innehåll vara enorsak till miss-bruk. Därför kan det när arbetet planeras vara viktigt att tahänsyn till sådantsom skiftarbete, stress, arbetsuppgifternas krav, socialakontakter, arbetsför-hållanden och tillgång till alkohol och droger.I sammanhanget kan den partsgemensamma organisationen strävar efter en drogfri arbetsplats och ger genom råd,stöd och utbild-ning hjälp till företag och organisationer att hanteraalkohol- och drogfrågorpå arbetsplatsen. Grundtanken är att den som harmissbruksproblem ska fåhjälp att lämna sitt missbruk men ska kunna stanna kvar påsitt arbete. Alnaarbetar både förebyggande och ger akut hjälp.Ett annat exempel på partsgemensamma insatser mot droger ärskriftenStrategier för en drogfri arbetsplats som givits ut avPrevent, en organisationmed , LO och PTK som huvudmän. I skriftenfinns kon-kreta råd om hur företaget kan utarbeta mål, policy ochhandlingsplan motdroger på arbetsplatsen.När det gäller motion A244 (kd) om behov av alkoholtester påläkare föreoperationer har utskottet erfarit från attnågot sådant behovvarken framkommit i eller internationellt. Sammauppfattning harframförts av AV.Självklart förekommer det inom sjukvården, liksom på andrahåll i arbets-livet, att enskilda individer har alkohol- eller andradrogproblem. När detgäller opererande läkare får det enligt utskottet förutsättasatt arbetsledareeller kolleger i arbetslaget uppmärksammar tecken på problemav dennakaraktär. Det får då bli arbetsgivaren som, inom ramen fördennes arbetsled-ningsrätt, får avgöra vilka åtgärder som behöver vidtas.Det finns ingen lagreglering i fråga om tillåtligheten attgenomföra drog-tester, vilket utskottet konstaterade i betänkande2003/04:AU4. Har inte frå-gan reglerats i avtal måste den enligt Arbetsdomstolenspraxis under vissaförutsättningar anses ingå i arbetsgivarensarbetsledningsrätt.En statlig utredning, den s.k. , hari betänkandet Per-sonlig integritet i arbetslivet (SOU 2002:18) föreslagit enhelt ny lag omskydd för den personliga integriteten. Efter remissbehandlingbereds frågan iRegeringskansliet. Från sida har man i detförslag till nysocial agenda för unionen som lades fram den 9 februari 2005aviserat ettinitiativ om skydd av arbetstagares uppgifter. Kommissionenavser att under2005 lägga fram ett sådant förslag som innefattar frågor omintegritet i arbets-livet.Utskottet kan inte se att det skulle finnas något allmäntbehov av drogtesteri arbetslivet och avstyrker motion A244 (kd). Ocksåmotionerna2003/04:A309 yrkande 11 (kd), A348 (fp) och A354 yrkande 10(kd) avstyrksav utskottet, detta med hänvisning till vad som redovisatsovan med anledningav motionsförslagen om alkohol och droger i arbetslivet.Som framgått tas arbetsförhållanden m.m. i samband med aupair-arbete uppi motion 2003/04:A311 (s).I ett svar från statsrådet anledningav en skriftlig fråga i konstaterade statsrådet attbestämmelser omau pair-anställdas arbetsmiljö finns i lagen (1970:943) omarbetstid m.m. ihusligt arbete. Lagen innehåller bestämmelser om arbetstidoch skydd motohälsa m.m. Dessutom innehåller den bestämmelser om ingåendeoch upphö-rande av anställningsavtal m.m. och om tillsyn.Arbetsmiljöverket är till-synsmyndighet. Enligt bestämmelsen om tillsyn i lagens 15 §gäller att under-sökning på arbetsställe endast ska ske på begäran eller omdet finns någonannan särskild anledning. Statsrådet framhöll i sittovannämnda svar att efter-som rutinbesök i hem utan särskild anledning redan avresursskäl är otänkbaraspelar inskränkningen enligt 15 § knappast någon praktiskroll. I praktikenfordras under alla omständigheter att någon påtalar ettmissförhållande för atttillsynsmyndigheten ska kunna ingripa.Statsrådet menade att även om arbetsmiljöregleroch arbetstids-regler för de au pair-anställda alltså finns utgör det ettproblem att reglernainte följs och att myndigheterna inte känner till varmissförhållandena finns.Att finna en praktisk lösning på detta är, enligt statsrådet,tyvärr inte helt lätt.Han ansåg dock att en förbättring borde kunna åstadkommasgenom bättreinformation till dem som söker au pair-anställning om derasrättigheter ochom att de kan vända sig till AV om arbetsförhållandenaavviker från gällandebestämmelser.Utskottet delar statsrådet uppfattning om behovetav lättillgäng-lig information till utländska arbetssökande respektivearbetstagare om rättig-heterna i svenskt arbetsliv. Enligt vad utskottet erfarit vidkontakter medNäringsdepartementet har AV och i februari2005 påbörjatdiskussioner om hur en förbättrad information till dem somsöker eller har enau pair-anställning skulle kunna utformas. Utskottetförutsätter att de inleddadiskussionerna skyndsamt leder till konkret resultat.I anslutning till vad som anförts här om au pair-arbete börnämnas att det idet tidigare nämnda uppdraget om en översyn (dir. 2004:91) avvissa delar avAML ingår att pröva lämpligheten av att upphäva undantaget iAML när detgäller arbete i arbetsgivarens hushåll. Om ett upphävande avundantaget före-slås, ska utredaren lämna förslag om nödvändiga ändringar ilagen om arbets-tid m.m. i husligt arbete.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker med det anförda motion2003/04:A311yrkandena 1-3 (s).Med anledning av förslagen i motion A223 (s) om att detbehövs nya regleravseende säkerhetsutbildning för personal i processindustrieranför utskottetföljande.I 3 kap. 3 § AML sägs att "arbetsgivaren skall se till attarbetstagaren fårgod kännedom om de förhållanden, under vilka arbetet bedrivs,och att arbets-tagaren upplyses om de risker som kan vara förbundna medarbetet. Arbetsgi-varen skall förvissa sig om att arbetstagaren har denutbildning som behövsoch vet vad han har att iaktta för att undgå riskerna iarbetet." Genom enändring av AML som trädde i kraft (prop.2001/02:145,bet. 2001/02:AU9, rskr. 2001/02:282) sägs i 3 § också att"arbetsgivaren skallse till att endast arbetstagare som har fått tillräckligainstruktioner får tillträdetill områden där det finns en påtaglig risk för ohälsa ellerolycksfall. "I AV:s föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS2001:1) ställskrav på att arbetsgivaren ska genomföra riskbedömningar ochutifrån dettavidta tillräckliga åtgärder. I detta ingår bl.a. attarbetsgivaren ska se till attarbetstagarna har de kunskaper som är nödvändiga. Hur dettaska ske är enfråga för arbetsgivaren.När det gäller säkerhet i processindustrier kan ocksåhänvisas till AV:s fö-reskrifter Arbete med underhåll av teknisk anordning (AFS1991:6), som gervägledning för alla former av underhållsarbete, respektiveFörebyggande avallvarliga kemikalieolyckor (AFS 2001:10).Den sistnämnda föreskriften syftar till att förebyggaolyckor inom industri-er med farliga kemikalier, gift eller brandfarliga ochexplosiva ämnen. är enligt AV tillämplig vid ca 300 företag i man bedriververksamhet i raffinaderier och kemiska processanläggningar. ställs kravpå att företagen ska utarbeta ett handlingsprogram för attförebygga allvarligakemikalieolyckor. Ungefär 140 av de ca 300 företagen skasända in sinahandlingsprogram mot kemikalieolyckor till AV för granskning.Verketsgranskning omfattar bl.a. rutiner för underhåll ochgenomförande av utbild-ning av operatörer, underhållspersonal m.fl.personalkategorier. Enligt vadAV uppger genomförs inspektioner minst en gång hos deca 140 före-tag som har särskilda krav på sina handlingsprogram. Dåkontrolleras medhjälp av särskilda checklistor om företagen lever upp tillvad som krävs enligtregelverket.Enligt 4 kap. 2 § AML kan AV meddela direktstraffsanktionerade före-skrifter med krav på tillstånd, godkännande eller annat bevisom överens-stämmelse med gällande krav när det gäller arbetsprocesser,arbetsmetoder,anläggningar, tekniska anordningar eller farliga ämnen.Dåvarande Arbetar-skyddsstyrelsen framhöll i en skrivelse till regeringen 1999att det finns be-hov av att i vissa fall kunna meddela regler med krav på vissutbildning ellerkompetens. I avsiktsförklaringen Ett hälsosammare arbetsliv(se avsnittetFörebyggande åtgärder i övrigt, skyddsombudsverksamhet m.m.)uttalades attarbetsorganisation och ledarskap är centrala för arbetsmiljönoch att mallarför utbildning i systematiskt arbetsmiljöarbete och förchefsutbildning därförska utarbetas.I direktiven till utredningen (dir. 2004:91) om översyn avvissa delar avAML sägs att en fråga som möjligen kan bli aktuell är om kravpå certifikateller annat kunskapsbevis ska kunna ställas för att få utföravisst slag av arbe-te. Man kan också tänka sig att ett krav på utbildningkombineras med krav påcertifikat för den som är utbildare. Som nämnts tidigare ibetänkandet ingår iutredningsuppdraget att överväga om det bör införas ettbemyndigande förAV att meddela föreskrifter om krav på utbildning ellerkompetens.Motion A223 (s) avstyrks av utskottet med hänvisning tillatt något särskiltinitiativ inte kan anses påkallat.Frågor rörande yrkesförares arbetsmiljö - och då främstproblem med värme ifordonet - behandlas i motion 2003/04:A275 (c).Enligt vad utskottet erfarit har också frågan omtemperaturförhållanden ifordon uppmärksammats av AV. Frågeställningar av denna arthar ocksåtagits upp i överklagningsärenden som bereds iRegerings-kansliet.Av AV:s verksamhetsprogram för 2004-2006 framgår att drygt260 000personer är sysselsatta inom områdena transport ochkommunikation. Destörsta arbetsmiljöproblemen i branscherna utgörs avbelastningar, stress,trafikolyckor samt hot och våld. AV:s tillsynsstrategiinriktas på att få arbets-givare att systematiskt undersöka risker för ohälsa ocholycksfall i sambandmed stress och belastning, hot och våld samt trafiksäkerhet.Riskbedömning-arna ska dokumenteras och leda till åtgärder så att ohälsaoch olyckor före-byggs. Tillsynen ska också inriktas på att fåsamordningsansvariga att klargö-ra de ansvarsförhållanden och regler som gäller vidtransportterminaler ellerdepåer.Vid ett möte som sammankallats av AV har företrädare förverket och flerabussföretag diskuterat värmebelastningen för bussförare ochåtgärder för attkomma till rätta med problemet. Vid mötet redovisadesresultat från en enkätbland bussförare som bl.a. visade att nästan alla uppgav sigvara kraftigtbesvärade av värme . Där redogjorde ocksårepresentanterför bussföretag för åtgärder i syfte att förbättraarbetsmiljön för bussförare,exempelvis genom fler och tätare raster, tillhandahållande avlättare klädsel,installation av fläktar m.m. AV har även inhämtatforskningsresultat om deaktuella frågeställningarna.I sitt yttrande till med anledning avett av de ovan-nämnda överklagningsärendena anför AV bl.a. följande:En bussförare ska vara ständigt uppmärksam, ha bra omdöme ochfattasnabba beslut. Arbetet är av sådan art att brister iuppmärksamhet ochomdöme kan få allvarliga konsekvenser. Av utredningen iärendet fram-går att busschaufförerna oftast upplever arbetsmiljön sompåfrestandeunder sommarhalvåret p.g.a. klimatet. Bussförare äremellertid bådebundna och styrda av sin arbetsplats och kan inte sänkaarbetstakten ellergå ifrån sina arbetsplatser och ta längre pauser i svalareutrymme, vilketannars är en vanlig organisatorisk åtgärd för andrayrkesgrupper.Under sommaren är det främst värmestrålningen från solensom med-för att det termiska klimatet på en förarplats kan bliolämpligt. Sommar-tid är det därför i allmänhet mycket varmare i bussen änutomhus om inteden tillförda luften kyls. Är det höglufttemperatur utomhus blirvärmeproblemet ännu större.Vid soliga och varma dagar kan värmebelastningen lindrasoch riskenför felhandlingar minskas genom att luften kyls, även omfullständig ter-misk komfort inte kan uppnås. Någon skarp temperaturgräns förnär ris-ker kan tänkas uppkomma finns inte och vid vilken temperatursom upp-märksamheten och omdömet påverkas är individuellt. Det ärdärförmycket viktigt att kunna reglera temperaturen frånförarplatsen.AV anser att det erfordras en anordning som ger möjlighet attkyla luftenrejält innan den tillförs förarplatsen i bussarna. Detbehöver dock enligt verketövervägas ytterligare på vilket sätt ett sådant krav börställas.Med det anförda konstaterar utskottet att arbetsmiljöfrågorinom kommu-nikation och transport inklusive temperaturförhållanden föryrkesförare äruppmärksammade av AV. Utskottet avstyrker motion 2003/04:A275(c).Våld, hot och mobbningUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motioner om våld, hot och mobbning.Samtliga motioner avstyrks, främst med hänvisning till attfrågornaär uppmärksammade bl.a. i AV:s verksamhet. Jämför reservatio-nerna 12 (kd), 13 (c) och 14 (mp).MotionerVåld och hot i arbetslivet tas upp i fem motioner frånenskilda socialdemokra-tiska riksdagsledamöter.Gunilla i (s) anser i motion2003/04:A251 att rädslaoch risk för att bli utsatt för våld är ett allvarligtarbetsmiljöproblem för storayrkesgrupper. Motionären förespråkar en strategi sominnefattar minskadkontanthantering, att arbetsgivare ansvarar försäkerhetsutbildning och före-skrivna säkerhetsrutiner, att det farliga ensamarbetetbegränsas - särskilt påkvällar och - och att arbetsmiljöinspektionerna istörre utsträckninginriktas på arbetsplatser som är utsatta för hot, våld ochrån.Birgitta och (båda s) pekar imotion2003/04:A362 på att regeringen slagit fast att kvälls- ochnattarbete vid ben-sinstationer inte får bedrivas som ensamarbete om inte vissavillkor är upp-fyllda. På motsvarande sätt måste enligt motionärernasäkerheten i kvälls- ochnattöppna butiker förbättras.Göran i och (båda s)förespråkar imotion A235 en nollvision vad gäller olycksfall, våld och hoti arbetslivet.Anneli Särnblad och (båda s) tar imotion A376upp frågan om rån, våld och hot i butiker och förespråkar ettförbud motensamarbete.I motion 2003/04:A366 av och (båda mp)föreslåsatt regeringen ska få i uppdrag att lägga fram lagförslag omytterligare be-gränsning av användningen av ensamarbete ochnätter.Mobbning i arbetslivet behandlas i tre motioner.Kristdemokraterna poängterar i motion 2003/04:Ub441 yrkande12 att det ärallas ansvar att skapa trivsel och motverka mobbning påarbetsplatsen. Ar-betsgivarna har enligt lag en rad åligganden, exempelvis attanvända intern-kontrollen av arbetsmiljön som ett redskap motarbetslivsrelaterad vuxen-mobbning.Centerpartiet anser i motion 2003/04:A247 yrkande 19 att deti en åtgärds-plan för en god arbetsmiljö ska finnas en handlingsplan motmobbning.Sven () anser enligt motion 2003/04:A248 yrkandena 1och 2 att det ärviktigt att definiera begreppet mobbning. Motionärenförespråkar en nollvi-sion i arbetet för att motverka mobbning och menar attinternkontroll av ar-betsmiljön är ett redskap mot arbetslivsrelateradvuxenmobbning.Utskottets ställningstagandeFrågor om våld och hot i arbetslivet behandlades senast avutskottet i betän-kande 2002/03:AU5. Utskottet redovisade där bl.a. huvuddrageni gällandeföreskrifter från AV om Våld och hot i arbetsmiljön (AFS1993:2) respektiveEnsamarbete (AFS 1982:3). Dessa gäller alltjämt.Utöver i de nämnda föreskrifterna behandlas frågor omåtgärder beträffan-de hot och våld även i några andra föreskrifter:Omvårdnadsarbete i enskilthem (AFS 1990:18), Kränkande särbehandling i arbetslivet (AFS1993:17),Gravida och ammande arbetstagare (1994:32), Minderåriga() och Första hjälpen och krisstöd (AFS 1997:7).I betänkande 2002/03:AU5 framhöll utskottet att de åtgärdersom framförallt måste till mot hot och våld i arbetslivet ärkunskapsspridning om orsakerbakom företeelserna, möjliga åtgärder för att motverka dessaoch ansvarsför-hållanden. Utskottet framhöll då liksom nu att en väsentligform av kunskaps-spridning om arbetsmiljöfrågor sker i anslutning till AV:stillsynsinsatser.I betänkande 2004/05:AU3 har utskottet berörtfrågor om sambandmellan hot och våld och butikernas öppethållande. Utskottetframhöll där attmänniskors förvärvsfrekvens och arbets- och boendesituationmed långapendlingstider gör att det finns ett behov av generösaöppettider och fanndärför inga skäl att nu överväga en ny affärstidsreglering.Arbetslivsinstitutetsrapport och våld vid nattöppen detaljhandel (2002) gerdock fog förantagandet att hot och våld är ett problem i den nattöppnadetaljhandeln.Utskottet underströk i betänkande AU3 att arbetsgivaren harett ansvar försäkerheten på arbetsplatserna och att arbetstagare inomhandeln, liksom ar-betstagare i andra näringar, har rätt till en godarbetsmiljö.Utskottet vill i detta sammanhang kortfattat redogöra förnågra av AV:s in-satser för att motverka våld och hot i arbetslivet.AV, som inte minst uppmärksammat frågor omhot ochvåld i arbetslivet, konstaterar att dessa problem ökar.Butiker där pengar ellervärdeföremål förekommer är särskilt utsatta för risker.Statistiken visar attantalet butiksrån i har ökat. Servicehandel med senaöppettider ochdär ensamarbete förekommer är enligt AV särskilt utsatt. IBrottsförebyggan-de rådets (Brå) rapport (2002:16) slogs fast attrisken för att utsättasför rån är påtagligt större i storstäder än i riket generellt.Mot denna bakgrund har AV gjort särskilda regionalainspektionsinsatser ibl.a. och där man besökt ett stort antalarbetsställeninom detaljhandeln och ställt krav på arbetsgivarna omsystematiskt arbets-miljöarbete innefattande bl.a. riskkartläggning, upprättandeav handlingspla-ner, rutiner för hjälp och stöd till personal som drabbas avhot eller våld,information m.m. Också på andra håll i arbetslivet är detvanligt med hot ochvåld. Några utsatta yrken är skötare, poliser, väktare,socialtjänstemän ochsjukvårdspersonal.Särskilda inspektionsinsatser med inriktning på hot ochvåld har tidigaregjorts bl.a. inom primärvården. Som exempel kan nämnas att 87vårdcentraleroch husläkarmottagningar i och länbesöktes under 2003.Hos upptäcktes brister beträffande rutiner kring våldoch hot, t.ex. av-saknad av skriftliga rutiner för förebyggande ochefterhjälpande åtgärder isamband med våldshändelser. Inspektionen konstaterade attvåld eller hothade förekommit på flertalet vårdcentraler och att det fannsbrister i chefernaskunskaper om hur de skulle hantera våld och hot. I ettsärskilt branschpro-gram för hälso- och sjukvården som bedrivs av AVingår insatserriktade mot hot och våld.En översiktlig redovisning av AV:s tillsynsarbete på senareår när det gäll-er våld och hot finns i boken 2004 somgivits ut av .