bet · GT01SoU1 · 2005-12-01 00:00:00 — I motion So374 av () yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om behovet av särskilt boendestöd för personer med dubbel diagnos. Motionären framhåller behovet av boendeformer med särskild struktur där både socialtjänst och psykiatri samverkar. I motion Bo214 av m.fl. (fp) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om hemlösa. Motionärerna anser att speciella boendeformer bör utvecklas för socialt utsatta. I motion So698 av m.fl. (kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ta initiativ till en rikstäckande kampanj med en nollvision för hemlösheten. Motionärerna vill även att regeringen skall verka för ett utvecklat samarbete mellan socialtjänst och frivilligorganisationerna i arbetet mot hemlöshet (yrkande 2). Vidare anser motionärerna att regeringen skall ta initiativ dels för att underlätta inrättandet av tak-över-huvudet-garantier i kommuner med hemlöshet (yrkande 3), dels för att utveckla den regionala samverkan kring hemlöshetsfrågor (yrkande 4). Slutligen begärs ett tillkännagivande om utvecklad forskning kring hemlöshet (yrkande 5). I motion Bo337 av m.fl. (kd) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att socialtjänstlagen också i praktiken skall ge stöd för boende som en social rättighet. Ett fungerande system med sociala förturer, sociala kontrakt och andra former av hjälp med att skaffa en bostad måste vara fundamentalt i socialtjänstlagens mening, anförs det. I motion Bo274 av m.fl. (v) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att och tillsammans skall kartlägga hemlösheten och boenden för hemlösa minst . Vidare begärs ett tillkännagivande om den definition av hemlöshet som skall ligga till grund för och fortsatta arbete (yrkande 2). Kartläggningarna bör enligt motionärerna anpassas till den av FEANTSA (fritt översatt: Den europeiska federationen för nationella organisationer som arbetar för bostadslösa) rekommenderade definitionen. Denna innebär att begreppet "hemlös" överges och att man i stället talar om fyra olika problematiska boendesituationer: utan tak över huvudet, bostadslös, otryggt boende samt undermåligt boende. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om att regeringen bör se till att kommunerna även utformar tillfälliga boendelösningar som möjliggör för både kvinnor och män att bo såväl självständigt som tillsammans med en partner och egna barn (yrkande 3). Slutligen anser motionärerna att regeringen bör utreda och föreslå lagändringar varigenom 4 kap. 1 § socialtjänstlagen kompletteras med en bestämmelse om rätt till egen bostad (yrkande 16). I motion So280 av () begärs ett tillkännagivande om att starta ett projekt som ger de hemlösa ett eget kontrakt i boendet. Motionären anser att ett projekt bör startas med inriktningen att genast skaffa fram billiga bostäder till de människor som inte har någon samt att ge direktstöd i bostaden till dem som behöver det. Samma yrkande finns i motion So367 av (). I motion So264 av () begärs ett tillkännagivande om att ta fram ett samlat åtgärdspaket för att ge de hemlösa ett värdigt liv. I motion So398 av () begärs ett tillkännagivande om behovet av att överväga framtagandet av en strategi för avskaffande av hemlösheten. I motion So682 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om att samhällets omsorg om de hemlösa måste stärkas. behandling och pågående arbete I betänkande 2004/05:SoU1 behandlades en rad motioner om åtgärder mot hemlöshet (s. 103 f.). Utskottet vidhöll där sitt av godkända tillkännagivande att regeringen bör återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits, vilket resultat insatserna har fått samt vilka åtgärder som regeringen planerar att vidta i syfte att förbättra situationen för de mest utsatta i samhället. En redovisning med anledning av tillkännagivandet finns i budgetpropositionen s. 161 f. Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer lämnade sitt betänkande Vräkning och hemlöshet - drabbar också barn (SOU 2005:88). Utredningen föreslår bl.a. att får i uppdrag att utveckla en officiell statistik om insatser för att motverka och avhjälpa vräkning och hemlöshet med särskilt fokus på barn. Utredningen gör bedömningen att kommunerna måste använda de bostadspolitiska instrument som finns, ta större ansvar för bostadsförsörjningen, understryka sina bostadsföretags sociala ansvar genom ägardirektiv samt utveckla kunskaper om levnadsförhållandena i kommunen och använda den i bostadsplaneringen. Utredningen anser vidare att kommunerna bör verka för att den sekundära bostadsmarknaden minimeras och att de boende får förstahandskontrakt. har en arbetsgrupp tillsatts med uppdrag att lämna förslag till hur kommunernas bostadsförsörjningsansvar och förmedling av bostäder kan förbättras. Arbetsgruppen kommer att redovisa sitt uppdrag . Utskottet ser positivt på att satsningen på utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa fortsätter. Den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd och tillstyrks därför. En rad motioner har väckts med krav på ytterligare åtgärder för hemlösa. Utskottet kan konstatera att en nationell kartläggning av hemlöshetens omfattning genomförs innevarande år och att kartläggningen skall upprepas 2007. Förslagen från Utredningen om vräkning och hemlöshet bland barnfamiljer, där kommunernas ansvar för att förebygga hemlöshet understryks, är under beredning i . Hemlöshet har ofta sin grund i missbruk och/eller psykiska problem. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att parallella satsningar sker på dessa områden, bl.a. genom Ett kontrakt för livet och inom ramen för Nationella psykiatrisamordningens uppdrag. Utskottet vidhåller att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att stärka insatserna för de mest utsatta grupperna i samhället. Något initiativ från sida är dock inte nödvändigt. Motionerna So264 (s), So280 (c), So363 (fp) yrkandena 1-3, So367 (c), So374 (fp) yrkande 4, So398 (s), So469 (fp) yrkande 8, So646 (m) yrkande 14, So682 (s), So698 (kd) yrkandena 1-5, Bo214 (fp) yrkande 12, Bo274 (v) yrkandena 1-3 och 16, Bo300 (m) yrkande 14 och Bo337 (kd) yrkande 3 får med det anförda anses i varje fall delvis tillgodosedda. Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 9 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning (26:2) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning. bör därmed avslå ett motionsyrkande om annan medelsanvisning till anslaget. bör vidare bifalla det av regeringen under anslaget begärda bemyndigandet. bör, mot bakgrund av att medel avsatts, avslå ett motionsyrkande om stöd till alkoholforskning. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att för ramanslag 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006. Den forskningsverksamhet som för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) finansierar strävar framför allt efter resultat på lång sikt och stöd ges därför oftast i form av fleråriga projekt. Det föreslagna bemyndigandet syftar till att möjliggöra sådana satsningar. Ändamålet med anslaget är att stödja forskning och forskningsinformation om arbetsliv, socialvetenskap och folkhälsovetenskap. Anslaget skall användas till forskningsbidrag, anställningar, informationsinsatser samt projektrelaterade kostnader såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier. I enlighet med regeringens bedömning i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80 s. 96, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) föreslås anslaget öka med . I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 39 (delvis) begärs att för anvisar mindre än regeringens förslag till anslag 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning. Minskningen av anslaget förklaras av att förslag om en rehabiliteringsförsäkring under utgiftsområde 10 innehåller en betydande satsning på forskning kring arbetsliv och rehabilitering. I motion So700 av m.fl. (s, fp, kd, v, c, mp) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om alkoholforskning. Motionärerna anför bl.a. att det är angeläget att det nationella centrum för social alkohol- och drogforskning (SoRAD) vid som funnits får finnas kvar och ges möjlighet att utvecklas. Vidare anförs att all internationell erfarenhet talar för att en forskning av den omfattning och kvalitet som SoRAD har åstadkommit kräver att arbetet bedrivs som ett separat forskningsinstitut. (SoRAD) är ett tvärvetenskapligt centrum för nationellt och internationellt samarbete med uppgift att stimulera nätverksbyggande och kunskapsutbyte mellan olika forskningsdiscipliner inom . SoRAD finansieras genom basanslag från FAS, (SiS) och . Enskilda forskningsprojekt finansieras genom anslag från forskningsråd och andra svenska och internationella institutioner. Regeringen har beslutat att tilldela SoRAD för att i samarbete med WHO:s Europakontor genomföra en vetenskaplig undersökning om alkoholens samhällskostnader. Utskottet anser att den forskning som stöds genom anslaget är angelägen och att regeringens förslag till medelsanvisning därför är väl avvägd. Därmed avstyrks motion So703 (kd) yrkande 39 (delvis). Vidare tillstyrker utskottet att bemyndigar regeringen att för ramanslag 26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006. Utskottet delar uppfattningen i motion So700 att det är betydelsefullt att har ett nationellt och att det ges möjlighet att utvecklas. Utskottet noterar att SoRAD tilldelats medel för att genomföra en vetenskaplig undersökning. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom ett riksdagsinitiativ. Motion So700 (s, fp, kd, v, c, mp) yrkande 7 avstyrks. Anslag 26:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning har inte mött någon erinran i form av motioner. Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motioner om apoteksmonopolet och andra läkemedelsfrågor. Liknande motioner har avslagits av vid behandlingen av betänkande 2005/06:SoU2. Jämför reservationerna 38 (m, fp, kd, c), 39 (v) och 40 (mp). I budgetpropositionen erinras om att är det företag som enligt 4 § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel har ensamrätt att sälja läkemedel till allmänheten. ansvarar även, via 80 entreprenaddrivna sjukhusapotek, för upphandling och försörjning av läkemedel till den slutna vården. lämnade genom förhandsavgörande i mål C-438/02 Allmänna åklagaren mot sin tolkning av om monopol på detaljhandel med läkemedel är förenligt med EG-fördraget. För att efterleva avgörande har regeringen gjort ändringar i avtalet mellan staten och avseende bolagets sortiment och lagerhållning. Det nya avtalet trädde i kraft . har en oberoende kontrollinstans inrättats genom att utöka den tidigare verksamhet till att innefatta läkemedelsfrågor (se förordning (2005:601) om ändring i förordningen (1994:2048) med instruktion för ). Motioner om apoteksmonopolet och andra behandlade läkemedelsfrågor De frågor som tas upp i nedanstående motioner har avgjorts av genom behandlingen av betänkande 2005/06:SoU2 Handel med läkemedel samt andra läkemedelsfrågor. Sex motioner tar upp frågor som berör apoteksmonopolet. I motion U290 av m.fl. (m) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att öppna upp monopol att sälja läkemedel i . En liknande begäran finns i motion So203 av (). I motion So534 av () och motion So565 av () begärs ett tillkännagivande om att avskaffa apoteksmonopolet. I motion So417 av och (båda c) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att receptfria nikotinläkemedel skall kunna säljas av alla näringsidkare. I motion So566 av () begärs ett tillkännagivande om att underlätta för dem som vill sluta röka att få tillgång till nikotinläkemedel. En motion rör läkemedelsförmånerna. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 35 begärs ett tillkännagivande om arbetsplatskod som följer kompetensen. Ett stort antal läkare förskriver läkemedel utanför den egentliga hälso- och sjukvården. Motionärerna anser att det bör prövas att förse dessa läkare med en egen kod som följer kompetensen. Läkemedelsförskrivning och läkemedelsanvändning m.m. berörs i sex motioner. I motion So256 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om systematiska läkemedelsgenomgångar i äldrevården. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram en modell för vad läkemedelsgenomgångarna skall innehålla och hur de skall genomföras. I motion So577 av () begärs ett tillkännagivande om läkemedelsgenomgångar för bättre behandling och färre läkemedel. Även i motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 36 begärs ett tillkännagivande om behovet av läkemedelsgenomgångar. I motion So533 av () begärs att beslutar om ändring i 3 a § och 18 § i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) samt i 2 kap. 2 a § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område i enlighet med vad i motionen anförs. Motionären efterlyser ett system med läkemedelsgenomgångar, bl.a. för att komma till rätta med äldres läkemedelsanvändning. I motion So417 av och (båda c) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av att genomföra en översyn av förskrivning av läkemedel där bakgrund och orsakssamband till förskrivningen klargörs i syfte att skapa en mänskligare vård. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ge kroniskt sjuka rätten att, vid behov och på egen begäran, köpa receptbelagda läkemedel mot sin specifika sjukdom. I motion So254 av () begärs ett tillkännagivande om att de problem som finns angående läkemedel måste uppmärksammas, t.ex. vad gäller felmedicinering, dubbelanvändning av läkemedel samt medicinernas biverkningar. Tre motioner rör biverkningsrapportering m.m. I motion So234 av de () begärs ett tillkännagivande om behovet av uppbyggnad av Konsumenternas biverkningsenhet. I motion So358 av m.fl. (v) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om uppföljning och utveckling av biverkningsrapportering. I motion So381 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av ett system för rapportering av läkemedelsbiverkningar baserat på brukarnas egna upplevelser och iakttagelser. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om möjligheter till samverkan mellan frivilligorganisationer och myndigheter i syfte att utveckla och använda det kunnande och de erfarenheter som finns för att skapa system där brukarmedverkan får en tydlig roll. Två motioner rör läkemedel och miljön. I motion MJ394 av m.fl. (fp) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om läkemedels miljöpåverkan. I motion So497 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör se över hur man kan påskynda omställningen till miljömärkta läkemedel. Genusperspektiv på läkemedelsområdet berörs i tre motioner. I motion A370 av m.fl. (kd) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att redovisningen av läkemedelsforskningen förbättras, både av hur könsfördelningen i de kliniska studierna ser ut och eventuella skillnader som upptäckts mellan könen. I motion So358 av m.fl. (v) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om fördjupad analys av läkemedelsforskning ur ett könsperspektiv. I motion So412 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande om att medicinsk forskning bör initieras för att ta fram doseringsnormer för medicin till kvinnor baserade på den kvinnliga kroppen. I en motion berörs läkemedels effekter på äldre och barn. I motion So358 av m.fl. (v) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att ej skall godkänna läkemedel som inte provats ut på äldre. I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att anpassa läkemedel för barn. Utskottet har , senast i betänkande 2005/06:SoU2Handel med läkemedel samt andra läkemedelsfrågor behandlat motioner med yrkanden om att apoteksmonopolet bör avskaffas, att detaljhandeln med läkemedel bör konkurrensutsättas och att nikotinersättningsmedel bör ges ökad tillgänglighet (s. 11). Utskottet avstyrkte samtliga motioner (res. m, fp, kd, c) mot bakgrund av det uppdrag att göra en översyn av detaljhandeln med nikotinläkemedel som givits en särskild utredare samt det tilläggsdirektiv till utredaren som aviserats . I betänkandet behandlades också ett flertal motioner om läkemedelsförskrivning, läkemedelsanvändning, läkemedelsgenomgångar och biverkningsrapportering (s. 20). Motionerna avstyrktes, främst med hänvisning till pågående arbeten på området (res. m+fp+kd+c, mp+v, c). Utskottet behandlade även motioner om genus-, äldre- och barnperspektiv i läkemedelsbehandling och läkemedelsforskning (s. 26). Motionerna avstyrktes (res. m+fp+c, kd, v, mp, m+fp+kd+c). Slutligen behandlades motioner om läkemedelsmiljöpåverkan, vilka avstyrktes mot bakgrund av pågående arbete (s. 29, res. m+fp+kd+c, v, mp). följde utskottet (prot. 2005/06:31). Utskottet har tidigare under detta behandlat motioner med liknande begäran som de nu aktuella (se bet. 2005/06:SoU2). I samtliga de frågor som aktualiseras i motionerna vidhåller utskottet sin tidigare bedömning. Motionerna U290 (m) yrkande 8, So203 (m), So234 (m), So254 (s), So256 (fp) yrkandena 1 och 2, So358 (v) yrkandena 3, 5-7, So381 (mp) yrkandena 1 och 2, So412 (mp), So417 (c) yrkandena 2-4, So497 (v), So533 (kd), So534 (kd), So565 (kd), So566 (kd), So577 (fp), So703 (kd) yrkandena 35 och 36, MJ394 (fp) yrkande 28 och A370 (kd) yrkande 4 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet bör, mot bakgrund av den översyn av avgiftssystemet som pågår, avslå ett motionsyrkande om modernare former för finansiering av verksamhet. I budgetpropositionen anförs att skall bidra till att uppfylla målet för politikområdet genom att tillse att läkemedel är effektiva, säkra och av god kvalitet samt genom att verka för att läkemedel används på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt. skall också främja säkerheten och kvaliteten för läkemedelsnära produkter. Vidare ansvarar för kontroll och tillsyn av medicintekniska produkter. uppvisar i årsredovisningen ett överskott uppgående till ca . Verksamhetens intäkter var . I budgetunderlaget har angett en beräknad kostnadsbudget om . Statskontoret har av regeringen getts i uppdrag att se över avgiftssystem och målsättning inom området humanläkemedel. I motion So382 av () begärs ett tillkännagivande om nödvändigheten av modernare former för finansiering av verksamhet. Enligt motionären bör regeringen tillsätta en utredning som tittar på möjligheterna att förändra finansieringen av så att konflikten mellan samhällsmål och verksmål inte ges möjlighet att påverka det löpande ansvaret. I samband med behandlingen av budgetpropositionen avseende 2005 behandlade utskottet en likalydande motion (bet. 2004/05:SoU1 s. 111). Motionen avstyrktes (res. Verksamheten vid är helt uppdrags- och avgiftsfinansierad. Utskottet delar inte motionärens principiella invändningar mot denna finansieringsform. Motion So382 (mp) avstyrks därför. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Framtida tandvårdsreform, punkt 8 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:So488 och 2005/06:So521 yrkandena 1 och 2. Vi vill ha en allmän tandvårdsförsäkring som är överskådlig och begriplig för alla. Kostnadsskillnaderna för den enskilde mellan tandvård och annan vård får inte vara orimligt stora. På kort sikt är det mest angelägna att införa ett stöd som leder till att de som har det sämst ställt ekonomiskt inte tvingas att avstå från den tandvård de behöver. På är det viktiga att få till stånd en ny syn, en verklig försäkring, som riktar in alla krafter på att främja tandhälsa och förebygga sjukdomar och skador, i stället för att premiera reparationer och rekonstruktioner. Enligt vår mening bör en stegvis genomförd men genomgripande tandvårdsreform ges i huvudsak följande inriktning: - De som föredrar att få tandvården enligt åtgärdsbaserad taxa bör få ett högkostnadsskydd värt namnet, vilket bör förverkligas stegvis med början 2007. - Abonnemangstandvård bör stimuleras. Den bör inte bara bli en anslutningsform för unga människor med friska tänder. Personer med sämre ekonomi och sämre tandhälsa har mest att vinna på abonnemangstandvård, om den utformas rätt. - Man bör underlätta för privata vårdgivare att erbjuda abonnemangstandvård, genom en riskspridning liknande den som förekommer när privata vårdgivare åtar sig barntandvård för en fast ersättning per patient. - Den som vill ha högre standard än grundläggande tandvård, t.ex. kosmetisk tandvård eller dyrare material än vad som är nödvändigt, bör få betala mellanskillnaden. Detta bör underlättas genom försäkringar eller på annat sätt. - Det bör bli lättare att få tandvård på avbetalning. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Stöd till PION m.m., punkt 10 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So356 och avslår motion 2005/06:So553 yrkande 12. Inom patientinformationens område finns IT-tjänster som är utvecklade av sjukhusbibliotek. PION (Patientinformation Online) är det mest omfattande sökverktyget för patientinformation på svenska. PION är en nationell söktjänst med potential att utvecklas till både innehåll och organisation. I takt med att alltmer patientinformation finns att tillgå på Internet blir söktjänsten i PION i allt högre grad en tjänst för allmänhet och vårdpersonal i hela och allt mindre en tjänst endast för de ansluta landstingen och regionerna. har dessa landsting och regioner varit ensamma om att bära kostnaderna för både drift och utveckling av PION. Enligt vår mening ligger det i IT:s natur att utveckling av IT-tjänster kan decentraliseras. Det är därför särskilt viktigt att tjänster som utvecklats geografiskt och verksamhetsmässigt långt från "centrum" också ges nationellt stöd, särskilt när tjänsten har nationell bärighet. beslutade under /05, efter förslag från ett enigt socialutskott (SoU1), att regeringen borde överväga hur utvecklingen av PION kan ges nationellt stöd. Tyvärr får vi konstatera att regeringen, i skrivelse 2004/05:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen, anför att man inte har för avsikt att tillföra medel till regionala satsningar som PION. Någon närmare analys eller argument för ställningstagandet saknas. Vi anser att regeringen, genom Dagmarmedel eller på annat sätt, bör medverka till att PION får del av nationella medel för sin drift och utveckling av verksamheten. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, punkt 13 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:So287 yrkandena 1 och 2, 2003/04:So568 yrkandena 11 och 12, 2003/04:So571 yrkande 7, 2004/05:So566 yrkande 10, 2004/05:So620 yrkande 11 och 2005/06:L291 yrkande 22 och avslår motionerna 2003/04:So287 yrkandena 3 och 4, 2003/04:So568 yrkande 10, 2003/04:So571 yrkande 6, 2004/05:U257 yrkande 34, 2004/05:So566 yrkande 9, 2004/05:So620 yrkandena 9 och 10 samt 2005/06:L375 yrkande 40. De viktigaste bestämmelserna om könsbyte finns i lagen (1972:119) om fastställelse av könstillhörighet i vissa fall. Transsexuella själva har riktat kritik mot denna lag på flera punkter och menar att den i vissa avseenden försvårar deras situation i stället för att underlätta den.