bet · GS01SOU10 · 2005-02-01 00:00:00 — högnivågruppen, bestående av medlemsstaternasansvariga ministrar, slutförde under slutet av 2003.Utskottet delar regeringens uppfattning att ettviktigt utvecklingsområde är att underlätta för ochtydliggöra villkoren för patienter att vid behov fåvård i ett annat EU-land. Inom detta område togs ettviktigt steg när ett europeisktsjukförsäkringskort, som underlättar för patienternaatt få tillgång till den vård de behöver när debefinner sig i en annan medlemsstat, infördes. Pålite kommer det arbete som inletts medatt tillskapa europeiska referenscentrum förhögspecialiserad sjukvård att förbättra patienternasmöjlighet att få utökad tillgång tillhögspecialiserad vård. Något initiativ frånriksdagen behövs inte. Motionerna 2003/04:K416 (kd)yrkande 35, 2003/04:So503 (m) yrkande 8,2004/05:So364 (m), 2004/05:So394 (c) yrkande 12 och2004/05:So605 (kd) yrkande 9 avstyrks.I motion 2003/04:So394 (v) yrkande 15 begärs attregeringen ger i uppdrag att utformaett program för patientutbildning. Utskottet villåterigen framhålla att sedan 1996tagit fram nationella riktlinjer för vården avpatientgrupper med svåra kroniska sjukdomar.Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Av regleringsbrevet avseende för2005 framgår att styrelsen i samråd medLandstingsförbundet och Svenska Kommunförbundetskall utarbeta nationella kvalitetsindikatorer somskall kunna spegla olika aspekter av kvalitet inomhälso- och sjukvården. Vidare skall Socialstyrelsennormera användningen av nationella termer ochbegrepp samt ta fram en enhetliginformationsstruktur inom hälso- och sjukvård ochomsorg, i syfte att skapa en tydlig information somstöder kommunikation och samverkan mellan huvudmän.Riksdagen bör därför inte ta något initiativ medanledning av motion 2003/04:So343 (c) yrkande 47.I budgetpropositionen redovisas att projektet meden nationell sjukvårdsupplysning kommeratt gå in i en period av testverksamhet.Målsättningen är att en majoritet av befolkningenskall ha tillgång till nationell sjukvårdsupplysningmed ett gemensamt telefonnummer för hela landetfr.o.m. Motionerna 2003/04:So462(fp) och 2003/04:So579 (s) är därmed i viss måntillgodosedda.Flera motioner behandlar frågor ompersonalförsörjning inom vården. I detta sammanhangvill utskottet bl.a. hänvisa till vad det anfördevid behandlingen av proposition 2001/02:38 Bildandeav ett familjemedicinskt institut. Vad särskiltgällde frågor om rekrytering av personal ansågutskottet att dessa är av avgörande betydelse föratt primärvården skall kunna fullgöra sin uppgiftsom bas i primärvården samt att institutet börbelysa faktorer som är av betydelse för attrekryteringen till primärvården skall kunna tryggaslångsiktigt (bet. 2001/02:SoU5). I samma betänkandeförordade utskottet att en särskild översyn skullegöras av utformningen, lokaliseringen ochdimensioneringen av språkutbildningen för utländskvårdpersonal. följde utskottet (rskr.2001/02:144-145). I budgetpropositionen redovisaderegeringen att den har för avsikt att stödjaFamiljemedicinska institutet under ytterligare tvåår och beräknar avsätta tillinstitutet . kommerregeringen att se över hur utbildnings- och andrautvecklingsinsatser av detta slag skall hanterasframgent samt statens roll när det gäller dessainsatser. Utskottet har i sitt av riksdagengodkända betänkande 2004/05:SoU1 tillstyrktregeringens förslag om budget för utgiftsområde 9(rskr. 2004/05:114-115). Utskottet konstaterarvidare att regeringen aviserat en proposition tillden om lag om kreditering på skattekontoav stöd till kommunerna för kompetensutveckling.Riksdagen bör inte ta något initiativ med anledningav motionerna 2003/04:So288 (s) yrkande 2,2003/04:So343 (c) yrkandena 26 och 27, 2003/04:So390(s), 2003/04:So458 (mp), 2003/04:So513 (fp) yrkande7, 2003/04:So640 (kd) yrkandena 15 och 16,2004/05:So236 (kd) yrkandena 1 och 2, 2004/05:So312(s), 2004/05:So327 (s), 2004/05:So394 (c) yrkande 6,2004/05:So485, 2004/05:So514 (s) yrkandena 1 och 2,2004/05:So519 (c) yrkande 2 och 2004/05:So605 (kd)yrkande 13. Regeringen harvidare beslutat att inomRegeringskansliet tillsätta en arbetsgrupp meduppgift att se över reglering och system förgodkännande av lärare och hälso- ochsjukvårdspersonal med högskoleutbildning från länderutanför EU/EES (S2004/9648/HS). Motion 2003/04:So397(v) är i viss mån tillgodosedd med det anförda.Utskottet konstaterar att vård- ochäldreomsorgsministern tillsatt enarbetsgrupp för att utarbeta en nationell policy förIT inom vården och att resurser har avsatts iöverenskommelsen mellan staten särskiltsamordningsprojekt för att utveckla nationellariktlinjer på IT-området och verka för kompatiblasystem inom hälso- och sjukvården. Vidare stödsCarelink, som samordnar samarbetet mellanlandstingen på IT-området, för att utvecklagemensamma krav på nationell nivå inom områden sompatientjournaler, patientadministration,läkemedelsförskrivning, remisshantering m.m. IT-satsningar ingår också i projektet för nationellainformationssystem som får medel enligtöverenskommelsen för att öka tillgänglighet ochkvalitet. Motionerna 2003/04:So394 (v) yrkandena 13och 14, 2003/04:T474 (c) yrkandena 13-17,2004/05:So405 (kd) och 2004/05:So612 (fp) yrkande 4är därmed i viss mån tillgodosedda.När det gäller rätten till förnyad medicinskbedömning konstaterar utskottet att Socialstyrelsenhar beslutat att utarbeta allmänna råd om hälso- ochsjukvårdens skyldighet att ge patienten individuelltanpassad information, möjlighet att väljabehandlingsalternativ samt få förnyad medicinskbedömning. Syftet är att ge sjukvårdens huvudmän ochandra vårdgivare samt hälso- och sjukvårdspersonalenrekommendationer som kan underlätta tolkningen avlagparagrafer som berör patientens inflytande ikontakterna med hälso- och sjukvården och göratillämpningen mer enhetlig över landet och mer iöverensstämmelse med lagstiftningens intentioner attstärka patientens ställning. Utskottet anser inteatt motionerna 2003/04:So317 (v), 2003/04:So343 (c)yrkande 38 och 2003/04:So640 (kd) yrkande 8 börföranleda något initiativ från sida.Motionerna avstyrks.Vad gäller frågan om förlossningsvård ochförlossningsplatser vill utskottet understryka attden vård som ges i detta sammanhang i likhet medannan hälso- och sjukvård skall vara av god kvalitetoch tillse patientens behov av trygghet i vård ochbehandling. Frågan om vårdens organisation äremellertid i första hand en fråga försjukvårdshuvudmännen. Utskottet utgår från attSocialstyrelsen inom ramen för sitt tillsynsansvaräven i fortsättningen följer utvecklingen på dettaområde. Motionerna 2003/04:So343 (c) yrkande 40 och2003/04:So640 (kd) yrkande 5 avstyrks.Utskottet vidhåller sin uppfattning att frågan omatt skapa ett enhetligt system för sponsorer ivården är en fråga som i första hand skall lösas avsjukvårdshuvudmännen i samråd med exempelvisLandstingsförbundet. bör således inte tanågot initiativ med anledning av motion2003/04:So394 (v) yrkande 12.I motion 2004/05:So447 (v) begärs attSocialstyrelsen skall få i uppdrag att se över huråtaganden i relation till nationellaminoriteter uppfylls. Utskottet har erfarit attkonstitutionsutskottet har beslutat följa uppriksdagsbeslutet om nationella minoriteter. Arbetetutförs av forskare vid ochLuleå tekniska högskola och skall avrapporterasunder . Utskottet anser att detta arbetebör avvaktas. Motionen avstyrks.Privata vårdgivareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omprivata vårdgivare. Utskottet hänvisar tillpågående beredningsarbete iRegeringskansliet. Jämför reservationerna 26(m, fp, kd, c), 27 (m, fp), 28 (c) och 29 (m,kd, c).MotionerI motion 2003/04:So503 av . (m) begärs ett tillkännagivande om alternativi vården (yrkande 5). Motionärerna anför attförslaget om en obligatorisk hälsoförsäkring ochvårdgaranti ger ett ökat utrymme för alternativ tillden offentliga vården genom att människor kan väljaden vårdgivare som passar dem bäst. Med fleralternativ och större möjligheter för de befintligaalternativen att utveckla sin verksamhet uppnås enverklig allemansrätt i vården. I motionen begärsockså ett tillkännagivande om fri etableringsrätt(yrkande 12). I motionen anförs att om patientensvalfrihet stärks och pengarna följer patienten samtetableringsfrihet införs säkras mångfald liksombättre tillgänglighet för patienterna.I motion 2003/04:A258 av . Högmark m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande om privataalternativ i vården (yrkande 11). Motionärerna anföratt det skall vara möjligt att starta och driva egnaföretag inom vård och omsorg samt att sjukhus ochvårdinrättningar skall kunna drivas av privatabolag.I motion 2003/04:So585 av ()begärs ett tillkännagivande om etableringsfrihet försjukgymnaster.I motion 2003/04:So513 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande ometableringsfrihet för allmänläkare, sjukgymnaster,geriatriker, barnläkare, gynekologer och barnmorskor(yrkande 2). Vidare begärs i yrkande 8 etttillkännagivande om värdet av fler privatavårdgivare.I motion 2003/04:So640 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att uppmuntra ochstödja alternativa produktions- ochorganisationsformer för vårdpersonalens bästa(yrkande 6). Motionärerna anför att privata,kooperativa och ideella alternativ bör gesförutsättningar att utvecklas. Vidare begärs iyrkande 9 ett tillkännagivande om att underlätta förvårdpersonal att driva verksamhet i egen regi.Motionärerna anför bl.a. att dagens utformning avlagen (1992:1528) om offentlig upphandling intealltid passar in i tjänstesektorn.I motion 2004/05:Sf359 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om en större mångfald avvårdgivare för att på så sätt öka vårdpersonalensmöjlighet att påverka arbetsförhållanden,löneutveckling och karriärvägar (yrkande 6). Ettlikalydande yrkande finns i motion 2003/04:Sf397 avSven m.fl. (kd) (yrkande 12).I motion 2004/05:So469 av ochStefan Attefall (kd) begärs ett tillkännagivande omatt en utredning bör tillsättas meduppgift att se över villkoren för små företag ochenskilda yrkesutövare för att kunna verka inomhälso- och sjukvården och omsorgen. Ett likalydandeyrkande framförs i motion 2003/04:So490 av AnnelieEnochson (kd).I motion 2004/05:So394 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om särskild lagstiftningför upphandling av hälso- och sjukvårdstjänster(yrkande 15). I syfte att stimulera anställda inomden offentliga hälso- och sjukvården att ta öververksamheter och driva dessa i egen regi bör enligtmotionärerna direktupphandlingen underlättas elleratt de på annat sätt kan få ett första kontrakt. Densvenska upphandlingslagstiftningen är merlångtgående än vad EU:s direktiv kräver.I motion 2003/04:So343 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om att utvecklingen moten ökad andel av alternativa utförare fortsätter(yrkande 43). Självbestämmande för patienten kräveren mångfald av vårdgivare, såväl privata somkooperativa, ideella och offentliga vårdgivare. Flervårdgivare kan innebära ökad närhet för patientenoch en decentraliserad vårdstruktur. Vidare begärs iyrkande 45 ett tillkännagivande om längreavtalstider i upphandling. Motionärerna anför attkorta avtalstider hämmarkonkurrensen mellan vårdgivarna och gör att mångainte vågar satsa på att etablera sig som företagare.I yrkande 46 begärs ett tillkännagivande omsamverkansavtal. Motionärerna anför att även andralegitimerade vårdgivargrupper utöver läkare ochsjukgymnaster skall ha möjlighet att bedrivaverksamhet som enskild vårdgivare och finansieras avlandstinget.I motion 2003/04:So439 av ochGunilla i (s) begärs etttillkännagivande om att utökaunderrättelseskyldigheten till privata vårdgivare.Motionärerna anför att i förordning (1982:116) omunderrättelse till stadgas att nären annan myndighet än beslutar attavskeda en legitimerad yrkesutövare skallmyndigheten under vissa omständigheter sända enkopia av sitt beslut till . Dennaförordning gäller endast offentliga arbetsgivare.Eftersom antalet privata vårdgivare ökar bör dennaanmälningsskyldighet gälla samtliga inomyrkeskategorin, oavsett om de har privat elleroffentlig anställning.Tidigare behandling och pågående arbeteI betänkande 2002/03:SoU3 Hälso- och sjukvårdsfrågorm.m. behandlade utskottet senast motionsyrkanden omprivata vårdgivare (s. 26 f.). följande:Utskottet anser att det är önskvärt attmångfalden av vårdgivare ökar genom att flerprivata, kooperativa och ideella vårdgivare gesmöjlighet att verka inom hälso- och sjukvården.Många av dessa vårdgivare bidrar med nya idéeroch erfarenheter som är viktiga för hälso- ochsjukvårdens utveckling. Det är emellertid viktigtatt inte kommersiella intressen tillåts taöverhanden och försvåra möjligheterna attupprätthålla en sjukvård som är demokratisktstyrd, solidariskt finansierad och ges utifrånbehov. All offentlig vård skall följa sammaregler, oavsett driftsform. För att degrundläggande demokrati- och jämlikhetsmålenskall kunna upprätthållas somalternativa driftsformer släpps in, är detnödvändigt att det är reglerat var i hälso- ochsjukvården som privata vinstintressen fårförekomma. Utskottet vill i detta sammanhangframhålla att Utredningen om vårdens ägarformernyligen överlämnat sitt slutbetänkande tillregeringen. Remissbehandling är enligt uppgiftnära förestående. bör inte föregriparegeringens kommande förslag.Utskottet behandlade i betänkande 2004/05:SoU4regeringens proposition 2003/04:146 om höjdåldersgräns för läkares och sjukgymnasters rätt tilloffentlig ersättning m.m. Utskottet ställde sigbakom regeringens förslag att åldersgränsen fr.o.m.den 1 januari 2005 skall höjas från 67 till 70 årnär det gäller rätten till offentlig ersättning tillläkare och sjukgymnaster enligt lagen (1993:1651) omläkarvårdsersättning samt lagen (1993:1652) omersättning för sjukgymnastik. Utskottet deladevidare regeringens bedömning att någon möjlighetinte skall införas för läkare och sjukgymnaster attöverlåta rätten till offentlig finansiering isamband med en överlåtelse av en mottagning, s.k.ersättningsetablering. följde utskottet(rskr. 2004/05:11) (res. m, fp, kd, c).I proposition 2003/04:146 gjorde regeringenföljande bedömning (s. 11 f.) i denna fråga:Någon möjlighet skall inte införas för läkare ochsjukgymnaster att överlåta rätten till offentligfinansiering i samband med en överlåtelse av enmottagning, s.k. ersättningsetablering. - - -En läkare eller sjukgymnast som har rätt tillersättning enligt lagen (1993:1651) omläkarvårdsersättning (LOL) respektive lagen(1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik (LOS)kan inte överlåta en praktik till enkollega och överlåta rätten tilloffentlig ersättning. Den person som övertar enprivat praktik måste teckna ett eget avtal medlandstinget för att kunna få offentligersättning.Landstingens planerings- och samverkansansvarinnebär att landstingen skall planera sin hälso-och sjukvård med utgångspunkt i befolkningensbehov av vård. Planeringen skall också avse denhälso- och sjukvård som bedrivs av privatavårdgivare som landstingen har avtal med.Eftersom resurserna inom sektorn är begränsadehar landstingen således ett stort ansvar för attgöra nödvändiga avvägningar avresursförbrukningen mellan och inom olikasektorer av hälso- och sjukvården.Majoriteten av de vårdgivare som får ersättningenligt den nationella taxan har tillkommitantingen då det fanns rätt attöverta en etablering eller då det fanns en möjlighet att frittetablera sig som läkare och sjukgymnast med rätttill offentlig ersättning. Detta har gjort attsammansättningen och lokaliseringen av läkareinom olika specialiteter respektive sjukgymnastermed olika inriktning som finns inte ärresultat av en aktiv och medveten planering frånlandstingens sida och därför inte alltid speglardet verkliga behovet av vårdgivare. Landstingenhar således aldrig haft möjlighet att taställning till behovet av vårdgivarens insats.Möjligheterna att göra förändringar ivårdstrukturen uppstår vid avgångar. Dennamöjlighet måste finnas även fortsättningsvis. Attinföra en möjlighet till ersättningsetableringarkan innebära att landstingen ävenfortsättningsvis måste betala ut ersättning tillverksamhet som de inte anser att de har behov av.Av en undersökning som Vårdgivarutredningenredovisar framgår att den fria etableringsrättenhar inneburit en sned geografisk fördelning avtaxeanslutna läkare och sjukgymnaster. Enmöjlighet till ersättningsetableringar skulleinnebära att dagens struktur, som enligt vissalandstings uppfattning inte är ändamålsenlig,skulle permanentas. Mot bakgrund av vad som haranförts ovan, anser regeringen inte att det finnsskäl att införa en möjlighet för läkare ochsjukgymnaster som får ersättning enligt LOL ochLOS att överlåta rätten till offentligfinansiering i samband med en överlåtelse av enmottagning, s.k. ersättningsetablering.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är önskvärt att mångfaldenav vårdgivare ökar genom att fler privata,kooperativa och ideella vårdgivare ges möjlighet attverka inom hälso- och sjukvården. Många av dessavårdgivare bidrar med nya idéer och erfarenheter somär viktiga för hälso- och sjukvårdens utveckling.Det är emellertid viktigt att inte kommersiellaintressen tillåts ta överhanden och försvåramöjligheterna att upprätthålla en sjukvård som ärdemokratiskt styrd, solidariskt finansierad och gesutifrån behov. All offentlig vård skall följa sammaregler, oavsett driftsform. För att de grundläggandedemokrati- och jämlikhetsmålen skall kunnaupprätthållas som alternativa driftsformersläpps in, är det nödvändigt att det är reglerat vari hälso- och sjukvården som privata vinstintressenfår förekomma. Utskottet vill i detta sammanhanghänvisa till regeringens till den 23 mars 2005aviserade proposition om driftsformer inom vården.Riksdagen bör inte föregripa kommande förslag påområdet. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna 2003/04:Sf397 (kd) yrkande 12,2003/04:So343 (c) yrkande 43, 2003/04:So490 (kd),2003/04: So503 (m) yrkande 5, 2003/04:So513 (fp)yrkande 8, 2003/04:So640 (kd) yrkande 6,2003/04:A258 (m) yrkande 11, 2004/05:Sf359 (kd)yrkande 6 och 2004/05:So469 (kd).Frågor om enskilda vårdgivares rätt tilletablering tas upp i några motioner. Utskottetkonstaterar att landstingens planerings- ochsamverkansansvar innebär att landstingen skallplanera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt ibefolkningens behov av vård. Planeringen skall ocksåavse den hälso- och sjukvård som bedrivs av privatavårdgivare som landstingen har avtal med. Eftersomresurserna inom sektorn är begränsade harlandstingen ett stort ansvar för att göra nödvändigaavvägningar av resursförbrukningen mellan och inomolika sektorer av hälso- och sjukvården. Utskottethar i betänkande 2004/05:SoU4 anfört att detdelar regeringens bedömning att någon möjlighet inteskall införas för läkare och sjukgymnaster attöverlåta rätten till offentlig finansiering isamband med en överlåtelse av en mottagning, s.k.ersättningsetablering, då detta kan innebära attlandstingen även fortsättningsvis måste betala utersättning till verksamhet som de inte anser att dehar behov av. Detta gäller i än högre grad om frietablering med offentlig finansiering skulleinföras. Motionerna 2003/04:So343 (c) yrkande 46,2003/04:So503 (m) yrkande 12, 2003/04:So585 (m) och2003/04:So513 (fp) yrkande 2 avstyrks därmed.Frågor om upphandling av hälso- ochsjukvårdstjänster har behandlats av Utredningen omsjukvårdsupphandling (S 1998:01). BetänkandetUpphandling av hälso- och sjukvårdstjänster, SOU1999:149, bereds i . uppfattning bör inte föregriparesultatet av detta arbete. Motionerna 2003/04:So343(c) yrkande 45, 2003/04:So640 (kd) yrkande 9 och2004/05:So394 (c) yrkande 15 avstyrks därmed.Riksdagen bör inte ta något initiativ medanledning av motion 2003/04:So439 (s).Prioriteringar inom hälso- och sjukvårdenm.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla Riksrevisionensstyrelses framställning 2004/05:RRS2 angåendeprioriteringar inom hälso- och sjukvården ombehovet av dels en förbättrad styrning ochuppföljning av riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården,dels av att utveckla återrapporteringen avresultatet av verksamheten till riksdagen.Vidare bör med bifall till enmotion (v) om prioriteringar ge regeringentill känna att ett genusperspektiv böranläggas på arbetet med att förbättrastyrning, uppföljning och återrapportering avriktlinjerna för prioriteringar inom hälso-och sjukvård. Fyra motionsyrkanden (m, v ochs) bedöms åtminstone delvis falla inom ramenför vad tar upp i sinframställning och bör bifallas delvis.Riksdagen bör också med bifall till en motion(v) som sin mening ge regeringen till kännaatt utgångspunkten i arbetet medprioriteringar inom hälso- och sjukvårdenmåste vara att varje patient skall få enmedicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd.Varje fall är unikt och skall bedömas utifrånden enskilde patientens behov. Prioriteringarav enskilda patienter bör därför aldrig skeefter i förväg fastställda mallar ellerkriterier. bör vidare, mot bakgrundav pågående arbete på området m.m., avslåmotioner om bl.a.patienträttighetslagstiftning och öppnakvalitetsregister. Utskottet avstyrker ävenbifall till ett flertal motioner om vård ochbehandling av olika sjukdomar, främst medhänvisning till det s.k.prioriteringsbeslutet. Jämför reservationerna30 (m), 31 (v), 32 (m, fp, kd, c), 33 (mp),34 (m, kd, c) och 35 (v).Riksrevisionens styrelses framställningangående prioriteringar inom hälso- ochsjukvården, 2004/05:RRS2Riksrevisionens styrelse har beslutat attslutsatserna av den granskning som Riksrevisionengenomfört och som redovisas i granskningsrapportenRiktlinjer för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården (RiR 2004:9) skall överlämnas tillriksdagen i form av en framställning.Styrelsen föreslår att som sin meningbör ge regeringen till känna vad styrelsen anfört ombehovet av dels en förbättrad styrning ochuppföljning av riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården, dels avatt utveckla återrapporteringen av resultatet avverksamheten till riksdagen.Riksrevisionen konstaterar i sin granskning attregeringen har varit passiv i sin styrning ochuppföljning av riktlinjer förprioriteringar. Regeringen har enligt Riksrevisioneninte aktivt fört ut riktlinjerna tillsjukvårdshuvudmännen och till dem som arbetar inomvården. Vidare har regeringen inte använt deordinarie formerna för att styra idetta avseende. Avsaknaden av uppföljning avriksdagens riktlinjer anses vara särskiltanmärkningsvärd.Styrelsen ställer sig i allt väsentligt bakom detsom sägs i rapporten om behovet av att utveckla ochkonkretisera de nationella riktlinjerna förprioriteringar inom hälso- och sjukvården, samt omvikten av att använda reguljära former förmyndighetsutövning, dvs. ge myndighetsuppdrag viaregleringsbrev och andra regeringsbeslut och intevia Dagmaröverenskommelsen.I rapporten framhålls vidare att behovet avprioriteringar markeras av den framtida demografiskautvecklingen i kombination med vårdens snabbautveckling i tekniskt och medicinskt hänseende.Riksrevisionen understryker att de statligainsatserna för att underlätta genomförandet av denationella riktlinjerna därför behöver förbättras.Enligt bör regeringen förtydligauppdraget till om att stödja ochfölja upp huvudmännens genomförande av riktlinjerna.Man anser också att regeringen har ett stort ansvarför att följa upp resultatet av genomförd verksamhetoch att utveckla återrapporteringen till riksdagen.Styrelsen delar uppfattninghärvidlag.FöljdmotionerI motion 2004/05:So5 av . (m) begärs ett tillkännagivande om en svenskpatienträttighetslag, dvs. att patienternasrättigheter bör lagfästas (yrkande 1). Dessutommenar motionärerna att förutom medicinska behov börpatienternas egna önskemål och behov vara vägledandei en prioriteringsdiskussion, inte landstingensransoneringsbehov. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om nationella system förkvalitetsuppföljning i vården. För att följa upp hurprioriteringarna görs behöver sjukvården förbättradeoch nationella system för kvalitetsuppföljning, ävenför den öppna vården. Innan dessa förändringar hargenomförts är det i praktiken svårt att på ett mersystematiskt sätt följa upp beslut,anförs det.