bet · GS01TU6 · 2005-03-03 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 26 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden . Förslagen berör en rad olika fordonsrelateradefrågor som bl.a. fordonsbesiktning, utrustningskrav och fordonsskyltningmen också ärenden om förarprövning och vissa parkeringsfrågor.Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsförslag, medhänvisning främst till genomförda eller aviserade åtgärder, pågåendeberedningsarbete och den beslutsordning som råder inom fordonsområdet.I betänkandet finns fem reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Fordonskontroll och förarprövningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T463 yrkande 3 och 2004/05:T468yrkande 8.Reservation 1 (m, fp, kd)2. TypgodkännandeRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T459 yrkande 16 och 2004/05:T463yrkande 4.Reservation 2 (m, fp, kd)3. Fordonsekipages totalviktRiksdagen avslår motion 2004/05:T235.4. Övergivna fordonRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T261 yrkande 1, 2004/05:T303,2004/05:T482 och 2004/05:T506.Reservation 3 (c)5. ElfordonRiksdagen avslår motion 2004/05:T284.6. SamåkningRiksdagen avslår motion 2004/05:T419.7. VinterdäckRiksdagen avslår motion 2004/05:T508.8. ParkeringstillståndRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T330, 2004/05:T421 yrkandena 1 och2 samt 2004/05:T472 yrkandena 1 och 2.9. SnöskoterfrågorRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T258 och 2004/05:MJ289 yrkande 5.10. Tvåhjuliga motorfordonRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T290 yrkande 1 och 2004/05:T498yrkandena 1 och 3.11. FordonsskyltningRiksdagen avslår motion 2004/05:T463 yrkande 5.Reservation 4 (m, kd)12. ChipstrimningRiksdagen avslår motion 2004/05:T461 yrkande 12.13. Registerhållningsavgift för traktorerRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T246 och 2004/05:T250.Reservation 5 (m, fp, kd, c)den 3 mars 2005På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), BörjeVestlund (s), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 26 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden . Förslagen berör en rad olika fordonsrelateradefrågor som bl.a. fordonsbesiktning, utrustningskrav och fordonsskyltningmen också ärenden om förarprövning och vissa parkeringsfrågor.Utskottets övervägandenFordonskontroll och förarprövningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om en avreglering av fordonskontrollenoch förarprövning. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden om att intresset av att främja en hög trafiksäkerhet, engod miljö och en regional balans inte talar för att genomföra demotionsledes framförda förslagen till förändringar av dagens system.Jämför reservation 1 (m, fp, kd).BakgrundAllmänt om BilprovningenPeriodisk kontrollbesiktning är obligatorisk för de flesta motordrivnafordon och släpfordon. Det huvudsakliga syftet med besiktningen är attkontrollera att beskaffenhet och utrustning hos ett fordon som är ibruk uppfyller föreskrivna krav i fråga om trafiksäkerhet och miljö.AB () är ett av tre besiktningsorgansom har ensamrätt att utföra kontrollbesiktning. , sombildades , har som huvudsaklig verksamhet att utföra obligatoriskkontroll- och registreringsbesiktning av motorfordon och andra ifordonslagen (2002:574) preciserade fordon såsom släpfordon och traktorersom utgörs av ombyggda bilar. samägs av staten, motorbranschensorganisationer och bilförsäkringsföretagen. Statens ägarandel är 52 %.Bilprovningens verksamhet under 2004Under 2004 utgjorde av marknadsvolym obligatoriskaoch ej konkurrensutsatta produkter. Den konkurrensutsatta delen avBilprovningens verksamhet är avgränsad genom att den bedrivs i dotterbolag.Inkomster från monopolverksamheten får inte användas inom denkonkurrensutsatta verksamheten.2004 års kundnöjdhetsmätning bland privatkunder visar att är nöjdamed besöket, vilket är en förbättring jämfört medföregående undersökning 2002. har förtroende för . Införskaffande av en andra mobil besiktningsanläggning angesav ha förbättrat tillgängligheten i glesbygd underåret. Satsningen på en bättre produktionsplanering samt införandet avreserverad tid på kallelsen anges ha resulterat i att de tidigare långaväntetiderna har försvunnit.Vägverkets förarprovFörarprov för körkort genomförs av . I regleringsbrevför 2005 har regeringen beslutat som mål att kötiderna skall minska förkunskapsprov och körprov för körkort så att kötiderna fr.o.m. den 31december 2005 är högst vid första och andra provtillfälletför respektive prov. I övriga fall skall kötiden endast i undantagsfallöverstiga sex veckor.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har behandlat frågan om AB SvenskBilprovnings verksamhet och då vidhållit att beslut frånhösten 1996 om att monopol i fråga om kontrollbesiktningarbör ligga fast. Utskottet har i dessa sammanhang anfört att intressetav att främja en hög trafiksäkerhet, en god miljö och en regional balanstalade för en fortsatt ensamrätt för AB att utförakontrollbesiktningar.Inte heller i den senaste riksdagsbehandlingen av frågan (bet. 2003/04:TU6)ansåg utskottet att det framkommit skäl som gav anledning till ett ändratställningstagande från sida. I sammanhanget erinrade utskottetom att erbjuder bland de lägsta priserna i förbesiktning samt att vidtagit en rad åtgärder för att kommatill rätta med tidigare köproblem. Det gäller bl.a. förlängda öppettideroch nya bokningsrutiner där bl.a. personbilsägare erbjuds en reserveradplats i samband med kallelsen till besiktning.Riksdagen har även behandlat förslag om konkurrensutsättning av förarprov,senast i betänkande 2004/05:TU2 Fortsatt arbete för en säker vägtrafik.Utskottet angav som sin mening att det inte såg hur en avregleringskulle kunna avhjälpa situationen med långa köer. Tvärtom skulle ensådan åtgärd enligt utskottet kunna ge klara nackdelar för såvältrafiksäkerhet som effektivitet.MotionsförslagElizabeth m.fl. (m) hänvisar i motion 2004/05:T463 till attKonkurrensverket i en granskning kommit fram till att monopolet påfordonskontroll bör avvecklas. Motionärerna, som är av samma mening,anser att detta skulle ha inneburit bättre tillgänglighet och ökadservice. Dessutom skulle AB med sin stora kunskap fåbättre möjligheter att kunna konkurrera på den internationella marknaden,anför motionärerna vidare (yrkande 3).Enligt vad m.fl. (fp) framför i motion 2004/05:T468 lederdagens monopol på och förarprov för körkort till alltförlånga köer. En konkurrensutsättning av dessa uppgifter hade enligtmotionärerna förbättrat situationen (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeFörslag om att avreglera och konkurrensutsätta fordonskontrollen ochförarprövningen har behandlats av utskottet vid ett antal tillfällen.Angående fordonskontrollen har utskottet varit av meningen att intressetav att främja en hög trafiksäkerhet, en god miljö och en regional balanstalar för en fortsatt ensamrätt för AB att utförakontrollbesiktningar. Enligt utskottets mening har det sedan den senasteriksdagsbehandlingen (bet. 2003/04:TU6 Fordonsfrågor) inte framkommitnågra skäl som talar för ett förändrat ställningstagande i denna fråga.I sammanhanget vill utskottet vidare uppmärksamma de åtgärder som undersenare tid vidtagits i syfte att minska köerna och förbättra tillgänglighetentill tjänster. Det gäller investeringar i nyabesiktningsstationer inklusive en mobil sådan samt att förslag tillbesiktningstidnumera återfinns på samtliga kallelser till besiktning. Enligt utskottetsmening har dessa förändringar inneburit en välkommen vidareutvecklingav AB:s tjänster. Motionsförslag om en avveckling avBilprovningens monopol på fordonskontroll avstyrks därför.Angående förarprov ser utskottet inte hur en avregleringskulle kunna avhjälpa situationen med långa köer. Tvärtom skulle ensådan åtgärd enligt utskottet kunna ge klara nackdelar för såvältrafiksäkerhet som effektivitet. Motionsförslag om en avreglering av dennaverksamhet avstyrks följaktligen, med hänvisning främst till tidigareställningstagande.TypgodkännandeUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsförslag om typgodkännandenav fordon. Utskottet välkomnar genomförda och aviseradeåtgärder inom området.Jämför reservation 2 (m, fp, kd).BakgrundAllmäntReglerna om typgodkännande av flertalet typer av motorfordon är numerahelt harmoniserade i EU:s medlemsländer. Ett EG-typgodkännande utfärdasav en behörig myndighet och utgör en bekräftelse på att en vissfordonsmodell uppfyller uppställda krav. Det är härefter fordonstillverkarensom svarar för att alla serietillverkade exemplar av den typgodkändafordonsmodellen uppfyller kraven.För personbil gäller direktiv (70/156/EEG) omtypgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa. Från detta årkunde medlemsländerna frivilligt tillämpa reglerna. Sedan januari 1998skall emellertid alla personbilar som registreras första gången varaEG-typgodkända.I de fall fordonet på något sätt modifieras, exempelvis genomprestandahöjande åtgärder, upphör godkännandet att gälla och fordonet måstebesiktigas. Reglerna för sådana godkännanden är inte harmoniserade i EU,vilket har angetts leda till problem vid import och export av modifieradefordon. arbetar en arbetsgrupp med representanter frånbl.a. och motororganisationerna med denna fråga, isyfte att underlätta gränsöverskridande handel med sådana fordon.Reglerna om typgodkännande av vissa fordon, såsom och husbilar,är ännu inte harmoniserade inom EU. För dessa fordon finns i Sverigesärskilda bestämmelser med avseende på exempelvis gasolanordningar. Förnärvarande pågår ett arbete med att anpassa dessa bestämmelser tillgällande europeisk rätt.Tidigare har ett flertal myndigheter haft föreskrivningsrätt vad gällertillämpningen av reglerna för typgodkännanden. Från och med september2004 har dock övertagit den föreskrivningsrätt som tidigarelåg på (3 kap. 5 § fordonsförordningen [2004:679]). är det som har föreskrivningsrätt vad gällergasolanordningar på och husbilar. Även denna uppgift kommer inomkort att överföras till . kommer således Vägverketatt vara den enda myndigheten med föreskrivningsrätt inom området.MotionsförslagI motion 2004/05:T463 av m.fl. (m) uppmärksammassystemet med nationellt typgodkännande av fordon. Enligt motionärerna ärdet en brist att dessa typgodkännanden, som utformas av , endastär giltiga i . Ytterligare en brist anges vara att det inte finnsnågon manual om hur dokumentation skall lämnas eller vilka specifikauppgifter som skall lämnas till berörda myndigheter, dvs. ,och bilregistret. Enligt motionärerna leder detta samtsystemets komplexitet till onödigt stora kostnader (yrkande 4).I motion 2004/05:T459 av m.fl. (kd) uppmärksammas attfordonsägare i vissa tillståndsärenden tvingas vända sig till ett flertalmyndigheter. Enligt motionärerna kan detta leda till problem dåmyndigheterna lämnar olika besked, har olika uppfattningar eller hänvisartill regler som står i motsats till varandra. Mot denna bakgrund föreslåsatt handläggningen av dessa ärenden centraliseras till en myndighet(yrkande 16).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottet är det av största vikt att enskilda och näringsidkarevid ansökning av tillstånd samt vid typgodkännande av fordon inte påförsstörre kostnader och administrativa bördor än som motiveras bl.a. utifråntrafiksäkerhetshänsyn. Dessa ärenden måste handläggas på ett effektivtsätt. Utskottet välkomnar därför de åtgärder som vidtagits och aviseratsinom området, främst centraliseringen av föreskrivningsrätten till enmyndighet och den tillsatta arbetsgruppen om import och export avmodifierade fordon. Utskottet ser ingen anledning att ta något initiativtill ytterligare åtgärder. Här behandlade motionsförslag avstyrks således.Fordonsekipages totalviktUtskottets förslag i korthetRiksdagen föreslås avslå motionsyrkanden om fordonsekipages totalvikt.Utskottet konstaterar att frågan är föremål för beredninginom Europeiska gemenskapen samt anger att de förslag som lagts fram iEuropaparlamentet är av största intresse.Jämför särskilt yttrande 1 (m).BakgrundAllmäntRegler för släpvagnskombinationer återfinns i två lagstiftningsområdendels fordonslagstiftningen, dels körkortslagstiftningen. Gränserna förhur tunga ekipage som får framföras med B-körkort är gemensamma i EUoch styrs av rådets direktiv /439/EEG. Med körkort behörighet B fåren förare framföra en personbil med en totalvikt av högst , ellerlätt lastbil och ett till sådan bil kopplat lätt släpfordon. Med behörighetC får en förare framföra tung lastbil, eller personbil med en totalviktöver och ett till sådan bil kopplat lätt släpfordon. Regelverketinnebär vidare att för körkortsbehörighet B får en släpvagn med entotalvikt på högst dras. Väger släpvagnen fårsläpvagnens totalvikt inte vara högre än bilens tjänstevikt. Dessutomkrävs att släpvagnens och bilens sammanlagda totalvikt inte överstiger3 500 kg.Tidigare riksdagsbehandlingI betänkande 2003/045:TU6 Fordonsfrågor konstaterade utskottet attutvecklingen av fordonsparken delvis har förändrat förutsättningarna föratt dra släpvagnar samt att utvecklingen mot mindre och mer energisnålafordon med god prestanda har inneburit att regeln om att släpvagnenstotalvikt inte får vara högre än bilens tjänstevikt ibland upplevs somen besvärande begränsning. Vidare konstaterades att det finns önskemålom att höja den sammanlagda viktgränsen på 3 500 kg.Utskottet var av meningen att regelverket för fordonsvikter bör främjaen utveckling av ändamålsenliga och trafiksäkra transporter samt attdet därför är angeläget att de aktuella bestämmelserna följs upp medhänsyn till den fordonstekniska utvecklingen och nya forskningsrön.Utskottet var inte berett att ta något initiativ för att ompröva densammanlagda viktgränsen på eftersom denna bestämmelse vilar påett internationellt regelverk och har utformats efter bl.a. trafiksäkerhetskravoch de risker som är förknippade med tunga fordonsekipage.I det av godkända betänkandet gjordes däremot ett tillkännagivandetill regeringen om att det är angeläget med fortsatta överväganden kringregleringen om att släpvagnens totalvikt inte får vara högre än bilenstjänstevikt. Utskottet förutsatte att denna fråga behandlas inom ramenför det fortsatta arbetet inom området samt att aktivt verkarinom EU för utvecklingen av ändamålsenliga fordons- och körkortsregler.MotionsförslagJohan () anger i motion 2004/05:T235 att dagens viktbegränsningarför körkort behörighet B härstammar från då bilarna inte var såtunga som . Då många nytillverkade fordon väger över 2 500 kginnebär dagens regelverk att exempelvis husvagnsägare tvingas använda enmindre personbil, vilket är negativt för trafiksäkerheten. Tillåtentotalvikt borde därför höjas, enligt motionären, som dock anser attdagens regel om att ett släpfordons totalvikt inte får överstiga dragbilenstjänstevikt bör förbli oförändrad.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare angett som sin mening att regelverket förfordonsvikter bör främja en utveckling av ändamålsenliga och trafiksäkratransporter samt att det därför är angeläget att de aktuella bestämmelsernaföljs upp med hänsyn till den fordonstekniska utvecklingen och nyaforskningsrön.Enligt utskottets mening är därför pågående beredning inom Europeiskagemenskapen av ett nytt körkortsdirektiv ett angeläget tillfälle attompröva dagens regelverk i ljuset av de senare årens forskning ochtekniska utveckling. Då frågan är föremål för beredninginom Europeiska gemenskapen anser utskottet inte att ytterligare initiativfrån sida är nödvändiga, motionerna avstyrks således. Deförslag till nya viktgränser som lagts fram i är enligtutskottets mening av största intresse.Övergivna fordonUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om övergivna fordon med hänvisningtill att dagens regelverk trätt i kraft och ännu inte utvärderats.Jämför reservation 3 (c).BakgrundTidigare riksdagsbehandlingFörslag till förändrat regelverk för omhändertagande av övergivna fordonbehandlades senast av utskottet (bet. 2003/04:TU6Fordonsfrågor). Utskottet var inte berett att tanågra initiativ i frågan, eftersom ändrat lagstiftningenom flyttning av fordon i syfte att minska problemet med övergivna fordoni naturen. Utskottet hänvisade dock till sitt tidigare ställningstagandeom behovet av en ingående uppföljning av den nya lagstiftningen så attregelsystemet inte får oönskade konsekvenser för enskilda markägareeller motverkar syftet att effektivisera möjligheten att forsla bortövergivna fordon.MotionsförslagI motion 2004/05:T303 av () anges att antalet övergivnafordon på och utmed motorvägarna synes ha ökat . Då deövergivna fordonen och även de fordon som stannar för att undersökadessa utgör en trafiksäkerhetsrisk, kräver motionären att dagenslagstiftning ändras så att dessa fordon kan flyttas . Enligtmotionären bör det vara polisen som beslutar härom, utan att inväntautredningar från Vägverket.Birgitta och (båda c) efterfrågar i motion2004/05:T261 befogenheter för polis eller markägare att snabbare transportera bort fordon som lämnats utefter vägar eller på annanplats, främst eftersom de utgör en trafiksäkerhetsrisk och förorenarmiljön (yrkande 1).Inger () anger i motion 2004/05:T482 att en båt, bil ellerannat fordon som ställts på en uppställningsplats, och vars ägare inteär känd, inte får flyttas. Enligt motionärens mening måste den enskildekunna få tillgång till sin uppställningsplats även om det inte kanfastställas vem som är ägare till det fordon som tagit upp platsen.Kronofogden borde därför ges befogenhet att bidra med handräckning vidflyttning av fordon också när fordonets ägare inte är känd, menarmotionären.I motion 2004/05:T506 anför () att överblivna fordonlängs med våra vägar blivit ett allt större problem.Enligt motionären är den gjorda revideringen av lagen ochförordningen om flyttning av fordon i vissa fall inte tillräcklig. Detkrävs ytterligare skärpningar för att snabbare komma till rätta med detökande antalet övergivna, herrelösa, men fortfarande brukbara fordonen.Mark- och fastighetsägarna måste ges starkare rätt och polis ochmyndigheter större befogenheter.Utskottets ställningstagandeÖvergivna fordon längst våra vägar och i naturen är enligt utskottetett problem som måste tas på allvar. Att den genomfördarevideringen av lagen och förordningen om flyttning av fordon enligt fleramotionärer inte är tillräcklig manar till eftertanke.Utskottet är inte berett att ta initiativ till en förändradlagstiftning, främst eftersom det nya regelverket ännu inte utvärderats.Utskottet kommer dock att följa utvecklingen och utgår ifrån attingående uppföljningar av den nya lagstiftningen kommer att genomföras såatt regelsystemet inte får oönskade konsekvenser för enskilda markägareeller motverkar syftet att effektivisera möjligheten att forsla bortövergivna fordon. Motionsförslag om övergivna fordon avstyrks med vadsom här anförts.ElfordonUtskottets förslag i korthetEtt motionsförslag om användning av elfordon avstyrks med hänvisningtill aviserade åtgärder.MotionsförslagI motion 2004/05:T284 av () anges att dagens klassificeringav vägnätet inte beaktat tillkomsten av nya fordonstyper, främst elbilar,samt att detta ger upphov till vissa konflikter. Det gäller främsthuruvida gång-, cykel- och mopedvägar skall kunna trafikeras av små ochlätta elfordon, en fråga vars hantering skiljer sig åt mellan olikakommuner. Mot denna bakgrund efterfrågas en utredning om en klassificeringav vägnätet som är praktiskt tillämpbar på de nya fordonstyper som kommeri och med omställningen till nya villkor för energiförbrukning.Utskottets ställningstagandeDen fordonstekniska utvecklingen, omställningen till ett långsiktigthållbart transportsystem och tillkomsten av nya fordonstyper väckerfrågor kring transportinfrastrukturens utformning och användning. Dennadiskussion har stor betydelse inte minst i arbetet med att uppfylla detransportpolitiska delmålen om ett trafiksäkert, tillgängligt ochmiljövänligt transportsystem. Den motionsledes uppmärksammade frågan omelfordon, vilka enligt vad utskottet erfarit i huvudsak klassificerassom moped klass I, bör ses i detta sammanhang. Då användningen av gång-cykel- och mopedvägar främst är en fråga ser utskottet positivtpå att åtagit sig att i samarbete med klass I skall kunna nyttja dessa vägar. Motionsförslagetsynes mot denna bakgrund bli tillgodosett och bör därför inte föranledanågot åtgärd från sida. Följaktligen avstyrks motionen.SamåkningUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande om samåkning avstyrks av utskottet, som utgår ifrånatt regeringen följer utvecklingen och vidtar erforderliga åtgärder isyfte att om möjligt underlätta och stimulera samåkandet.BakgrundAllmäntSamåkning innebär att flera personer mer regelbundet åker i samma bil,företrädesvis till och från arbetsplatsen. Bilpool är till för dem somvisserligen har behov av bil, men bara . bedriver ettaktivt arbete för att stimulera samåkning. Exempel på sådan verksamhetfinns på flera håll i , bl.a. i stad.Tidigare riksdagsbehandlingVid tidigare behandling av motionsförslag om samåkning har utskottetangett som sin mening att det av flera samhälleliga skäl är angelägetmed ett effektivt fordonsutnyttjande. Utskottet har därför sett mycketpositivt på de olika initiativ som tas av bilistorganisationer och andrafrivilligorganisationer samt kommuner och företag.Utskottet konstaterade att verksamhet på området främst beståri att sammanställa information. Det kan, menade utskottet, emellertidfinnas skäl att överväga ett intensifierat ansvar på detta område.Utskottet angav som sin mening att det i första hand ankommer på Vägverketatt, inom ramen för sitt sektorsansvar, bedöma behovet av ytterligareinformationsinsatser.Då samåkning och bilpooler enligt utskottets mening främst är en frågaav lokal eller regional betydelse angav utskottet som sin mening attstatens engagemang i huvudsak bör begränsas till informationsinsatseroch stöd till forskning.MotionsförslagTuve Skånberg (kd) talar i motion 2004/05:T419 om de nationalekonomiska,miljömässiga och trafikmässiga fördelarna med samåkning. För att uppnådessa vinster föreslås åtgärder för att stimulera samåkandet, exempelvisinrättande av en nationellt samordnad samåkningscentral.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inte nog understryka fördelarna med samåkning, inte minstför uppfyllandet av det transportpolitiska delmålet om en god miljö.Många initiativ har tagits inom området, bl.a. av enskilda och privataaktörer som utnyttjar Internet och modern teknik för att föra sammanpotentiella samåkare. Det har vidare bedrivits en inte oansenligforskningsverksamhet inom området. Enligt vad utskottet erfarit harsamåkningen dock, trots dessa initiativ, inte blivit ett alternativ förnågon större grupp av landets trafikanter.Givet samåkningens fördelar utgår utskottet ifrån att regeringen följerutvecklingen och vidtar erforderliga åtgärder i syfte att om möjligtunderlätta och stimulera samåkandet. Det kan bl.a. gälla förslaget omsamåkningscentraler. Även landets kommuner kan spela en viktig roll idetta arbete. Med vad som anförts avstyrks motion 2004/05:T419.VinterdäckUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till tidigare ställningstagande avstyrker utskottetmotionsförslag om att nya bilar skall levereras med vinterdäck.BakgrundAllmäntEnligt trafikförordningen (1998:1276) skall personbil, lätt lastbil ochbuss med en totalvikt av högst samt släpvagn, som dras av sådantfordon, vid färd på väg vara försedda med vinterdäck eller likvärdigutrustning mellan och när vinterväglag råder.Tidigare behandling i riksdagenI det av godkända betänkandet 2003/04:TU6 Fordonsfrågoravstyrkte utskottet ett motionsförslag om att nya bilar skall levererasmed vinterdäck.