bet · GS01UBU14 · 2005-06-02 00:00:00 — För att klargöra för skolorna vilka skyl-digheter de har när det gäller rapportering av frånvaro till CSN beslutaderegeringen att ge i uppdrag att, i samråd med CSN,informera om denna skyldighet. Informationen skall finnas tillgänglig införskolstarten . Motionsyrkandena är därmed tillgodosedda.Utskottet menar vidare att studiehjälpen bör förbli kopplad till elevernasstudier och inte till annat uppförande i skolan. I arbetet mot mobbning finnsandra mer angelägna åtgärder, varav några behandlades av utskottet i betän-kandet Kränkande behandling i skolan (bet. 2003/04:UbU9). Vidare kommerriksdagen att behandla en proposition gällande förbud motdiskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever i skolan.När det gäller frågan om skolans rätt att informera föräldrar till en myndigelev som skolkar hänvisar utskottet till beredningen av Skollagskommitténsförslag (Skollag för kvalitet och likvärdighet, SOU 2002:121) om en skyldig-het för skolor att informera samtliga elevers föräldrar om eleven är frånvaran-de i sådan utsträckning att det kan påverka rätten till studiehjälp. En proposition om ny skollag förväntas läggas fram av regeringen , ochutskottet anser att förslaget bör avvaktas.Stöd till inackordering kan lämnas av hemkommunen enligt 5 kap. 33 §skollagen (1985:1100) till elever i gymnasieskolan i det offentliga skolväsen-det som behöver inackordering till följd av skolgången. Inackorderings-tillägg enligt studiestödslagen är till för elever utanför det offentliga skolvsendet. Enligt CSN:s föreskrifter (1 kap. 3 § CSNFS 2001:6) får en elev så-dant inackorderingstillägg om han eller hon har en viss restid och det inte ärmöjligt att bo kvar i föräldrahemmet och gå en motsvarande utbildning pånärmare håll. Med motsvarande utbildning menas enligt föreskrifterna pro-gram och nationell inriktning i gymnasieskolan. CSN tar inte - förutom vidvissa undantag - hänsyn till skillnader motsvarande lokala inriktningar. Ut-skottet tog senast ställning till inackorderingstilläggets konstruktion i betänkandet Utveckling av gymnasieskolan (bet. 2003/04:UbU13) i samband medatt antog regeringens förslag om att införa s.k. frisök till gymnasieskolan. Frisök innebär att en elev kan söka en utbildning på nationellt pro-gram i annan kommun även om programmet erbjuds av hemkommunen.Förslaget omfattade inte förändringar i inackorderingsstödet eftersom dettaskulle öka hemkommunernas kostnader. Utskottet menar att sådana föränd-ringar av inackorderingsstödet som här föreslås skulle öka statens kostnaderpå motsvarande sätt. Utskottet anser att frågan måste prövas i ett större sam-manhang där olika kostnader för studiehjälpen avvägas mot varandra. I sam-manhanget vill utskottet också peka pågående beredningav betänkandet Ekonomiskt stöd vid ungdomsstudier (SOU 2003:28) därförslag om ändrade regler för inackorderingstillägg lämnats.När det gäller yrkandena om utbetalningen av studiehjälp hänvisar ut-skottet också till beredningen av betänkandet Ekonomiskt stöd vid ungdoms-studier. I betänkandet föreslås bl.a. att barnbidragsåldern utsträcks t.o.m. demånad som den unge fyller samt att studiebidrag lämnas till elever igymnasial utbildning fr.o.m. månaden efter den då den studerande fyllt 18 år.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rör vilka utbildningarsom skall vara berättigade till studiemedel, trygghetssystemens an-passning till studenternas villkor, tillsättandet av en parlamentariskutredning om studerande och trygghetssystemen samt om andravillkor för rekryteringsbidrag. Yrkandena bör avslås med hänvis-ning bl.a. till gällande regler och pågående beredningsarbete inomRegeringskansliet.Jämför reservationerna 27 (c), 28 (kd), 29 (m, fp, c), 30 (kd) och 31(m) - motiv samt särskilt yttrande 2 (kd).MotionernaFem motioner innehåller yrkanden som rör studiemedel för studier vid vissautbildningar. I motion 2004/05:Kr370 (fp) yrkande 4 menar motionärerna attCSN:s bedömning är alltför snäv och föråldrad när det gäller vilka utbild-ningar som skall anses vara eftergymnasiala. Detta innebär problem för 18-och 19-åringar eftersom ungdomar som studerar vid utbildningar som intebedöms som eftergymnasiala kan erhålla studiemedel först det kalenderhalvårde fyller . I motion 2004/05:Ub274 (c) begär motionärerna att studieme-delssystemet skall ändras så att 18- och 19-åringar får samma rätt som 20-åringar att erhålla studiemedel för studier vid folkhögskola. Problematikenmed regler för studielån för 19-åringar som vill studera på folkhögskola be-handlas också i motion 2004/05:Ub466 (s). Rätt till studiemedel för studier ikommunala vuxenskolan föreslås i motion 2004/05:Ub493 (s). Motionärenmenar att det ekonomiska glappet är för stort mellan dem som studerar pågrundskolenivå och gymnasial nivå i kommunala vuxenskolan och dem somstuderar på eftergymnasial nivå. I motion 2004/05:So359 (c) yrkande 8 menarmotionärerna att utbildningarna inom komplementär- och alternativmedicinbör ses över och att utbildningarna bör få samma villkor som skolmedicinensutbildning med möjligheter till studiemedel. Det är inte rimligt och förenligtmed utbildning på lika villkor att den enskilde studenten själv står för sinakostnader.I motion 2004/05:Ub441 anser att informationen ochvägledningen om de studiesociala trygghetssystemen till studerande måsteförbättras och samlas i ett gemensamt forum. Ett bättre utbyggt informations-nät och en mer enhetlig tillämpning av reglerna skulle ge ökad trygghet ochrättssäkerhet för studerande och skapa förutsättningar för mer effektiva studi-er (yrkande 3). I samma motion anser motionärerna att det är mycket angelä-get att reglerna blir färre och enklare så att tillämpningen blir mer enhetlig(yrkande 6) och att detta förutsätter att definitionen av studerandeförtydligas (yrkande 7).I ett antal motioner föreslås att en parlamentarisk utredning bör tillsättasför att se över trygghetssystemens sociala konsekvenser för studerande. Mo-tionärerna hänvisar till att den utredning som genomförts (Studerande ochtrygghetssystemen, SOU 2003:130) är otillräcklig. menar imotion 2004/05:Ub14 yrkande 7 att några av utredningens förslag är sådanaatt de går att genomföra utan vidare utredningsarbete, vissa utan ökade kost-nader. Motionärerna föreslår också att en parlamentarisk utredning med man-dat att lämna förslag till andra trygghetssystem bör tillsättas. De studerandebör ges insyn i utredningens arbete och beredas möjligheter att komma medförslag. Situationen för studenter som är ensamstående föräldrar bör särskiltgranskas (yrkande 10).Centerpartiet anser i motion 2004/05:Ub276 yrkande 12 att regeringen börtillsätta en ny studiesocial utredning som är parlamentariskt sammansatt ochdär studenterna ges ordentlig representation. Utredningen bör gå vidare medde missförhållanden som påtalades av den tidigare utredningen och göra enmer förutsättningslös analys av studenternas studiesociala situation. Motsva-rande yrkande finns i motion 2004/05:Ub324 (c) yrkande 3.I motion 2004/05:Ub397 (s) yrkande 2 föreslår motionärerna att regeringenskall överväga att förändra kravet på att man för att komma i fråga för rekry-teringsbidrag inte får ha haft kontakt med CSN . Man menar är alltför och att regeln utestänger stora grupper från ett stösom verkligen skulle påverka deras arbetsmarknadssituation i positiv riktning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandena.Studiestöd lämnas till studerande vid de läroanstalter och utbildningar iSverige som bestäms av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer (3 kap. 2 § studiestödslagen). För studier på grundskole- ochgymnasienivå kan studiestöd lämnas för dem som är , dvs. från dettillfälle när eleven kan få studiehjälp. Utskottet anser att det ärlämplig ordning eftersom det inte är rimligt att en ung person skall skuldsättasig för sådana studier som normalt bedrivs med studiehjälp i gymnasieskolansform och med föräldrarna som i princip ansvariga för elevens försörjning. Förelever som fyllt är det möjligt att erhålla studiemedel för studier pågrundskole- och gymnasienivå i kommunala vuxenskolan. För det fall att enstuderande är och antagits till en eftergymnasial utbildning vid enfolkhögskola har han eller hon rätt till studiemedel om det är en godkändutbildning. Bedömningen av kvalitet och nivå på utbildningar som bedrivs ienskild regi och där anordnaren vill få statlig tillsyn och eventuellt statsbidoch deltagarna rätt till studiestöd görs av respektive Skolver-ket. Utskottet är inte berett att förorda någon annan ordning.I december 2003 överlämnades betänkandet Studerande och trygghetssy-stemen (SOU 2003:130) till regeringen. Utredningens uppdrag var att göra ensamlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande påolika utbildningsnivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppe-håll. Utredningen kartlade hur gällande trygghetssystem samspelar med stu-diemedelssystemet och drog en rad slutsatser av det sammanställda materia-let. Betänkandet bereds i , och utskottetanser att denna beredning bör avvaktas. Inte heller anser utskottet därför atten parlamentarisk utredning bör tillsättas.När beslutade att införa rekryteringsbidraget (prop. 2001/02:161,bet. 2001/02:Ub15) angavs att bidraget skall vara rekryteringsfrämjande ochdärför lämnas till en begränsad målgrupp. Avsikten är att genom bidragetrekrytera kortutbildade vuxna som är studieovana och som annars inte skulleha sökt sig till en utbildning. Regeringen angav i propositionen att för depersoner som är aktuella för bidraget är skuldsättningen inom det ordinariestudiemedelssystemet inte en realistisk tanke och att syftet är att förmå personer som behöver kompetensutveckling att börja studier med det nya bidraget.En förutsättning för att få rekryteringsbidraget är att den enskilde inte harstuderat med studiestöd (5 § förordning 2002:744om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande). Villkoret kan sägas fungera somen indikator på att den sökande hör till målgruppen. Utskottet finner ingenanledning att ompröva inriktningen av rekryteringsbidraget.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskot-tets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Nytt studiemedelssystem (punkt 1) - mav (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2004/05:Ub13 yrkande 7 och2004/05:Ub259 yrkande 1samt avslår motionerna2004/05:Ub389 yrkande 1 och2004/05:Ub441 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDet studiemedelssystem som trädde i kraft är inte ett nytt ochreformerat system, utan snarare ytterligare ett antal lappar på ett i längdenohållbart system. Den helt avgörande svårigheten handlar framför allt om attfå ett system vars delar hänger ihop. Det tydligaste exemplet på detta rör denroll som CSN spelar. Många av de problem som finns har uppstått genom enrigid syn på studiefinansieringen som ytterst har sin grund i CSN:s dubblamonopol som beslutande myndighet och som utbetalare. upp-fattning är att utbetalningarna av studiemedlen och myndighetsansvaret inteär oupplösligt förenade. Det finns flera möjligheter till konkurrens och alter-nativ som inte tillvaratas. Utbildning är en investering för den enskildeStudentens möjlighet att betala tillbaka lånen har hamnat vid sidan av fokus.Faktum är att det i realiteten inte finns en hållbarhet i det nuvarande systemesärskilt vad gäller skuldsättningsproblematiken. Det är hög tid att sluta lappaoch laga ett i grunden ohållbart system. I stället bör en parlamentarisk utred-ning tillsättas med uppdrag att se över studenternas situation och ge förslagtill ett nytt studiestödssystem. Ett framtida studiemedelssystem bör uppfyllaföljande principer:* För det första skall ett framtida studiefinansieringssystem vara eko-nomiskt hållbart och överblickbart både för den enskilde studentenoch för samhället. ** För det andra skall högre utbildning löna sig även ekonomiskt. Ettsätt att bidra till högre lönsamhet är att på olika sätt försöka minskastudenternas skuldsättning. Bland annat vill vi helt ta bort fribelop-pet och göra det möjligt för studenterna att arbeta utan att få mins-kade studiemedel. ** För det tredje skall systemet bidra till att motverka social snedrekry-tering. Många vågar av olika skäl inte ta steget in i den akademiskavärlden. Det avgörande är att högre studier skall löna sig. Studierutomlands skall inte missgynnas. ** För det fjärde skall skulderna betalas tillbaka. ** För det femte skall systemen skilja på sådan finansiering som är re-laterad till studierna och sådan som inte direkt kan hänföras till dettaområde, exempelvis vad avser bostad . Sådanakostnader måste hanteras i särskild ordning. ** För det sjätte skall alla studenter kunna få såväl privatekonomiskrådgivning som information om vilken kvalitet olika utbildningarhar innan de fattar ett av de viktigaste investeringsbesluten i sina liv. ** För det sjunde måste större mått av flexibilitet tillåtas så att ävenlängre studier kan finansieras via studiemedel och de som så vill kanerbjudas studiemedel . ** För det åttonde vill vi konkurrensutsätta CSN genom att skapa möj-ligheter för de studenter som vill få sina studielån via sin bank ellerannat låneinstitut. Erfarenheter av det finska systemet måste tas tillvara. ** För det nionde måste sparande till studier uppmuntras.*2. Nytt studiemedelssystem (punkt 1) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub441 yrkandena 1 och 2samt avslår motionerna2004/05:Ub13 yrkande 7 och2004/05:Ub259 yrkande 1 samt2004/05:Ub389 yrkande 1.StällningstagandeSamhället är och blir i allt högre grad ett kunskapssamhälle - ett samhälle därförmågan att lära nytt blir en överlevnadsfråga för välfärden. Ett redskap föratt möjliggöra kunskapssamhällets utveckling och göra det tillgängligt för flerär studiestödet. Med tanke på behovet av utbildad arbetskraft är ett väl funge-rande studiestödssystem nödvändigt. Genom ett väl fungerande studiestöd gesfler tillfälle att lära och vara aktiva och delaktiga i kunskapssamhället. Stu-denterna har gått från att vara en homogen grupp med unga studenter till enmycket heterogen grupp. Det finns en stor spridning i hur studenternas livssi-tuation ser ut: unga, äldre, utan barn, med barn, singlar, par, rika, fattiga.sociala och könsmässiga snedrekryteringen består. Ett studiestöd måste göradet ekonomiskt möjligt för alla att studera oavsett bakgrund. Det är inte möj-ligt i det nuvarande systemet. Ett övergripande problem med studiemedelssy-stemet är att det är dåligt integrerat med övriga delar av trygghetssystemet.Studenter får inte ta del av socialförsäkringssystemet på samma villkor somandra samhällsmedborgare. I förlängningen omöjliggörs livslångt lärande. Destuderande i behöver ett finansieringssystem som är tryggt, rättvistoch förutsägbart. Systemet måste förändras i grunden. Kristdemokraternamenar därför att en parlamentarisk utredning som ser över och föreslår ett nyttstudiemedelssystem bör tillsättas. De sociala konsekvenserna för studenternaskall särskilt beaktas.3. Tilläggsbidrag för barn till studerande med studiestöd (punkt2) - mav (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag i proposition 2004/05:111 till lag omändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 3 kap. 13 a och 13 b §§.Därmed bifaller motion2004/05:Ub13 yrkande 1 (i denna del)samt avslår motion2004/05:Ub14 yrkande 1 (i denna del).StällningstagandeRegeringens förslag är dåligt underbyggda. De statistiska underlagen är osäk-ra och analysen är märkbart tunn. Framför allt är kostnadskonsekvensernaosäkra, särskilt på . Regeringen avsätter årli-gen för ett barntillägg till studerande med barn. Finansieringen baseras på attdet blir ca 97 000 studerande som kan få tilläggsbidrag, vilket enligt regeringen motsvarar ca 60 000 årsstudieplatser. Regeringen tycks utgå från att dettaförhållande skall bestå även efter att barntillägg införs. Dessutom byggerantagandena på ett bristfälligt statistiskt underlag, vilket regeringen självpåpekar i propositionen. Många föräldrar har av ekonomiska skäl svårt attstudera, men studiemedelssystemet bör endast hantera kostnader som går atthänföra till studier. Barn är inte en kostnad hänförlig till studier. I ställetModeraterna tidigare föreslagit ett extra barnbidrag om per barn ochmånad till studerande med barn, samt till ensamstående föräldrar. I förslagetingår att en förälder som är både studerande och ensamstående kan komma ifråga för båda dessa tillägg.4. Tilläggsbidrag för barn till studerande med studiestöd (punkt2) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111 till lag omändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 3 kap. 13 a och 13 b §§samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reserva-tionen.Därmed bifaller motion2004/05:Ub14 yrkande 1 (i denna del)samt avslår motion2004/05:Ub13 yrkande 1 (i denna del).StällningstagandeKristdemokraterna har föreslagit införandet av ett barntilläggeftersom studerande med barn enligt föreliggande statistik har svårare attförsörja sig än jämförbara grupper. Det är glädjande att regeringen äntligenföreslår ett sådant. Ett barnperspektiv bör dock råda när bidragets storlekbestäms. Därför bör inriktningen vara att barntillägget ges med sammanivå till alla barn. föreslår också andra förbättringar ifamiljepolitiken som kommer studerande föräldrar till del.5. Tilläggsbidrag för barn till studerande medrekryteringsbidrag (punkt 3) - mav (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag i proposition 2004/05:111 till lag omändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande såvittavser 11 a §.Därmed bifaller motion2004/05:Ub13 yrkande 2 (i denna del)samt avslår motionerna2004/05:Ub12 yrkande 2 och2004/05:Ub14 yrkande 1 (i denna del).StällningstagandeVi anser att reglerna i studiestödssystemet skall vara lika för alla - ingenstudent skall på mer eller mindre godtyckliga grunder kunna få en högrebidragsnivå. Därför har vi tidigare avvisat rekryteringsbidraget. Studera skallman göra för att utveckla sina kunskaper, för att få arbete och lyckas på ar-betsmarknaden, inte för att få bidrag. Vi avvisar således även införande avtilläggsbidrag för studerande inom rekryteringsbidraget.6. Tilläggsbidrag för barn till studerande medrekryteringsbidrag (punkt 3) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag i proposition 2004/05:111 till lag omändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande såvittavser 11 a §.Därmed bifaller motion2004/05:Ub12 yrkande 2samt avslår motionerna2004/05:Ub13 yrkande 2 (i denna del) och2004/05:Ub14 yrkande 1 (i denna del).StällningstagandeFolkpartiet har i tidigare motioner föreslagit förbättringar för studerande medbarn. Det föreslagna tilläggsbidraget förbättrar studerande föräldrars ekono-miska situation, och stöder därför förslaget. Vi anser dock att detär orättvist att studerande kan få hela studiestödet som bidrag. Detkan t.o.m. tjäna som incitament för att skjuta upp sina studier. Studiesystemetborde i stället uppmuntra så många unga som möjligt att börja studera. Folk-partiet anser därför att rekryteringsbidraget skall avskaffas och avvisar i konkvens därmed att det tilläggsbidrag för studerande med barn som föreslås bliinfört i studiemedelssystemet införs i rekryteringsbidraget för vuxenstuderande7. Tilläggsbidrag för barn till studerande medrekryteringsbidrag (punkt 3) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111 till lag omändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande så vittavser 11 a § samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som fram-förs i reservationen.Därmed bifaller motion2004/05:Ub14 yrkande 1 (i denna del)samt avslår motionerna2004/05:Ub12 yrkande 2 och2004/05:Ub13 yrkande 2 (i denna del).StällningstagandeKristdemokraterna anser att ett barnperspektiv skall råda när tilläggsbidragetsstorlek bestäms. Därför bör inriktningen vara att barntillägget ges medsamma nivå till alla barn.8. Tilläggslån (punkt 4) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub12 yrkande 3.StällningstagandeFör att studerande med barn skall kunna klara akuta ekonomiska situationerföreslår att en möjlighet införs till ett tilläggslån på upp till 3kr . Detta tilläggslån bör förbehållas studerande med barn ochfinansieras genom att möjligheten till tilläggslån avskaffas för personer över25 år som haft en hög arbetsinkomst före studierna.9. Samordning med annan lagstiftning (punkt 5) - mav (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslag under punkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag i proposition 2004/05:111 tilla) lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,b) lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,c) lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension ochd) lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl.Därmed bifaller motion2004/05:Ub13 yrkandena 3-6.StällningstagandeSom en följd av att avvisar införandet av tilläggsbidrag för stu-derande med barn avvisas också de ändringar i annan lagstiftning som föran-leds av förslaget.10. Åldersgränser och antalet veckor med rätt till studiemedel föräldre (punkt 6) - mav (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följande betydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag i proposition 2004/05:111 tilllag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 3 kap. 3 och 9 §§samtlag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderandesåvitt avser 5 §.Därmed bifaller motion2004/05:Ub13 yrkandena 1 (i denna del) och 2 (i denna del)samt avslår motionerna2004/05:Ub14 yrkandena 2-4 samt2004/05:Ub223.StällningstagandeDet moderna samhället ställer krav på kompetensutveckling under hela livet.Därför bör det vara möjligt att bredda sin kompetens och byta karriär i vuxenålder, inte minst eftersom det på grund av demografin är angeläget att männi-skor jobbar längre upp i åldrarna. tycker att det är rimligt får utbilda sig längre upp i åldrarna så länge man kan återbetala sina lån.För oss är återbetalningsprincipen central. I regeringens förslag är kostnads-konsekvenserna av en generell höjning av åldersgränserna i studiemedelssy-stemet svåra att förutsäga. Regeringen skriver själv i propositionen att kost-nadsberäkningarna är osäkra dels eftersom det statistiska underlaget är brist-fälligt, dels eftersom de dynamiska effekterna av förslagen är svåra att förut-se. Förutom detta finns det fler problem med regeringens förslag till förändra-de regler för studiestöd för äldre studerande. För det första verkar regeringenförslag nästan godtyckligt tagna ur luften. Det finns ingen analys kring varförden generella studiemedelsåldern skall höjas till just i stället för någoannan ålder.