bet · GT01KU9 · 2005-11-10 00:00:00 — Vid varje beräkning tas hänsyn bara till de valsedlar som upptar ledamotens namn och som därför gällde för detta namn, när det fick plats i ordningen. Varje valsedel gäller som en hel röst. Röstvärdet skall tillgodoräknas det namn som står främst på sedeln av dem som inte blivit utsedda till ledamot. Den som får högsta röstetalet är utsedd till ersättare för den ledamot som beräkningen avser. Om det antal ersättare som har utsetts är mindre än det antal som kommunfullmäktige har bestämt enligt 5 kap. 4 § andra stycket kommunallagen (1991:900) och samma ersättare har utsetts för tre eller flera ledamöter, utses ytterligare en ersättare för var och en av dessa ledamöter. Om antalet ersättare är mindre än det antal som kommunfullmäktige har bestämt enligt 5 kap. 4 § andra stycket kommunallagen och samma ersättare har utsetts för fem eller flera ledamöter, utses ytterligare en ersättare för var och en av dessa ledamöter. Därefter görs på motsvarande sätt successivt ytterligare beräkningar för de ledamöter vilkas ersättare har utsetts för sju eller flera ledamöter, nio eller flera ledamöter, och så vidare, så länge antalet ersättare är mindre än det antal som kommunfullmäktige har bestämt. Kommunallagens bestämmelser om ersättarnas tjänstgöring Bestämmelser om ersättarnas tjänstgöring i landstings- och kommunfullmäktige finns i 5 kap. 12-17 §§ kommunallagen (1991:900). Om en ledamot är förhindrad att inställa sig till ett sammanträde eller att vidare delta i ett sammanträde, skall en ersättare tjänstgöra i ledamotens ställe (12 §). Ersättarna skall tjänstgöra enligt den mellan dem bestämda ordningen (13 §). I kommunfullmäktige har enligt 16 § ersättare från samma valkrets som ledamoten företräde till tjänstgöring. Om samtliga ersättare för en ledamot i kommunfullmäktige är förhindrade att inställa sig eller att vidare delta i ett sammanträde, skall i ledamotens ställe den ersättare inträda som enligt den bestämda ordningen står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har fått den första platsen för partiet i valkretsen. Om en sådan ersättare inte kan tjänstgöra, skall den ersättare inträda som står i tur att tjänstgöra för den ledamot som har fått den andra platsen för partiet i valkretsen och så vidare efter samma grund. Om partiets samtliga ersättare i valkretsen är förhindrade att inställa sig eller att vidare delta i ett sammanträde, skall den ersättare inträda som har utsetts för partiet i någon annan valkrets efter den grund som har sagts. Därvid har den ersättare företräde som har utsetts i den valkrets där partiets röstetal är högst. Även kommunallag fanns en bestämmelse om ersättares tjänstgöring i kommunfullmäktige (2 kap. 11 §) med samma innebörd. I förarbetena till denna bestämmelse har uttalat att denna speciella regel kan motiveras av praktiska behov (KU 1976/77:25 s. 55 f.). I motionerna påpekas vissa följder av systemet för utseende av ersättare i eller regionfullmäktige. Ett parti som väljer att gå fram med identiska listor i flera eller samtliga valkretsar får betydligt färre ersättare till fullmäktige än ett parti som ställer upp med olika listor i var och en av valkretsarna. Detta är givna följder av den ordning som tillämpas för val till landstings- och regionfullmäktige. Det måste i första hand ankomma på partierna att vid utformningen av sin list- och kandidatpolitik ta hänsyn till vilka effekter denna ordning kan få för ersättarnas tjänstgöring i fullmäktige. Utskottet avstyrker motion 2005/06:K350 av m.fl. (v) och motion 2004/05:K315 av och (m, fp). Funktionshindrades möjlighet att utöva sin rösträtt Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om funktionshindrades möjlighet att utöva sin rösträtt och konstaterar därvid att propositionens förslag om förstärkt skydd för valhemligheten är väl avvägt i avvaktan på tekniska möjligheter att garantera att funktionshindrade väljare alltid kan rösta utan insyn från annan. Jämför reservation 8 (v, mp) och särskilt yttrande 1 (fp). I motion 2005/06:So555 av m.fl. (v) yrkande 4 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge i uppgift att utforma valinformation och valsedlar med punktskrift. I motion 2004/05:K31 av m.fl. (mp) yrkande 3 föreslås att begär att regeringen lägger fram förslag till ändringar i relevant lagstiftning för att tillgodose synskadades tillgång till personvalssedlar. I motion 2005/06:So555 av m.fl. (v) yrkande 3 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn av personvalet görs så att funktionshindrade vid val kan avge sin röst utan att röja valhemligheten. I motionen anförs att en person som på något sätt är funktionshindrad inte kan personrösta utan att röja valhemligheten. Det borde med IT-teknik finnas möjligheter att lösa denna fråga. I väntan på det kan valhemligheten vid personval bibehållas genom att man har samma stilstorlek på valsedlarna oavsett hur många namn dessa innehåller. Då kan man använda sig av en mall som visar var man skall kryssa i respektive kandidat. Det går på liknande sätt att utifrån funktionshindrets art kunna välja en teknik som inte röjer valhemligheten. Mot bakgrund av ovanstående bör begära att regeringen ser över hur personvalet kan göras tillgängligt för bl.a. synskadade. har i rapporten från folkomröstningen (rapport 2004:1) sammanställt erfarenheter från folkomröstningen om införande av euron. För synskadade, dyslektiker och andra som har svårt att läsa normal text lästes informationen i tidningen in på kassett och som ljudfil. Denna kassett distribuerades till ca 10 000 synskadade och ca 1 700 bibliotek. En annons infördes i de synskadades tidning om möjligheten att beställa kassetten. Den inlästa kassetten publicerades som ljudfil på . Speciellt material som gör det möjligt för blinda som kan läsa punktskrift att rösta utan hjälp togs fram och distribuerades till knappt 600 personer. En annons i tidningen infördes om möjligheten att beställa materialet. har i rapporten från Europaparlamentsvalet (rapport 2004:3) sammanställt erfarenheter från valet till . I rapporten anges bl.a. att för synskadade, dyslektiker och andra som har svårt att läsa normal text lästes informationen i tidningen in på kassett. Kassetten distribuerades till drygt 9 000 synskadade, ca 5 000 dyslektiker och till landets ca 1 900 bibliotek. På fanns det möjlighet att lyssna på den inlästa informationen direkt från datorn. Ett speciellt material som gjorde det möjligt för synskadade som kan läsa punktskrift att rösta utan hjälp togs fram och distribuerades direkt till de knappt 600 personer som anmält att de kan läsa punktskrift. En annons om möjligheten att beställa kassetten och punktskriftsmaterialet infördes i Synskadades Riksförbunds tidskrift . Enligt information på () finns för synskadade särskilda kuvert som innehåller valsedlar och med partiets namn i punktskrift på kuvertet. När väljaren valt parti skall valsedeln tas ur punktskriftskuvertet och läggas i ett valkuvert. I propositionen föreslås att det skall införas en uttrycklig bestämmelse i sekretesslagen (1980:100) som klargör att sekretess gäller för uppgift om hur en väljare har röstat, om uppgiften framkommit då en valfunktionär har lämnat biträde åt väljaren vid röstning eller om uppgiften framgår av innehållet i ett avgivet valkuvert som inte har lagts ned i en valurna och som därmed efter ett val kan avslöja hur en viss väljare har röstat. Meddelarfrihet skall inte gälla i nu nämnda avseenden. I betänkandet Ny vallag (SOU 2004:111 s. 214) har vallagskommitté konstaterat att det är otillfredsställande att funktionshindrade väljare inte alltid kan rösta utan insyn från annan. Med personröstningen har detta problem blivit ännu tydligare. Det är dock inte uteslutet att man med hjälp av ny teknik i röstningsförfarandet kommer att kunna ge synsvaga och andra funktionshindrade ökade möjligheter att rösta utan insyn från annan. Detta är dock inte möjligt . I de kontakter kommittén haft med SRF och har organisationerna vidhållit de uppfattningar i frågan som tidigare redovisats. I avvaktan på tekniska möjligheter att garantera att funktionshindrade väljare alltid kan rösta utan insyn från annan finner utskottet förslaget i propositionen om förstärkt skydd för valhemligheten vara väl avvägt. Utskottet avstyrker därmed motion 2005/06:So555 av m.fl. (v) yrkande 4, motion 2004/05:K31 av m.fl. (mp) yrkande 3 och motion 2005/06:So555 av m.fl. (v) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår en motion om att avskaffa valet till och i stället utse ledamöter till indirekt via . I motion 2005/06:K366 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs angående EU-valet. Motionären anser att man bör se över möjligheterna att avskaffa valet till och i stället utse ledamöterna till indirekt via . I artikel 190.3 fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen1[För senaste lydelse, se Europeiska unionens officiella tidning av .] föreskrivs att företrädare skall väljas för en period av . Ytterligare bestämmelser om val av ledamöter till finns i valrättsakten från 19762[Akten om allmänna direkta val av företrädare i församlingen () samt beslutet av Europeiska unionens råd och om ändring i nämnda akt.]. Valrättsakten har antagits av samtliga medlemsstater i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser och ingår i det man brukar kalla EG:s primärrätt, dvs. den har status som fördrag. För svenskt vidkommande gäller att valrättsakten ingår i den uppräkning av olika gemenskapsrättsliga fördrag och andra instrument som finns i 4 § lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Enligt artikel 1 skall i varje medlemsstat ledamöter väljas genom listval (valsedlar) eller ett förfarande med single transferable vote (STV), och valsättet skall vara proportionellt. Medlemsstaterna får tillåta listval med preferenslistor enligt bestämmelser som skall fastställas av respektive medlemsstat. Valen skall vara allmänna, direkta, fria och hemliga. Enligt artikel 9.1 skall valet förrättas i hela unionen, och den perioden skall börja morgon och sluta närmast . Det står medlemsstaterna fritt att välja valdag . För det första direktvalet av ledamöter till parlamentet valde rådet . Sedan den tidpunkten fastställts gäller den även för senare val (artikel 10.1). Om det skulle visa sig omöjligt att hålla kommande val skall rådet enhälligt bestämma en annan period som då måste infalla (artikel 10.2). Det följer av fördragsförpliktelser att det här i riket skall hållas allmänna och direkta val till . Utskottet avstyrker motion 2005/06:K366 av (). Åtgärder för ökat valdeltagande Utskottets förslag i korthet Utskottet, som ansluter sig till regeringens bedömning, föreslår att avslår motioner med förslag om åtgärder för ökat valdeltagande och information om valsystemet. I motion 2004/05:K219 av () yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om generella insatser för att öka valdeltagandet. Vidare föreslås i samma motion yrkande 2 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskilda insatser för att öka valdeltagandet i befolkningsgrupper med lågt valdeltagande. Motionären anser att regeringen bör vidta initiativ för att främja valdeltagandet såväl generellt sett som genom specifika insatser i grupper med särskilt lågt valdeltagande. I motion 2005/06:K246 av () yrkande 1 och yrkande 2 framförs samma förslag. I motion 2004/05:K338 av och (båda c) yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att inför alla val tydligare informera väljarna om vikten av att kryssa den kandidat som de vill ha överst på listan. Motionärerna anser att det inför nästa val behövs en informationskampanj för att öka kännedomen om vikten av att kryssa den kandidat som man vill ha överst på listan. I motion 2005/06:K270 av () yrkande 2 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av förtydligad information om personvalet. I motion 2005/06:A258 av m.fl. (mp, -) yrkande 18 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att öka valdeltagandet bland personer och grupper med lågt valdeltagande. Motionärerna anför bl.a. att ett sätt att öka valdeltagandet är att premiera dem som röstar liksom att på olika sätt underlätta röstandet. Vidare krävs även kontinuerliga informationsinsatser i de bostadsområden och delar av samhället där valdeltagandet är lågt. Motionärerna är övertygade om att de lokala antidiskrimineringsbyråerna och lokala invandrarföreningarna har en viktig roll att fylla i det sammanhanget. I propositionen anförs att det är en viktig uppgift för att informera väljarna om de allmänna valen. Den informativa verksamheten kan handla om hur den representativa demokratin fungerar och att de fria och allmänna valen är en del av denna. Den kan också handla om att beskriva och förklara de administrativa rutinerna kring valen, t.ex. personvalet. Den centrala valmyndighetens informationsansvar återspeglas av en uttrycklig bestämmelse i vallagen (1 kap. 15 §). I enlighet med de principer som utredningen lagt till grund för utformningen av den nya lagen har någon motsvarande bestämmelse inte tagits med i denna. Regeringen anser inte heller att det behövs någon sådan bestämmelse. Det följer enligt propositionen av allmänna principer att en myndighet på lämpligt sätt skall informera allmänheten och andra berörda om verksamheten inom dess ansvarsområde. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det naturligtvis delar motionärernas utgångspunkt att det är ytterst angeläget att verka för ett ökat valdeltagande. Detta gäller inte minst beträffande sådana grupper i samhället som är underrepresenterade med avseende på valdeltagande. Utskottet vill även slå fast vikten av att valmyndigheterna informerar väljarna om de allmänna valen. I likhet med vad regeringen har framhållit i demokratipropositionen (prop. 2001/02:80) är det emellertid också utskottets uppfattning att en valmyndighet endast skall genomföra åtgärder som kan upplevas som opartiska och sakliga. En valmyndighet får aldrig riskera att bli försatt i en situation där väljarna kan få uppfattningen att myndigheten har gjort ett politiskt ställningstagande eller på annat sätt försöker påverka väljarna i deras val. En valmyndighet bör därför inte agera t.ex. genom utbildnings- eller folkbildningsverksamhet i demokratifrågor utöver den utbildning som sker av valfunktionärer. Vid angivna förhållanden ansluter sig utskottet till regeringens bedömning i propositionen. Inte heller av andra skäl framstår något initiativ från sida med anledning av motionerna som erforderligt. Mot bakgrund av vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2004/05:K219 av () yrkande 1, motion 2004/05:K219 av () yrkande 2, motion 2005/06:K246 av () yrkande 1, motion 2005/06:K246 av () yrkande 2, motion 2004/05:K338 av och (båda c) yrkande 1, motion 2005/06:K270 av () yrkande 2 och motion 2005/06:A258 av m.fl. (mp, -, mp, mp) yrkande 18. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår med hänvisning till beredningen av ett utredningsförslag att avslår motioner om redovisning av parti- och kampanjfinansiering. Jämför reservation 9 (c, mp) och särskilt yttrande 3 (fp, kd). I motion 2004/05:K244 av von der Esch (kd) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av regelsystem för kampanjbidrag vid riksdagsval och folkomröstningar. Att genomföra ytterligare en folkomröstning, utan att rådande missförhållanden först undanröjts, vore enligt motionen ett oacceptabelt brott mot all demokratisk anständighet. I motion 2004/05:K334 av () yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stiftandet av en lag i huvudsak i linje med det förslag som presenterats i utredningen insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22) i delen rörande offentlighet i finansieringen av partier och valkandidater. I samma motion yrkande 2 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stiftandet av en lag i huvudsak i linje med det förslag som presenterats i utredningen insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22) i delen rörande tillsyn och kontroll av finansieringen av partier och valkandidater. Vidare föreslås i samma motion yrkande 3 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stiftandet av en lag som anger tydliga, straffrättsliga sanktioner, beslutade av allmän domstol, för partier, ledande partiföreträdare och valkandidater som bryter mot lagarna om parti- och valkandidatfinansiering, till skillnad från förslaget i utredningen insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22). I motion 2004/05:K384 av () yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lagstadgat krav på öppenhet kring resurser vid personvalskampanjer. Motionärerna konstaterar att frågan om ett lagstadgat krav på sådan öppenhet utretts vid ett flertal tillfällen. Den senaste utredningen konstaterade att det frivilliga system för redovisning av bidrag som finns som en överenskommelse mellan riksdagspartierna inte fungerar. Man drog därför slutsatsen att det behövs ett lagstadgat krav på öppenhet. Frågan bereds nu inom . Vidare föreslås i samma motion yrkande 2 att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om lagstadgat krav på öppenhet kring resurser vid folkomröstningskampanjer. I motion 2005/06:K425 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om införande av lagstadgad redovisningsskyldighet av kampanjmedel som använts av kandidat till , riksdag, landsting och kommun. I motion 2004/05:K442 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om redovisningsskyldighet av kampanjmedel som använts av kandidat till , riksdag, landsting och kommun (delvis). Betänkandet Allmänhetens insyn i partiers och kandidaters intäkter (SOU 2004:22) Utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter, har i betänkandet Allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters intäkter (SOU 2004:22) föreslagit att allmänhetens insyn i hur de politiska partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur valkandidaterna finansierar sina kampanjer skall säkerställas genom en författningsreglerad redovisningsskyldighet. Redovisningsskyldigheten skall gälla dels partier som har mandat i , i , i kommunfullmäktige eller i , dels valkandidater som har blivit utsedda till ledamöter eller ersättare vid det senaste valet till , till , till kommunfullmäktige eller har blivit utsedda till företrädare eller ersättare vid det senaste valet till . Redovisningsskyldigheten skall omfatta alla intäkter, dvs. både direkt och indirekt stöd, dock inte sedvanligt frivilligt arbete och sedvanliga gratistjänster. Värdet av varje bidrag och namnet på givaren skall redovisas särskilt om värdet uppgår till . Namnet på en privatperson får dock inte uppges utan dennes uttryckliga samtycke om värdet av det bidrag personen lämnat är . Vidare skall den totala summan av anonyma bidrag anges och varje enskilt anonymt bidrag som uppgår till . Partierna centralt, regionalt och lokalt samt valda kandidater och ersättare skall alltefter i vilken vald församling de tagit plats lämna sina redovisningar till respektive församling, dvs. till , och kommunfullmäktige för att dessa skall hålla redovisningarna offentligen tillgängliga. De uppgifter som lämnas i redovisningarna får behandlas helt eller delvis automatiserat för att ge allmänheten en samlad information om hur partierna och kandidaterna finansieras. Partiernas och kandidaternas redovisningar skall innehålla en förklaring om att de inte har haft andra intäkter än de som uppgivits. Någon sanktion har inte föreslagits. Utredningen föreslår vidare att statligt stöd inte skall få beviljas ett parti som underlåter att offentligen redovisa sina intäkter. Utredningsbetänkandet har varit föremål för remissberedning. Från har inhämtats att frågan bereds inom . I betänkande 2003/04:KU13 avstyrkte utskottet motioner om redovisning av parti- och kampanjfinansiering med hänvisning till beredningen av det då framlagda utredningsförslaget i betänkandet Allmänhetens insyn i partiers och kandidaters intäkter (SOU 2004:22). En utförlig redogörelse för tidigare behandling i bl.a. av dessa frågor har lämnats i betänkande 2003/04:KU13 s. 30-32. Utskottet vill, i likhet med tidigare, understryka vikten av öppenhet och insyn för allmänheten när det gäller partiernas intäkter. Det är från denna synvinkel en angelägen genomlysning som redovisats av Utredningen om offentlighet för partiers och valkandidaters intäkter. Utskottet anser dock att resultatet av den fortsatta beredningen av utredningsbetänkandet bör avvaktas och avstyrker med hänvisning härtill motion 2004/05:K244 av von der Esch (kd), motion 2004/05:K334 av () yrkandena 1-3, motion 2004/05:K384 av () yrkandena 1 och 2, motion 2005/06:K425 av () och motion 2004/05:K442 av () (delvis). Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner som rör tidigare behandlade motionsförslag beträffande distribution av valsedlar och rösträttsålder. De i bilaga 4 upptagna motionsförslagen rör motionsyrkanden beträffande distribution av valsedlar och rösträttsålder som utskottet tidigare har behandlat och avstyrkt i betänkande 2003/04:KU13. Utskottet vidhåller denna bedömning och finner inte skäl att nu ta upp dessa frågor till närmare behandling. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Ersättarordningen vid dubbelvalsavveckling, punkt 5 (kd, v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättarordningen vid dubbelvalsavveckling. Därmed bifaller motionerna 2004/05:K26 yrkande 1 och 2004/05:K27 yrkande 1. De gällande reglerna för dubbelvalsavveckling kan innebära att ett partis mandat besätts med en person som inte fått en enda personröst och som dessutom står på en lista som fått betydligt färre röster än en annan lista för samma parti i valkretsen. Detta är enligt vår mening såväl ologiskt som demokratiskt orimligt. Vi anser därför att vallagen bör ändras på följande sätt: När ett mandat blivit tillsatt på grundval av personligt röstetal, men där den som blivit vald tillträder ett mandat i en annan valkrets och således dubbelvalsavvecklas, skall mandatet tillträdas av den som erhållit det näst största personliga röstetalet. Om det inte finns någon kandidat som erhållit fler personliga röster än den i valet gällande spärrgränsen skall mandatet tillsättas enligt de regler som tillämpas när det inte finns någon personvald kandidat, alltså på grundval av valsedlarnas röstetal och framräknade jämförelsetal, utan avseende på från vilken lista den dubbelvalsavvecklade hämtats. Detta innebär att mandatet, när det inte finns någon personvald, tillsätts med en person från den eller de listor som fått flest röster i valkretsen. Vem skall lägga ned valkuvert i valurnan?, punkt 6 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utredning av möjligheten att väljaren själv skall få lägga valkuvertet i valurnan. Därmed bifaller motion 2004/05:K26 yrkande 2. Det är önskvärt att, ur den röstandes perspektiv, mer ingående studera olika modeller och möjligheter för att höja statusen på röstandet genom att också ge den röstande rätten att själv få lägga valsedeln i valurnan.