bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — En satsning om görs för forskning och utveckling i små företag. Strategiska utvecklingsprogram tas fram för sex svenska nyckelbranscher - skog och trä, metallurgi, fordon, läkemedel, bioteknik samt IT/telekom. Dessutom görs särskilda satsningar på flyg- och rymdteknik. Programmen omfattar totalt . får vidare extra medel för att stödja industriella utvecklingscentrer (IUC). Reformeringen av skattereglerna för fåmansbolag fullföljs, vilket vid full verkan innebär en skattesänkning på . En extra satsning på kvinnligt företagande görs inom ramen för regionala resurscentrer, och de arbetsmarknadspolitiska programmen utökas med 13 000 platser. Satsningen på miljöteknik utökas och koldioxidskatten avskaffas för industriföretag som handlar med utsläppsrätter samt för den högeffektiva kraftvärmen. Skatten sänks för övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet. Regeringen anger vidare att företagarnas villkor och sociala förmåner ska ses över samt att företagens administrativa börda ska minska. Särskilda exportfrämjande insatser genomförs för de mindre företagen. Exportfrämjare inrättas i varje län och utrikesförvaltningen förstärks med ett trettiotal nya främjandetjänster. Den offentliga upphandlingen liksom de statliga bolagen har stor betydelse för utvecklingen av nya produkter och innovationer i svensk ekonomi. Det är viktigt att den offentliga upphandlingen främjas även framöver samt att de statliga bolagen i ökad omfattning kan bidra till innovationer och omställningen av . Kvalitetslyft i offentlig sektor För att höja kvaliteten i den offentliga verksamheten inrättas 20 000 s.k. plusjobb. Jobben gäller arbetsuppgifter som inte utförs och inriktar sig mot personer som varit arbetslösa . Arbetsgivarna subventioneras per dag. Utbildningsvikariat om totalt 5 000 platser införs för att öka utbildningsnivån inom vård och omsorg. Vikariaten löper , vilket innebär att 10 000 personer får möjlighet till vikariat. Utöver de höjningar som tidigare aviserats ökas de generella statsbidragen till kommuner och landsting med ytterligare 2007 och 2008. I syfte att minska arbetslösheten för högskoleutbildade skapas 4 000 praktikplatser för akademiker. Platserna inriktas mot småföretag och ska komma till stånd genom ett samarbete mellan () och bemanningsföretagen. För att underlätta generationsväxlingen vid statliga myndigheter satsas för att myndigheterna ska kunna tidigarelägga anställningar med upp till 1 000 personer. avsätts resurser för att öka antalet anställda inom , , , och i syfte att bl.a. öka kvaliteten och kontrollen. Arbetsplatser för 600 arbetslösa akademiker inrättas dessutom för att restaurera och konservera museisamlingarna. Den högre praktiska förvaltningsutbildningen för invandrare med högskoleutbildning utökas med 120 platser . För att bekämpa ungdomsarbetslösheten inrättas 3 000 lärlingsplatser för arbetslösa som saknar fullständig gymnasieutbildning. Det allmänna anställningsstödet för arbetslösa ungdomar förlängs till att gälla även . utökas vidare de statliga medlen till feriearbeten åt ungdomar, och enligt regeringen ska en nationell koordinator tillsammans med arbetsmarknadens parter kartlägga metoder som påskyndar ungas etablering på arbetsmarknaden. Ökad kunskap och kompetens har utbildningsväsendet stärkts på flera olika sätt. Regeringen fortsätter att investera i kunskap genom att högskolan byggs ut med sammanlagt 17 500 platser . En satsning görs för att öka kvaliteten i högskoleutbildningen. Antalet platser i den kvalificerade yrkesutbildningen utökas tillfälligt med 1 000 platser och ytterligare 1 000 platser . Vidare förbättras möjligheterna för äldre att studera, forskningsanslagen utökas, antalet platser vid lärarhögskolorna för att vidareutbilda högskoleutbildade till lärare ökas och en särskild arbetsmarknadsutbildning för utbildning i bristyrken inrättas. Nya åtgärder mot ohälsan Det finns enligt regeringen goda förutsättningar att nå målet att sjukskrivningarna ska halveras till 2008 som antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar minskar. Nya åtgärder presenteras för att målet ska nås. I fokus står arbetslinjen. Bland annat avsätts för att minska ohälsan i länen. Kvaliteten inom företagshälsovården ska öka, sjukskrivningsprocessen förbättras och möjligheterna att kombinera deltidssjukskrivning med studier ska utökas. Ett pilotprojekt för långtidssjukskrivna ska genomföras och möjligheterna till jobb för arbetshandikappade förbättras. Taket i lönebidraget höjs till 2007. Ytterligare åtgärder för funktionshindrade vidtas och taket i sjukförsäkringen höjs till . Ökad rättvisa och välfärd har ett stort antal satsningar gjorts för att förbättra hushållens ekonomi, öka rättvisan och stärka tryggheten. Ytterligare satsningar görs i budgetpropositionen. Bland annat höjs barnbidraget och flerbarnstillägget med per barn och månad från . Dessutom införs ett nytt flerbarnstillägg på för det andra barnet. genomförs även omfattande satsningar om totalt på barn i ekonomiskt utsatta familjer. En rad insatser vidtas för att förbättra utbildningsväsendet, från förskola till högskola. För att förbättra för de sämst ställda pensionärerna höjs taket i bostadstillägget . Det s.k. anhörigstödet utökas för att förbättra omsorgen om de äldre, och stora satsningar görs för att ytterligare förbättra kvaliteten i sjukvården. Till exempel infördes en nationell vårdgaranti . Den nationella beredskapen för utbrott av smittsamma sjukdomar utökas. I budgetpropositionen aviseras också att regeringen avser att utforma en tandvårdsreform för att säkra en god tandhälsa. Satsningarna på trygghet och säkerhet fortsätter. Kriminalvården tillförs nya resurser och satsningen på missbruksvård utökas. avsätts och avsätts . Vid domstolarna inrättas 100 nya notarieplatser. Ytterligare åtgärder annonseras för att öka jämställdheten och bekämpa lönediskrimineringen på arbetsmarknaden. För att förbättra integrationen har regeringen genomfört ett flertal åtgärder och fler aviseras i budgetpropositionen. Regeringen avser att i vårpropositionen 2006 återkomma med en samlad strategi för hur integrationspolitiken ytterligare ska kunna stärkas. Även om bostadsbyggandet nu tar fart bl.a. till följd av de satsningar som gjorts är bostadsbristen i tillväxtregionerna fortfarande stor. Regeringen avser därför att ta fram ett långsiktigt hållbart bostadsfinansieringssystem. Utgångspunkten för regeringens politik är ett där klyftorna minskar och där alla ges goda möjligheter till ett tryggt liv. Därför behövs rättvisa skatter. Skatterna betalar vår gemensamma välfärd och omfördelar från dem som har till dem som saknar. Sedan skatteformen genomfördes /91 har stora förändringar skett och en översyn av skattesystemet kommer att påbörjas , enligt regeringen. föreslår regeringen att det sista steget tas i kompensationen av de egenavgifter som infördes i samband med saneringen av de statliga finanserna. Kostnaden för åtgärden uppgår till . Som en del av den gröna skatteväxlingen höjs grundavdraget i beskattningen, vilket totalt sett sänker inkomstskatten med . Den s.k. begränsningsregeln i fastighetsbeskattningen justeras för att begränsa genomslaget av den nya fastighetstaxeringen. Enligt förslaget ska fastighetsskatten maximalt kunna uppgå till av hushållets inkomst, mot nu . För att mildra effekterna av det kraftigt stigande bensinpriset höjs avdraget för bilresor till och från jobbet samt i tjänsten med per mil till per mil. Den s.k. reklamskatten sänks med totalt och en tilläggsskatt på alkoläsk införs för att finansiera det alkoholförebyggande arbetet. Skatten på cigaretter och piptobak höjs. I budgetpropositionen presenteras också ett antal åtgärder för att bekämpa skatte- och förmånsfusk. För att ställa om till ett hållbart samhälle presenteras i budgetpropositionen ytterligare satsningar om totalt . Till exempel utökas anslagen till energiforskningen med 2006 och 2007 och med ytterligare 2008. De statliga klimatinvesteringsprogrammen förstärks med 2006 och 2007 och 2008. Satsningen på biologisk mångfald utökas med 2006 och både 2007 och 2008. Pilotstödet för vindkraft förlängs med med start och ett investeringsstöd införs för att uppmuntra övergång från direktverkande el och oljeuppvärmning till miljövänliga energikällor. Stödet innebär skattelättnader om totalt . Stöd införs också för återplantering efter stormen om totalt 2006 till 2008. Den gröna skatteväxlingen fortsätter, om totalt 2006. Fordonsskatten för lätta bussar och lätta lastbilar höjs och effektskatten på kärnkraft höjs . En skatt på flygbiljetter införs som skatten på naturgrus höjs och deponiskatten med per ton. Elskatten för hushåll och service höjs med /kWh och en ny avfallsförbränningsskatt införs. Som ett led i anpassningen till nya EU-regler tas de reducerade skattesatserna för el, gas, värme och vatten bort. Den gröna skatteväxlingen används för att höja grundavdraget i inkomstbeskattningen med totalt samt genom att sänka arbetsgivaravgifterna. Gemensamma riktlinjer från oppositionspartierna , liberalerna, och har som ett antal gemensamma förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken. Enligt allianspartierna står inför betydande utmaningar. Nära 1,5 miljoner vuxna går inte till jobbet en vanlig dag eller arbetar mindre än de skulle önska. Allt färre arbetstimmar blir utförda och allt färre väljer att starta och driva företag. Det privata företagandet är enligt allianspartierna centralt för samhällets utveckling. Samhällets välstånd och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. Det måste enligt allianspartierna därför bli mer lönsamt att arbeta, mer lönsamt att anställa och enklare för den som förlorat jobbet att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden. Alliansparterna har enats om ett program för arbete. Parterna föreslår reformer på tre områden med insatser inriktade mot: fler jobb och fler människor i arbete. Allianspartierna föreslår en omfattande inkomstskattereform för alla som arbetar. Tyngdpunkten ligger på att minska tröskel- och marginaleffekterna för låg- och medelinkomsttagare. Ett särskilt jobbavdrag införs i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta och att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. Jobbavdraget uppgår enligt partierna till . Reformerad arbetsmarknadspolitik, arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring Vidare föreslår partierna reformer av arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Arbetsmarknadspolitiken ska effektiviseras och matchningen förbättras mellan arbetssökande och lediga jobb. Arbetslöshetsförsäkringens skyddsnät förstärks genom att försäkringen blir obligatorisk. ökas egenfinansieringen, bl.a. i syfte att tydliggöra parternas ansvar i lönebildningen. Ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen sänks och försäkringens roll som en omställningsförsäkring tydliggörs. Arbetslösa med försörjningsansvar för barn ges inkomstrelaterad ersättning . Allianspartierna vill vidare sätta in åtgärder för att minska kostnaderna för sjukfrånvaron och för att motverka fusk och överutnyttjande. Arbetsgivare ges lagstöd för att vid behov kunna kräva sjukintyg . Kostnaderna för sjukfrånvaro och nedsatt arbetsförmåga till följd av trafikskador överförs från det allmänna till den obligatoriska trafikförsäkringen. Allianspartierna föreslår en rad åtgärder i syfte att förbättra företagsklimat och göra det mer lönsamt att anställa och driva företag. Medel tillförs utöver regeringens förslag för att reformera 3:12-reglerna och motverka diskrimineringen av fåmansföretag. Förmögenhetsskatten avskaffas under nästa mandatperiod. Anställning i nya och växande företag underlättas genom sänkta arbetsgivaravgifter. Nystartsjobb införs för de som varit arbetslösa, sjukskrivna, förtidspensionerade eller socialbidragsberoende. Företagens regelverk ska förenklas och tjänstemarknaden stimuleras bl.a. genom införande av ett avdrag för hushållstjänster. Allianspartierna vill stärka statsfinanserna genom ett högre offentligt sparande, lägre offentliga utgifter, större budgeteringsmarginaler och ett minskat skattetryck. I Moderata samlingspartiets motion Fi240 framhålls att det finns nära 1,5 miljoner vuxna som inte arbetar eller arbetar mindre än de skulle vilja, och regeringen varken når sysselsättningsmålet eller målet för den öppna arbetslösheten. står inför demografiska förändringar som innebär att allt färre måste ta hand om och försörja alltfler. Om vi långsiktigt ska trygga den svenska välfärden är det avgörande att den reguljära sysselsättningen ökar. Den viktigaste uppgiften är därför att återupprätta den svenska arbetslinjen. För att få maximal effekt på sysselsättningen behövs ett batteri av åtgärder som både stimulerar utbudet av arbete och skapar förutsättningar för företagen att öka sin efterfrågan på arbetskraft. föreslår därför ett brett program för att få fler personer i arbete. Programmet består bl.a. av följande delar: Sänkt skatt främst för låg- och medelinkomsttagare genom ett avdrag för inkomster från förvärvsarbete. Avdraget leder både till att sänka tröskeln för inträde på arbetsmarknaden och att reducera marginaleffekterna som är mycket stora inte minst vid låga och medelhöga inkomster. Sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen, sjukpenningen, förtidspensionerna och föräldraförsäkringen. Stramare villkor och skärpta kontroller inom arbetslöshetsförsäkringen. Länken mellan arbetslösheten och lönebildningen görs tydligare genom att avgifterna till respektive a-kassa relateras till arbetslösheten. Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar och för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, t.ex. personer som varit sjuka, arbetslösa, förtidspensionerade eller beroende av socialbidrag . Förbättrat företagsklimat genom bl.a. lägre skatt på fåmansbolag, avskaffad förmögenhetsskatt, jobbavdrag för näringsinkomster, avdrag för hushållsnära tjänster och en minskad regelbörda för företagen. Åtgärderna för ökad sysselsättning är permanent och finansierat fullt ut. Förslagen är strukturella och syftar till att varaktigt öka ekonomins produktionsförmåga och de är inriktade så att låg- och medelinkomsttagare, som har en hög benägenhet att använda ökade inkomster till konsumtion, får betydande skattesänkningar. Sammantaget skapar detta goda förutsättningar för att programmet ska ge betydande effekter i form av ökad sysselsättning. anser att sänkta skatter för att stimulera sysselsättningen, starkare statsfinanser och offentliga kärnverksamheter såsom skolan, sjukvården och rättstryggheten alla är viktigare än generösa bidrag. föreslår en bred satsning för att upprusta tryggheten i skolan, i sjukvården och i brottsbekämpningen. Skolans kunskapsuppdrag behöver återupprättas. Vägen dit går genom att stärka lärarnas kompetens, förbättra skolornas möjligheter att individanpassa undervisningen och genom att följa upp både elevernas resultat och skolornas kvalitet. föreslår att anslås för att höja lärarnas kompetens, att resurser för resultatuppföljning ökas samt att en särskild satsning sker på matematik och naturvetenskapliga ämnen i grund- och gymnasieskolan. Inom högskolan föreslår ökade resurser med sammanlagt 2006-2008, och framhåller att utbyggnaden av högskolan ska ske i en takt som är förenlig med hög kvalitet i utbildningen, inte av arbetsmarknadspolitiska skäl. För att säkra människors rätt till säkerhet från våld och brott föreslår en bred satsning på rättsväsendet. Polisen ges resurser både för att nyanställa och vidareutbilda poliser och att skaffa materiel. Motionärerna föreslår också ökade resurser till brottsofferhandläggare, åklagarorganisationen, domstolarna och kriminalvården. Sammantaget tillför utöver regeringens förslag. Den svenska sjukvården klarar inte längre sin viktigaste uppgift - att erbjuda vård med god tillgänglighet och kvalitet. En orsak till det är att de stela offentliga monopolen har svårt att klara anpassningen till människornas behov. Det behövs alternativ och valfrihet inom vården. föreslår en rad åtgärder för att förbättra sjukvården t.ex. en vårdgaranti, satsningar på ökad kvalitet, fritt val i äldreomsorgen, och en ny tillsynsmyndighet. Man föreslår också en satsning på psykiatrin, personliga ombud samt att staten tar över ansvaret för assistansersättningen. Landstingen ska också ges större möjligheter att ta ut avgifter inom den öppna vården, och de resurser som detta tillför ska oavkortat gå tillbaka till Landstingen. En väsentlig del av finansieringen består i att ersättningssystem såsom arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen blir mindre generösa: Detta åstadkommer motionärerna genom en kombination av sänkta ersättningsnivåer, stramare villkor och förbättrade kontroller för att minimera överutnyttjande av systemen. Sättet att finansiera förslagen innebär att det skapas utrymme för angelägna förbättringar av de offentliga verksamheterna som drivkrafterna för arbete förstärks. Detta bidrar till att öka sysselsättningen och därmed förutsättningarna för att långsiktigt trygga välfärden. Förslagen innebär en avvägning mellan trygghetssystem som skyddar dem som drabbas av sjukdom, arbetsskada eller arbetslöshet, men ger tillräckliga drivkrafter för arbete. Finanspolitiken måste säkerställa att utvecklingen av de offentliga finanserna är uthållig. Trots att målet för det finansiella sparandet inte nås har regeringen genomfört stora ofinansierade reformer. Ankaret i finanspolitiken bör i stället vara ett mål för den offentliga sektorns skuldsättning. Skulden bör reduceras från dagens av BNP till av BNP, genom att det strukturella finansiella sparandet i den offentliga sektorn i genomsnitt bör uppgå till av BNP de kommande fem åren. Givet att pensionssystemet är autonomt och att kommuner och landsting omfattas av ett balanskrav bör det operativa målet vara ett årligt mål för statens finansiella sparande. budgetalternativ innebär vid en statisk beräkning att statens finansiella sparande förstärks jämfört med regeringens förslag och uppgår till 1,1; 1,4 respektive av BNP för 2006-2008. Tas hänsyn till de sysselsättningseffekter som motionärerna bedömer att politiken ger så förstärks det finansiella sparandet väsentligt mer. I liberalernas motion Fi241 anförs att arbetslösheten är rekordhög och att utanförskapet växer. För att återupprätta framtidstron i krävs en lång rad reformer som ökar människors vardagsmakt och premierar sådant beteende som är lönsamt för alla - flit, sparande, risktagande och förkovran. har blivit de stängda möjligheternas land. Unga och invandrare kommer inte in på arbetsmarknaden, för äldre som förlorat jobbet är möjligheterna att komma tillbaka små och kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden är beskurna. framhåller att en ny kurs för framstår som särskilt viktig i ett globaliseringsperspektiv. kan konkurrera om de nya jobben i högkvalificerade branscher om vi vill och gör det som är nödvändigt för att nå dit. behöver en bättre fungerande arbetsmarknad, där människor snabbare kommer i arbete och där långvarig sysslolöshet bryts. Eftersom det måste löna sig att arbeta föreslår , tillsammans med de övriga partierna i , ett jobbavdrag. Förslaget innebär att det blir mer lönsamt att arbeta och att gå från bidragsförsörjning till försörjning genom eget arbete. anser att det är mycket angeläget att återupprätta grundprinciperna från "Århundradets skattereform", hälften kvar och att de flesta bara ska betala kommunalskatt. Brytpunkten för statlig skatt höjs. Den så kallade värnskatten som är en straffskatt på utbildning avskaffas . Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en omställningsförsäkring. Ersättningen ska vara för att sedan trappas ned. Människor med försörjningsansvar för barn får . Den som har haft arbetslöshetsersättning och som är arbetslös ska erbjudas en plats i en jobb- och utvecklingsgaranti där ersättningen är . Arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och egenfinansieringen öka med . bör bantas och reformeras i grunden och privata arbetsförmedlingar, branschvisa förmedlingar och bemanningsföretag komplettera den statliga arbetsförmedlingen. Rekryteringsbidraget avvecklas medan nystartsjobb införs. Integrationspolitiken ska undanröja segregationen. Alla som kommer till ska ges arbetstillstånd . Genom att kunna kombinera studier i svenska med arbete och praktik ska utanförskapet brytas. I syfte att minska avhoppen från gymnasiet och göra fler ungdomar bättre rustade för arbetsmarknaden införs fler yrkesinriktade utbildningar på gymnasiet och ett lärlingssystem för ungdomar. För att minska sjukskrivningarna krävs insatser över ett brett fält, som förebyggande åtgärder, finansiell samordning mellan sjukförsäkring och vård, konkreta åtgärder mot fusk och snabbare vård och rehabilitering. Trafikförsäkringen ska ta över ansvaret för trafikrelaterade kostnader inom sjukförsäkringen. Det bör bli lättare för äldre att stanna kvar i arbetslivet. föreslår sänkta arbetsgivaravgifter för äldre. Kvalitet i skola och forskning behöver återupprätta bildningsskolan, där kunskap är målet för alla och där ingen lämnas i sticket. Sjunkande resultat och allt sämre läs- och skrivkunnighet ska brytas med en "läsa-skriva-räkna-garanti" på lågstadiet. vill satsa på vidareutbildning av lärare, att obehöriga lärare erbjuds kompletterande utbildning och att de yrkesförberedande programmen uppvärderas. Inom högskolan vill satsa för att göra det möjligt med fler fasta lärartjänster och fler undervisningstimmar. Ett mål om att ett svenskt universitet ska tillhöra de tjugo bästa i världen bör sättas upp. Staten bör vara redo att höja forskningsanslaget med ca för ett sådant svenskt "Nobel-universitet". En mer integrerad och jämställd arbetsmarknad vill bekämpa diskrimineringen på arbetsmarknaden genom att avidentifiera jobbansökningar och bestraffa diskriminering hårdare. Regeringens sysselsättningsmål om räcker inte så länge det finns stora områden där sysselsättningen är mycket lägre. vill införa ett sysselsättningsmål som innebär att av alla i arbetsför ålder i varje grannskapsområde och valdistrikt ska ha ett arbete. En mer jämställd arbetsmarknad kan uppnås genom att monopolen inom kommuner och landsting bryts upp. En skattereduktion på hushållstjänster, som föreslår, innebär att fler föräldrar slipper pressas sönder mellan förvärvsarbete och hemarbete. Nya och växande företag är vägen till fler jobb föreslår en rad åtgärder som syftar till att skapa ett bättre företagarklimat. står bakom det företagspaket som kommit överens om. Förslagen gör det mer lönsamt att anställa, förbättrar företagens riskkapitalförsörjning och minskar företagens administrativa kostnader. Förmögenhetsskatten avskaffas, beskattningen på fåmansbolag blir enklare och lägre, reavinstbeskattningen skjuts upp för den som satsar pengarna i nytt företagande, ett riskkapitalavdrag införs. Mål sätts upp för minskning av byråkratin. Nyanställningar underlättas genom att större delen av arbetsgivaravgiften tas bort första året och sedan fasas in . Nystartsjobb införs för dem som stått utanför arbetsmarknaden en lägre tid. För dem tas arbetsgivaravgiften bort som de stått utanför arbetsmarknaden. vill vidare skapa en mer dynamisk arbetsmarknad genom att reformera lagen om anställningsskydd (LAS). måste få större nytta av forskning och innovationer genom att det blir enklare för forskare att överföra sin kunskap till företag. Patentreglerna bör förenklas. Planeringsramen för investeringar i vägar bör ökas med . frigörs genom att lyfta ut Norrbotniabanan ur planeringen. vill förändra skattesystemet och sänka skatterna. Syftet är att göra det mer lönsamt att arbeta och utbilda sig, att spara och starta företag i samt att investera och anställa människor i . Arbetsavdraget ger en betydande skattelättnad vid arbete.