bet · GT01TU4 · 2005-12-01 00:00:00 — 2004/05:TU17) Åtgärder inom kommunikationsområdet med anledning av stormen över . De motionsförslag som väckts under allmänna motionstiden tar upp liknande frågeställningar som utskottet då behandlade. Utskottet föreslog då med stöd av bestämmelsen om utskottsinitiativ i 3 kap. 7 § riksdagsordningen en ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Lagförslaget innebär att nuvarande bestämmelse om att den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig fast telefonitjänst skall uppfylla rimliga krav på bl.a. god funktion och säkerhet utvidgas till att gälla även annat än telefoni till fast nätanslutningspunkt som mobil telefoni och andra allmänt tillgängliga kommunikationstjänster. Utskottet förutsatte, som framgått ovan, att vid nedgrävning av elkraftledningar söks en samordning ske med utbyggnaden av bredband för elektroniska kommunikationer. Med hänvisning till att stormen över fått stora konsekvenser för viktiga samhällsfunktioner, inte minst inom transport- och kommunikationsområdet, förutsatte också utskottet att regeringen i lämpligt sammanhang återkommer till med en närmare redovisning av vidtagna åtgärder och dess bedömda effekter. Utskottet kan nu konstatera att lagändringen i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation trädde i kraft , vilket innebär att kravet på robusthet även kommer att omfatta t.ex. mobiltelefonnäten. Utskottet vill framhålla att elektroniska kommunikationsnät är en mycket viktig del och oumbärlig länk i infrastrukturen. Det är därför av avgörande betydelse att den är robust, säker och uthållig i krissituationer. Som utskottet ser det kommer ändringarna i lagen om elektronisk kommunikation att bidra till detta. Det är betydelsefullt att erfarenheterna som stormen inneburit tas till vara. Utskottet välkomnar därför att regeringen har för avsikt att återkomma till dessa frågor i en särskild proposition om samhällets säkerhet. Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört avstyrks motionsförslagen om sårbarheten i infrastrukturen. Som framgått ovan har regeringen för avsikt att återkomma till frågor om sårbarheten i infrastrukturen i en särskild proposition om samhällets säkerhet. Utskottet utgår ifrån att frågan om reservkraft kommer upp i det sammanhanget. Utskottet har också noterat i frågan om reservkraft att () även före stormen bedrivit ett omfattande arbete för att förbättra robustheten i de elektroniska kommunikationsnäten. har PTS t.ex. investerat i 300 reservkraftverk. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionsförslagen om reservkraftverk. Som framgått ovan har regeringen för avsikt att återkomma till frågor om sårbarheten i infrastrukturen i en särskild proposition om samhällets säkerhet. Utskottet utgår ifrån att frågan om roaming kommer upp i det sammanhanget. Mot bakgrund av det anförda avstyrks därför motionsförslagen om nationell roaming. Ersättningsfrågor i samband med teleavbrott m.m. När det gäller ersättningsfrågorna till hushåll som varit utan telefon behandlades denna fråga i betänkandet (bet. 2004/05:TU17) Åtgärder inom kommunikationsområdet med anledning av stormen över . Utskottet är inte berett att ändra sitt ställningstagande utan hänvisar till förutsatt översynsarbete i fråga om teleoperatörers ersättningsskyldighet vid händelser som efter den inträffade stormen över . Mot den bakgrunden avstyrks därför motionsförslagen om ersättningsfrågor vid inträffade svåra händelser, liknande stormen . Regeringen bedömer att begreppet tillit inom politiken för informationssamhället bör ersättas dels av begreppet förtroende, dels av begreppet informationssäkerhet. bör ges i uppdrag att genomföra särskilda informationsinsatser för konsumentvägledarna om IT-frågor. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i fråga om förtroendeskapande insatser m.m. Utskottets förslag i korthet Regeringen aviserar i propositionen en utredning om för- och nackdelar för offentlig förvaltning med att använda öppna programvaror samt lämpliga handlingslinjer för inför arbetet inom EU angående användning av öppna programvaror. Utskottet utgår ifrån att många av de frågor som aktualiserats i motionsförslagen därmed kommer att behandlas. Motionsförslagen avstyrks följaktligen. Jämför reservation 17 (m, fp, kd, c). Regeringen bedömer att när det gäller standardisering bör en samlad svensk överblick över det internationella standardiseringsarbetet på IT-området eftersträvas liksom en samordning av de svenska insatserna i detta arbete. Deltagandet från myndigheterna kan behöva förstärkas. Regeringen bedömer när det gäller terminologi att en central termbank, en rikstermbank, bör byggas upp för att säkerställa tillgång till och en god kvalitet på svenska termer. Svenska termer och uttryck bör utvecklas och fler termgrupper inom olika fackområden inrättas. I myndigheternas språkvårdsarbete bör det ingå ett ansvar för begreppsbildning inom det egna verksamhetsområdet. Regeringen bedömer när det gäller öppen programvara och öppna standarder i offentlig förvaltning att användningen av öppna standarder och öppna programvaror bör främjas och utvecklingen på området för öppna programvaror och öppen källkod bör löpande följas upp. Myndigheternas användningsområden för sådana produkter bör utvärderas. För- och nackdelar för offentlig förvaltning med att använda öppna programvaror samt lämpliga handlingslinjer för inför arbetet inom EU angående användning av öppna programvaror bör utredas. I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) anför allianspartierna i trafikutskottet att offentlig sektor kan spela en viktig roll för att motverka utvecklingen av alltfler slutna standarder, vilket försvårar en fungerande konkurrens och effektiv kommunikation mellan såväl myndigheter som företag. Det kan exempelvis handla om att prioritera lösningar baserade på XML, både för egen datalagring och för kommunikation mellan myndigheter. Det innebär också att det bör vara en gemensam policy för hela den statliga sektorn att undvika proprietära lösningar, som slutna filformat(yrkande 17). I motionen pekas också på att en viktig användning av öppna standarder handlar om att effektivisera myndigheternas egen kommunikation. I tankarna bakom 24-timmarsmyndigheten var idén om större samordning central, men detta har inte tillåtits prägla regeringens förhållande till de egna myndigheterna, som getts frihet att utveckla sina egna lösningar utan hänsynstagande till interoperabiliteten. Deltagande i ett myndighetsgemensamt system, som Statskontorets SHS (spridnings- och hämtningssystem), bör vara ett krav på statliga myndigheter och en starkt uppmuntrad möjlighet för kommuner och landsting (yrkande 18). Allianspartierna framhåller att närbesläktad med frågan om öppna standarder är frågan om hantering av öppen källkod eller fri licensiering. Förvisso finns det ofta goda skäl att välja program med annan licens för att passa in i den befintliga produktionsmiljön, men alternativa licensformer bör övervägas vid varje upphandling. Genom att bygga upp statlig kompetens inom området öppen källkod minskar tröskelkostnaden för andra aktörer, som myndigheter eller kommuner, då de introducerar motsvarande lösningar. är potentialen stor att detta också leder till kostnadsminskningar för offentliga datalösningar (yrkande 19). Vidare att en självklar del i en sådan policy är att upphandlingar av tjänster som inkluderar framställning av ny, särskilt skriven, programvara bör utgå från att källkod kan göras fritt tillgänglig, både för att stimulera teknikutveckling och för att minska andra aktörers kostnader, om det inte finns skäl för annat, exempelvis i form av lägre pris. Detta lägre pris skall dock vägas mot den nytta andra aktörer inom offentlig sektor kan ha av att få ta del av programvaran. Det har t.ex. skett då lät källkoden till tre nya programvaror gå fri. Motsvarande attityd bör prägla statlig upphandling (yrkande 20). Utskottet vill framhålla att när det gäller standardisering bör en samlad svensk överblick över det internationella standardiseringsarbetet på IT-området eftersträvas liksom en samordning av de svenska insatserna i detta arbete. Utskottet instämmer i vad regeringen anför om att deltagandet från myndigheterna kan behöva förstärkas. Utskottet kan se stora fördelar med vad regeringen anför om att en central termbank, en rikstermbank, bör byggas upp för att säkerställa tillgång till och en god kvalitet på svenska termer. Svenska termer och uttryck bör utvecklas och fler termgrupper inom olika fackområden inrättas. I myndigheternas språkvårdsarbete bör det ingå ett ansvar för begreppsbildning inom det egna verksamhetsområdet. När det gäller öppen programvara och öppna standarder i offentlig förvaltning anser utskottet i likhet med regeringen att användningen av öppna standarder och öppna programvaror bör främjas och utvecklingen på området för öppna programvaror och öppen källkod löpande bör följas upp. Utskottet ser det som ett angeläget arbete att myndigheternas användningsområden för sådana produkter utvärderas. Regeringen aviserar i propositionen att för- och nackdelar för offentlig förvaltning med att använda öppna programvaror samt lämpliga handlingslinjer för inför arbetet inom EU angående användning av öppna programvaror bör utredas. Utskottet utgår ifrån att många av de frågor som aktualiserats i motionsförslagen kommer att tas upp till diskussion och analyseras i det sammanhanget. Utskottet vill inte föregripa detta beredningsarbete. Motionsförslagen avstyrks följaktligen. Lag om nationella toppdomäner för på Internet I detta avsnitt behandlas regeringens förslag om en ny lag om nationella toppdomäner jämte ett motionsförslag. Utskottets förslag i korthet är så pass Internetberoende att det offentliga bör ha någon form av insyn i viktiga system för Internets funktion som har infrastrukturella drag. Utskottet vill framhålla att det offentligas förmåga att hålla sig informerat och ha tillsynsmöjligheter måste vara i nivå med det beroende av Internet som finns . Mot den bakgrunden bör anta regeringen förslag om lag om nationella toppdomäner för och avslå motionsförslaget. Jämför reservation 18 (m, fp, kd, c). Behovet av statlig insyn och tillsyn Regeringen bedömer attstaten bör ha insyn i och tillsyn över domännamnsadministrationen. Regeringen föreslår att en ny lag om nationella toppdomäner för på Internet skall införas. Utgångspunkter och tillämpningsområde för en ny lag Regeringen föreslår att lagen skall tillämpas på nationella toppdomäner för och ha sin utgångspunkt i de principer för delegering och administration av nationella toppdomäner som lagts fram av den mellanstatliga rådgivande kommittén Gac. Lagen skall innehålla krav på teknisk drift och register samt principer för tilldelning och registrering av domännamn. Lagen skall också innehålla bestämmelser om tillsyn. Regeringen bedömer att lagen inte bör innehålla bestämmelser om hur en domänadministratör skall utses eller om upphörande av dennes verksamhet. Krav på teknisk drift och offentligt register Regeringen föreslår när det gäller teknisk drift att domänadministratören skall vara skyldig att bedriva verksamheten på ett säkert och effektivt sätt i allmänhetens intresse och uppfylla vissa angivna övergripande driftsäkerhetskrav. Regeringen eller en tillsynsmyndighet skall kunna meddela föreskrifter om närmare krav på administratören vad gäller driften. Regeringen föreslår när det gäller offentligt register att domänadministratören skall vara skyldig att föra ett register över domännamn under toppdomänen med bl.a. kontaktinformation om domännamnsinnehavaren samt att löpande upprätta säkerhetskopior av registeruppgifter. Uppgifterna i registret skall kunna hämtas utan avgift via Internet. Regeringen föreslår när det gäller överföring av uppgifter till tillsynsmyndigheten att domänadministratören skall se till att uppgifterna i databasen för DNS-tjänsten och det offentliga registret överförs till tillsynsmyndigheten. Regeringen föreslår när det gäller integritet och sekretess att personuppgifter skall få göras tillgängliga via Internet endast om den registrerade har samtyckt till det. Personuppgiftslagen (1998:204) skall gälla vid behandling av personuppgifter, om inte annat följer av den nya lagen. Vid behandling av personuppgifter i strid med den nya lagen skall personuppgiftslagens bestämmelser om rättelse och skadestånd gälla. Regeringen bedömer att gällande rätt innebär att det kommer att gälla sekretess hos tillsynsmyndigheten för uppgifter om domänadministratörens eller domännamnsinnehavarens affärs- och driftsförhållanden, om det kan antas att denne lider skada om uppgifterna lämnas ut. I fråga om domännamnsinnehavare kommer det vidare att gälla absolut sekretess för andra ekonomiska uppgifter än affärs- eller driftsförhållanden och för uppgifter om dennes personliga förhållanden. Tilldelning och registrering av domännamn Regeringen föreslår att domänadministratören skall fastställa och ge offentlighet åt sina regler för tilldelning, registrering, avregistrering och överföring av domännamn under toppdomänen. Reglerna skall utformas så att förfarandet är öppet och ickediskriminerande, med särskilt beaktande av skyddet för den personliga integriteten, användarnas intressen och andra allmänna intressen samt utvecklingen inom Internetområdet. Dessutom skall domänadministratören tillhandahålla ett effektivt förfarande för lösning av tvister om tilldelning av domännamn. Drift vid byte av domänadministratör Regeringen bedömer att det inte nu bör regleras hur överförandet av nödvändiga uppgifter till en ny domänadministratör skall ske. Regeringen föreslår att en myndighet som regeringen bestämmer skall ha tillsyn över efterlevnaden av lagen och de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. beslut enligt lagen skall kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen bedömer att bör ha tillsynsansvaret enligt lagen. I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) anförs att regeringen föreslår att en statlig insyn och tillsyn över domäner skall införas. Utan att ange något skäl för detta, utom att det är av samhälleligt intresse. Internet har vuxit fram som ett spontant samarbete mellan institutioner och individer. Den betydelse och det genomslag som Internet har fått är ett mycket bra exempel på hur samhället kan samverka utan statliga ingrepp. Att Internet får kvarstå som en spontan ordning är därför av fundamental ideologisk betydelse för dem som betraktar staten som enda källa för samhälleliga nyttigheter kontra dem som tror på individens förmåga utan statlig inblandning. Framväxten av Internet har bidragit till att skapa nya affärsmöjligheter och utöka de mänskliga kontakterna till absolut övervägande positiv del. Detta får inte skymma det faktum att Internet även medfört negativa konsekvenser såsom spridandet av barnpornografi, ekonomiska intrång och mycket annat. Men detta är kriminella handlingar som är straffbara och som skall bekämpas genom aktiva polisinsatser. Att försöka stävja kriminalitet genom att lägga under sig toppdomänen .se är sålunda inte rätt väg att gå. Att Internet har fått en stor betydelse för samhället kan inte i sig motivera statlig inblandning. Beroendet av fungerande infrastruktur på det telekommunikativa området har skötts tillfredsställande av ansvariga institutioner. Internets styrka ligger i dess ursprungliga syfte, att tillhandahålla en fungerande infrastruktur när statliga funktioner fallerar. Utformningen av Internet ligger i stor utsträckning hos användarna. Därför bör även fortsättningsvis användarna ansvara för Internet. Ansvaret för bör därför inte föras över på staten (yrkande 23). Utskottet vill framhålla att hantering av risker kopplade till Internets funktionalitet ligger utanför kontroll i högre utsträckning än vad som är fallet för andra infrastrukturer. Det finns heller inget enskilt land eller enskild organisation som är ansvarig för Internets säkerhet, vilket ställer krav på internationell samverkan för att öka stabiliteten. kan alltså inte på egen hand säkerställa en tillförlitlig drift av Internet. Ett statligt inflytande över och krav på toppdomäner för gör inte Internet som helhet mer tillförlitligt, men det kan klargöra vilket ansvar som vilar på den som administrerar en toppdomän och kan skapa en laglig grund för att vid behov kunna vidta åtgärder på området. Internets stabilitet är beroende av många samverkande faktorer där tydliga krav på administrationen av toppdomäner för kan vara en faktor. Utskottet anser att ett väl fungerande Internet är av allmänt intresse. Åtkomligheten av samhällsnödvändiga resurser under nationella toppdomäner måste säkerställas. Detta gäller särskilt i händelse av kris eller andra exceptionella förhållanden. Utskottet anser därför - i likhet med regeringen - att det bör skapas tydlighet i ansvarsförhållanden. Domännamnssystemet har blivit för vitt spritt och för viktigt för att bygga på informella överenskommelser. Det är av samhälleligt intresse att det finns stabilitet och förutsägbarhet. är så pass Internetberoende att det offentliga bör ha någon form av insyn i viktiga system för Internets funktion som har infrastrukturella drag. Utskottet vill framhålla att det offentligas förmåga att hålla sig informerat och ha tillsynsmöjligheter måste vara i nivå med det beroende av Internet som finns . Mot den bakgrunden bör anta regeringens förslag om lag om nationella toppdomäner för och avslå motionsförslaget. Kungörelse angående förbud att utan särskilt tillstånd framdraga en enskild telegraf-, telefon eller annan svagströmsledning över Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om lag om upphävande av kungörelsen (1915:288) angående förbud att utan särskilt tillstånd framdraga enskild telegraf-, telefon- eller annan svagströmsledning över . Regeringen föreslår att kungörelsen (1915:288) angående förbud att utan särskilt tillstånd framdraga enskild telegraf-, telefon- eller annan svagströmsledning över skall upphävas. Enligt utskottets mening bör anta regeringens förslag om lag om upphävande av kungörelsen (1915:288) angående förbud att utan särskilt tillstånd framdraga enskild telegraf-, telefon- eller annan svagströmsledning över . Tidpunkten för ikraftträdandet bör dock ändras till . Ändringar i ledningsrättslagen, jordabalken och fastighetsbildningslagen Utskottets förslag i korthet antar regeringens lagförslag om ändringar i ledningsrättslagen, jordabalken och fastighetsbildningslagen. Regeringen föreslår att det skall vara möjligt att få ledningsrätt för tomma tunnlar, kulvertar, rör och andra liknande anordningar, om anordningen skall användas för att senare dra fram en ledning som ingår i ett elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål, allmän svagströmsledning eller koncessionspliktig elektrisk starkströmsledning genom den (s.k. kanalisationer). En sådan ledningsrätt skall innefatta en rätt för ledningsrättshavaren att inom kanalisationen dra fram och använda ledningar som ingår i ett elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål, allmän svagströmsledning eller koncessionspliktig elektrisk starkströmsledning i den utsträckning som bestäms vid förrättningen. Regeringen föreslår att möjligheten att göra andrahandsupplåtelser enligt ledningsrättslagen utvidgas till att omfatta samtliga ledningsrättshavare. En andrahandsupplåtelse skall dock även fortsättningsvis enbart få avse ledningar som ingår i ett elektroniskt kommunikationsnät för allmänt ändamål och allmänna svagströmsledningar. har i yttrande i form av ett protokollsutdrag från tillstyrkt de i propositionen framlagda förslagen till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144), lag om ändring i jordabalken samt lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988). Utskottet har i likhet med bostadsutskottet inga invändningar mot regeringens lagförslag. Regeringens förslag får följdändringar i jordabalken och fastighetsbildningslagen. Följdändringarna innebär att ordet "ledning" i lagarna kompletteras med uttrycket "eller annan anordning". Utskottet tillstyrker således att antar regeringens lagförslag enligt ovan om ändringar i ledningsrättslagen, jordabalken och fastighetsbildningslagen. Tidpunkten för ikraftträdandet bör dock ändras till . Ändringar i lagen om elektronisk kommunikation Utskottets förslag i korthet antar regeringens förslag om lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Regeringen föreslår att hänvisningen i 4 kap. 11 § första stycket lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation skall ändras till 8 kap. 6 § samma lag. Regeringen föreslår att bestämmelsen i 5 kap. 7 § första stycket 4 lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation skall ändras så att skyldigheten att tillhandahålla specificerade telefonräkningar inte begränsas till räkningar som gäller användning av ett allmänt telefonnät enbart till fast nätanslutningspunkt. Regeringen föreslår att det skall anges i 5 kap. 14 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation att den som har betydande inflytande på marknaden för tillhandahållande av hela eller delar av minimiutbudet av hyrda förbindelser skall kunna förpliktas att tillhandahålla ett minimiutbud samt att tillämpa kostnadsorienterad prissättning. Bestämmelsen skall vidare ändras så att det är tydligt att tillstånd krävs för att göra avvikelse i ett enskilt fall från offentliggjorda taxor och leveransvillkor. Regeringen föreslår att tillsynsmyndigheten skall få besluta att inte ta upp en enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation hänskjuten tvist till avgörande, om det är lämpligare att den frågeställning som tvisten aktualiserat avgörs genom en åtgärd inom ramen för den allmänna tillsynen. Det skall vidare anges att om myndigheten inte vidtagit någon tillsynsåtgärd skall den ändå på ny begäran pröva tvisten. Ett beslut om att inte ta upp en tvist för avgörande skall inte få överklagas. Utskottet tillstyrker att antar regeringens förslag om lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Tidpunkten för ikraftträdandet bör dock ändras till . Utvärdering, uppföljning och statistik Regeringen bedömer att en samlad utvärdering bör göras av målet för politiken för informationssamhället liksom av de tre delmålen. Det bör också utvärderas hur arbetet med att öka förtroendet för IT och förbättra samordningen av politiken lyckats. Uppföljningen bör även fortsättningsvis ske med hjälp av indikatorer. Regeringen bedömer att utbyggnaden av nya elektroniska kommunikationsnät för t.ex. mobila kommunikationsnät, digital-tv och bredband även fortsättningsvis bör följas upp. Uppföljningen bör utökas till att omfatta identifiering av hinder för att uppnå målet om att en effektiv och säker fysisk IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet skall finnas tillgänglig i alla delar av landet. Regeringen bedömer att det finns stora möjligheter för kommuner och landsting att spara resurser och förbättra servicekvaliteten på de tjänster man erbjuder sina medborgare genom att utnyttja IT. Utvecklingen av kommunernas och landstingens IT- och e-tjänster till medborgarna bör därför följas noggrant för att ge underlag för en bedömning av vilka hinder, t.ex. brister i samordning, som kan behöva undanröjas. Regeringen bedömer att IT-statistiken även fortsättningsvis behöver bidra till uppföljning och utvärdering av de nationella IT-politiska målen. Den bör även framöver initieras, utvecklas och tas fram decentraliserat inom respektive myndighets sektorsansvar. IT-statistiken behöver också utvecklas i enlighet med de IT-politiska indikatorer som utformats i det europeiska e-Europa 2005 och dess fortsättning (i2010). Utskottet anser - i likhet med regeringen - att en samlad utvärdering bör göras av målet för politiken för informationssamhället liksom av de tre delmålen. En utvärdering av arbetet med att öka förtroendet för IT och förbättra samordningen av politiken är angeläget och som utskottet därför välkomnar.