bet · GS01LU14 · 2005-03-08 00:00:00 — Om gåvogivaren ellertestatorn inte förbjudit det bör det finnas en möjlighet för den enskildeatt genom äktenskapsförord förordna att egendomen skall vara giftorättsgods.Jan Ertsborn m.fl. (fp) anser i motion L248 att det är dags att övergeden strikta hälftendelningen vid bodelningar och införa en rätt attfrån hälftendelningen undanta såväl föräktenskaplig egendom som sådanegendom som erhållits genom arv och gåva (yrkande 2). Vidare ansermotionärerna att det skall införas en rätt för parterna att avtala omatt viss egendom skall vara enskild vid skilsmässa men giftorättsgodsvid dödsfall (yrkande 3).Tidigare ställningstagandenVåren 2004 avstyrkte utskottet i sitt av godkända betänkandelikalydande motionsyrkanden (bet. 2003/04:LU22). Utskottet anförde atti den studie om äktenskapsrätten som gjorts inom Nordiska rådetrekommenderar arbetsgruppen att egendom som en make ägt före äktenskapeteller fått genom arv eller gåva inte skall ingå i en bodelning såvidainte makarna bestämt annorlunda genom avtal i form av äktenskapsförord.Enligt arbetsgruppen talar flera skäl för en begränsning av delningsegendomeni äktenskapet när uppemot hälften av alla ingångna äktenskapupplöses genom äktenskapsskillnad. Det finns, enligt arbetsgruppen,inte något övervägande ändamålsskäl för att egendom som en make ägtföre äktenskapet, ärvt eller fått i gåva enligt huvudregeln skall varadelningsbar vid äktenskapets upplösning. Utskottet ansåg att motionsyrkandena,med hänvisning till det pågående arbetet inom , då inteborde föranleda någon åtgärd från riksdagen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och föreslår att motionernaL238 samt L248 yrkandena 2 och 3 bör avslås.Reservationer1. Äktenskap och partnerskap, punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om äktenskap och partnerskap. Därmed avslårriksdagen motionerna 2004/05:K287 yrkande 7, 2004/05:L208 yrkandena 1och 2, 2004/05:L225, 2004/05:L226, 2004/05:L241, 2004/05:L254, 2004/05:L256,2004/05:L262 yrkandena 1-3, 2004/05:L269, 2004/05:L273, 2004/05:L295yrkandena 1 och 2, 2004/05:L362 yrkandena 3-6, 2004/05:L365, 2004/05:L370yrkandena 1 och 2, 2004/05:U257 yrkandena 4 och 17-20 samt 2004/05:So604yrkandena 2 och 3.StällningstagandeDet är bra att en utredning om lagstiftningen kring äktenskap och kringhomosexuell samlevnad nu kommer till stånd. Utskottet har ,genom att bifalla motionerna 2002/03:L233 yrkande 2 och 2002/03:L254yrkande 9, tagit ställning för en könsneutral äktenskapslagstiftning.Enligt vår mening är det viktigt att utredningen beaktar sådant somtalar såväl för som emot en könsneutral äktenskapslagstiftning. Vi haräven i övrigt delvis andra utgångspunkter än de som kommer till uttrycki regeringens direktiv. Utredningen borde ha fått i uppgift att prövaom det inom ramen för en gemensam lagstiftning kan möjliggöras såvälför personer av olika kön att ingå äktenskap som för personer av sammakön att ingå partnerskap. I båda fallen kan begreppet makar användasmen däremot skall begreppen äktenskap och partnerskap hållas åtskilda.I det sammanhanget kunde utredas om en sådan åtskillnad i begrepp kananses innefatta någon form av diskriminering eller kränkning.Vi anser inte heller att s.k. civiläktenskap skall prövas, dvs. enordning där äktenskapet blir juridiskt bindande genom registrering hosmyndighet, varefter paret frivilligt kan föranstalta om en religiöseller icke-religiös ceremoni. gällande ordning där ingående aväktenskap kan ske i , annat trossamfund eller borgerligtskall, enligt vår mening, bibehållas. Motsvarande ordning bör gälla förpartnerskap men i enlighet med religionsfrihetens krav måste det ankommapå respektive samfund att själv avgöra vilka vigslar som är förenligamed respektive samfunds trosuppfattning.De frågor som skall utredas är mycket omfattande och svåra, och detär frågor som engagerar väldigt många människor. Vi hade utgått frånatt vi på sedvanligt sätt, genom företrädare för vårt parti, inom ramenför en parlamentarisk kommitté skulle få framföra vårt partis synpunkteri dessa frågor. Detta var också innebörden av tillkännagivandetill regeringen . Enligt mening skulle regeringentillsätta en parlamentariskt kommitté. Mot bakgrund härav, och med tankepå komplexiteten i de frågor som skall behandlas, anser vi att det ärsynnerligen anmärkningsvärt att regeringen beslutat att arbetet skallbedrivas av en särskild utredare. Att utredaren skall biträdas av tvåreferensgrupper, varav den ena med företrädare för riksdagspartierna,uppväger enligt vår mening inte detta.Mot den nu angivna bakgrunden anser vi att regeringen bör beslutatilläggsdirektiv som innebär dels att utredningen om lagstiftningenkring äktenskap och homosexuell samlevnad övergår till att bli enparlamentariskt sammansatt kommitté, dels att direktiven för denna kommittéfår en ändrad inriktning i enlighet med vad som anförts ovan.Vad som anförts bör , med avslag på motionerna K287 yrkande7, L208 yrkandena 1 och 2, L225, L226, L241, L254, L256, L262 yrkandena1-3, L269, L273, L295 yrkandena 1 och 2, L362 yrkandena 3-6, L365, L370yrkandena 1 och 2, U257 yrkandena 4 och 17-20 samt So604 yrkandena 2och 3, som sin mening ge regeringen till känna.2. Äktenskap och partnerskap, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om äktenskap och partnerskap. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:L370 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna2004/05:K287 yrkande 7, 2004/05:L208 yrkandena 1 och 2, 2004/05:L225,2004/05:L226, 2004/05:L241, 2004/05:L254, 2004/05:L256, 2004/05:L262yrkandena 1-3, 2004/05:L269, 2004/05:L273, 2004/05:L295 yrkandena 1 och2, 2004/05:L362 yrkandena 3-6, 2004/05:L365, 2004/05:U257 yrkandena 4och 17-20 samt 2004/05:So604 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeBarn har genom rätt att ha vetskap om sina föräldraroch att bli vårdade av dessa. Ett av äktenskapets ursprungliga ändamålär omsorgen om barnen. Alla barn har en naturlig rätt att bli omhändertagnaoch omvårdade av sina båda biologiska föräldrar, eftersom dessa båda ärorsaken till, och ansvariga för, barnets tillblivelse och existens.Äktenskapet är till för att så långt möjligt omge barnen med ett rättsligtoch etiskt sammanhang - en "familjemiljö", för att använda sammaterminologi som , som säkrar deras rättigheter visavisina biologiska föräldrar och tydliggör föräldrarnas skyldigheter.Barn behöver och har rätt till en manlig och en kvinnlig förebild samttill sina biologiska föräldrar. Även om inte alla barn har kontakt medbåde sin mamma och sin pappa skall staten inte medverka till familjebildningardär barn från början berövats rätten till en av sina föräldrar. Därförhar också sagt nej till homosexuellas möjlighettill assisterad befruktning (insemination) och att prövas somadoptivföräldrar, just för barnens skull.Att slå vakt om äktenskapet är därför som vi kristdemokrater ser detatt slå vakt om barnens rättigheter. Familjer med äktenskapet som grundär stabilare än andra familjer som lever enligt juridiska samlevnadsformer.Enligt all tillgänglig statistik är det större risk att barn tillföräldrar som är sambor får uppleva att föräldrarna separerar jämförtmed barn vars föräldrar är gifta. Vid en separation är risken givetvisstörre att barnet förlorar kontakten, helt eller delvis, med den enaföräldern. Barn har störst möjligheter att utvecklas och mogna på ettpositivt sätt i en stabil familjemiljö.Vidare anser att äktenskapet som institution börbevaras som juridisk gemenskap även utifrån kulturella aspekter. Äktenskapetär en del av vårt kulturella arv och har genom tiderna varit benämningenpå samlevnadsformen mellan man och kvinna. Som tidigare anförts haräktenskapet en stabiliserande funktion och äktenskapet som sådant ärdärför förknippat med positiva värden.Därutöver bör uppmärksammas att det internationellt sett kan bliproblematiskt om vi inför en könsneutral äktenskapsbalk. är detfå länder som har en sådan ordning och många länder accepterar intehomosexuella äktenskap. Detta skulle kunna leda till problem även förpersoner av olika kön som har gift sig med varandra i Sverige.För oss kristdemokrater har alla människor samma absoluta och okränkbaravärde oavsett kön, ålder, social position, etnisk och religiös tillhörigheteller sexuell identitet. Därför är det viktigt att betona att homosexuellai får registrera sitt partnerskap med samma rättsligaskydd som gifta. Ett partnerskap har med några få undantag sammarättsverkningar som ett äktenskap. Med den likabehandling som finnsmellan äktenskap och registrerat partnerskap anser vi att det inte finnsnågot behov av att utreda frågan om en könsneutral äktenskapsbalk. Omdet visar sig att partnerskapslagen är i behov av en modernisering ärvi inte främmande för att en sådan kommer till stånd.Att olika juridiska samlevnadsformer har olika benämningar och reglerasmed olika lagar är, enligt vår uppfattning, inte diskriminerande eftersomingen missgynnas av den ordningen. Man kan inte heller anse detdiskriminerande att heterosexuella inte får registreras som partner.Vi kristdemokrater anser att det är viktigt att samma möjligheter tillförrättning av de olika samlevnadsformerna finns. Men ingen kyrka skalltvingas att utföra en förrättning som de av skilda skäl finner vara fel.Då går vi emot religionsfriheten. Kyrkorna måste själva bestämma.Det finns ingen anledning att ta ifrån kyrkorna vigselrätten, något somhar föreslagits i vissa motioner. Det skulle bara krångla till det föralla som vill gifta sig i en kyrka. Nuvarande system fungerar bra ochdärför vill vi bevara det. Vi anser inte heller att uppdragen som vigsel-och registreringsförrättare med automatik bör göras till ett gemensamtuppdrag. I sammanhanget är av intresse att nämna att av den ovan redovisadestatistiken framgår att det förrättades knappt 40 000 vigslar under år2003 mot drygt 200 partnerskapsregistreringar. Av vigslarna förrättadesungefär av . Vid utgången av var drygt 3miljoner män och kvinnor folkbokförda som gifta medan knappt 3 000kvinnor och män var folkbokförda som registrerade partner.På grund av det anförda anser vi att det är av stor vikt att äktenskapsbalkenlämnas orörd i sin nuvarande form, så att ett äktenskap även i fortsättningenendast kan ingås av en kvinna och en man. För samhället finns, vilkethar framgått ovan, starka skäl att göra allt för att stärka äktenskapetsom en varaktig relation mellan en man och en kvinna - för barnens skull.Mot denna bakgrund anser att frågan om en könsneutraläktenskapslagstiftning inte behöver utredas. Däremot anser vi attsamhället i opinionsbildning och lagstiftning skall framhålla att enmedveten vilja till stabil familjegemenskap bäst markeras genom äktenskapet.Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ.Vad som anförts bör , med bifall till motionerna L370yrkandena 1 och 2 samt med avslag på motionerna K287 yrkande 7, L208yrkandena 1 och 2, L225, L226, L241, L254, L256, L262 yrkandena 1-3,L269, L273, L295 yrkandena 1 och 2, L362 yrkandena 3-6, L365, U257yrkandena 4 och 17-20 samt So604 yrkandena 2 och 3, som sin mening geregeringen till känna.3. Ersättning till vigsel- och registreringsförrättare, punkt 2 (m, fp,kd, c)av (), (), (), MiaFranzén (fp), (), () och JohanLinander (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ersättning till vigsel- och registreringsförrättare.Därmed bifaller motion 2004/05:L358 och avslår motionerna2004/05:L259 och 2004/05:L342.StällningstagandeVi anser att ersättningen till vigsel- och registreringsförrättare ärför låg. Ersättningen har varit oförändrad . Det är, enligtvår mening, viktigt att uppmuntra människor att åta sig denna typ avuppdrag. Risken finns annars att det uppstår problem vid rekryteringenav vigsel- och registreringsförrättare.Utskottet har vid ett flertal tillfällen, , uttalatsig för att ersättningsnivåerna bör höjas. har följt utskottet.Regeringen har beslutat att den särskilde utredare som skall taställning till frågan om könsneutral äktenskapslagstiftning (dir. 2005:6)även skall se över vad som skall gälla i fråga om ersättning tillvigselförrättare. Utredningsuppdraget skall vara slutfört senast den 30mars 2007. Vi anser att ett beslut om höjning av ersättningen tillvigsel- och registreringsförrättare måste tas . Detfår ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ.Vad som anförts bör , med bifall till motion L358 och medavslag på motionerna L259 och L342, som sin mening ge regeringen tillkänna.4. Betänketid vid äktenskapsskillnad, punkt 3 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om betänketid vid äktenskapsskillnad. Därmedbifaller motion 2004/05:L275.StällningstagandeLiksom motionärerna anser jag att gällande regler om betänketid vidäktenskapsskillnad utsätter människor för ett onödigt lidande. Att enbetänketid löper är, enligt min uppfattning, inte till fördel för någon,i synnerhet inte för barnen. Betänketiden drar i stället ut på processenoch försätter människor i ansträngande situationer som för utsattakvinnor och barn kan vara direkt livshotande. Våldsutsatta kvinnorbefinner sig ofta i en särskilt svår situation. Att lagstiftningen tvingardessa kvinnor att uthärda en betänketid är, enligt min uppfattning,stötande. Mot denna bakgrund anser jag att det ligger i tiden att nugöra en annan avvägning och låta människor skilja sig utan att det ställskrav på betänketid. Skulle parterna ångra sigfinns ju alltid möjligheten att ingå äktenskap igen. Det får ankomma påregeringen att utarbeta erforderliga lagförslag.Vad som anförts bör , med bifall till motion L275, som sinmening ge regeringen till känna.5. Överklagande av dom, punkt 4 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om överklagande av dom. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:L304.StällningstagandeGenom möjligheten att överklaga en dom på äktenskapsskillnad respektiveupplösning av partnerskap kan en kvinna eller man obstruera genom attöverklaga . Eftersom bl.a. underhållsbidrag, vårdnad ombarn och barns boende inte kan beslutas förrän skilsmässan vunnit lagakraft, kan detta innebära att den förälder som barnet bor hos blir utanunderhållsbidrag . Det innebär också att barnetssituation blir osäker eftersom vårdnaden och boendet inte heller kanfastställas i dom. Underhållsbidrag, vårdnad om barn och barns boendekan i stället beslutas interimistiskt i väntan på att domen vinner lagakraft. Jag anser att det är viktigt att överklaganderätten finns kvarvad gäller underhållsbidrag, vårdnad om barn och barns boende. Jag kandäremot inte se något annat än fördelar med att ta bort överklaganderättenvad gäller äktenskapsskillnad eller upplösning av registrerat partnerskap.De förslag som regeringen nu i en lagrådsremiss har lämnat om enutvidgning av kravet på prövningstillstånd är enligt min mening intetillräckliga. Regeringen bör därutöver utarbeta lagförslag som innebärbegränsningar i rätten att överklaga en dom.Vad som anförts bör , med bifall till motion L304, som sinmening ge regeringen till känna.6. Förutsättningar för sambolagens tillämpning, punkt 5 (m, fp, kd)av (), (), (), MiaFranzén (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förutsättningar för sambolagens tillämpning.Därmed bifaller motion 2004/05:L237 yrkande 1.StällningstagandeSambolagen blir tillämplig utan något särskilt anmälningsförfarande. Viifrågasätter om det är den bästa konstruktionen för att skydda densvagare parten i ett samboförhållande. Vi menar att det är principiellttveksamt att en tämligen omfattande familjerättslig lagstiftning blirtillämplig på par utan att de själva har avsett detta eller ens i förvägär medvetna om att lagens bestämmelser blir tillämpliga på derasförhållande. Enligt vår mening är tiden nu mogen för en närmare prövningav hur ett anmälningsförfarande skulle kunna utformas och vilka för-och nackdelar som skulle vara förenade med en sådan förändring. För ensådan prövning talar också att flera andra länder, såsom ochFrankrike, har infört sambolagsliknande lagstiftningar medanmälningskrav. Det får ankomma på regeringen att ta erforderligainitiativ.Vad som anförts bör , med bifall till motion L237 yrkande1, som sin mening ge regeringen till känna.7. Översyn av samäganderättslagen, punkt 7 (m, fp, kd, c)av (), (), (), MiaFranzén (fp), (), () och JohanLinander (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en översyn av samäganderättslagen. Därmedbifaller motion 2004/05:L359.StällningstagandeSamäganderättslagen som är är ålderdomlig till sin utformning.Lagen kan medföra ett antal komplikationer om parterna inte är enigaom att upplösa ett samägande. Parterna kan till exempel vara oeniga omhur samägandet skall upplösas men eniga om att egendomen inte skallförsäljas på offentlig auktion. I det fallet anger lagen inte någonlösning på problemet. För i synnerhet sambor men även makar som separerarrespektive skiljer sig kan lagens brist på flexibilitet skapa problemför båda parter, t.ex. beträffande egendom som har ett affektionsvärde.Mot denna bakgrund anser vi att en översyn av samäganderättslagen ärnödvändig. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ.Vad som anförts bör , med bifall till motion L359, som sinmening ge regeringen till känna.8. Gemensamma lån m.m. vid bodelning, punkt 9 (v, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om gemensamma lån m.m. vid bodelning. Därmedbifaller motionerna 2004/05:L301 och 2004/05:L338 yrkandena6 och 7.StällningstagandeDe som ingår äktenskap eller registrerar partnerskap ingår också enegendomsgemenskap, såvida inte annat avtalas i ett äktenskapsförord.Det innebär att den gemensamma egendomen skall delas vid skilsmässaeller upplösning av partnerskap. Om paret har gemensamma lån skeremellertid ingen uppdelning av skulderna vid en skilsmässa. De före dettamakarna eller partnerna har därigenom fortfarande en delvis gemensamekonomi. För att få till stånd en uppdelning av lånen krävs att långivarenoch låntagarna är överens. Bankerna är inte alltid villiga att göranågra förändringar i lånevillkoren. Det är inte heller säkert att bådalåntagarna är överens om att lånen skall delas upp. Motsvarande problemfinns när parterna t.ex. har gemensamma kreditkort. För inköp som enmake gör efter det att en ansökan om äktenskapsskillnad har registreratsbör personligt betalningsansvar gälla för den maken.Mot den angivna bakgrunden anser vi att det krävs lagändringar i syfteatt göra det möjligt att dela upp lån och andra krediter vid skilsmässaoch upplösning av partnerskap. Det får ankomma på regeringen att utarbetaerforderliga lagförslag.Vad som anförts bör , med bifall till motionerna L301 ochL338 yrkandena 6 och 7, som sin mening ge regeringen till känna.9. Gemensamma lån m.m. vid bodelning, punkt 9 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om gemensamma lån m.m. vid bodelning. Därmedbifaller motion 2004/05:L338 yrkande 7 och avslår motionerna2004/05:L301 och 2004/05:L338 yrkande 6.StällningstagandeJag delar motionärernas uppfattning i motion L338 yrkande 7 att bankerinte skall kunna välja vem de skall kräva betalning av för inköp som ärgjorda med t.ex. ett gemensamt kreditkort efter det att en ansökan omäktenskapsskillnad har getts in. bör ett personligtbetalningsansvar gälla för den make som har gjort ett inköp. Det är interimligt att den ena maken skall behöva ansvara för den andre makensskulder i en sådan situation. Det får ankomma på regeringen att taerforderliga initiativ.Vad som anförts bör , med bifall till motion L338 yrkande7 och med avslag på motionerna L301 och L338 yrkande 6, som sin meningge regeringen till känna.10. Tidsfrist för bodelning, punkt 10 (m, fp, kd, c)av (), (), (), MiaFranzén (fp), (), () och JohanLinander (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tidsfrist för bodelning. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:L248 yrkande 7.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motion L248 yrkande 7 anser vi att det ärotillfredsställande för såväl makar som andra berörda att ekonomiskamellanhavanden hålls svävande under en mycket efter enäktenskapsskillnad. I rättspraxis finns exempel på att en ansökan omförordnande av bodelningsförrättare, som inkom först efteräktenskapsskillnaden, har bifallits (RH 2002:19). Det finns, enligt vår mening,behov av att införa en tidsgräns för rätten att påkalla bodelning efteren äktenskapsskillnad. Det får ankomma på regeringen att ta erforderligainitiativ.Vad som anförts bör , med bifall till motion L248 yrkande7, som sin mening ge regeringen till känna.11. Verkställighet av bodelning, punkt 11 (fp, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om verkställighet av bodelning. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:L248 yrkande 6.StällningstagandeI en bodelning bestäms bl.a. fördelningen av makarnas lösöre. Om enmake vägrar att till den andra maken lämna ut lösöre som denne enligtbodelningen har rätt till finns möjlighet att vända sig tillkronofogdemyndigheten och begära verkställighet. Om en make däremot vägrar atthos den andre maken hämta lösöre som i bodelningen tilldelats denförstnämnde maken finns inte någon motsvarande möjlighet. Den make sominnehar lösöret måste förvara detta på ett lämpligt sätt och kanske förlång tid framöver, vilket kan förorsaka kostnader och andra olägenheter.Det borde införas en möjlighet för en bodelningsförrättare att föreskrivaatt avhämtande av lösöre skall ske och att rättentill lösöret annars förfaller. Det får ankomma på regeringen att taerforderliga initiativ.Vad som anförts bör , med bifall till motion L248 yrkande6, som sin mening ge regeringen till känna.12. Bodelningskostnader, punkt 12 (m, fp, v, c)av (), (), (), MartinAndreasson (fp), (), () och JohanLinander (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om bodelningskostnader. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:L248 yrkande 5.StällningstagandeVi anser att de regler i 17 kap. 7 a § som innebär attersättning till en bodelningsförrättare kan betalas av allmänna medelär för begränsade. Framför allt begränsningen till fem timmars arbete,men även övriga begränsningar, medför att ersättningsgarantin är tillföga hjälp för den som vill få till stånd en bodelning i situationerdär den andre maken är passiv eller rent av obstruerar.