bet · GT01MJU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Antalet djur per renskötselföretag är stabilt, vilket signalerar en oförändrad situation för rennäringen och dess ekonomiska hållbarhet. Fortsatt arbete kommer att krävas av , det samiska samhället och av regeringen för att nå de mål som är uppsatta för samepolitiken. Genom befintligt och ökat samråd, både nationellt och över nationsgränserna, förbättras möjligheterna att finna tillvägagångssätt som gagnar alla samer, oavsett medborgarskap. Årsredovisningen för myndigheten inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. En viktig del i samepolitiken är att regeringen för samtal med som syftar till en närmare dialog mellan staten och samerna. Regeringen arbetar även långsiktigt för en ratificering av 169. Mot den bakgrunden har regeringen tillsatt en för att fastställa gränserna för renskötselområdet och en jakt- och fiskerättsutredning för att närmare utreda omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Utredningarna skall överlämna sina slutbetänkanden . Regeringen planerar därutöver att följa arbetet med en nordisk samekonvention som syftar till att ge en bättre samsyn på de samiska frågorna i berörda länder. Regeringen anser att arbetet med att öka kunskapen om och tillgänglig information kring samisk kultur, historia och samhälle är viktigt. Regeringens inriktning är att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande inom områden där detta är möjligt och med hänsyn tagen till resultat av avslutade utredningar. Som ett steg i detta arbete bereds inom frågan om att flytta över vissa delar av rennäringsadministrationen från länsstyrelserna och från till . Regeringen planerar att presentera en proposition till under innevarande mandatperiod. En annan del i arbetet med att utveckla påbörjades . Det innebär att implementerade en ny organisationsstruktur Regeringen anser att rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet och att staten har ett övergripande ansvar för att rennäringen kan fortleva som en del av kulturen. Rennäringen skall bedrivas på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt så att den ger ett rimligt antal samer en tryggad försörjning. Rennäringen främjas bl.a. genom statligt pristillägg på renkött, ersättning för vissa merkostnader till följd av och genom att staten svarar för vissa kostnader för renskötselanläggningar liksom viss planläggning när det gäller renskötseln över anslaget 45:1 Främjande av rennäringen. De skador som vilda djur orsakar på rennäringen ersätts enligt viltskadeförordningen (2001:724). I en skrivelse om upphörande av svensk-norska renbeteskonvention (skr. 2004/05:79) redovisade regeringen att renbeteskonventionen inte borde förlängas. Regeringen konstaterade även att frågan om en ny renbeteskonvention kommer att bli föremål för fortsatta diskussioner mellan och . Sådana diskussioner har inletts och förhandlingen om en ny konvention kommer att inledas . Utskottet konstaterar att det genomsnittliga antalet renar per renskötselföretag var 255 stycken, vilket ligger i ungefärlig nivå med antalet , och att antalet renar per renskötselföretag skiljer sig åtskilligt mellan länen. Indikatorn genomsnittligt antal renar per företag visar att det är vanligt med relativt få renar per renskötselföretag. En viss förändring av antalet kan konstateras; då hade ett företag i genomsnitt 236 renar. Antalet slaktade renar för /05 uppgick till 52 409, vilket var en ökning i förhållande . Det totala renantalet i hela landet ökade och var 258 000 renar , vilket är en ökning sedan perioden /01. Med hänsyn tagen till minskningen av renslakten har beviljat ett bidrag till ett projekt som drivs av () för marknadsföring av renkött och som syftar till att stärka renköttets ställning på marknaden. Av propositionen framgår att utvecklingen avseende förhandlingarna om en ny renbeteskonvention med har medfört att medelsförbrukningen för underhåll av riksgränsstängslet mot har minskat något. Av propositionen framgår också att informationsarbete och tillgänglighet har förbättrats och att ett flertal informationsinsatser av olika omfattning är genomförda. Som en viktig del i informations- och kunskapsarbetet redovisade ett förslag till ett nationellt samiskt informationscentrum. Centrumets webbportal har sedan starten haft i genomsnitt 40 000 besökare . Som regeringen anför speglar det resultatet, liksom besöksantalet på webbplats, en förbättrad måluppfyllelse då det gäller arbete med bl.a. kunskaps- och informationsspridning. Sammanfattningsvis instämmer utskottet i regeringens analys av vidtagna åtgärder inom politikområdet och har inte något att erinra mot samepolitikens inriktning så som den redovisas i propositionen. 45:1 Främjande av rennäringen m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget. Med hänvisning till propositionen och till tidigare uttalanden på området avstyrker utskottet ett motionsyrkande (kd) om en översyn av gällande regler för pristillägget på renkött. Slutligen tillstyrker utskottet det förslag till bemyndigande som framställs i propositionen. De utgifter som belastar anslaget är: - underhåll eller rivning av vissa riksgränsstängsel och renskötselanläggningar för vilka staten har underhållsansvar, - statens del av kostnaderna för redovisning av markanvändningen, riksintressen och marker som är värdefulla för renskötseln, natur- och kulturmiljövården, - utveckling av företagsregistret för rennäringen, - prisstöd till rennäringen enligt förordningen (1986:255) om pristillägg på renkött, - ersättning till följd av enligt förordningen (1994:246), - kostnader för medling m.m. i tvister mellan samebyar och jordbrukare när det gäller konflikter på grund av renbetning på samt - övriga åtgärder för främjande av rennäringen som beslutas efter överläggningar mellan staten och . En viss del av den verksamhet som finansieras av anslaget är åtgärder i form av projektstöd och medel till speciella satsningar för främjande av rennäringen. Mot bakgrund av ovanstående bör regeringen bemyndigas att för ramanslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. fatta beslut om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter om högst . Anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. disponeras av . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 45:1 Främjande av rennäringen m.m. för . Enligt motion 2005/06:MJ421 (kd) bör en översyn av gällande regler för pristillägg på renkött göras. Det bör enligt motionärerna vara möjligt att uppbära pristillägg på renar slaktade i eller även om renarna transporterats levande från över gränsen. Härigenom skulle också mobila slakterier som är till gagn både för djur och miljö få en möjlighet att utvecklas, vilket skulle innebära väsentliga fördelar för renskötseln. Utskottet finner regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget väl avvägt och tillstyrker därmed propositionen i denna del. Även det förslag till bemyndigande som framläggs i propositionen tillstyrks. Av propositionen framgår att slakten av ren har minskat . Det sjunkande antalet slaktade djur förmodas bero på både minskad export och lägre avräkningspriser. För att kartlägga marknaden samt att motverka slaktminskningen har insatser gjorts av såväl regeringen som i samarbete med SSR. Kartläggningen har enligt regeringen bidragit till en ökad diskussion i frågan om vilka förbättringar som kan göras av samtliga led i produktionskedjan. Regeringen anser att och satsning på marknadsföringsåtgärder därtill förväntas ge en positiv effekt på branschen såväl genom ökad tillgänglighet av renkött som genom förbättrad efterfrågan på marknaden. För rennäringen anser regeringen måluppfyllelsen vara mer svårbedömd, främst eftersom en rad olika externa faktorer spelar in. Det totala antalet renar har ökat till följd av sjunkande renslakt men antalet djur hålls inom tillåtna gränser. Antalet djur per renskötselföretag är stabilt, vilket signalerar en oförändrad situation för rennäringen och dess ekonomiska hållbarhet. Av propositionen framgår vidare att genomsnittligt antal renar per renskötselföretag var 255 stycken, vilket ligger i ungefärlig nivå med antalet . Antalet renar per renskötselföretag skiljer sig åtskilligt mellan länen. Indikatorn genomsnittligt antal renar per företag visar att det är vanligt med relativt få renar per renskötselföretag. En viss förändring av antalet kan emellertid konstateras; då hade ett företag i genomsnitt 236 renar. Antalet slaktade renar perioden /05 uppgick till 52 409, vilket var en ökning i förhållande . Det totala renantalet i hela landet ökade och var 258 000 renar , vilket är en ökning sedan perioden /01. Med hänsyn tagen till minskningen av renslakten har beviljat ett bidrag till ett projekt som drivs av SSR för marknadsföring av renkött. Projektet arbetar för att stärka renköttets ställning på marknaden. Det genomsnittliga avräkningspriset var per kilo perioden /05, exklusive mervärdesskatt och prisstöd, vilket innebär en sänkning med i förhållande till föregående år och med ca 25 i förhållande till perioden /03. Totalt utbetalades ca i prisstöd. Prisstödet är ett kilorelaterat pristillägg som staten betalar renägaren per slaktad ren. Regionalt drabbades rennäringen 2004/05 av svåra betesförhållanden. beslutade därför om en ram för bidrag om sammanlagt ca till utfodring av renar. Vid sin behandling av budgetpropositionen för konstaterade utskottet att pristillägget har fått allt mindre betydelse för den enskilde renägarens ekonomi (bet. 2003/04:MJU2, rskr. 2003/04:105). En utveckling hade skett i riktning mot målsättning, vilket innebär att stödet bl.a. skall bidra till förbättrad lönsamhet hos rennäringsföretagen och främjande av avsättningsmöjligheterna för renkött. Pristillägget skall också främja en balans mellan antal renar och betestillgång, vara anpassat till produktions- och marknadsförutsättningarna samt kunna fungera inom ramen för internationella överenskommelser. Utskottet anförde vidare att renköttsmarknaden i , och i princip utgör en gemensam marknad och att avräkningspriserna i de tre länderna i stort sett var desamma. Även om utskottet fann det naturligt att priset på renkött varierar med tillgång och efterfrågan, uppfattas avräkningspriserna på renkött som mycket osäkra och instabila. En viktig förutsättning för en fungerande renköttsmarknad med bra avräkningspriser är marknadsåtgärder, och av det statliga pristillägg som utgår avsätts ett visst belopp per kilo för sådana åtgärder. Utskottet fann medelsbehovet under anslaget väl avvägt och tillstyrkte regeringens förslag men förutsatte ändå att regeringen noga följer effekterna för rennäringen under den kommande slaktperioden, framför allt vad avser avräkningspriserna inklusive pristillägget, och ersättningarna för vissa merkostnader till följd av de ökade cesiumhalterna, och vid behov vidtar behövliga åtgärder. Utskottets uttalande äger fortfarande giltighet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ421 (kd). Utbildningspolitik och forskningspolitik under utgiftsområdena 16 och 20 Politikområde Utbildning inom utgiftsområde 23 () ingår i politikområdet Utbildning som redovisas under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Verksamheten vid SLU utgör ett viktigt medel för att förverkliga målen inom skogspolitiken, djurpolitiken, livsmedelspolitiken, landsbygdspolitiken samt samepolitiken under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Politikområde Forskning inom utgiftsområde 23 Forskningen som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Viktiga globala livsmedelsförsörjnings- och miljöfrågor måste lösas genom samverkan mellan många länder och mellan forskare från olika vetenskapliga discipliner. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Rådet sorterar under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård men anvisas medel under ett anslag för forskning under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. En resultatredovisning för samtliga forskningsfinansierande myndigheter görs under politikområdet Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget och avstyrker två motionsyrkanden (fp, c) om annan medelstilldelning. Utskottet avstyrker vidare motionsyrkanden (s, c, m, fp, kd) om klargörande av SLU:s sektorsansvar, om inrättande av en professur vid SLU, om veterinärutbildningen, om extra medel till unghästutbildning, om hovslagarutbildningen, om den skogliga utbildningen, om eftergymnasial utbildning på jord- och skogsbrukets område och om satsningar på ökad attraktionskraft och långsiktig kompetensförsörjning inom livsmedelsområdet. När det gäller forskning och utveckling avstyrker utskottet ett flertal motionsyrkanden (s, m, fp, c, kd) om som nationellt centrum för lantbruks- och livsmedelsfrågor, om behovet av att stärka skånsk livsmedelsforskning, om utbildning och forskning om ekologisk jordbruksproduktion, om forskning om alternativ till utfodring med fiskmjöl inom svin- och kycklingproduktionen, om forskning om varroa respektive om ökat nordiskt samarbete om framtida växtförädling av frukt och bär. Slutligen avstyrker utskottet motionsyrkanden (m, fp, c, kd) om uppfödning och utbildning av tjänstehundar och om lokaliseringen av denna verksamhet. Jämför reservationerna 6 (fp), 7 (fp), 8 (kd) och 9 (kd). () utvecklar kunskapen om de biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjande av dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys och information. Verksamheten vid SLU ingår som en del i politikområdet Utbildning och omfattas därför av den övergripande resultatredovisning som görs för högskoleväsendet under utgiftsområde 16. Anslaget finansierar grundläggande högskoleutbildning, forskarutbildning, forskning, fortlöpande miljöanalys samt information och fortbildning. Verksamheten bedrivs utifrån en sektorsroll som preciseras av fem ansvarsområden: - kvalitet i livsmedelskedjan, - djurhållning, djurhälsa och djurskydd, - skog, skogsbruk och förädling av skogsråvaran, - naturresurser för landsbygdsutveckling, rekreation och fritid samt - landskapsplanering och markanvändning. Den nya fakultetsorganisationen med fyra ortsbunda fakulteter som trädde i kraft har implementerats. Syftet med denna var att uppnå en effektiv intern organisation och att snabbare kunna möta omvärldens krav på förändring och förnyelse. Fakulteterna arbetar nu vidare med organisationsutvecklingen och ett arbete med att ta fram strategier för verksamheten pågår. Totalt för perioden har SLU redovisat 488 avlagda examina, vilket innebär att SLU väl uppfyller fastställt mål. Regeringen har som mål för angett att av de professorer som nyanställs skall vara kvinnor. rekryterades 17 professorer och 43 personer befordrades till professor. Av de rekryterade var 7 kvinnor och av de befordrade var 8 kvinnor. Totalt var andelen kvinnor av SLU:s nya professorer . SLU har således inte uppnått jämställdhetsmålet för professorer. Mer än hälften av de forskarstuderande som har en doktorandanställning är kvinnor, vilket torde öka SLU:s möjligheter att närma sig målet för andelen nyrekryterade kvinnliga professorer. SLU har, förutom verksamhetsgrenarna grundläggande högskoleutbildning samt forskning och forskarutbildning, en tredje verksamhetsgren, fortlöpande miljöanalys. Ett arbete pågår för att utveckla ett nationellt system för rapportering av markanvändning och kolsänkor enligt klimatkonventionen och Kyotoprotokollet. Flera av SLU:s miljöövervakningsprogram är centrala komponenter i systemet. Ett webbaserat verktyg för bedömning av försurning av sjöar och vattendrag är under utveckling. Artdatabanken har kommit med en ny sammanställning över hotade och missgynnade växter, svampar och djur i , den s.k. Rödlistan. Ansvaret för Artportalen, som är en databas för inrapportering av fynd av arter, har överförts från till Artdatabanken. Särskilda medel har anvisats till Artdatabanken via anslaget till SLU, bl.a. för att koordinera och driva Svenska artprojektet. Projektet beräknas pågå och kommer att resultera i publicering av ett populärvetenskapligt bokverk omfattande ca 100 volymer. SLU har haft en negativ finansiell resultatutveckling. Den ekonomiska redovisningen har stramats upp och stora omställningsåtgärder har vidtagits. Kostnader för uppsägningar kommer även att belasta resultatet, men prognosen för bokslutet för pekar mot ett positivt resultat. Inom SLU pågår ett arbete med att ta fram strategier för verksamheten. Regeringen har för avsikt att i anslutning till denna genomlysning se över SLU:s roll i högskolesystemet och sektorsrollen. I enlighet med förslagen i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) har anslaget ökats med för , med ytterligare för samt med ytterligare för . Förstärkningen bör ge SLU ökade möjligheter att utveckla goda forskningsmiljöer och att göra strategiska prioriteringar. Inom Movium, som är en centrumbildning inom SLU, bedrivs verksamhet i syfte att bl.a. utveckla kunskapen om stadens utemiljö. Barns utemiljö ingår som en del i denna verksamhet. Mot bakgrund härav överförs från det under utgiftsområde 10 uppförda anslaget 19:6 till anslaget 25:1 för att finansiera att ett nationellt samordningsansvar för kunskapsutveckling och kunskapsspridning som rör barns och ungas utemiljöer åläggs Movium. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av anslag företrädesvis avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 25:1 för . Som en allmän förstärkning av anslaget föreslår liberalerna i motion 2005/06/MJ526 (fp) att anslaget höjs med utöver regeringens förslag (yrkande 5 delvis). Eftersom motsätter sig regeringens förslag om en extra satsning på Artdatabanken föreslås i motion 2005/06:MJ546 (c) en sänkning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 2 delvis). I motion 2004/05:MJ480 (c) anförs att utvärderingen av sektorsansvar även bör innefatta universitets roll i samband med växtförädling och sortprovning. Det är enligt motionärerna orealistiskt att skall kunna ha ett växtförädlingsprogram för alla viktiga grödor. Eftersom våra grannländer har likartade problem är det naturligt att i de här berörda frågorna ha ett samarbete med våra grannländer med likartade klimatförhållanden. I ett sådant nordiskt samarbete bör SLU medverka, eftersom det i vårt land närmast är där som växtförädlingen hör hemma. I samband med den utvärdering av s.k. sektorsansvar inom lantbruksområdet som aviserats i årets budgetproposition bör därför även frågor om roll i samband med växtförädling och sortprovning beaktas. Enligt motion 2005/06:MJ519 (fp) bör SLU:s sektorsansvar i budgeten klargöras.Motionärerna anför att SLU är det enda universitet vars verksamhet inte sorterar under utan direkt under . Om verksamheten även i fortsättningen skall vara kvar under bör regeringen klarlägga i vilka frågor har ett speciellt nationellt ansvar gentemot sina näringar. Detta borde också tydliggöras genom att i budgeten öronmärka pengar till sektorsansvaret, dvs. samverkan med näringen och myndigheterna. Regeringen bör låta se över frågan (yrkande 33). I motion 2005/06:MJ396 (c, m, fp, kd) begärs inrättandet av en professur vid SLU i till minne av , med inriktning på innovationer och nytänkande inom växtodlingsområdet.En sådan professur skulle enligt motionärerna ge fortsatta förutsättningar för sektorsforskning, för underlag för yrkesutbildningar och för en aktiv roll i dialogen med lantbrukssektorn. En förstärkning av basresurserna för sektorsrollen vid SLU i skulle dessutom öka utvecklingspotentialen och ytterligare stimulera samarbete inom det västsvenska universitets- och högskolesamarbetet, VUS. I motion 2005/06:MJ213 (m) påtalas behovet av att kvaliteten i veterinärutbildningen upprätthålls genom en tillräckligt omfattande klinisk tillämpning av djursjukvård dygnet runt.Det framhålls i motionen som ett starkt nationellt intresse att SLU får uppdraget att fortsätta bedriva djursjukvård även så att veterinärutbildningen kan behålla sin tidigare kvalitetsnivå (yrkande 1).I dag beslutar universiteten själva om hur mycket av de sammanlagda resurserna som skall gå till olika verksamhetsområden, vilket innebär att tilldelningen av resurser till veterinärmedicin konkurrerar med annan verksamhet på SLU. Om även skall kunna ha veterinärer med hög kompetens, bedriva en bra djursjukvård samt leva upp till djurskyddslagen måste veterinärutbildningen garanteras vissa resurser på samma sätt som läkarutbildningen. Regeringen måste skyndsamt utreda möjligheten att öronmärka pengar till veterinärutbildningen (yrkande 2). Enligt motion 2004/05:MJ505 (kd) bör ett tredje år införas på den hippologiska högskoleutbildningen (yrkande 13).En utredning bör genomföras för att undersöka möjligheten att finansiera den hippologiska högskoleutbildningen på samma sätt som övrig högskoleutbildning (yrkande 14). Detta yrkande återkommer i motion 2005/06:MJ528 (kd) yrkande 9. I motionerna 2004/05:MJ505 (kd) och 2005/06:MJ528 (kd)begärs att regeringen ekonomiska vårproposition anslår extra medel till unghästutbildning och att medlen bör riktas mot utbildning av ridinstruktörer. Därigenom skulle enligt motionärerna största möjliga antal utbildade hästar per investerad krona erhållas (yrkandena 16 respektive 11).Hovslagarutbildningen tas upp i motionerna 2004/05:MJ505 (kd) och 2005/06:MJ528 (kd). Nuvarande studiemedelsberättigande utbildning bör utvidgas med lärlingsutbildning. Handledningen måste på något sätt vara knuten till läroanstalten, men eftersom många lärlingar är vuxenstuderande måste det finnas möjlighet till distansundervisning (yrkandena 15 respektive 10). anför i motion 2004/05:MJ497 (kd) att skall begära att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om hur behovet av en eftergymnasial yrkesutbildning för jord- och skogsbrukets behov skall tillgodoses när den interkommunala ersättningen avvecklas (yrkande 45). I och med att beslutat att systemet med interkommunal ersättning för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar skall avvecklas försvinner förutsättningarna för dessa utbildningar. Högskoleutbildning är inte alltid önskad eller motiverad och kvalificerad yrkesutbildning (KY) är ett svårgenomförbart alternativ för småföretag inom jordbruket och skogsbruket. Därför uppkommer behovet av statligt finansierad eftergymnasial yrkesutbildning inom naturbruket. Utbildningen skall komplettera KY och vara väl anpassad till näringens säsongsvariationer, företagens storlek, arbetssätt och andra särskilda förutsättningar. Även i motion 2004/05:MJ512 (s) tas frågan upp om behovet av eftergymnasial yrkesutbildning inom jord- och skogsbruk. Det är enligt motionären av stor vikt att regeringen skyndsamt utarbetar ett förslag om hur behovet av riksrekryterande eftergymnasial yrkesutbildning för jord- och skogsbrukets behov kan tillgodoses när den interkommunala ersättningen avvecklas. I motion 2005/06:MJ519 (fp) begärs en översyn av den skogliga utbildningen för att säkra och möta framtida behov inom skogsområdet samt för att säkra finansieringen av starka svenska forskningsinstitutioner.I översynen bör också problemet att erhålla praktikplatser för gymnasieungdomar belysas.