bet · GT01UbU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Utskottet har ingen annan uppfattning . Nedläggning av Myndigheten för Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om nedläggning av Myndigheten för . Jämför reservation 24 (kd). föreslår i motion 2005/06:Ub556 yrkande 1 att Myndigheten för läggs ned. Man menar att i stället bör ges ett större helhetsansvar. bör avslå motionsyrkandet. Enligt utskottets uppfattning finns det behov av en särskild myndighet för att stödja och samordna den IT-stödda distansutbildningen. F o r s k n i n g s p o l i t i k 5 Nationella och internationella forskningsresurser m.m. Politikområdet Forskningspolitik omfattar anslag till nationell och internationell forskning, till infrastruktur för forskning i form av bibliotek, arkiv och datanät, till etikprövning samt till nationell kontakt- och utvecklingsverksamhet som gäller EU:s forskningssamarbete. Inom utgiftsområde 16 hänförs till politikområdet Forskningspolitik anslagen 26:1-26:11 som avser , , , Kungl. , , Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU, Sunet, , Regionala etikprövningsnämnder samt Särskilda utgifter för forskningsändamål. Anslag som tillhör politikområdet finns också under utgiftsområdena 9, 17, 20, 22 och 24 som behandlas av socialutskottet, kulturutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, trafikutskottet respektive näringsutskottet. I den övergripande resultatredovisningenför politikområdet konstaterar regeringen i propositionen att är ett av de länder som avsätter mest resurser för forskning och utveckling. Staten och de forskningsstiftelser som bildats av löntagarfondsmedel avsatte för FoU 2004, vilket motsvarar av BNP. Vidare konstateras att produktiviteten är hög och att tillsammans med tillhör de länder som publicerar flest artiklar per capita i internationellt erkända tidskrifter. Merparten av artiklarna hör till de medicinska och naturvetenskapliga områdena. Även avseende antalet citeringar hävdar sig mycket väl. Vad gäller europeiskt forskningssamarbete så löper EU:s sjätte ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Det svenska deltagandet har fortsatt att öka, och de svenska forskarna tar allt oftare på sig rollen som koordinator. avgift till EU utgör av medlemsländernas avgifter till unionen, men inom ramprogrammet går av EU:s finansiella bidrag till svenska deltagare. De nya formerna för samarbete som lanserades vid starten av det sjätte ramprogrammet och som bl.a. innehåller större projekt har inte påverkat det höga svenska deltagandet. Av totalt 1 552 pågående projekt har 356 svenskt deltagande. IT och livsvetenskap är de områden inom ramprogrammet där svenska forskare deltar mest. Om stöd till grundläggande forskning som finansieras via redovisar propositionen att antalet ansökningar till rådet ökade 2004. minskade antalet beviljade ansökningar till . Den lägsta beviljningsgraden hade för humaniora och samhällsvetenskap, men eftersom rådet minskat projektbidragens storlek ökade ändå beviljningsgraden från till . för medicin beviljade av ansökningarna, medan för naturvetenskap och teknikvetenskap hade en beviljningsgrad på . Den utbildningsvetenskapliga kommittén valde att ge relativt stora bidrag och redovisar en beviljningsgrad om . redovisar andelen nya bidragsmottagare. I genomsnitt var nya bidragsmottagare 2004, dvs. mottagarna hade inte ansökt om medel 2003. Förnyelsen var högst inom humaniora och samhällsvetenskap och minst inom medicin, naturvetenskap och teknik där omkring en tredjedel av de beviljade ansökningarna var nya. Forskningsområden där genomförde eller påbörjade utvärderingar var kemiteknik, meteorologi, olika delområden inom utbildningsvetenskap samt vårdvetenskap. genomförde en utlysning av bidrag till starka forskningsmiljöer. Utlysningen skedde parallellt med liknande utlysningar hos , och . Vad gäller insatser för yngre och nydisputerade forskare redovisar bl.a. att man finansierade 45 forskarassistenter inom humaniora och samhällsvetenskap, 112 forskarassistentanställningar inom medicin, 143 inom natur- och teknikvetenskap samt 5 inom utbildningsvetenskap. De forskningsfinansierande myndigheterna skall arbeta för jämställdhet samt för en jämnare könsfördelning inom den egna beredningsorganisationen och vid fördelning av forskningsstöd. Vad gäller könsfördelningen i beredningsorganisation så varierar den mellan olika ämnesområden. Inom humaniora och samhällsvetenskap, medicin samt utbildningsvetenskap är andelen kvinnor och män inom intervallet . Beredningsgrupperna för naturvetenskap och teknik har däremot en könsfördelning där i genomsnitt är män. har ett nationellt ansvar för övergripande information om forskning och forskningsresultat. Informationsverksamheten vid rådet har genomgått en omstrukturering. Strategin som man valt avseende den nationella forskningsinformationen är att skapa och stödja infrastrukturer där andra aktörer kan agera. En stark infrastruktur för forskning är nödvändig för att skall kunna hävda sig i den internationella forskningsfronten. För att få överblick och kunna göra analyser av behovet av sådan infrastruktur har bildat en särskild kommitté. I kommittén kan därefter en samlad prioritering av behovet av infrastruktur göras. Riktigt stora infrastrukturer är dock alltför kostsamma för att ett enskilt land skall kunna finansiera dem. Genom samarbete med andra länder kan i stället betala en del av kostnaderna. Via medlemskap i organisationer får svenska forskare då tillgång till avancerad utrustning. Kostnaderna för medlemskap i dessa organisationer har ökat , bl.a. för deltagande i den internationella kärnforskningsorganisationen . Vid bedrivs forskning inom rymdfysik, atmosfärsfysik och rymdteknik. Institutet har disponerat extra medel för att klara ökade kostnader för lokaler och forskningsprogram. Genom samarbeten med tekniska högskola och erhålls nu extern finansiering av institutets kostnader, och tillsammans med besparingar skall institutet nu kunna nå en balanserad budget. (KB) är och skall samla in, bevara och tillhandahålla det svenska trycket. KB skall även samordna och utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning. har ett sekretariat för ABM-centrum (arkiv, bibliotek, museer) inrättats vid . ABM-centrum är ett samarbete med , , och och fokuserar särskilt på att stimulera utvecklingen av myndigheternas digitaliseringsarbete. Etikprövning av forskning som avser människor görs av regionala etikprövningsnämnder i , , , , och . De regionala nämndernas beslut kan överklagas till . Handläggningstiden för en ansökan till de regionala nämnderna har i genomsnitt varit . inkom drygt 3 000 ärenden till de regionala etikprövningsnämnderna. Flest ärenden inkom till i (ca 1 100), medan i hade lägst antal ärenden (knappt 200). Drygt 400 ansökningar gällde klinisk läkemedelsprövning. Cirka 40 ärenden inkom till . Antalet ärenden till nämnderna blev färre än beräknat, vilket medförde att även avgiftsinkomsterna blev lägre än planerat. 26:1 : Forskning och forskningsinformation Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, 2 , för under anslaget 26:1 : Forskning och forskningsinformation samt avslå motionsyrkandet. bör också bemyndiga regeringen att för ramanslaget 26:1 Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst , högst och högst . Anslaget avser stöd till forskning, forskningsinformation och vetenskaplig utrustning. Det används även för internationellt forskningssamarbete, utvärderingar, beredningsarbete, resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Regeringen föreslår att under detta anslag för anvisar 2 . Jämfört med 2005 tillförs anslaget till följd av pris- och löneomräkning (). Anslaget 26:1 minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. I enlighet med regeringens bedömning i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) föreslås anslaget öka med . Medlen har tidigare redovisats under anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål. har bl.a. till uppgift att ansvara för en nationell funktion för forskningsbaserat datamaterial inom samhällsvetenskap och humaniora. För detta ändamål förs från anslaget 25:26 : Forskning och forskarutbildning till anslaget 26:1 : Forskning och forskningsinformation. Anslaget avses bli fördelat på anslagsposter enligt följande: Anslagets fördelning på anslagsposter Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning Natur- och teknikvetenskaplig forskning Nytillskottet på fördelas på anslagsposterna på följande sätt. Anslagspost 1 tillförs för forskning om kultur och hälsa. Anslagspost 2 tillförs för medicinsk forskning, och anslagspost 3 tillförs för teknikvetenskaplig forskning. 5 tillförs för starka forskningsmiljöer, för satsningar på meriteringsanställningar, för forskarskolor samt för forskning till stöd för miljö och hållbar utveckling. De medel som fördelar till forskning är oftast av långsiktig karaktär. Rådet bör därför enligt regeringen för ges möjlighet att fatta beslut om stöd till forskning och vetenskaplig utrustning som innebär åtaganden för kommande budgetår. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att fatta beslut som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter om högst 2 , högst 1 , högst , högst och högst . I motion 2005/06:Ub409 (s) anförs vikten av goda konkurrensförutsättningar för samtliga lärosäten när medlen till starka forskningsmiljöer fördelas. Det motionen specifikt syftar på är att valt att begränsa de olika lärosätenas möjligheter att skicka in ansökningar. De mindre och medelstora lärosätena anses bli särskilt hårt drabbade av detta. Motionärerna menar vidare att detta kan innebära att några av de bästa projekten i landet inte kommer att kunna få stöd. En annan tänkbar följd är att forskare tvingas byta lärosäte för att kunna söka medel för starka forskningsmiljöer. Motionärerna menar att detta inte kan ha varit avsikten med stödet och anför därför att denna typ av begränsningar inte bör användas vid utlysningar om stöd till starka forskningsmiljöer. Utskottet anser att bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet under anslaget 26:1 : Forskning och forskningsinformation. bör också bemyndiga regeringen att för ramanslaget 26:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst , högst och högst . bör enligt utskottets mening avslå motionen om ett tillkännagivande rörande begränsningar av ansökningar för starka forskningsmiljöer. Enligt instruktion (SFS 2000:1199 4 §) får rådet utfärda riktlinjer för sin egen, ämnesrådens och Utbildningsvetenskapliga kommitténs medelsfördelning. Generellt gäller för verksamhet att stöd skall ges till forskning av högsta vetenskapliga kvalitet (1 §). Utskottet utgår från att detta har gällt också för den aktuella medelsfördelningen. Utskottet utgår också från att fortlöpande prövar formerna för denna verksamhet även med avseende på fördelningen mellan små och stora högskolor. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 26:2 : Förvaltning. Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget avser förvaltningskostnader för . Anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning (2,). Anslaget föreslås minska med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. U t s k o t t e t anser att bör anvisa föreslaget belopp. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 26:3 Rymdforskning. bör också lämna regeringen begärt bemyndigande att för detta anslag besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst , högst och högst . Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget utnyttjas för den obligatoriska avgiften till ESA:s vetenskapliga program, för avtalsbundna andel av det internationella driftsbidraget till samt för projektstöd till svenska forskare för deltagande i nationell och internationell grundforskning inom rymdområdet. Anslaget disponeras av Rymdstyrelsen. I enlighet med regeringens bedömning i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) föreslår regeringen att anslaget tillförs 2006. Anslaget föreslås öka med till följd av pris- och löneomräkning (). Anslaget föreslås minska med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Den grundläggande forskning som finansieras via anslaget till rymdforskning bedrivs vanligen i form av fleråriga projekt. Resursnivån för vetenskapsprogrammet inom fastställs också i taget. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter om högst , högst , högst , högst och högst . U t s k o t t e t anser att bör anvisa föreslaget belopp och ge regeringen det begärda bemyndigandet. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 26:4 . Propositionen och utskottets ställningstagande () bedriver forskning och utveckling, utbildning samt mät- och registreringsverksamhet inom främst rymdfysik, atmosfärfysik och rymdteknik. Regeringen föreslår att under anslaget 26:4 anvisar för . I förslaget ingår en pris- och löneomräkning på (). Anslaget föreslås minska med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Institutet har tilldelats extra medel under anslaget Särskilda utgifter för forskningsändamål för att bl.a. klara ökade lokalkostnader. Medlen har trappats ner successivt från 8 miljoner till . Tillsammans med besparingsåtgärder och ökad externfinansiering kan institutet nu nå balans i budgeten. U t s k o t t e t föreslår att för anvisar det av regeringen begärda beloppet under anslaget 26:4 . Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:5 Kungl. Propositionen och utskottets ställningstagande (KB) är . KB samlar in, bevarar och tillhandahåller det svenska tryckta ordet och förvärvar viss utländsk litteratur om . Myndighetens uppgifter baseras på lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. KB främjar också informationsförsörjningen till svensk forskning, genom bl.a. det nationella databassystemet Libris och genom insatser för att utveckla och förvalta ansvarsbibliotek inom olika ämnesområden. Regeringen föreslår att under anslaget 26:5 Kungl. Som en resursförstärkning för utvecklingsarbete föreslår regeringen att anslaget ökas med . Anslaget ökas även med till följd av pris- och löneomräkning (1,). Anslaget minskas med på grund av en generell reduktion av anslag företrädesvis avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. U t s k o t t e t föreslår att anvisar det föreslagna beloppet under anslaget 26:5 Kungl. Utskottets förslag i korthet bör för anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , under anslaget 26:6 . Propositionen och utskottets ställningstagande främjar svensk polarforskning genom att delta i planeringen av vetenskapliga expeditioner till och samt svara för den logistik och utrustning som krävs för expeditionerna. Sekretariatet är också ansvarig myndighet för prövning av tillstånd för vistelse i och tillsynsutövning över svensk verksamhet i . Regeringen föreslår att under anslaget 26:6 för anvisar . Pris- och löneomräkning medför att anslaget ökar med (1,). Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. U t s k o t t e t föreslår att anvisar det föreslagna beloppet. 26:7 Främjande och analys av forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU m.m. Utskottets förslag i korthet bör för anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , under anslaget 26:7 Främjande och analys av forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU m.m. Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget benämndes tidigare Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU. Medlen får användas för verksamhet som syftar till att främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling genom att erbjuda information och rådgivning i frågor som rör svensk medverkan i dessa program. Medlen får även användas till utvärdering och statistik avseende det svenska deltagandet i programmen. Vidare får medlen användas till kostnader relaterade till att vara nationellt kontaktorgan för Europeiska kommissionen för frågor som rör samarbetet inom EU:s ramprogram. delade regeringens bedömning i proposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:ÚbU15, rskr. 2004/05:289) att Rådet för forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU (EU/) skall avvecklas och att verksamheten fr.o.m. skall inordnas som ett sekretariat i Verket för innovationssystem (). Regeringen avser att återkomma ekonomiska vårproposition med förslag om att verksamheten överförs till utgiftsområde 24 Näringsliv och att anslaget avvecklas och medlen i stället tillförs förvaltningsanslag. Regeringen föreslår att under anslaget 26:7 Främjande och analys av forsknings- och utvecklingssamarbete inom EU m.m. anvisar . Pris- och löneomräkning medför en ökning av anslaget på (1,). Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. U t s k o t t e t föreslår att anvisar det föreslagna beloppet. Utskottets förslag i korthet bör för anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , under anslaget 26:8 SUNET. Propositionen och utskottets ställningstagande SUNET () är ett datanätverk för överföring av elektronisk information som binder samman i första hand universitet och högskolor, men också vissa folkbibliotek och länsmuseer. SUNET finansieras genom detta anslag samt genom avgifter från högskolor och universitet. Avgifterna skall täcka de kostnader som ej täcks av anslaget. Anslaget disponeras av . Regeringen föreslår att under anslaget 26:8 SUNET för anvisar . Genom pris- och löneomräkning ökas anslaget med (). Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av anslag företrädesvis avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. U t s k o t t e t föreslår att anvisar det föreslagna beloppet. Utskottets förslag i korthet bör för anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , under anslaget 26:9 . Propositionen och utskottets ställningstagande är en myndighet som prövar överklagande av beslut som fattats av de sex regionala nämnderna för etikprövning av forskning som rör människor. Nämnden utövar dessutom tillsyn över efterlevnaden av lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor samt de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Regeringen föreslår att under anslaget 26:9 för anvisar . Beloppet har pris- och löneomräknats med (1,). Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av anslag företrädesvis avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. U t s k o t t e t föreslår att anvisar det föreslagna beloppet. Utskottets förslag i korthet bör för anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , under anslaget 26:10 Regionala etikprövningsnämnder. Propositionen och utskottets ställningstagande De regionala etikprövningsnämnderna är sex myndigheter som fattar beslut avseende etikprövning av forskning som rör människor. Myndigheterna finansierar sin verksamhet genom avgifter som redovisas på inkomsttitel. Eftersom verksamheten ännu är förhållandevis ny finns en osäkerhet i beräkningen av anslagsförbrukning och avgiftsintäkter. Regeringen föreslår att under anslaget 26:10 Regionala etikprövningsnämnder för anvisar . Anslaget har pris- och löneomräknats med . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. U t s k o t t e t föreslår att anvisar det föreslagna beloppet. 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål Utskottets förslag i korthet bör för anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , under anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål. Ett motionsyrkande med förslag om annat anslagsbelopp bör därmed avslås. Jämför särskilt yttrande 7 (kd). Anslaget avser bidrag till forskningsverksamhet och vissa särskilda utgifter inom forskningsområdet. Regeringen föreslår att under anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål för anvisar . Anslagsbeloppet har pris- och löneomräknats med (). Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Medel som tidigare förts eller avsetts föras till anslaget är fördelade på andra anslag i enlighet med det som har redovisats i den forskningspolitiska propositionen. Från anslaget föreslår regeringen att förs till anslaget 26:5 Kungl. för utvecklingsinsatser inom ramen för digitaliseringsverksamhet och inrättande av ett nätbibliotek. Regeringen avser att fördela anslaget på följande organisationer: - Medelhavsinstituten i , och - Vetenskap och allmänhet. Av anslaget avses ställas till regeringens förfogande. Motionen och utskottets ställningstagande vill enligt motion 2005/06:Ub556 yrkande 2 bl.a. minska anslaget med . U t s k o t t e t föreslår att anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet och avslår motionsyrkandet i denna del. Organisationen för finansiering av medicinsk forskning Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om införande av ett nationellt och medicin. Jämför reservation 25 (m, fp, kd, c). Moderata samlingspartiet, , och () skriver i motion 2005/06:Ub346 yrkande 11 att de vill utveckla för medicin inom till ett nationellt och medicin. Syftet är att kraftsamla kring strategiska forskningsområden såsom bioteknik, bioinformatik, klinisk forskning samt IT inom hälso- och sjukvården. Även Moderata samlingspartiet anför i motion 2005/06:So424 yrkande 19 att det bör bildas ett nytt nationellt och medicin. De myndigheter som var och en för sig finansierar olika delar av forskningen inom medicin, bioteknik, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg samt arbetsmiljö kan slås samman till en enda forskningsfinansiär. Också motion 2005/06:Ub314 (fp) yrkande 5 framhåller att ett nationellt och medicin bör bildas och tillägger att detta kan förläggas på . Utskottet föreslår att avslår yrkandena. Det som motionärerna föreslår skulle innebära en betydande förändring av den myndighetsstruktur för forskningsfinansiering som finns . Sådana förändringar bör enligt utskottet endast genomföras efter grundlig utredning och remissbehandling. Regeringen har i sin forskningspolitiska proposition (prop. 2004/05:80) annonserat att man avser att genomföra en utvärdering av organisationen för forskningsfinansiering. Organisationen för utbildningsvetenskaplig forskning Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om medfinansiering av utbildningsvetenskaplig forskning. Jämför reservationerna 26 (kd) och 27 (v). I motion 2005/06:Ub534 (kd) yrkande 14 förordas att man skall ta bort kravet på att lärosätena skall medfinansiera forskning som får finansiellt stöd från (). Motionären menar att detta inte är ett normalt krav vid statlig forskningsfinansiering och tillägger att UVK i stället bör tillföras ytterligare medel för att inte den totala forskningsvolymen skall minska. Enligt motion 2005/06:Ub490 (v) bör dock kravet på lärosätenas medfinansiering tillämpas på ett strikt sätt (yrkande 1). Motionärerna menar att lärosätena inte tycks ha accepterat och därför inte heller fullföljt kraven på omdisponering av medel till det utbildningsvetenskapliga området.