bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — I motionen föreslår motionärerna dessutom att inga avverkningar skall ske i områden som bedömer ha höga naturskyddsvärden (yrkande 3). måste se till landskaps- och helhetsperspektiv snarare än att fokusera på enskilda arter eller isolerade områden anförs det i motion 2004/05:MJ38 (mp, -). En långsiktigt hållbar naturvård måste arbeta med lokalbefolkning och markägare (yrkande 74). Dessutom efterlyser motionärerna en ökad flexibilitet vid valet av bevarandeinstrument (yrkande 75). Utskottet konstaterar att det krävs en avsevärd intensifiering av åtgärder för att delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark skall nås och att takten i genomförandet av områdesskyddet måste öka genom en tydligare strategi inklusive prioriteringar, utökade resurser och ett effektivare arbete. har stora insatser gjorts för att förbättra kunskapsläget när det gäller värdefulla skogar. har genomfört den s.k. nyckelbiotopsinventeringen, värdefulla skogar på statens mark har inventerats, och det har även genomförts en inventering av urskogsartade skogar på all skogsmark (5339-5345, dnr M2004/595/Na). Utskottet konstaterar att detta sammantaget har medfört ett avsevärt förbättrat kunskapsläge. kan konstateras att kunskapen är långt ifrån fullständig. Det finns ett fortsatt behov av att på medellång och lång sikt ytterligare förbättra kunskapen. Regeringen erinrar i propositionen om den tillsatta utredningen med uppdrag att se över och lämna förslag om hur kunskapsuppbyggnaden om biologiska förhållanden kan förstärkas och effektiviseras (dir. 2004:144). Utskottet utgår från att regeringen kommer att återkomma till denna fråga då beredningen kommit längre. I detta sammanhang vill utskottet framhålla den av och redovisade nationella strategin för formellt skydd av skog (dnr 310-419-04). Strategin riktar sig till länsstyrelser, skogsvårdsstyrelser, kommuner, markägarorganisationer, skogsbrukets aktörer, ideella organisationer samt andra berörda. Den utgör grunden för de länsvisa strategier som länsstyrelserna och skogsvårdsstyrelserna utarbetar för det fortsatta arbetet med formellt skydd inom delmål 1 i Levande skogar. Syftet med strategin är att lägga fast en kostnadseffektiv väg att nå det statliga betinget av delmål 1, utifrån bl.a. tillgänglig kunskap om skogsbiologiska värdekärnor, lösningar för skydd och förvaltning men även kunskap om andra värden som friluftsliv och kulturvärden. En viktig del i strategin kommer att vara att den lägger fast en regional fördelning av det formella skyddet, fördelat på såväl fyra skogliga regioner som de olika bevarandeformerna. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att det är nödvändigt med en sådan geografisk fördelning av de statliga insatserna så att det kan säkerställas att biologisk mångfald knuten till skogliga miljöer bevaras i alla delar av landet efter de förutsättningar som råder. Enligt utskottets mening är motionerna 2003/04:MJ409 (kd) yrkande 4, 2004/05:MJ25 (v) yrkandena 1-3, 2004/05:MJ33 (fp) yrkandena 6 och 7, 2004/05:MJ439 (v, -) yrkandena 2 och 3, 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 38 och 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 34 därmed tillgodosedda. Markägarens intressen vid områdesskydd och flexibiliteten i bevarandeinstrumentet har varit föremål för utskottets ställningstagande bl.a. i bet. 2001/02:MJU24 i vilket utskottet behandlade regeringens skrivelse 2001/02:173 En samlad naturvårdspolitik. Utskottet instämde i regeringens uppfattning om vikten av lokala dialoger och att på ett tidigt stadium förankra naturvården bättre hos alla berörda aktörer inklusive brukare samt att processen bör präglas av öppenhet, lokal dialog och deltagande. Informationsutbyte bör ske mycket tidigt och kontinuerligt genom hela processen, och ett utåtriktat arbetssätt bör eftersträvas vid genomförandet. Delaktighet och samsyn kring målen för bevarandet är en avgörande förutsättning för den långsiktiga framgången med områdesskyddet. Förslag till reservatsbeslut med tillhörande skötselplaner bör utvecklas i nära samråd med berörda intressenter. I sin skrivelse redogör regeringen också för det arbete med naturvårdsavtal som skogsvårdsorganisationen har utfört . I strävan att nå miljökvalitetsmålet kan avtalen enligt regeringen ses som ett nytt arbetssätt och som ett komplement till främst naturreservat, biotopskyddsområden och generell naturhänsyn vid alla skogsbruksåtgärder. Begreppet naturvårdsavtal avser sådana avtal som träffas mellan staten genom och skogsägaren i syfte att bevara och utveckla ett områdes naturvärden. Avtalet tecknas , mestadels , och skogsägaren får en ersättning som delvis täcker värdet av vad denne avstår. Avtal kan träffas med både fysiska och juridiska personer. Utskottets uppfattning att arbetsformerna vid genomförande av områdesskydd bör utvecklas i riktning mot öppenhet och dialog samt god information tidigt i processen kvarstår. Motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 74 och 75 avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Delmål 2 om förstärkt biologisk mångfald Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (mp, -) med förslag om ett reviderat delmål 2. Dessutom avstyrker utskottet fyra motionsyrkanden (v, mp, -) med olika förslag om bl.a. ökad andel fältbesök före en avverkning, resurser för skydd och skötsel av skog samt om mängden död ved. Jämför reservation 104 (mp). Delmål 2 om förstärkt biologisk mångfald har följande lydelse: Mängden död ved, arealen äldre lövrik skog och gammal skog skall bevaras och förstärkas på följande sätt: - Mängden hård död ved skall öka med i hela landet och med avsevärt mer i områden där den biologiska mångfalden är särskilt hotad. - Arealen äldre lövrik skog skall öka med . - Arealen gammal skog skall öka med . - Arealen mark föryngrad med lövskog skall öka. Regeringen bedömer att förutsättningarna för att nå målen för hård död ved, äldre lövrik skog och gammal skog är goda. Därutöver krävs det fortsatta långsiktiga och riktade insatser i form av kunskapsuppbyggnad, rådgivning och information om delmålet skall nås. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) föreslås ytterligare två bisatser till delmålet, dels om att arealen ädellövskog skall öka kontinuerligt, dels om att arealen sumpskogar skall bibehållas och gärna öka (yrkande 76). Motionärerna anser vidare med tanke på att det råder en stor eftersläpning av skötseln av skogliga reservat att det bör beskrivas hur skötsel av reservat och biotopskydd framgent skall finansieras (yrkande 77). Dessutom vill motionärerna öka möjligheterna för skogsvårdsorganisationen att göra fältbesök före avverkning (yrkande 78). Härutöver föreslår motionärerna att 29 § skogsvårdslagen ändras så att en större mängd död ved skall få lämnas i skogen (yrkande 79). Regeringen bör enligt motion 2003/04:MJ426 (v) ge i uppdrag att komma med förslag till skärpningar och förtydligande av miljömålet som handlar om mängden död ved i syfte att öka andelen död ved i skogen. Regeringen anför i propositionen att i arbetet med att nå måluppfyllelse särskild uppmärksamhet bör ges åt ädellövskogarna och då särskilt sådana med höga naturvärden. Enligt propositionen bedöms även sumpskogarna generellt ha stort värde för biologisk mångfald, och regeringen framhåller att de omfattas av den nationella strategi som skall tas fram i enlighet med delmål 1 under Myllrande våtmarker som sumpskogarna bör ges uppmärksamhet i arbetet mot måluppfyllelse av det nu aktuella delmålet. Detta innebär enligt utskottets uppfattning att syftet med motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 76 är tillgodosett. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottet anser att det är angeläget att diskussionen om vilka åtgärder som krävs för bevarande av biologisk mångfald i skogslandskapet förs i ett bredare sammanhang, inte minst mot bakgrund av de omfattande effekterna på skogen i av stormen . Frågor om inriktningen av framtidens skogsbruk ur ett riskperspektiv kommer enligt vad utskottet erfarit att belysas inom ramarna för de regeringsuppdrag som lagts till med anledning av stormen. Genom fortsatta långsiktiga och riktade insatser inom forskning, rådgivning och information kan delmålet om förstärkt biologisk mångfald nås trots att mätbara effekter i många fall blir synbara först . Det är en angelägen uppgift för den nationella miljöövervakningen att följa upp detta delmål. Regeringen anför i propositionen att det krävs ett fortsatt stöd från skogsvårdsorganisationen till skogsägarna genom rådgivning och information som syftar till kunskapsuppbyggnad och ökad förståelse. Att öka kunskapen om tillståndet för biologisk mångfald i skogen bl.a. genom att utveckla lämpliga indikatorsystem är en angelägen fråga för myndigheterna. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning och avstyrker motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 77 och 78. Enligt regeringen är utvecklingen av volymen hård död ved och arealen äldre lövrik skog hitintills signifikant positiv. Om nuvarande trender håller i sig kommer målen enligt regeringen att nås med viss marginal. Håller nuvarande trender i sig kommer även målet om gammal skog att nås, även om ökningen inte är statistiskt säkerställd. Det framgår vidare av delbetänkande Skog till nytta för alla? (SOU 2005:39) att gör bedömningen att målet hård död ved "högst sannolikt" kommer att nås. Den avgörande faktorn för detta är emellertid, enligt bedömning, i hur stor utsträckning skogsbruket kommer att tillvarata den volym träd som dör spontant i skogarna. Vidare anser att kunskapen om och förståelsen för betydelsen av hård död ved för den biologiska mångfalden måste öka bland de vedhuggare som "tar hand om" döda träd som har lämnats kvar efter en avverkning. anser att det sannolikt behövs riktad rådgivning mot vedhuggarna på detta tema. betonar också att balansen mellan en ökad volym hård död ved och skogsskadefrågorna måste följas noggrant även i fortsättningen. Enligt utskottets uppfattning finns det ingen anledning att anta att de iakttagelser redovisat inte skulle beaktas i det fortsatta arbetet. Därmed anser utskottet att syftet med motionerna 2003/04:MJ426 (v, -) och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 79 är tillgodosett. Delmål 3 om skydd för kulturmiljövården Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag (mp, -) om ökad tillgänglighet av natur- och kulturvärdesinformation. Jämför reservation 105 (mp). Delmål 3 om skydd för kulturmiljövården har följande lydelse: Skogsmarken skall brukas på ett sådant sätt att fornlämningar inte skadas och så att skador på övriga kända värdefulla kulturlämningar är försumbara . Regeringen anser att det är angeläget med extra insatser till skydd och utveckling av kulturmiljövärden i skogen. Kartläggningen av kulturmiljövärdena i skogslandskapet måste fullföljas och befintlig kunskap göras tillgänglig om delmålet om skydd för kulturmiljövärden skall kunna nås. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 80 framhålls vikten av att göra natur- och kulturvärdesinformation tillgänglig för markägare och allmänhet via digitala kartor. Utskottet instämmer i vad motionärerna anför om vikten av att den information som redan finns att tillgå om var fornlämningar och värdefulla kulturmiljöer förekommer görs lättare tillgänglig och användbar för skogsbrukets olika aktörer. Detta kan ske med hjälp av bl.a. en ökad användning av digital kartteknik och genom Internet. Enligt propositionen pågår på flera håll, bl.a. inom Lantmäteriet och , utvecklingsarbeten som syftar till att göra befintlig information lättare tillgänglig, t.ex. digital fornminnesinformation (FMIS) och digitala historiska kartor. liksom skogsvårdsorganisationen har således en viktig löpande arbetsuppgift i att se till att all relevant information som kommer fram genom inventeringar och annan kunskapsuppbyggnad görs tillgänglig på ett enkelt sätt för markägare, brukare och andra. Information om kulturmiljövärden i skogen bör integreras i den information om skogliga förhållanden som skogsvårdsorganisationen skall tillhandahålla. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 80 i den mån det inte kan anses tillgodosett. Delmål 4 om åtgärdsprogram för hotade arter Delmål 4 om åtgärdsprogram för hotade arter har följande lydelse: skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för hotade arter som har behov av riktade åtgärder. Att genomföra åtgärdsprogrammen för hotade arter utgör en viktig del i skogsvårdsorganisationens, , länsstyrelsernas och andra aktörers vidare arbete med bevarande av skogslevande hotade arter. En noggrann genomgång av vilka hotade arter som har behov av riktade åtgärder har gjorts, och ett 60-tal skogslevande arter fördelade på totalt ca 30 åtgärdsprogram bedöms ha sådana behov. Vid det fortsatta genomförandet av dessa program bör som såväl sektorsmyndigheterna som andra relevanta aktörer involveras. Utskottet konstaterar att enligt regeringens bedömning kan delmålet nås om arbetet intensifieras. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner (fp, kd, mp, -) i vilka motionärerna behandlar frågor dels om sambandet mellan miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap och EU:s jordbrukspolitik, dels om det ekologiska jordbruket. Slutligen avstyrker utskottet en motion (kd) om behovet av åtgärder för att komma till rätta med problemen med översvämningar i . Jämför reservationerna 106 (fp, kd) och 107 (mp). Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap har följande lydelse: Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion skall skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. För detta miljökvalitetsmål har sex delmål fastställts. - Ängs- och betesmarker - Växt- och husdjursgenetiska resurser - Åtgärdsprogram för hotade arter - Kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader Med dagens åtgärder är det enligt regeringen möjligt att inom en generation nå den del av miljökvalitetsmålet som gäller åkermarkens tillstånd och långsiktiga produktionsförmåga. Ytterligare åtgärder kommer att krävas för att målet i övrigt skall nås. För att miljökvalitetsmålet skall kunna nås krävs att nästa landsbygdsprogram för fortsatt innehåller relevanta åtgärder avseende omfattning och inriktning. Regeringen har för avsikt att återkomma till med en skrivelse innehållande en strategi för kommande landsbygdsprogram. Enligt motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 35 får införlivandet av EU:s jordbrukspolitik avgörande betydelse för om målet kommer att uppnås. Skulle det visa sig att betande mular minskar på ett drastiskt sätt behöver regeringen ha en beredskap för att genom åtgärder inom ramen för miljö- och landsbygdsprogrammet säkerställa ett tillräckligt stort antal betande djur. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 86 hävdas att ekologiskt lantbruk genom stärkt biologisk mångfald utgör en viktig faktor för miljökvalitetsmålet. Regeringen har förordat att inga ytterligare statsbidrag skall lämnas till åtgärder mot översvämningar i . Problemen med översvämningar längs är dock fortfarande aktuella, hävdas det i motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 23. Ytterligare åtgärder krävs därför för att fortsättningsvis skydda åkermarken mot årliga översvämningar. Motionärerna menar att den påbörjade miljökonsekvensutredningen måste slutföras och att ytterligare åtgärder därefter kan bli aktuella. Utskottet konstaterar att regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation nå den del av miljökvalitetsmålet som gäller åkermarkens tillstånd och långsiktiga produktionsförmåga som ytterligare åtgärder kommer att krävas för att målet i övrigt skall nås. Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 35 om att det som sker inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik (Cap), inklusive Miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU) har stor påverkan på miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. För att miljökvalitetsmålet skall kunna nås krävs att nästa landsbygdsprogram för fortsatt innehåller relevanta åtgärder avseende omfattning och inriktning. Utskottet har erfarit att EU:s jordbruksministrar beslutade om vilka kriterier som skall gälla för stöd under nästa period. Det nya programmet för landsbygdsutveckling är uppbyggt kring fyra prioriterade områden där förbättring av miljö och markförvaltning är ett. Regeringen har för avsikt att återkomma till med en skrivelse innehållande en strategi för kommande landsbygdsprogram, och utskottet anser att detta bör avvaktas innan uttalar sig i frågan. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen. Det är naturligtvis så att positiva effekter för arbetet mot Ett rikt odlingslandskap kan följa, direkt och indirekt, av en ökad tillämpning av ekologiska produktionsmetoder. Sådana metoder är också av särskilt intresse i samband med Giftfri miljö men även Ingen övergödning. Utskottet konstaterar att målen för den ekologiska produktionen efter 2005 kommer att behandlas i en separat skrivelse till . Utskottet avstyrker motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 86. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat förhållandena i . Som utskottet anförde (bet. 2003/04:MJU3) utgör med hänsyn till påverkansgrad och biologisk mångfald ett av landets värdefullaste vattendrag. Trots många mindre kraftverk finns fortfarande betydande forssträckor, och jämte Helgeån är artrikast i landet vad gäller fisk med arter som lax, mal och asp. Dessutom finns där utter och flera hotade fågel- och växtarter. Emåns nedre huvudfåra utgör ett Natura 2000-område, och stora delar av vattendraget är av riksintresse från natur- och kulturskyddssynpunkt. Det får anses vara en angelägen uppgift att i möjligaste mån och efter lagenlig prövning säkra en så naturlig vandringsväg som möjligt för såväl fisk som andra organismer från mynningen och upp till nedersta naturliga vandringshinder. I detta arbete är det också viktigt att beakta de eventuella reproduktionsproblem som förekommer i ån och att i möjligaste mån utreda orsakerna. Utskottets uppfattning om vikten av att frågan om de återkommande översvämningarna får en långsiktig och tillfredsställande lösning kvarstår, och utskottet har härutöver inget att tillägga. bör därför lämna motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 23 utan vidare åtgärd. Delmål 1 om skötsel av ängs- och betesmarker Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tre motionsyrkanden (m, fp, kd, c, mp, -) med olika synpunkter på hur delmål 1 skall uppfyllas. Jämför reservationerna 108 (m, fp, kd, c) och 109 (mp). Delmål 1 om skötsel av ängs- och betesmarker har följande lydelse: skall samtliga ängs- och betesmarker bevaras och skötas på ett sätt som bevarar deras värden. Arealen hävdad ängsmark skall utökas med minst 5 000 ha och arealen hävdad betesmark av de mest hotade typerna skall utökas med minst 13 000 ha . Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 26 avser regeringen att låta införa kvalitetsuppföljning för ängs- och betesmarker. Motionärerna anser att det också bör ingå i delmålet. Eftersom det finns acceptans för kvalitetsaspekten finns ingen anledning att först överväga behovet av att se över delmålet. Fördelningen av resurser till länsstyrelserna för arbetet med ängs- och hagmarker bör enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 84 ses över med ambitionen att uppnå bästa möjliga naturvårdsnytta. Det är vid tilldelningen viktigt att utgå från mängden objekt snarare än ytan. Enligt motion 2004/05:MJ39 (m) yrkande 2 bör delmål 1 under Ett rikt odlingslandskap ha följande lydelse: skall bevaransvärda ängs- och betesmarker skötas. Motionären anser att man måste göra ett urval där det är kvaliteten på marken som får avgöra om den är bidragsberättigande. Ett mål om att bevara samtliga nuvarande marker ger fel signaler. Det framgår av propositionen att delmålet sannolikt kommer att nås och att regeringen avser att ge i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter införa kvalitetsuppföljning för ängs- och betesmarker samt småbiotoper. Kvalitetsaspekter bör enligt regeringen i ökad utsträckning beaktas vid genomförandet. Det kan exempelvis betyda att samhället bör prioritera marker med högre värden, i syfte att få största möjliga naturvårdsnytta för de medel som satsas. Möjligheten till tilläggsersättning som infördes för är ett steg i den riktningen. Kvalitetsaspekter bör därför lyftas fram bättre i uppföljningen av delmålet. Utskottet utgår från att resultatet från det uppdrag till som regeringen aviserat bör ligga till grund för framtida överväganden om behovet av att se över delmålet. Med hänvisning härtill anser utskottet att syftet med motionerna 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 26, 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 84 och 2004/05:MJ39 (m) yrkande 2 får anses tillgodosett. bör därför inte vidta några åtgärder med anledning av motionsyrkandena. Delmål 2 om småbiotoper Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett förslag (m, fp, kd, c) om att precisera delmål 2 ytterligare. Jämför reservation 110 (m, fp, kd, c). Delmål 2 om småbiotoper har följande lydelse: Mängden småbiotoper i odlingslandskapet skall bevaras i minst dagens omfattning i hela landet. Senast skall en strategi finnas för hur mängden småbiotoper i slättbygden skall kunna öka. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 27 bör man lägga till ett kvalitetsmål i delmålet om småbiotoper. Motionärerna anser att det vore konsekvent eftersom regeringen är positiv till kvalitetsbegreppet och ämnar ge uppdrag att införa kvalitetsuppföljningar. Som utskottet tidigare konstaterat avser regeringen att ge i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter införa kvalitetsuppföljning för ängs- och betesmarker samt småbiotoper. Inom ramen för detta uppdrag kommer behovet av ett kvalitetsmål som framförs i motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 27 att belysas. Utskottet vill dessutom framhålla att regeringen har för avsikt att återkomma till med en skrivelse innehållande en strategi för kommande landsbygdsprogram. Detta innebär att inte nu bör uttala sig med anledning av motionen i den här delen. Delmål 3 om skötsel av kulturbärande landskapselement Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (m, fp, kd, c) om att ändra lydelsen av delmål 3. Dessutom avstyrks ett yrkande (kd) om att återställa det skånska kulturlandskapet och att bevara pilevallarna. Jämför reservation 111 (m, fp, kd, c). Delmål 3 om skötsel av kulturbärande landskapselement har följande lydelse: Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas skall öka med . Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 28 bör delmål 3 om skötsel av kulturbärande landskapselement lyda: Mängden kulturbärande landskapselement med stort kulturbärande värde som vårdas skall öka. Motionärerna anser det vara viktigt att bevara och sköta stenmurar, öppna diken och gärdesgårdar med stort värde som det är av stor vikt att bevarandearbetet inte förhindrar ett fortsatt rationellt jordbruk i . I motion 2004/05:MJ458 (kd) efterlyses åtgärder för att återställa det skånska kulturlandskapet och att bevara de skånska pilevallarna. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att lydelsen av delmål 3 bör kvarstå oförändrad. Utskottet avstyrker därför förslaget till annan formulering av delmålet som framförs i motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 28. Regeringen anför i sin redovisning att mängden kulturbärande punktelement som vårdas, t.ex. odlingsrösen, åkerholmar och hamlade träd, inte ökar i den takt som behövs för att delmålet skall nås. Det är naturligtvis, som regeringen också påpekar, avgörande för att delmålet skall kunna nås att nästa landsbygdsprogram för fortsatt innehåller relevanta åtgärder avseende omfattning och inriktning. Utskottet anser att bör avvakta regeringens skrivelse med en strategi för det kommande landsbygdsprogrammet. Utskottet avstyrker därmed motion 2004/05:MJ458 (kd). Delmål 4 om växt- och husdjursgenetiska resurser Delmål 4 om växt- och husdjursgenetiska resurser har följande lydelse: