bet · GS01UBU9 · 2005-04-07 00:00:00 — Bildningens betydelse i läroplaner ochkursplaner (punkt 49) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 49 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub307 yrkande 1.StällningstagandeFör att åstadkomma en attitydförändring som gerskolan möjlighet att stå emot dagens nedbrytandekrafter behövs bestämda riktade ansträngningar attåterupprätta bildningen som en livsviktig del avskolarbetet. Instruktioner och regleringsbrev somKultur- och riktar tillunderordnade myndigheter bör lyfta fram bildningensbetydelse för en skapande utveckling av skolan. Detfinns behov av en revidering av läroplaner ochkursplaner med tanke på förbättrad dialog mellaneleverna och kulturarvet.39. Obligatoriska och frivilliga ämnen igrundskolan (punkt 50) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 50 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 26.StällningstagandeDet skall finnas en avvägning mellan obligatoriskaoch frivilliga ämnen. Alla skall få grundläggandefärdigheter i t.ex. svenska, matematik och engelska.Denna grundläggande kunskapsbas kräver huvuddelen avden obligatoriska tiden i skolan. Denna gemensammakunskapsbas skall alla elever dela. Inom denindividuellt valda delen kan fördjupningskurser i degrundläggande ämnena och ämnen med specialinriktningfinnas. Dessa väljs efter elevens intresse ochfallenhet.40. Praktiska och teoretiska ämnen (punkt 51) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 51borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkandena 12 och 36.StällningstagandeDet skall finnas en lagom fördelning mellanpraktisk-estetiska och teoretiska ämnen i skolan.Både praktisk och teoretisk förmåga måste värderas.Undervisningen i praktiska ämnen bör få en merframskjuten plats i skolan. Teori och praktik börvarvas under skoldagen för att ge såväl stimulansför alla sinnen som omväxling i vardagen. Depraktisk-estetiska ämnena, som hemkunskap, slöjd,musik, bild och idrott, är därför en viktig del avhelheten i skolan.Det föreligger också ett behov av attkvalitetsgranska ämnen som läses i block, samtfördelningen mellan praktiska och teoretiska ämnen.Det är väl känt att ämnen som t.ex. geografi ochreligionskunskap lätt hamnar i strykklass när tidenfördelas mellan de olika blocken. Orsakerna tilldetta bör utredas och åtgärder i form av t.ex.fortbildning sättas in, om det anses nödvändigt.41. Avskaffande av timplanen (punkt 52) - m,kd, cav (), (),(), () ochHåkan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 52 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub226,2004/05:Ub390 yrkande 9 och2004/05:Ub480 yrkande 33och bifaller delvis motion2004/05:Ub230 yrkande 1.StällningstagandeDet är en självmotsägelse att en målstyrd skola ävenhar en timplan med regler för hur mångaundervisningstimmar som skall ges i varje ämne. Attta bort den nationella timplanen skulle möjliggörasåväl större hänsynstagande till enskilda eleversbehov som en mer sammanhängande undervisning. Ettborttagande av den nationella timplanen kräver enökad nationell kvalitetskontroll för att garanteraen likvärdig utbildning i hela landet.Samtliga landets skolor måste ges ökad pedagogiskfrihet och möjlighet att arbeta utan nationelltimplan. har visat att resultatenvad gäller betyg och meritvärde förbättrats mest påde skolor som inom ramen för försöksverksamhetentillåts arbeta utan nationell timplan.Det förändrade arbetssätt som försöksverksamhetenhar genererat har lett till omfattande och positivskolutveckling. Undervisningen har moderniserats,individualiserats och blivit mer flexibel. Störrefrihet för skolan och avskaffad timplan har inteminst gynnat invandrarelevers kunskapsutveckling.Mot bakgrund av alla de positiva effekter somförsöksverksamheten har fört med sig borde nästasteg vara att avskaffa den nationella timplanen församtliga skolor.42. Modersmålsundervisning (punkt 54,motiveringen) - mav (), () ochTomas ().StällningstagandeSkolor skall ha möjlighet att ge elever tvåspråkigundervisning. För många barn kan det vara enklareatt ta till sig ämnesundervisning på modersmålet.Den som har ett fungerande förstaspråk har lättareatt lära ett nytt språk, varförmodersmålsundervisning är viktig.Rekrytering av lärare med kunskap i berördaelevgruppers modersmål är viktigt, naturligtvis förundervisning i och på detta språk, men också för attstärka skolans kontakter med barnens föräldrar.Skolor med god erfarenhet av och kompetens förundervisning på olika språk, eller ämnesundervisningpå dessa, kan bli "värdskolor" för elever i andraskolor. Studiehandledning eller ämnesstöd skallkunna ges på distans.43. Modersmålsundervisning (punkt 54) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 54borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub480 yrkande 24 och2004/05:Sf365 yrkande 7och bifaller delvis motion2004/05:Ub477 yrkande 21.StällningstagandeModersmålet är det första språk vi lär. Genommodersmålet får man tillgång till det egnakulturarvet, och därigenom utvecklar vi en tydligidentitet och självkänsla. Trots en tydligt regleradskyldighet att erbjuda elevernamodersmålsundervisning är det en verksamhet som ärsatt på undantag i de flesta kommuner. Detta harresulterat i att enbart hälften av de elever som ärberättigade till det får modersmålsundervisning . För att stärka kvaliteten imodersmålsundervisningen krävs att den i högre gradintegreras med övrig skolverksamhet. Det är interimligt att modersmålsundervisningen förvandlas tillstödundervisning. Undervisning på och i modersmål ärtvå olika saker som fyller helt olika syften.Rätt till modersmålsundervisning bör införas samt en motsvarande skyldighetför kommunen att erbjuda undervisning om det finnsminst tre elever som är berättigade till sådan.Tvåspråkighet hos barnen underlättar både deras ochföräldrarnas möjlighet att delta i samhället. Debåda språken är huvudnyckel till en dubbel förenligidentitet.44. Modersmålsundervisning (punkt 54) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 54borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 21och bifaller delvis motionerna2004/05:Ub480 yrkande 24,2004/05:Sf365 yrkande 7.StällningstagandeÅtgärder bör vidtas för att stärka svenska somandraspråk och modersmålsundervisningen i skolan. Iarbetet för att se till att elever med utländskbakgrund når bättre studieresultat är samarbetet medföräldrarna viktigt. Föräldrarna måste fåinformation om den svenska skolan, rätten att välja,elevens utveckling och hur föräldrarna kan uppmuntraelevens skolarbete. Språkets roll i skolan förelever med utländsk bakgrund bör ytterligareuppmärksammas.45. Ämnesundervisning på annat språk änsvenska på distans (punkt 55) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 55borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 20.StällningstagandeÄmnesundervisning på ett annat språk än svenska börkunna ske på distans.Skolor med god erfarenhet av undervisning i ettfrämmande språk, eller ämnesundervisning på ettannat språk än svenska, skall kunna vara värdskolaför elever i en annan skola och ge dem dennaundervisning på distans.46. Prioritera kunskaper i svenska (punkt 56) -cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 56borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 19.StällningstagandeElever med utländsk bakgrund skall kunna prioriterasvenska, och undervisningen i andra ämnen skalldärför kunna skjutas upp. Eleverna med utländskbakgrund måste ges bättre förutsättningar att någoda studieresultat. Kunskaper i svenska skall kunnaprioriteras, och det måste göras tidiga satsningarpå läsning av skönlitteratur. Detta kan innebära attundervisningen i andra ämnen skjuts upp. Detta ärett led i att göra skolan mer elevanpassad.47. Historieämnet (punkt 57) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 57 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub306 yrkande 2,2004/05:Ub480 yrkande 7 och2004/05:Sf365 yrkande 34och avslår motionerna2004/05:Ub387 yrkande 2,2004/05:Ub490 och2004/05:T335 yrkande 9.StällningstagandeGenom ökade kunskaper historia kanungdomar få kännedom t.ex. om bakgrunden till mångaav de extrema politiska rörelser som finns . Påså sätt kan skolan bidra till att minska ungdomarslockelse till dessa rörelser och stärka arbetet mott.ex. rasism, främlingsfientlighet och anarkism.Skolans undervisning om förtryck och intoleranssom ägt och äger rum med olika ideologiska ellerreligiösa förtecken måste stärkas. Skolan måstelämna sitt bidrag i det förebyggande arbetet för attförhindra att tonåringar dras in i intolerantarörelser. Alla former av politik byggd på rasism,klasshat eller intolerans bör utgöra ämne för enständigt pågående debatt i skolorna. Skolorna harlänge drivit ett utmärkt arbete med att informera omoch stödja diskussioner kring Förintelsen.Motsvarande arbete har kommit i gång när detgäller den intolerans som har sina rötter ikommunismen. Det är viktigt att detta arbeteutvecklas. Fanatism och intolerans med olikareligiösa och politiska förtecken bör bli föremålför systematisk analys i skolarbetet.Vi behöver också förändra Sverigebilden genom attsynliggöra minoriteternas roll i den svenskahistorien och det nutida samhället i historie-,litteratur- och samhällsundervisningen. Den svenskakulturella identiteten speglar i stor utsträckningendast majoritetsgruppens bild av den svenskakulturen.48. Religionskunskap (punkt 58) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 58borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkandena 8 och 10.StällningstagandeReligionskunskapens roll bör utvecklas. Ämnet skallvara en naturlig förankringsbas förvärdegrundsarbetet. Religionskunskapen är viktig föratt lära känna det svenska kulturarvet men ocksåandra länders religiösa och kulturella arv.Kristendomens ställning i religionsämnet behöverstärkas. Kristendomen måste ha en särställning ireligionsämnet. Genom att bli förtrogen med både sinegen och andras kulturella tradition kan enömsesidig respekt och tolerans skapas därfrämlingsrädsla och främlingshat minskar.49. Mediekunskap (punkt 65) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 65borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub443 yrkande 2.StällningstagandeDet finns ett behov av medieutbildning för alla iskolan. Genom att stärka barnens kunskaper om medieroch lära dem att mer kritiskt förhålla sig till detde ser, kan vi göra dem än mer förberedda att mötamedierna och därigenom minska risken för negativpåverkan.50. Elevens fria val (punkt 67) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 67borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 15.StällningstagandeDet bör finnas möjlighet att arbeta inom ideellsektor samt inom vård och omsorg under elevens friaval. Detta skulle vara en nyttig erfarenhet förmånga elever som det är en samhällsnyttiginsats.51. Skolans roll för entreprenörskap (punkt68) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 68 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:N392 yrkande 2.StällningstagandeSkolan bör spela en roll för intresset förentreprenörskap. Arbetet med att skapa ett naturligtintresse för entreprenörskap måste börja tidigareoch ta sig uttryck i motivation och möjlighetersnarare än utveckling av direkta kunskaper iföretagande.52. Naturskolor (punkt 70) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 70borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub384 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeDet är oerhört viktigt att naturskolorna finns kvaroch sprids till fler kommuner. Det finns också ettbehov av att sprida kunskap och information omnaturskolor och utomhuspedagogik. Det är viktigt attidéer och kunskap om utomhuspedagogik sprids tillalla skolor och lärare.53. Musik- och kulturskolor (punkt 72) - kd, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 72 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 14och avslår motion2004/05:Ub347 yrkandena 1-4.StällningstagandeKulturen bör spela en stor roll i skolan. Musik- ochkulturskolorna har en mycket stor betydelse förbarns utveckling. Kulturen bör leva i skolan ochgenomsyra verksamheten. Bild, ord, film, musik ochrörelse är naturliga element som kan fungera somsjälvklara inslag i alla ämnen. Musik- ochkulturskolornas betydelse för barns och ungdomarsutveckling bör tas till vara i ännu högre grad.54. Läromedlens betydelse (punkt 73) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 73borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 40och avslår motionerna2004/05:Ub383 yrkande 3,2004/05:Ub412,2004/05:Ub446 yrkande 1,2004/05:Ub483 yrkande 2 och2004/05:K460 yrkande 3.StällningstagandeBra och uppdaterade böcker är en viktigförutsättning för att skolarbetet skall fungera.Varje elev bör få behålla minst en lärobok perårskurs. För att betona vikten av goda läroböckeranser att läromedelsinventeringskall vara en viktig punkt vid den statligakvalitetsgranskningen av skolorna. Även i skolornasegna kvalitetsredovisningar bör situationen gällandeläroböcker klargöras.55. Läromedlens betydelse (punkt 73) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 73borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub383 yrkande 3och avslår motionerna2004/05:Ub412,2004/05:Ub446 yrkande 1,2004/05:Ub480 yrkande 40,2004/05:Ub483 yrkande 2 och2004/05:K460 yrkande 3.StällningstagandeSponsrade läromedel har ökat som företeelse iskolan. Det finns en stor risk att det uppstår ettomfattande beroende om sponsrade läroböcker brederut sig i skolorna i samma takt som . Kommer vi itakt med att beroendet breder ut sig kunna garanteragratis och allsidiga läromedel för alla barn? Dennautveckling bör uppmärksammas och följas så attskolans oberoende och allsidighet minskar.56. IT som pedagogiskt hjälpmedel (punkt 74) -m, kdav (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 74 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub302 yrkande 1 och2004/05:Ub480 yrkande 41.StällningstagandeIT är ett värdefullt verktyg för att nå skolans mål.Tekniken öppnar nya möjligheter att anpassaarbetsmetoder, material, redovisningssätt och andradelar av pedagogiken till varje individsförutsättningar och behov.Datorerna ger möjligheter till merindividualiserad och effektiv undervisning utan atteleverna behöver lämna gruppgemenskapen. Det kangälla invandrarelever som behöver enskildspråkträning i både svenska och sitt eget modersmål.Det kan gälla elever med läs- och skrivsvårigheteroch elever med behov av extra övning i t.ex.matematik.Att fler skolor använder datorn som hjälpmedel ärinte minst viktigt för de elever som inte hartillgång till dator hemma. God tillgång tilltekniska hjälpmedel i skolan kan motverka framtidaklasskillnader.57. Föräldrars rätt till information ochinflytande i skolan (punkt 75) - m, fp, kd,cav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 75 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 39.StällningstagandeFöräldrar bör ha rätt till information ochinflytande i skolan. Föräldrars rätt tillinformation och medinflytande i skolan behöverstärkas. Deras intressen, kunskap och kapacitetskall tas till vara i beslut som rör skolans ochdärmed de egna barnens vardag. Gott samarbete medhemmen är avgörande för en framgångsrik skola. Rätttill ett ökat inflytande innebär även ett ansvar.Föräldrar får aldrig frånsäga sig sitt ansvar förbarnets uppfostran och lägga över det på skola ochbarnomsorg. Det är alltid föräldrarna som har detyttersta ansvaret och i det arbetet är skolan ochbarnomsorgen ett stöd.58. Skriftligt omdöme rörande eleversuppträdande i skolan (punkt 76,motiveringen) - m, fpav (), (), MargaretaPålsson (m), Axel Darvik (fp) och ().StällningstagandeSkolans signaler om hur det går för elever måstevara tydliga. Betyg skall ges tidigare och i flersteg än . detaljerade föreskrifterom hur ett betyg skall se ut skall tas bort. Omreglerna i stället utformas som minimikrav gesutrymme för skolor att ge betygen en anpassadutformning med ytterligare information, t.ex. medfrånvaroredovisning i betyget. Skriftliga omdömenskall kunna vara betygsliknande.59. Skriftligt omdöme rörande eleversuppträdande i skolan (punkt 76) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 76borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 4.StällningstagandeFör att stärka arbetet för en positiv arbetsmiljö iskolan anser att det krävstydligare uppföljning av elevernas uppträdande. Enelev som beter sig illa måste få ett tydligt beskedom att hans eller hennes uppförande inte accepterasi skolan likaväl som en elev som anstränger sig, äraktiv på lektionerna och omtänksam mot sinaklasskamrater skall uppmuntras i sitt beteende.Därför skall skriftligt omdöme rörande elevensuppträdande i skolan införas. Detta omdöme omelevens uppträdande och engagemang i skolan börbifogas betyget. Omdömet kan liknas vid ettarbetsintyg.60. Ansvarskontrakt mellan skola ochföräldrar (punkt 77) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 77borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Sf365 yrkande 9.StällningstagandeFöräldrars engagemang i skolan måste öka. För atteleverna skall lyckas krävs insatser från eleven,skolan och hemmet. Det är ett delat ansvar där allaparter måste hjälpas åt för att främja den enskildaelevens kunskapsmässiga, sociala och individuellautveckling. För att tydliggöra det gemensammaansvaret för barns utveckling vill Kristdemokraternaatt den individuella studieplanen skall hautformningen av ett kontrakt, ett ansvarskontrakt.I detta skall framgå vad som är skolans ansvar ochvad som är föräldrarnas ansvar när det gällerelevens utbildning. I kontraktet konkretiserasskriftligen och det gemensamma ansvaret ochvilka delar som åligger respektive part. Därmedtydliggörs skolans och föräldrarnas roller, ansvaroch skyldigheter61. Elektroniskt distribuerad information tillföräldrar (punkt 78) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 78 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub302 yrkandena 2 och 7.StällningstagandeIT är ett effektivt dokumentationsredskap förelever, lärare och föräldrar.Föräldrar bör kunna få löpande och uppdateradinformation om de egna barnens skolgång ochkunskapsutveckling distribuerad elektroniskt.62. Striktare regler vid skolk (punkt 80) -m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 80 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub217.StällningstagandeStriktare regler vid skolk bör införas. Det skallalltid vara så att föräldrarna kopplas in och får enrapport om att deras barn skolkar. Den typen avfrånvaro måste rapporteras till föräldrarna. Varjeskola bör ha en utarbetad plan och klara regler förhur denna rapportering skall gå till.63. Ogiltig frånvaro (punkt 81) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 81borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 5.StällningstagandeKristdemokraterna ser det som en självklarhet attogiltig frånvaro från skolan skrivs in i betygen. är detta frivilligt men bör vara obligatoriskt ibåde och gymnasieskolan. Frånvaro försjukdom eller elevrådsarbete skall inte tas upp somogiltig frånvaro.64. Mandat för lärare och skolledare atttillrättaföra elever som skolkar eller störundervisningen (punkt 82) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 82 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 22.StällningstagandeFör att eleverna skall kunna nå målen krävs att deföljer undervisningen. Lärare och skolledare skallfå ett tydligt mandat att tillrättaföra elever somskolkar eller stör undervisningen. Pedagogisk frihetmåste mötas av en faktisk möjlighet att verka.Undervisningen måste alltid säkerställas för eleversom har skolplikt, men elever som stör skall kunnages enskild undervisning.65. Ändring i skollagen så att en skolauttryckligen ges rätt att hindra obehörigafrån att vistas på skolområdet (punkt 83) -fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 83 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub306 yrkande 1.StällningstagandeRiksdagen bör besluta om en ändring i skollagen såatt en skola uttryckligen ges rätt att hindraobehöriga från att vistas på skolområdet. Skolanskall, om man bedömer att det är nödvändigt, kunnautesluta alla från skolans område utom de somstuderar eller arbetar i skolan.