bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Jämför reservation 132 (m, fp, kd, c). Delmål 8 om inomhusmiljö har följande lydelse: skall byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt. Därför skall det säkerställas att - samtliga byggnader där människor vistas ofta eller har en dokumenterat fungerande ventilation, - radonhalten i alla skolor och förskolor är lägre än /m3 luft, och att - radonhalten i alla bostäder är lägre än /m3 luft. I motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 35 framförs förslaget att bör införa ett nytt delmål om offentliga lokaler där barn vistas enligt följande: skall offentliga lokaler där barn vistas stadigvarande ej orsaka kortsiktiga eller långsiktiga negativa hälsoeffekter. Detta gäller problem såsom buller, allergier, radon och närvaro av hälsopåverkande kemikalier i byggmaterial. Motionärerna påpekar att även om detta nya delmål delvis täcks av delmål 8 bör en tydligare koncentration uppnås genom förslaget. Som regeringen anför beslutade om det aktuella delmålet avseende inomhusmiljö och utskottet instämmer med regeringen att det ännu är för tidigt att bedöma om syftet med den nuvarande formuleringen av delmålet kan uppnås. Det tar relativt från det att mätningar av t.ex. radonhalter har påvisat behov av åtgärder, till det att åtgärder har vidtagits. Mätning av radonhalten kan dessutom endast ske under eldningssäsong. Utskottet konstaterar således att det saknas underlag för att omformulera delmålet. Regeringen framhåller dock att två utredningar redan har tillsatts för att bidra med underlag delvis i detta syfte: (dir. 2004:16) och (dir. 2002:93). Båda utredningarna har lämnat sina slutbetänkanden vilka bereds inom . Det framgår vidare av propositionen att regeringen anser att delmålet bör ses över så att även frågor om fukt och mögel och andra potentiella hälsorisker lyfts fram. I avvaktan på underlag för att formulera delmålet på ett sådant sätt anser utskottet i likhet med regeringen att den nuvarande formuleringen bör kvarstå. Utskottet anser därför inte att bör vidta några åtgärder med anledning av motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 35. Ett rikt växt- och djurliv Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ett 16:e miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv, och avstyrker till följd härav ett yrkande (mp, -) om en annan formulering. Jämför reservation 133 (mp). Regeringen föreslår att ett nytt miljökvalitetsmål för biologisk mångfald, Ett rikt växt- och djurliv, skall ha följande lydelse: Den biologiska mångfalden skall bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer skall värnas. Arter skall kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor skall ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Regeringen anser att det behövs en kraftsamling i arbetet för att nå besluten som tagits under bl.a. världstoppmötet om hållbar utveckling och inom EU om att hejda förlusten av biologisk mångfald . Det nya miljökvalitetsmålet behövs därför för att åstadkomma ett mer effektivt, fokuserat och bättre koordinerat arbete med bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Avsikten med miljökvalitetsmålet är inte att frysa ett visst miljötillstånd eftersom biologisk mångfald är under ständig utveckling och förändring. Mot bakgrund av de stora förlusterna av biologisk mångfald som sker och den stora mängd arter som bedöms vara hotade kommer miljökvalitetsmålet vara svårt att nå. har dock förutsättningar att nå målet. Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv, sett tillsammans med biologiska mångfaldsaspekter i övriga miljökvalitetsmål, bör i ett generationsperspektiv innebära bl.a. följande: - Samhällets insatser för att bevara den biologiska mångfalden bedrivs med ett landskapsperspektiv på förvaltningen av ekosystemen. Ekosystemens buffertförmåga bibehålls, dvs. förmågan att klara av förändringar och vidareutvecklas, så att de kan vara fortsatt produktiva och leverera varor och tjänster. - Landskapet, sjöar och hav är så beskaffat att arter har sina livsmiljöer och spridningsvägar säkerställda. - Det finns tillräckligt med livsmiljöer så att långsiktigt livskraftiga populationer av arter bibehålls (gynnsam bevarandestatus). - I områden där viktiga naturtyper skadats restaureras sådana så att förutsättningarna för den biologiska mångfalden väsentligt förbättras. Det kan t.ex. handla om naturtyper som generellt har minskat kraftigt i yta och utbredning, som fått sina kvaliteter som livsmiljö generellt utarmade, som hyser en stor mångfald av arter eller som hyser genetiskt särpräglade bestånd av arter. - Arterna är spridda inom bl.a. sina naturliga utbredningsområden i landet så att genetisk variation inom och mellan populationer är tillräcklig. - Främmande arter eller genetiskt modifierade organismer som kan hota människors hälsa eller hota eller utarma biologisk mångfald i introduceras inte. - Den biologiska mångfalden upprätthålls i första hand genom en kombination av hållbart nyttjande av biologiska resurser, bevarande av arter och deras livsmiljöer samt åtgärder för att minimera belastningen av föroreningar och genom att begränsa klimatpåverkan. - Arter som nyttjas t.ex. genom jakt och fiske förvaltas så att de långsiktigt kan nyttjas som en förnybar resurs, och så att ekosystemens strukturer och funktioner inte påverkas. - Människor har tillgång till natur- och kulturmiljöer med ett rikt växt- och djurliv, så att det bidrar till en god folkhälsa. - Det biologiska kulturarvet förvaltas så att viktiga natur- och kulturvärden består. - Samhället och dess medborgare har en bred kunskap om och förståelse för vikten av biologisk mångfald. Traditionell och lokal kunskap om biologisk mångfald och dess nyttjande bevaras och används när så är lämpligt. - deltar aktivt i det internationella miljösamarbetet för att bevara biologisk mångfald. Formuleringen av miljökvalitetsmålet speglar ett något statiskt synsätt som inte tar hänsyn till den dynamik som är nödvändig för en långsiktigt bevarad mångfald anförs det i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 100. Motionärerna föreslår därför följande lydelse: Alla arter och naturtyper i skall fortleva eller utvecklas med bibehållen eller ökad genetisk och geografisk variation. Den biologiska mångfalden bevaras genom att arternas livsmiljöer och ekosystemens funktioner och processer värnas. Naturen med dess växter, djur, svampar och övriga organismer skall kunna vara tillgänglig för människan för en ökad hälsa, livskvalitet och välfärd. Trots de insatser som gjorts för att miljöanpassa mänskliga aktiviteter, har utvecklingen för den biologiska mångfalden inte förbättrats i den omfattning som krävs för att nå nationella och internationella mål och åtaganden. Sedan antog de 15 miljökvalitetsmålen har statens insatser ökats kraftfullt, i linje med de internationella åtaganden som gjort vid världstoppmötet för hållbar utveckling i och vid i . Den senaste utvärderingen av miljömålsarbetet (de Facto 2004) visar att för flera av miljökvalitetsmålen har långt kvar till måluppfyllelse, särskilt när det gäller att bevara och hållbart nyttja den biologiska mångfalden. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att det behövs en kraftsamling i arbetet för att hejda förlusten av biologisk mångfald och det behövs ett särskilt miljökvalitetsmål för att åstadkomma ett mer effektivt, fokuserat och bättre koordinerat arbete med bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Biologisk mångfald är visserligen integrerat i miljömålssystemet, men det finns brister och oklarheter. Utskottet anser därför att ett nytt miljökvalitetsmål om biologisk mångfald kan medföra att den samlade uppsättningen miljökvalitetsmål på ett bättre sätt understryker betydelsen av biologisk mångfald och vilket tillstånd för biologisk mångfald som skall uppnås. Som regeringen påpekar ligger tyngdpunkten i de delmål där biologisk mångfald behandlas på ekosystem och naturtyper. Landskapsnivån nämns endast under Ett rikt odlingslandskap. På artnivån ligger tyngdpunkten i sin tur helt på "hotade arter". Genetisk variation berörs endast i tre delmål. Skydd eller bevarande av särskilt värdefulla områden berörs under minst sex delmål, även om formuleringarna skiljer sig åt en del beträffande terminologi och vad som skall skyddas. Restaurering av biologisk mångfald, liksom främmande arter, är ojämnt behandlat i delmålen. Flera horisontella aspekter som rör biologisk mångfald är svagt eller obefintligt belysta bland delmålen. Dit hör kunskapsuppbyggnad inklusive traditionell kunskap samt området kommunikation, utbildning, medvetande och förståelse. Det råder därför en obalans om hur olika nivåer, innehåll och aspekter av biologisk mångfald är representerade. Utskottet anser i likhet med regeringen att det nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv kan bidra till att lösa detta problem. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker det förslag som återfinns i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 100. Delmål 1 om att hejda förlusten av biologisk mångfald Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om delmål 1 och avstyrker ett förslag (mp, -) om ett tillägg till regeringens förslag. Dessutom avstyrker utskottet två motioner (mp, -) en om ekologiska landskapsplaner och en om en akutforskningsbudget. Jämför reservationerna 134 (fp) och 135 (mp). Regeringen föreslår att delmål 1 skall ha följande lydelse: skall förlusten av biologisk mångfald inom vara hejdad. Regeringen anser att målet att hejda förlusten av biologisk mångfald till 2010 är ett internationellt åtagande som kräver svensk uppföljning och bör återspeglas i ett nationellt delmål som är tidsatt. Delmålet går att uppnå, om åtgärder vidtas i enlighet med förslag i delmål och åtgärder som hanterar biologiska resurser. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) bör delmålet kompletteras på följande sätt: skall kunskap om naturvärdens förekomster och geografiska fördelning finnas samlade regionalt samt åtföljas av strategier för att säkerställa helheten i naturvårdsarbetet (yrkande 102). En bra åtgärd för att uppnå ovanstående delmål är att upprätta regionala landskapsstrategier som innehåller bedömningar av möjligheterna att bevara och utveckla den biologiska mångfalden. Detta bör vara klart (yrkande 103). Förutom mer medel till långsiktig forskning om mångfaldsbevarande behövs enligt motionärerna en akutforskningsbudget att använda för att om möjligt lösa avgränsade akuta problem (yrkande 101). Utskottet instämmer i regeringens bedömning att arbetet för att hejda förlusten av biologisk mångfald är ett internationellt åtagande som förbundit sig till som bör återspeglas i ett nationellt delmål. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag i den här delen. Av propositionen framgår att kommer att få i uppdrag att, i samarbete med berörda myndigheter, ta fram ett nationellt handlingsprogram för bevarande av genetisk variation. Ett första steg i arbetet är att uppdatera den kunskapssammanställning som finns angående genetisk variation. Denna sammanställning skall visa på kunskapsluckor och forskningsbehov. De förslag som tas upp i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 101-103 torde komma att bli uppmärksammade i anslutning till det arbetet. Utskottet avstyrker motionen i dessa delar. Delmål 2 om minskad andel hotade arter Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om delmål 2. Därmed avstyrker utskottet två motioner (m, fp, kd, c, mp, -) med olika synpunkter på delmålet. Utskottet avstyrker vidare två motioner (c, s) om bl.a. åtgärdsprogram för hotade arter. Slutligen avstyrker utskottet femton motioner (m, fp, kd, c mp) med olika aspekter på rovdjurspolitiken. Jämför reservationerna 136 (m, fp, kd, c), 137 (mp), 138 (m, kd, c), 139 (fp), 140 (v, mp), 141 (mp), 142 (m), 143 (fp), 144 (kd) och 145 (c). Regeringen föreslår att delmål 2 skall ha följande lydelse: skall bevarandestatusen för hotade arter i landet ha förbättrats så att andelen bedömda arter som klassificeras som hotade har minskat med jämfört med , och utan att andelen försvunna arter har ökat. Regeringen bedömer att de drygt 4 000 rödlistade arterna i indikerar att tillståndet för den biologiska mångfalden är långt ifrån tillfredsställande. För att bevara artrikedomen i krävs åtgärder för att möjligt förbättra bevarandestatusen för de hotade arterna och deras livsmiljöer. Delmålet kan uppnås om föreslagna åtgärdsprogram genomförs. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 105 bör den minskade andelen hotade arter gälla inom organismgrupper. Det är enligt motionärerna inte acceptabelt att alla groddjur försvinner medan vi räddar alla fågelarter. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 36 är det bra att målet är kvantitativt och möjligt att utvärdera, men flera tekniska detaljer i hur målet skall tolkas måste klargöras. Ett sådant exempel är hur man i delmålet hanterar förändringar i rödlistan som inte beror på minskat hot utan t.ex. att kunskapen om hotade arter ökar. Såväl klimat som andra livsbetingelser varierar över enskilda år. Den stora miljöpåverkan som människan ständigt utsätter naturen för har ökat antalet hotade arter under anförs det i motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 19. Hotbilden för arterna förändras snabbt och ibland kan det också vara så att arter återhämtar sig. I motion 2003/04:MJ471 (s) efterlyses förslag till en åtgärdsplan som stärker havsöringsstammen i de två nordligaste länen. I en rad motioner tas olika aspekter på rovdjurspolitiken upp. Enligt motion 2003/04:MJ205 (c) yrkande 1 behövs en samlad nordisk rovdjurspolitik bl.a. eftersom den samsyn och det samarbete som funnits mellan viltforskningen i våra nordiska grannländer inte längre gäller beträffande de olika djurarternas numerärer. Enligt motion 2004/05:MJ204 (m) yrkande 2 är vargarnas attraktionskraft stor, varför det är dags att områden i som har vargar ser dem som en tillgång och inte som ett problem. Varje vargpar är i levande tillstånd värt miljonbelopp i turisminkomster. I motion 2003/04:MJ253 (fp) yrkande 1 hävdas att 500 vargar borde vara ett minimum för en livskraftig vargstam. Uppfattningen upprepas i 2004/05:MJ311 (fp) yrkande 1. Däremot framförs i motion 2004/05:MJ397 (fp) yrkande 1 att antalet vargar inte bör överstiga 100 djur med nuvarande koncentration till västra , samt södra . Enligt motion 2003/04:MJ306 (fp) yrkande 2 bör vargstammen spridas över hela landet. Detta upprepas i motion 2004/05:MJ397 (fp) yrkande 2. Skyddet av hotade arter utgör en viktig del av den biologiska mångfalden, hävdas det i motion 2003/04:MJ472 (fp) yrkande 22. har ett särskilt ansvar för att värna om våra rovdjur. Djurägare som får sina djur rivna av rovdjuren skall få full ersättning för skadan. Snabb och effektiv kommunikation mellan enskilda och myndigheter är ytterst angeläget. En rimlig rovdjurspolitik bör enligt motion 2003/04:MJ391 (kd) yrkande 1 innehålla åtgärder för att lösa de konflikter som förekomsten av stora rovdjur skapar. Det handlar både om möjligheten att skydda egendom och om att ändra reglerna när detta faktiskt behövs. Få jaktfrågor engagerar så många medborgare som rovdjursfrågan hävdas det i motion 2004/05:MJ305 (kd) yrkande 1. Sannolikheten att befolkningen i rovdjurstäta områden skall kunna acceptera närvaron av rovdjuren ökar om myndigheter och politiker lyssnar och tillgodoser de krav på förändringar som finns. Därför bör en omedelbar översyn och ändring av den av beslutade rovdjurspolitiken göras. Enligt motion 2003/04:MJ260 (c) bör målet för vargstammens numerär revideras i enlighet med den inriktning som föreslog, dvs. en nivå på 15 föryngringar i (ca 150 individer). Detta mål skulle ha långt bättre förutsättningar att få ett brett stöd hos lokalbefolkningen än dagens otydliga målformulering som skapar misstro och osäkerhet. I motion 2004/05:MJ423 (c) anförs att det behövs en utvärdering av den svenska rovdjurspolitiken. Ersättningssystemet för kungsörn måste enligt motion 2003/04:MJ395 (mp) yrkande 2 göras om. Enligt motion 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 20 behöver informationsinsatser om våra stora rovdjur förstärkas. Slutligen behövs enligt motion 2003/04:MJ395 (mp) yrkande 1 en heltäckande kungsörnsinventering för att komma till rätta med tillbakagången för arten. För att nå miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv inom en generation bedömer regeringen, i likhet med , att andelen bedömda arter som klassificeras som hotade behöver minska med utan att några ytterligare arter dör ut. Måluppfyllelsen skall nås genom en förbättring av de hotade arternas status i samtliga de stora ekosystemen (hav, skog, fjäll etc.). Måluppfyllelsen skall också innebära realförbättringar för samtliga berörda grupper av arter (bland djur, växter och svampar). Bakom bedömningen ligger beräkningar från ArtDatabanken som tar hänsyn till de biologiska förutsättningarna att nå resultat beträffande arters bevarandestatus . Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 105. I propositionen framhåller regeringen att en förbättrad kunskap om arter och även hotade arter kan medföra att har en större kunskap om hotade arter. Den förbättring som delmål 2 uttrycker skall enligt regeringen utgöras av en verklig förbättring i naturmiljön, och inte bero på förändrad kunskap. Detta innebär enligt utskottets uppfattning att det inte är erforderligt med ett riksdagsuttalande med anledning av motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 36. Utskottet avstyrker därför yrkandet. Regeringen bedömer att ytterligare åtgärdsprogram för hotade arter behöver tas fram, utöver de som skall tas fram under redan fastställda delmål för hotade arter under de miljökvalitetsmål som hanterar detta, och att samtliga åtgärdsprogram behöver genomföras för att nå delmålet. har en arbetsuppgift i att nationellt samordna arbetet. Länsstyrelserna har på regional nivå en viktig roll i arbetet med åtgärdsprogrammen. Arbetet bör utföras i samarbete eller samråd med andra berörda myndigheter, kommuner, markägare, brukare och frivilligorganisationer. För att delmålet skall nås krävs aktiv medverkan från berörda aktörer som det behövs ytterligare kunskapsuppbyggnad, bl.a. om dåligt kända organismgrupper, arters krav på livsmiljöer, genetiska skillnader mellan populationer, lämpliga restaureringsåtgärder samt vilka förutsättningar som krävs för att arter skall kunna sprida sig till nya lämpliga områden. Inför nästa fördjupade utvärdering bör enligt regeringen kostnadseffektiviteten i arbetet med åtgärdsprogrammen följas upp och behovet av ytterligare åtgärdsprogram bedömas. Med det anförda är motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 19 tillgodosedd. När det gäller motion 2003/04:MJ471 (s) vill utskottet härutöver hänvisa till vad regeringen anför i den presenterade skrivelsen 2004/05:173 En nationell strategi för havsmiljön i vilken regeringen pekar ut den strategiska inriktningen för det svenska havsmiljöarbetet . Utskottet avstyrker motionen. När det gäller motionerna med anknytning till den svenska rovdjurspolitiken konstaterar utskottet att det i förslag till miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv föreslogs att rovdjursmålen skulle lyftas in i miljökvalitetsmålet. Utskottet delar regeringens uppfattning att nuvarande ordning med en sammanhållen rovdjurspolitik är mer ändamålsenlig. fastställde det övergripande målet för en sammanhållen rovdjurspolitik (prop. 2000/01:57, bet. 2000/01:MJU9, rskr. 2000/01:174). Målet innebär att den svenska staten skall ta ansvar för att arterna björn, järv, lo, varg och kungsörn skall finnas i så stora antal att de långsiktigt finns kvar i den svenska faunan och även kan sprida sig till sina naturliga utbredningsområden. I likhet med vad som gäller för de 15 nationella miljökvalitetsmålen är ambitionen att detta övergipande mål skall nås inom en generation. För de arter som bedöms som åtminstone kortsiktigt livskraftiga fastställdes miniminivåer och för de arter som ännu inte nått sådana antal att deras överlevnad kan anses säkrad i ett längre perspektiv fastställdes etappmål. Som huvudregel för rovdjurspolitiken fastslogs att rovdjursarterna bör få sprida sig inom sina naturliga utbredningsområden. I områden där riskerna för angrepp på människor och andra olyckor är störst bör man i förvaltningen försöka hindra en etablering eller i varje fall minska antalet djur. I områden där en art gör stor skada bör antalet djur minskas. För de arter som inte nått upp till etappmålet bör dock en förutsättning för sådan skyddsjakt vara att det kan konstateras att stammen som helhet har en positiv utveckling. Detsamma gäller om en art minskat i antal så att den befinner sig under miniminivån. Inom renskötselområdet bör rovdjursstammarnas utveckling styras så att ordnad renskötsel inte omöjliggörs eller allvarligt försvåras i någon sameby. I samband härmed underströk utskottet dessutom vikten av ett väl utvecklat samarbete i dessa frågor med våra grannländer. Utskottet vill härutöver hänvisa till den behandling av rovdjurspolitiska motioner som utskottet redovisat i betänkande 2003/04:MJU3. Frågor om ersättning för rovdjursangrepp m.m. behandlade utskottet utförligt så sent som (bet. 2004/05:MJU7 s. 15 f.). När det gäller ersättningsfrågor m.m. vill utskottet härutöver tillägga att regeringen i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1) redovisar de speciella insatser som gjorts för att förebygga konflikter mellan rovdjur och tamdjursägare framför allt i form av rovdjursstängsel. Av de som gått till förebyggande åtgärder och ersättningar har för att förebygga rovdjursskador och betalats som ersättning för rovdjursskador på tamdjur förutom ren. Därtill har lämnats ersättning med för rovdjursförekomst inom renskötselområdet och för samebyarnas medverkan i inventeringarna av de stora rovdjuren. Sedan beslutade om en sammanhållen rovdjurspolitik har diskussionerna om rovdjur och villkoren för dem som bor i rovdjurstäta områden varit intensiva. är rovdjursförekomsten koncentrerad till en liten del av . En grundförutsättning för rovdjursförvaltningen är lokal och folklig acceptans och att övriga samhället visar en stor förståelse för dem som lever i de områden där rovdjuren förekommer. Mot bakgrund av att det nu passerat rovdjurspolitiken beslutades förutsätter utskottet därför att regeringen initierar en uppföljning och utvärdering av den Svenska rovdjurspolitiken. Med hänvisning till det anförda anser utskottet inte att det är erforderligt med något riksdagsuttalande med anledning motionerna 2003/04:MJ205 (c) yrkande 1, 2003/04:MJ253 (fp) yrkande 1, 2003/04:MJ260 (c), 2003/04:MJ306 (fp) yrkande 2, 2003/04:MJ391 (kd) yrkande 1, 2003/04:MJ395 (mp) yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 20, 2003/04:MJ472 (fp) yrkande 22, 2004/05:MJ204 (m) yrkande 2, 2004/05:MJ305 (kd) yrkande 1, 2004/04:MJ311 (fp) yrkande 1, 2004/05:MJ397 (fp) yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:MJ423 (c). I propositionen konstaterar regeringen att det inte finns någon samordning för frågor om traditionell och lokal kunskap inom området för delmål 2. Regeringen bedömer att det bör skapas ett nytt nationellt program för lokal och traditionell kunskap relaterat till bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Av de remissinstanser som uttrycker sig för eller emot ett nationellt program är flertalet för ett inrättande av ett nationellt program.