bet · GS01AU7 · 2005-05-24 00:00:00 — I den av Justitiedepartementetutarbetade promemorian Ersättning till ledandebefattningshavare i näringslivet föreslås bl.a. attbolagsstämman eller motsvarande alltid ska bestämmaarvode och annan ersättning som avser styrelsensuppdrag till var och en av styrelseledamöterna ochatt bolagsstämman i publika aktiebolag ska beslutaom riktlinjer för lön och annan ersättning tillledande befattningshavare. Promemorian harremitterats och beredning av förslagen pågår förnärvarande inom . Ett arbete pågåralltså i syfte att öka öppenheten och förbättrainformationen om ledande befattningshavaresersättningar.När det gäller ersättning för förtroendeuppdragkan nämnas att respektiveStatsrådsarvodesnämnden fastställer ledamots-respektive statsrådsarvoden. Uppgifter om dessaersättningar är offentliga. Med hänvisning till vadutskottet anfört ovan avstyrks motion A300 (v).Arbetsmarknaden och jämställdhetenUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar här ett antal motionersom bl.a. tar upp olika frågor om denkönssegregerade arbetsmarknaden, lika lön förlika och likvärdigt arbete ochlönediskriminering. Utskottet betonar detstora ansvar som åvilar arbetsmarknadensparter inom privat och offentlig sektor föratt uppnå ett jämställt arbetsliv. Utskottetavstyrker samtliga motioner.Jämför reservationerna 9 (m, fp, kd, c) och10 (m, fp, kd, c).MotionerCenterpartiet anför i kommittémotion N402 yrkande 1att den könssegregerade arbetsmarknaden ochlönegapet mellan könen - som inte minskat pådecennier - är en demokratisk brist som harkritiserats internationellt. I kommittémotion A261yrkande 6 framhåller att arbetslivetfortfarande inte är jämställt. Kvinnor tjänar mindreän män och har svårt att få högre befattningar. Denoffentliga sektorn har alltför ofta organiseratarbetet efter tankemönstret att dess kvinnligapersonal har huvudansvaret för hem och barn och attförvärvsarbetet måste anpassas därefter. Det främstasättet att åstadkomma förändringar inom kommun ochlandsting är att konkurrensutsätta dem. De "mjuka"yrkena måste uppvärderas på den svenskaarbetsmarknaden.Kristdemokraterna anför i kommittémotion A352yrkande 8 att har en i europeiskt perspektivmycket könssegregerad arbetsmarknad trots attsvenska kvinnors förvärvsfrekvens ligger bland dehögsta i världen. Den offentliga sektorn har bliviten kvinnofälla. En ökad konkurrensutsättning avverksamheter inom offentlig sektor, t.ex.äldreomsorg och sjukvård, skulle utveckla dentraditionellt kvinnliga arbetsmarknaden.Folkpartiet pekar i partimotion A355 yrkande 5 påatt lönegapet mellan könen har ökat och att lönediskrimineringen nu måste brytas.Det är därför dags att genomföra en nylöneskillnadsutredning för att på nytt kartlägga ochanalysera löneskillnaderna, osakliga som sakliga,och orsakerna och förklaringarna. Om vi ska få seett slut på de orättvisa lönerna ochkönssegregationen på svensk arbetsmarknad måste tvåcentrala förändringar ske. För det första måste flerkvinnor nå ledande befattningar och för det andrakrävs det en allmän press uppåt på lönerna inom dekvinnodominerade yrkena, vilka framför allt finnsinom skola, vård och omsorg.Vänsterpartiet hävdar i partimotion A322 yrkande 7att frågan om anställningsform har tydligakopplingar till etnicitet, kön och klass. För att nåmålsättningen om en jämställd och tryggarbetsmarknad för alla är det av största vikt attandelen visstidsanställningar minskar.Tillsvidareanställningar ska utgöra . Ensärskild utredning bör tillsättas med uppgift attnärmare utreda olika anställningsformers effekter urett klass- och könsperspektiv.Birgitta Gidblom (s) framhåller i motion A315 attarbete med människor värderas för lågt. Dessa "vårtids hjältar" måste få bekräftelse genom sina löner.Pengar finns i samhället och dessa måste omfördelasså att de som arbetar med människor ska känna att devärderas högt.Carina m.fl. (s) pekar i motionA345 på att kvinnor fortfarande diskrimineras iarbetslivet, hemmet och skolan. Kvinnor hargenerellt sett lägre lön än män och tar ett störreansvar för hemarbete, vilket i sin tur leder tillatt många kvinnor känner sig trötta och utarbetade iförtid. Arbetet med kvinnors rätt till heltid ochmed deltid som en möjlighet måste påskyndas.Arbetsgivarna inom offentlig sektor bör ges iuppdrag att gå i bräschen för att erbjuda samtligaanställda heltidstjänster.Utskottets ställningstagandeLika lön för lika och likvärdigt arbete är ettområde som länge har varit prioriterat i den svenskajämställdhetspolitiken. Trots detta är kvinnorslöner fortfarande lägre än mäns.Utskottet beskrev (bet. 2003/04:AU2)problemet med ojämställda löner som tudelat. Det enaär att kvinnor och män ska ha lika lön för likaeller likvärdigt arbete, vilket är ett område somJämO har att övervaka enligt jämställdhetslagen. Detandra är att kvinnor och män är separerade påarbetsmarknaden på grund av dess struktur och sättatt fungera. Kvinnor är som nämns i flera avmotionerna överrepresenterade i offentlig sektor därs.k. kvinnoarbete inom vård och omsorg är särskiltlågavlönat. Enligt statistik från arbetade av kvinnorna i offentlig sektor att jämföra med21 % av männen. Drygt , arbetade51 % av kvinnorna i den offentliga sektorn medanmännens andel där hade minskat till 19 %.Utskottet vill redan här understryka det storaansvar som åvilar arbetsmarknadens parter inomprivat och offentlig sektor för att uppnå ettjämställt arbetsliv. Utskottet utgår från attregeringen noga följer utvecklingen på området.Den könssegregerade arbetsmarknadenFör att komma åt problemet med kvinnors löner måsteett målinriktat arbete bedrivas på flera hållsamtidigt. Som nämnts tidigare kommer JämO att underhösten ta fram ett underlag för en översyn avjämställdhetslagen.I utredningen om den könssegregerade svenskaarbetsmarknaden (SOU 2004:43) konstateras glädjandenog att könsuppdelningen på arbetsmarknaden minskatunder nittiotalet. Det är dock inte fråga om någondramatisk minskning. Genom att kvinnor fortsatt attbredda sina yrkesval har en fortsatt könsintegreringkunnat ske. Den minskade könssegregeringen berorenligt utredningen främst på en ökad kvinnoandelinom många mansdominerade yrken som kräver högreutbildning. Det är viktigt att arbetet för att brytaden könssegregerade arbetsmarknaden fortsätter ochatt både kvinnor och män breddar sin arbetsmarknadoch sina yrkesval. I detta arbete har bl.a. AMS enviktig roll. AMS ska i samband med årsredovisningenför redovisa genomförda åtgärder för att brytaden könssegregerade arbetsmarknaden i förmedlings-respektive programverksamheten. Regeringen anförde ibudgetpropositionen att den delarutredningens redovisade uppfattning om att det ärangeläget att arbeta för att få fler pojkar och mänatt söka till flick- och kvinnodomineradeutbildningar och att det är angeläget med åtgärdersom påverkar det manligaarbetskraftsutbudet.Med hänsyn till vad som har anförts ovan avstyrkerutskottet motion N402 yrkande 1 (c).En konkurrensutsatt offentlig sektorNågra motioner anser att den offentliga sektorn börkonkurrensutsättas och menar att det är en lämpligväg mot mer jämställda löner. Utskottet har vid ettflertal tillfällen tidigare behandlat motioner medliknande innehåll och uttalat att det ärotillfredsställande att arbetet med lika lön förlika och likvärdigt arbete inte går fort nog på allaarbetsplatser. Det är därför viktigt att parternaförses med verktyg för att i förhandlingar och avtalåstadkomma mer jämställda löner. Betydelsefullaverktyg är bestämmelserna om lönekartläggning ochlöneanalys som förts in i jämställdhetslagen. Ettunderlag för en översyn av jämställdhetslagen kommersom nämnts att tas fram . Utskottet, somåterkommer till frågor som rör jämställdhetslagenlängre fram i betänkandet, är inte berett attföregripa denna utvärdering och avstyrker därförmotionerna A261 yrkande 6 (c) och A352 yrkande 8(kd).Löner och diskrimineringLönediskriminering förekommer tyvärr fortfarande.Staten och kommunerna har ett särskilt ansvar idetta hänseende. Ett stort ansvar för att lösaproblemet med de osakliga löneskillnaderna åvilaräven arbetsmarknadens parter i löneförhandlingar ochkollektivavtal. pågår enligtuppgift ett arbete med att ta fram en nationellhandlingsplan mot lönediskriminering. Den offentligasektorn ska vara en mönsterarbetsgivare och måste setill att osakliga löneskillnader upphör.Jämställdhetslagen föreskriver attosakliga löneskillnader ska kartläggas och åtgärdas.I detta sammanhang kan nämnas att JämO ,enligt vad som anges i myndighetens regleringsbrev,bl.a. ska redovisa tillgängliga nya metoder förkönsneutral lönesättning och lönekartläggning. Inomramen för för jämställdhet har under perioden2002-2003 genomfört två likalöneprojekt: Project onEqual Pay och Livsmedelsprojektet.JämO genomför en granskning av elvastatliga myndigheter och undersöker bl.a. lönerna urett jämställdhetsperspektiv. Kvinnors löner i denstatliga sektorn var lägre än männenslöner. Skillnaden i lön förklaras huvudsakligen avatt kvinnor oftare arbetar deltid, på lägrebefattningsnivåer och inom yrken med lägregenomsnittslöner. Om hänsyn tas till dessa faktorerkvarstår dock en oförklarad skillnad på 1 till 2procentenheter.Finansutskottet har i betänkande2004/05:FiU18 behandlat frågor om den statligaarbetsgivarpolitiken. framhöll -liksom - attregeringen och statsförvaltningen måste vara godaföredömen i jämställdhetsarbetet. Vidare ansågutskottet att det är angeläget att regeringensarbete med jämställdhet i statsförvaltningenintensifieras och antar en mer operativ inriktning.Det ansvariga statsrådet har ien interpellationsdebatt betonat regeringens ansvarnär det gäller att ange de övergripande strategiskamålen för politiken och att följa upp myndigheternasarbetsgivarpolitik. Löneutvecklingen, särskiltlöneskillnaderna mellan kvinnor och män, måsteföljas noga.JämO kommer som nämnts att sammanställa ettunderlag för en uppföljning av jämställdhetslagensom ska redovisas . Socialdemokraterna,har gemensamt i 121-punktsöverenskommelsen förklarat att de är bereddaatt skärpa lagen ytterligare om det behövs.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrkerutskottet motion A355 yrkande 5 (fp).LönenivånDe samverkande partierna Socialdemokraterna,har i 121-punktsöverenskommelsen uttalat att det är angelägetatt det skapas ekonomiskt utrymme för att minskalöneskillnaderna. För att skapa detta utrymme måstekommuner och landsting ges ökade resurser dekommande åren. Utskottet vill betona att det ärarbetsmarknadens parter som har det främsta ansvaretför lönebildningen i . I den mån motion A315(s) inte kan anses tillgodosedd genom vad somanförts ovan avstyrker utskottet motionen.AnställningsformEtt av regeringens mål för jämställdhetspolitiken äratt kvinnor och män ska ha samma möjlighet tillekonomiskt oberoende. Ett annat mål är att likavillkor och förutsättningar i fråga om företagande,arbete, arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter iarbetet ska gälla för kvinnor och män.Deltidsarbetslösheten för kvinnor utgör ett hinderför dessa mål. Andelen kvinnor som innehar endeltidsanställning överstiger väsentligt andelen mänmed sådan anställning. Rätten till heltid är därmeden jämställdhetsfråga. Regeringen har som nämntstillsatt en utredning med uppgift att utreda hurrätten till heltidsanställning ska stärkas (dir.2004:50, 2005:31). Utredaren ska överväga om det börinföras en reglering som begränsar arbetsgivaresmöjlighet att anställa på deltid till fall då det ärmotiverat med hänsyn till t.ex. verksamhetens behov.Utredningen ska redovisas senast den 30 november2005. Också möjligheten till deltid är som nämntstidigare under utredning.Det pågår således ett utredningsarbete i dessafrågor. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion A322 yrkande 7 (v). I den månmotion A345 (s) inte tillgodoses genom vad som haranförts ovan avstyrker utskottet också den motionen.Arbetsliv och föräldraskapUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner om arbetslivet och föräldraskapetmed yrkanden som rör bl.a.föräldraledighetens omfattning och männensuttag av föräldraledighet. Utskottetavstyrker samtliga motioner bl.a. medhänvisning till det utredningsarbete sompågår.Jämför reservationerna 11 (kd), 12 (kd), 13(fp), 14 (kd), 15 (c) och 16 (kd).MotionernaKristdemokraterna menar i partimotion Sf363yrkandena 34 och 39 att villkoren för att kombineraföräldraskap och arbetsliv måste vara goda. Enförutsättning är att vi skapar ett barnvänligtarbetsliv. Det bör ses som en kompetenshöjning ochmerit för både män och kvinnor att varaföräldralediga för vård av barn. Stat och kommunmåste tillsammans med arbetsmarknadens parter ta sinopinionsbildande roll på allvar för att förändrasynen på föräldraledighet. Liknande ståndpunkterutvecklar i kommittémotion A352yrkandena 10 och 18. En nationell kampanj för ettbarnvänligt arbetsliv bör initieras. Andelenföräldralediga pappor och synen på föräldraledigamåste förändras. Den offentliga sektorn bör vara ettgott föredöme och på olika sätt uppmuntra manligaanställda att ta ledigt med sina barn. Vidare måstehemarbete och anhörigvård få ett meritvärde påarbetsmarknaden. Den typen av arbete ställer storakrav på organisation, simultankapacitet ochekonomisk planering. Ekonomiska beräkningsgrunderoch teorier tar inte alltid hänsyn till oavlönatarbete trots att det utgör en stor samhällsinsats.Sverige bör därför ta initiativ till internationellaöverenskommelser som gör att hemarbete kan ingå ieller komplettera BNP-måttet.Annelie Enochson (kd) hävdar i motion A259 attSverige genom att ansluta sig till barnkonventionenförbundit sig att ge föräldrarna lagstöd för attkunna utöva sin viktigaste uppgift som fostrare avsitt barn. Alla barn har rätt att växa upp i tryggaoch stabila familjer med föräldrar som ger dem avsin tid och lyssnar på dem. De föräldrar som villtillbringa med sina barn ska få denmöjligheten. 7 § föräldraledighetslagen (1995:583)bör därför ändras så att den som väljer att varahemma med sina barn och därför vill minska sinarbetstid ska kunna göra det utan att det finnsnågon tidsbegränsning i lagen.Kristdemokraterna betonar i kommittémotion A352yrkande 17 att det är viktigt för barns utvecklingatt pappor stimuleras att ta ut mer avföräldraledigheten. Familjers omständigheter serdock olika ut och det är därför självklart attfamiljen själv ska besluta om vem som ska vara ledigoch . Det är fel väg att lagstadgaom ytterligare en eller fler pappamånader. Måletmåste vara att pappor ska vilja vara hemma med sinabarn, inte att de ska tvingas att ta ut tiden.Studier bör därför göras av det varierande uttagetav pappaledigheten över landet för att identifierastimulerande faktorer för ett ökat uttag. Hinder motett ökat uttag av pappornas ledighet måsteundanröjas. I partimotion Sf363 yrkande 40 anförKristdemokraterna att rätten till tjänstledighet förvård av barn bör utökas. En arbetstagare ska intebehöva säga upp sig för att kunna vara hemma enlängre tid. Den lagstadgade rätten till heltjänstledighet för föräldrar bör förlängas till treår. Det ska vara möjligt för föräldrarna att dela påledigheten. är en rimlig tidsrymd också frånarbetsgivarsynpunkt. Därtill bör rätten till enfjärdedels ledighet utökas från till tolvår. Det förbättrar möjligheterna för de föräldrarsom så önskar att finnas till hands även för sina8-12-åringar efter skoldagens slut.Centern anser i kommittémotion So395 yrkande 6 attarbetslagstiftningen bör moderniseras så att dengynnar okonventionella lösningar och därmed stämmerbättre överens med det moderna arbetslivet. Blandannat bör en lagstadgad rätt att minska arbetstidentill halvtid under barnets första införasför alla föräldrar.Folkpartiet konstaterar i partimotion A355 yrkande10 att det inte bara är strukturellt inarbetadekönsmönster som avgör vem av föräldrarna som stannarhemma med barnen. För att locka fler pappor att taut föräldraledighet behöver de ekonomiskainstrumenten förbättras. Könsrollerna måste brytasunderifrån och med praktisk handling. För att dettaska ske måste människor ges instrument att kunnabestämma själva.Utskottets ställningstagandeDelat ansvar för hem och barn är ett delmål förjämställdhetspolitiken. Männens roll ijämställdhetsarbetet är en prioriterad fråga i bådesvenskt och nordiskt arbete. En del i detta arbeteär att männens del i ansvaret för hem och barn måsteöka.Obetalt hemarbeteStatistik visar att kvinnorna har minskat sitt hemarbete markant. Skillnadenmellan kvinnors och mäns hemarbete har därigenomminskat. Kvinnor utför dock fortfarande mycket merhemarbete än män.I utgör kvinnorstidsinsatser i hemarbetet och männens 42 %.Kvinnor svarar alltså fortfarande för en långtstörre del av det obetalda hemarbetet än männen. uttalat tidigare är det inteen sak för att uttala sig om vilketmeritvärde olika slag av erfarenhet och kompetensska ha. En av uppgifterna för jämställdhets- ochfamiljepolitiken är att både kvinnor och män skakunna kombinera ansvaret för barn med ansvaret försin försörjning. Utskottet har även behandlatmotioner om det obetalda hemarbetet tidigare och dåbetonat föräldraförsäkringens roll i sammanhanget.Den bidrar till möjligheter för båda föräldrarna attkombinera förvärvsarbete och studier. Lösningen ärenligt utskottets uppfattning inte skapa ett systemsom ger ökade möjligheter för den ena av tvåföräldrar att stanna hemma och ta hand om hushålloch barn. I stället krävs att båda tar aktiv del ihemarbetet. Föräldraförsäkringen utreds som nämntsför närvarande. Utskottet biträder alltjämt den ovanredovisade uppfattningen. Utskottet avstyrker därförmotionerna Sf363 yrkande 39 (kd) och A352 yrkande 18(kd).Ett barnvänligt arbetslivFöräldraförsäkringens utformning kan bidra till enförbättrad jämställdhet såväl i arbetslivet som ihemmet. Också arbetstidens längd och förläggning harbetydelse för kvinnors och mäns möjlighet attkombinera arbetslivet och livet i övrigt. Regeringentillsatte en utredning meduppdrag att bl.a. föreslå hur en lag om partielltjänstledighet för arbetstagare som önskar gå ned iarbetstid skulle kunna utformas. Uppdraget ska varaslutfört (dir. 2004:156).Med hänsyn till vad som anförts ovan i frågan omdet obetalda hemarbetet och mäns och kvinnorsmöjligheter att kombinera ansvaret för barn medansvaret för sin försörjning och detutredningsarbete som pågår avstyrker utskottetmotionerna Sf363 yrkande 34 (kd) och A352 yrkande 10(kd).FöräldraledighetEn arbetstagares rätt till föräldraledighet reglerasi föräldraledighetslagen (1995:584). Lagen germöjlighet till fem olika former av föräldraledighetför vård av barn m.m. En förälder har bl.a. rätttill hel ledighet tills barnet blivit 18 månadereller, under förutsättning att föräldern då har helföräldrapenning, för tid därefter. Vidare har enförälder rätt till förkortning av normal arbetstidmed upp till en fjärdedel tills, i huvudfallet,barnet fyller . Föräldrapenning betalas utunder totalt för föräldrarna. Avdessa dagar ersätts 390 enligt s.k. sjukpenningnivå.Resterande ersätts enligt den lägsta nivån,dvs. med per dag. Föräldrarna har rätt tillhälften var av ersättningsdagarna med möjlighet attöverlåta dagar till varandra förutom de dagar somreserverats för mamman respektive pappan. Sedan år2002 är reserverade för varderaföräldern.Tillfällig föräldrapenning ska ge föräldrarekonomiskt stöd när barn blir sjuka eller när derasordinarie vårdnadshavare blir sjuk och förälderndärför behöver avstå från sitt förvärvsarbete.Som utskottet nämnt tidigare ses nuföräldraledighetslagen över av en särskild utredare(dir. 2004:44). Utredaren ska bl.a. studera ochbelysa reglerna om föräldraförsäkring med beaktandeav att principen för nuvarande system om attföräldrapenning ersätter inkomstbortfall vidföräldraledighet ska behållas. Uppdraget ska görasmed bl.a. FN:s konvention om barnets rättigheter() som grund. En avbarnkonventionens grundläggande principer är attbarnets bästa ska komma i främsta rummet vid allaåtgärder som rör barn. Syftet medföräldraförsäkringen är att stödja båda föräldrarnasmöjligheter att kombinera föräldraskap medförvärvsarbete eller studier. Föräldraförsäkringenhar därmed en central roll även ijämställdhetspolitiken. Översynen ska, enligtdirektiven, göras med utgångspunkt från attföräldraförsäkringen ska verka för barnets bästa ochbidra till en ökad jämställdhet mellan könen.Utskottet är inte berett att föregripautredningens arbete och avstyrker därför motionernaSf363 yrkande 40 (kd), So395 yrkande 6 (c), A259(kd) och A355 yrkande 10 (fp).Män och föräldraledighetEnligt uppgift från är männensuttag av föräldrapenning fortsatt lågt. Mäns andelav uttagna dagar har dock ökat under desenaste sju åren. 1997 var nivån och 2004 hadeden fördubblats och låg på . Det finnsregionala skillnader beträffande i vilkenutsträckning män tar ut föräldrapenning. Exempelvisvar mäns andel av ersatta föräldrapenningdagar förraåret i att jämföra med 18,7 %i hela landet. sammanställer vissstatistik i detta avseende.Genom studier vet man att pappors utnyttjande avföräldraledighet hänger samman med inkomst,utbildning, arbetslivserfarenhet och ålder. Det harkonstaterats att män som arbetar på arbetsplatserdär män tidigare tagit ut föräldraledighet användersin föräldraledighet i större omfattning än andra.Av betydelse i detta sammanhang är också mammansinställning till föräldraledigheten och hennesarbetssituation. Kunskapen hos män om att de harrätt till hälften av föräldraledigheten är lågenligt . I syfte att få föräldraratt dela mer lika på föräldraledigheten genomförFörsäkringskassan en landsomfattandekampanj. Det ingår även i den översyn som görs avföräldraförsäkringen att se över och belysa vilkaincitament som kan vara verkningsfulla för attskillnaderna i uttag av föräldrapenning mellanbarnets föräldrar ska minska.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrkerutskottet motion A352 yrkande 17 (kd).Övriga frågor om jämställdhetslagen m.m.Utskottets förslag i korthetHär behandlar utskottet några motioner ombl.a. jämställdhetslagen, lämpligt forum idiskrimineringstvister och JämO:sansvarsområde. Utskottet avstyrker samtligamotioner med hänvisning till attjämställdhetslagen ska utvärderas och tillDiskrimineringskommitténs pågående arbete.Jämför reservationerna 17 (fp), 18 (kd), 19 (fp) och20 (kd).Folkpartiet menar i partimotion A355 yrkande 7 attjämställdhetslagen bör skärpas. Respekten förlagstiftningen är fortfarande låg. Finns det en lagska den följas. Enligt lagens 11 § ska enhandlingsplan för jämställda löner upprättas, ochplanen ska ha genomförts . Det finnsanledning att ifrågasätta metodiken när det gällerkravet på handlingsplan. Den kommer inte åt detallra största jämställdhetsproblemet, nämligen attkvinnor tjänar mindre och har lägre inkomster änmän. Bestämmelserna i 10 och 11 §§jämställdhetslagen bör utvärderas. JämO bör ges entydligare roll i lagstiftningen, och lagensbestämmelser om att JämO i första hand ska försökafå arbetsgivare att följa lagen frivilligt börslopas. konstaterar i partimotion A355yrkandena 6 och 8 att Arbetsdomstolen är dömandeinstans i mål om könsdiskriminering. Det kan dockifrågasättas om representanter för arbetsmarknadensparter, som är ansvariga för kollektivavtalen, ocksåska fungera som domare när innehållet i avtalenprövas. Diskrimineringstvister bör därför handläggasi allmän domstol. Det finns paralleller medJämställdhetsnämnden även om nämnden har andrauppgifter än Arbetsdomstolen. Partssammansatta organär inte den lämpligaste lösningen utan frågorna börprövas av oberoende organ.Bestämmelserna om lönekartläggning ochjämställdhetsplaner tas också upp av () i motion A332 yrkandena 1 och 2. Debestämmelser som började gälla 2001 om kartläggning,analys och framför allt handlingsplanen förjämställda löner är så svårtillämpade att de istället för att påskynda och främjajämställdhetsarbetet riskerar att motverka lagensefterlevnad. Inte ens lever upptill de krav som lagen ställer. Med en handlingsplankommer man inte åt det allra störstajämställdhetsproblemet, nämligen att kvinnor tjänarmindre, dvs. har lägre inkomster än män.