bet · GS01SKU22 · 2005-03-08 00:00:00 — En sådan verksamhet har också i regel en viss omfattning.Som yrkesmässig verksamhet räknas också omsättning av varor ellertjänster i former som är jämförliga med näringsverksamhet under förutsättningatt omsättningen under beskattningsåret överstiger 30 000 kr.I kommersiellt drivna ridskolor tas moms ut för ridlektioneroch för inackordering av hästar.MotionenI motion MJ505 yrkande 6 av m.fl. (kd) yrkas attSkattesatsutredningen skall ges i uppdrag att särskilt utreda möjlighetenatt momsbefria utbildning som sker utan vinstsyfte och som inte är ettled i det allmännas utbildningsinsatser, t.ex. ridskolor som drivsideellt.Utskottets ställningstagandeEnligt bedrivs ridsportsverksamhet huvudsakligen undericke yrkesmässiga former, varför denna typ av verksamhet normalt intemedför skattskyldighet enligt ML. Det skall också nämnas attMervärdesskatteutredningen (dir. 1999:10), som gjort en översyn av reglerna omskattskyldighet i ML, särskilt har analyserat hur ideella föreningarsverksamhet överensstämmer med EG-direktivets verksamhetsinriktadeundantag från skatteplikt för organisationer utan vinstintresse samt hurnuvarande svenska regler påverkar konkurrensneutraliteten. Utredningensbetänkande SOU 2002:74, Mervärdesskatten i ett EG-rättsligt perspektiv,är föremål för beredning i . Utskottetåterkommer i det följande till utredningens förslag för bl.a. idrottsområdet.Med det anförda finner utskottet att motionen i allt väsentligt fåranses tillgodosedd och avstyrker bifall till densamma.Fristående skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om ändringar i reglerna om kompensation tillfristående skolor för sådan ingående mervärdesskatt som skolorna saknaravdragsrätt för.Jämför reservation 4 (m).Gällande bestämmelserIcke skattepliktig utbildning är enligt ML sådan grundskole-, gymnasieskole-och högskoleutbildning som sker i det allmännas (stat, kommun, landsting)regi eller av erkänd utbildningssamordnare. Även annan utbildning somberättigar till studiestöd enligt studiestödslagen är momsfri. Meduttrycket erkänd utbildningssamordnare avses t.ex. fristående skolor somtillhandahåller utbildning som ett led i det allmännas utbildningsinsatser.MotionenI motion Ub322 yrkande 3 av m.fl. (m) efterfrågas likvärdigaförutsättningar för kommunala och fristående skolor när det gällermervärdesskatt. Motionärerna påpekar att fristående skolor inte skallmissgynnas i förhållande till kommunala skolor. Kommunerna bör därförtill en fristående skola utge ersättning som fullt ut kompenserar försådan ingående moms som skolan saknar avdragsrätt för.Utskottets ställningstagandeMervärdesskattesystemet innebär att bara den som har mervärdesskattepliktigomsättning får dra av momsen på inköp av varor och tjänster. Friståendeskolor med allmänt stöd som är befriade från mervärdesskatt saknaravdragsrätt för ingående moms. Kommuner och landsting har heller intenågon avdragsrätt för kostnader som är hänförliga till skattefri verksamhet,men dessa kan i många fall få kompensation inom ramen för lagen(1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner och landsting, det s.k.kommunkontosystemet. Kommunerna får dock betala en avgift till systemetför att finansiera uttagen.När det gäller momsregler och ersättning till fristående skolor erinrarutskottet om att regler finns i förordningen (1996:1206) om friståendeskolor. Där föreskrivs att en kommun som lämnar bidrag för en elev i enfristående skola skall för skolan kunna redovisa hur stor andel avbidraget som är ersättning för kostnader för mervärdesskatt. Ersättningför sådan ingående moms som skolan saknar avdragsrätt för skall såledesingå i bidraget.Utskottet är inte berett att föreslå några ändringar i nuvaranderegelsystem utan anser att bör avslå motionsyrkandet.Komplementär- och alternativmedicin, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om slopad mervärdesskatt på utbildninginom komplementär- och alternativmedicin och lika momsvillkor föralternativmedicinsk vård och behandling och annan sjukvård. Riksdagenavslår även ett förslag om slopad moms på vissa hudbehandlingar.Gällande bestämmelserSjukvård, dvs. åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda och behandlasjukdomar, kroppsfel och skador samt näraliggande tjänster är undantagnafrån skatteplikt. För skattefrihet krävs att sjukvården tillhandahållsvid sjukvårdsinrättningar eller av någon med särskild legitimation attutöva yrke inom sjukvården. Olika behandlingar som kan hänföras till s.k. alternativvård, skönhetsvård eller för att öka det allmänna välbefinnandetär inte att betrakta som sjukvård enligt ML. Sådan vård är därförskattepliktig och beskattas med normalskattesatsen . Detta gälleräven om behandlingarna ges av någon som innehar behörighet att utövayrke inom sjukvården.Inom utbildningsområdet gäller som nämnts skatteplikt för i principall kommersiellt bedriven utbildning som sker utom ramen för den ordinarieskolutbildningen och som inte heller berättigar till studiestöd.MotionernaI motion So359 yrkande 9 av och ()riktas kritik mot att utbildning för yrkesutövare inom komplementär-och alternativmedicin () samt alternativmedicinsk vård och behandlingär belagd moms. Vård måste kunna erbjudas på lika villkor inombåde skolmedicin och , anser motionärerna.I motion Sk369 av () begärs slopad moms påmedicinska hudbehandlingar som utförs av utbildad och diplomerad hudterapeut.Utskottets ställningstagandeFrågan om skattenedsättning på alternativmedicinska behandlingar harprövats av utskottet vid ett flertal tillfällen. Utskottet har avstyrktsådana motionsyrkanden bl.a. med hänvisning till de kostnader för statensom en sådan åtgärd skulle föra med sig och till de avgränsningsproblemsom skulle kunna uppstå gentemot andra typer av verksamheter vars ändamålockså är att göra människor friskare och som beskattas fullt ut. Utskottethar inte ändrat ståndpunkt i denna fråga. Utskottet är heller inte berettatt föreslå någon ändring i gällande bestämmelser om skatteplikt försådan utbildning som sker utom ramen för den ordinarie skolutbildningenoch som inte heller berättigar till studiestöd. Motion So359 yrkande 9avstyrks därför. Hudbehandlingar kan vara av vitt skilda slag. Mångabehandlingar är sannolikt sådana som definitionsmässigt är sjukvårdenligt mervärdesskattelagen. För skattefrihet krävs dock att behandlingenutförs vid en sjukvårdsinrättning eller av någon som innehar särskildsjukvårdslegitimation. Utskottet anser inte att det finns skäl attgenerellt undanta medicinska hudbehandlingar från skatteplikt och avstyrkerdärmed motion Sk369.KörkortsutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om slopad mervärdesskatt på körkortsutbildning.BakgrundSkatteplikt på bl.a. körkortsutbildningar infördes i samband med attutbildningsområdet generellt på grund av EG-rättens krav infogades idet skattepliktiga området (prop. 1996/97:10, bet. 1996/97:SkU6). Föratt mildra effekterna för bilskolorna infördes en avdragsrättför bilskolornas förvärv och förhyrning av fordon.MotionenI motion Sk404 yrkande 1 av och ()begärs ett tillkännagivande om att slopa skatteplikten på körkortsutbildningar.Motionärerna vill härigenom minska inte bara kostnaderna för utbildningenutan även de sociala skillnaderna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare vid upprepade tillfällen avstyrkt motioner omslopad eller sänkt mervärdesskatt på körkortsutbildning med hänvisningtill att detta inte är möjligt enligt EG-rätten. Utskottet har ävenerinrat om att bilskolorna till skillnad från de flesta andra företaghar rätt till avdrag för mervärdesskatt som belöper på inköp och leasingav bilar. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande ochavstyrker därmed nu aktuellt motionsyrkande.FöretagsbilarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om avdrag för ingående mervärdesskatt försådana lastbilar som betraktas som personbilar i momssammanhang.Jämför reservation 5 (m) och särskilt yttrande 2 (kd).Gällande bestämmelserFör förvärv av personbilar råder avdragsförbud enligt ML, utom i någraspeciella verksamheter (t.ex. taxirörelse, trafikskolor). Som personbilräknas enligt ML även minibuss med en totalvikt om högst ochlastbil med skåpkarosseri utan separat förarhytt och med en totalviktom högst . Lastbilar med flak och skåpbilar som har en luftspaltmellan förarhytt och skåp behandlas som normala varor i mervärdesskattehänseendeoch är alltså inte utsatta för någon särskild begränsning i vad gälleravdragsrätten för näringsidkare.Medlemsländerna inom EU ger avdragsrätt för momsen på bilar i mycketskiftande utsträckning, allt från en full avdragsrätt för yrkesmässigtutnyttjande till ingen avdragsrätt alls. De flesta länder tillämpardock en beskattning som ligger någonstans däremellan, ofta som i Sverigegenom någon form av schablon.Kring förslag om harmonisering av avdragsrätten förkostnader för bl.a. lastbilar och andra tjänstefordon, KOM (1998) 377,har enighet inte kunnat uppnås bland medlemsstaterna.I kommissionens förslag KOM (2004) 728 om ändringav EG:s rättsakter inom momsområdet, vars huvudsakliga syfte är attförenkla de administrativa skyldigheterna i fråga om moms för företagsom omsätter varor eller tjänster i annan medlemsstat än den i vilkende är etablerade, finns emellertid förslag om harmonisering av det områdeför vilka medlemsstaterna får tillämpa begränsningar i avdragsrätten.Behandlingen av direktivet i rådsarbetsgruppen påbörjades förra åretunder det nederländska ordförandeskapet.MotionernaI motion Sk217 av () förordas klarare regler mellanfordon som räknas som personbilar och fordon som räknas som lastbilar.En bil som i bilregistret registreras som lastbil bör även i momssammanhangräknas som en sådan, anser motionären. I motion Sk313 av () begärs att regeringen skyndsamt återkommer till med förslagsom gör det möjligt för företagare att göra avdrag för ingående momsvid anskaffning av tjänstefordon. Motionären anser att avdragsrättenskall gälla för alla typer av lastbilar, oavsett om bilen har en luftspalteller ej mellan förarutrymmet och lastutrymmet. Även i motion Sk239 avJan-Evert Rådhström och () förordas att reglerna omavdragsrätt för moms på fordon som används i näringsverksamhet skalländras på så sätt att den s.k. luftspaltsregeln slopas. I motion Sk366av () begärs avdragsrätt för servicebussar där bakrelastutrymmet är sammanbyggt med förarhytten.Utskottets ställningstagandeVid förvärv av bilar som är inrättade på ett sätt som gör dem möjligaatt använda även för privat körning saknas som ovan nämnts i de flestafall avdragsrätt för ingående moms. Vid hyra av personbil begränsasavdragsrätten till . För driftskostnader medges dock full avdragsrättäven om bilarna används privat till en viss del. Syftet med nuvarandeschablonbeskattning är att förenkla skattekontrollen. Fordonets viktoch utseende används som kriterier för att på ett enkelt sätt kunnabedöma vilka bilar som omfattas.Motioner om att införa en generell avdragsrätt för förvärv av fordonsom används i näringsverksamhet har behandlats av utskottet vid ettflertal tidigare tillfällen. Utskottet har avstyrkt motionerna medhänvisning till den beredning som pågår inom EU. Då denna beredning ännupågår, nu visserligen på grund av ett nytt direktivförslag frånkommissionen, vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande om attdet inte kan anses aktuellt att utreda det svenskasystemet. Utskottet utgår från att regeringen, när väl beslut är fattatinom EU, kommer att göra en översyn av de svenska beskattningsreglernaför att undersöka om och i vilken utsträckning dessa bör ändras. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall till nu aktuella motioner.Byggmoms, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om hur mervärdesskattekostnaderna börhanteras vid produktion av bostäder av olika slag samt yrkandena om attregeringen i EU-sammanhang bör verka för att byggande och fastighetsförvaltningskall kunna omfattas av en reducerad skattesats.Jämför reservationerna 6 (kd) och 7 (c).Gällande bestämmelserProduktion av bostäder beskattas med normalskattesatsen . Enligtsjätte momsdirektivet (bilaga H, art. 12.3 a) har medlemsländerna rättatt införa en reducerad skattesats inom byggsektorn på tillhandahållande,byggande, renovering och ändring av bostäder endast om detta utgör ettled i socialpolitiken.De nya områden som, enligt direktivförslaget KOM (2003) 397, föreslåsbli omfattade av möjligheten till lågmoms är bl.a. byggande, renovering,underhåll och uthyrning av bostäder.Underhåll, lokalstädning, fönsterputsning, renhållning och annanfastighetsskötsel skall enligt 2 kap. 8 § ML uttagsbeskattas närfastighetsägaren utför arbetena i egen regi, dvs. med egna anställda, även omverksamheten i övrigt inte är momspliktig. Uttagsbeskattning sker dockendast om nedlagda lönekostnader, inräknat avgifter som grundas pålönekostnaderna för arbetena, överstiger för beskattningsåret.MotionernaI motion Sk446 yrkande 8 av m.fl. (c) begärs attregeringen inom EU verkar för att det skall bli möjligt att tillämpareducerade skattesatser på byggtjänster och fastighetsförvaltning.I motion Bo306 yrkandena 12 och 13 av m.fl. (kd)föreslås minskad skatt på nyproduktion av flerbostadshus motsvarande enhalvering av byggmomsen. För att inte gå emot börskattesänkningen utformas så att byggföretaget efter deklaration erhåller enskattereduktion som motsvarar hälften av den erlagda byggmomsen, dvs.10 % av byggkostnaderna. Avsikten är att skattereduktionen skall sessom en del av skattesystemet och inte som ett bidrag. Därutöver ansermotionärerna att regeringen inom EU bör verka för att möjliggöra engenerell byggmomssänkning i . Även i motion Bo304 yrkande 5 avAnnelie Enochson (kd) föreslås sänkt moms på nyproduktion av bostäder.Motionären förespråkar momsåterföring i form av ett generelltinvesteringsbidrag på av byggkostnaderna på nyproduktionsamt att nuvarande tidsbegränsade och svårförutsägbara investeringsbidragavskaffas.I motion Sk478 av och () anförs attregeringen bör se över möjligheten att avskaffa uttagsskatten påfastighetsskötsel i egen regi eller att i vart fall ändra beloppsgränsenför när skatt skall tas ut.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har godkänt att en ny investeringsstimulanstill fastighetsägare införs för att tillfälligt minska produktionskostnadenför nya bostäder. Stimulansen utgår vid byggande av mindre hyresbostäderoch studentbostäder och tillförs fastighetsägaren genom kreditering avdennes skattekonto. Den motsvarar i princip skillnaden mellan den ickeavdragsgilla ingående mervärdesskatt som fastighetsägaren betalat vidbyggandet, dvs. av beskattningsunderlaget, och den mervärdesskattsom fastighetsägaren skulle ha betalat om skattesatsen i stället varit6 %. Investeringsstimulansen utgår till projekt som har påbörjats ellerkommer att påbörjas till den 31december 2006 (prop. 2002/03:98, bet. 2002/03:BoU9). Vidare har EG-kommissionenlagt fram förslag om att bl.a. byggande av bostäder skall kunna omfattasav lågmoms, KOM (2003) 397. Förslaget är föremål för beredning iministerrådet.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att motionerna Sk446 yrkande8, Bo306 yrkande 12 och 13 och Bo304 yrkande 5 bör avslås.Fastighetsförvaltningstjänster kan upphandlas av fastighetsägaren ellerutföras av denne själv genom anställd personal. En fastighetsägare somhandlar upp olika tjänster till sin fastighetsförvaltning får betalamoms på de upphandlade tjänsterna. Momsen är inte avdragsgill hosfastighetsägaren utom i de fall fastigheten omfattas av frivilligskattskyldighet. För den som äger och förvaltar t.ex. bostadsfastigheterfinns inte förutsättningar för frivillig skattskyldighet och momsen påde upphandlade tjänsterna blir därför en kostnad i fastighetsägarensverksamhet. I de fall tjänsterna utförs med egen personal skulle, omnågra särskilda regler inte fanns, någon kostnad för moms på arbetskostnadernainte uppkomma. Nuvarande regler om uttagsbeskattning tillkom i sambandmed skattereform och syftar till att uppnå konkurrensneutraliteti valet mellan upphandlade tjänster och tjänster i egen regi. Utskottetär inte berett att tillstyrka att denna beskattningsregel slopas ochavstyrker därför även motion Sk478.Distansförsäljning av varor inom EUUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om att regeringen inom EU skall vara pådrivandeför att lösa problemen vid handel med fysiska varor över Internet.Jämför särskilt yttrande 3 (fp).Gällande reglerVid handel med varor (fysiskt gods) över Internet, som utgör den tillomfånget största andelen av e-handeln och som till sin innebörd egentligeninte skiljer sig från postorderhandel, sker beskattningen normalt iköparens hemland (destinationslandet). Ett företag i ett annat EG-landkan dock sälja till konsumenter i för perår utan att ta ut svensk moms. Om det utländska företaget säljer förmer än till skall företaget registrera sigtill moms här och lägga svensk moms på sina fakturor. Tanken är attsvenska företag inte skall hamna i ett sämre läge än sina utländskakonkurrenter. Detta kallas omsättningströskel. I varje medlemsland inomEU fastställs omsättningströskel.Enligt är huvudregeln att vid distansförsäljning tillprivatpersoner i annat medlemsland skall beskattning ske i köparensland om säljarens årliga försäljning i det landet överstiger ett beloppsom motsvarar . En lägre gräns kan väljas av ettmedlemsland som anser att denna gräns skulle leda till allvarligakonkurrenssnedvridningar. har valt den i princip lägsta möjligaomsättningsgränsen, dvs. 320 000 kr.MotionenI motion Sk487 av () påtalas vikten av att regeringenär pådrivande inom EU när det gäller att lösa problemen vid handel medfysiska varor över Internet. Enligt motionären utsätts svenska företag(t.ex. postorderföretag) för otillbörlig konkurrens när utländska företagsäljer varor via Internet till konsumenter i utan att öppnamomskonto här i landet trots att deras försäljning överstiger tröskelvärdet.För att undvika en sådan konkurrenssnedvridning och för att inte statenskall förlora skatteintäkter krävs bl.a. bättre kontrollmöjligheter,anser motionären.Utskottets ställningstagandeKommissionen lade fram ett förslag till ändring avEG-rättsakter inom momsområdet, KOM (2004) 728 slutlig. reglerna om distansförsäljning av varor till privatpersoner. Idirektivet föreslås att det skall införas ett nytt tröskelvärde förbeskattning i destinationslandet. Värdet skall uppgå till 150 000 eurooch avse säljarens försäljning i samtliga medlemsländer. Några särskildatröskelvärden för varje medlemsstat skall inte längre finnas. Vidareföreslås att företag som, till följd av försäljning till privatpersoner,blir skattskyldiga i medlemsstater som de inte är etablerade i skallkunna vända sig till en enda skattemyndighet (den i den egna staten)för att fullgöra alla sina skyldigheter när det gäller registrering ochlämnande av deklaration. De uppgifter som lämnats av företagen skallsedan vidarebefordras elektroniskt till den eller de stater därkonsumtionen sker. Betalning skall ske direkt till den medlemsstat som harrätt till skatten. För att göra det möjligt för företagen att användasig av en enda kontaktpunkt behövs enligt kommissionen ett system förutbyte av information mellan medlemsstaternas skattemyndigheter byggasupp.Enligt utskottets mening är det svenska regelverket, inom de ramar somär möjliga med hänsyn till gällande EU-bestämmelser, utformat på ettsådant sätt att svenska företag så lite som möjligt skall drabbas avkonkurrensnackdelar. Det är dock som motionären påtalar angeläget attkontrollen fungerar så att svenska företag inte drabbas av otillbörligkonkurrens till följd av att utländska företag inte följer gällanderegler, dvs. underlåter att registrera sig för moms här i landet ochbetala svensk moms när den årliga försäljningen till svenska privatpersoneröverstiger omsättningströskeln, 320 000 kr.Utskottet kan dock konstatera att det inom EU pågår ett arbete som bl.a. syftar till att göra det enklare att tillämpa och kontrollera densärskilda ordningen för distansförsäljning av varor. Med hänsyn härtilloch då regeringen, såvitt utskottet erfarit, inte har någon annanuppfattning än motionären i frågan om att värna de svenska företagensintressen när det gäller Internethandeln och vikten av att EU-ländernasamarbetar för att förhindra att någon genom skattefusk och regelöverträdelserskaffar sig konkurrensfördelar på andra länders bekostnad bör motioneninte föranleda något uttalande från . Motionen avstyrks.Allmännyttiga ideella föreningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ideella föreningars och trossamfundsframtida situation såvitt avser mervärdesbeskattningen med hänvisningtill pågående beredningsarbete inom Regeringskansliet.Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c).Mervärdesskattelagens regler avseende ideell verksamhetAllmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund, sombedriver verksamhet som de inte behöver betala inkomstskatt för enligtIL, skall enligt 4 kap. 8 § ML inte heller betala någon moms föromsättningar som görs i denna verksamhet. På motsvarande sätt som beträffandeinkomstskatten för rörelseinkomster gäller således för en sådan föreningeller sådant trossamfund att moms inte skall tas ut vid försäljningenav varor och tjänster som har ett naturligt samband med den allmännyttigaverksamheten eller som av hävd har utgjort finansieringskälla för ideellverksamhet av det slag som föreningen bedriver. För att en ideellförening skall anses vara allmännyttig krävs att föreningen främjar ettallmännyttigt ändamål (t.ex. idrottsligt, politiskt, välgörande). Vidarekrävs att föreningen uteslutande eller så gott som uteslutande iverksamheten tillgodoser nämnda ändamål, att medlemsantagningen är öppenoch att avkastningen av tillgångarna och inkomsterna i huvudsaklig delanvänds i den allmännyttiga verksamheten.Sådana allmännyttiga ideella föreningar, som är befriade från inkomstskattoch moms, saknar - liksom privatpersoner - möjlighet att dra av momsenpå sina inköp.EG:s regler och de svenska reglernaI det sjätte mervärdesskattedirektivet (77/388/EEG) finns inte någonregel som specifikt tar sikte på aktiviteter bedrivna av ideellaorganisationer. De allmänna reglerna i direktivet, inklusiveundantagsbestämmelsernai artikel 13, gäller även sådana subjekt.Reglerna i sjätte mervärdesskattedirektivet innebär att alla slag avsubjekt kan bli föremål för beskattning. Någon generell regel somundantar vissa subjekt, exempelvis ideella föreningar och registreradetrossamfund eller andra organisationer utan vinstintresse, från skattenstillämpningsområde finns således inte. Sådana subjekts inkomster äremellertid ofta av den karaktären att de inte föranleder mervärdesbeskattning,beroende på att någon av de förutsättningar som krävs för att de skallbli beskattade saknas. Detta gäller t.ex. inkomster i form av gåvor ochbidrag som inte utgör betalning för en beställd vara eller tjänst ochsom därför ligger utanför skattens tillämpningsområde. Därtill kommeratt vissa undantag från skatteplikten kan vara tillämpliga på transaktionersom utförs av organisationer utan vinstintresse. Det finns dessutommöjlighet att befria beskattningsbara personer med liten årsomsättning- små företag - från moms.Enligt svensk lagstiftning kan aktiviteter som bedrivs av allmännyttigaideella föreningar och registrerade trossamfund omfattas av både densärskilda regeln i 4 kap. 8 § ML och något av undantagen från skatteplikteni 3 kap.