bet · GS01KU29 · 2005-03-03 00:00:00 — Det motsvarade inteheller de lönekostnader som partigrupperna hade för personal på denkompetensnivå som erfordras för arbetsuppgifterna.Mot denna bakgrund föreslog riksdagsstyrelsen att månadsbeloppet fr.o.m. skulle bestämmas till per politisksekreterare. Beloppet, som således motsvarade samtliga de kostnader somnämns ovan, överensstämde med den kostnadsnivå som rådde inomriksdagsförvaltningen för jämförbara personalgrupper. Reformen innebar därutöverökade kostnader för riksdagsförvaltningen i form av ökade lokalkostnader,IT-stöd samt förbrukningsmaterial etc. Riksdagsstyrelsen ansåg vidareatt utbyggnaden av reformen med politiska sekreterare skulle fortsättaoch att en utvärdering av den aktuella etappen två av reformen bordeske efter denna etapps genomförande. Genomförandet borde ske stegvis itakt med att lokalbehovet kan tillgodoses, med början den 1 september2004, och vara avslutat . Stödet till riksdagsledamöternasoch partigruppens arbete i skall beräknas efter attdet skall motsvara kostnaden för 225 politiska sekreterare under periodenden 1 september 2004-den 30 juni 2005, 335 politiska sekreterare den 1juli 2005-den 30 juni 2006 och 349 politiska sekreterare från den 1juli 2006. beslutade i enlighet med förslaget (bet. 2003/04:FiU21).Utskottets ställningstagandeFrågan om utrymmet för att använda de medel som betalas ut enligtbestämmelserna i lagen om stöd till riksdagsledamöternas och partigruppernasarbete i är föremål för diskussion mellanföreträdare för partigrupperna. Utskottet förutsätter att syftet medstödet inte åsidosätts och anser att resultatet av de pågående diskussionernainte bör föregripas. Det kan enligt utskottets mening förutsättas attriksdagsstyrelsen kommer att lägga fram förslag om regleringar om dettabehövs. Motion 2004/05:K281 (v) avstyrks därför.Delat uppdrag som riksdagsledamot, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstaganden enmotion (c) om delat uppdrag som riksdagsledamot och en motion (m) ommöjligheter till tjänstledighet för att utföra ledamotens ordinariearbete.MotionernaI motion 2003/04:K276 av () begärs en lagändring isyfte att ge möjlighet för två personer att dela ett uppdrag somriksdagsledamot. Den största förtjänsten skulle enligt motionen vara attledamöterna då på halvtid kunde delta ute i samhället på ett helt annatsätt än . Det skulle även innebära att det vore lättare såväl förunga som studerar eller är småbarnsföräldrar som för äldre som naturligtorkar mindre än under den aktiva yrkesåldern att delta i det aktivaförtroendevalda riksdagsarbetet. Båda grupperna har mycket att tillföradet aktiva riksdagsarbetet. Förutsättningarna för det bör utredas ochäven för att en valkrets i får pröva på att låta riksdagsledamöterdela på uppdraget på två personer.I motion 2004/05:K214 av () begärs att det införsmöjlighet att ge riksdagsledamöter kortare tjänstledighet för att deskall kunna "jobba på sina ordinarie jobb". Motionären hänvisar tillatt uppdraget som riksdagsledamot kan innebära arbetsuppgifter på 20-30dagar i sträck, utan s.k. ledig dag. Att vara ledamot är inte bara attfinnas på plats vid voteringar. Om en riksdagsledamot väljer atttillfälligt återgå till sitt ordinarie arbete, oavsett om det är en lokförare,journalist, advokat eller murare, skall det finnas möjlighet att fåtjänstledigt och därmed att tar in en ersättare i riksdagenpå och att avdrag sker på månadsarvodet för den tjänstlediga.Ett alternativ är att sådan tjänstledighet automatiskt skall kvittasut via kvittningssystemet. I annat fall går kombinationen nästan enbartatt genomföra för dem som har som bostadsort. Motionären vändersig mot vad utskottet anförde 2003 och anser att utskottetinte kan ha menat att det skulle vara möjligt att få kvittning frånriksdagen om man "vill jobba på sitt ordinarie arbete" eller att detbara är i som detta skall fungera. Motionären hänvisartill att det finns goda möjligheter att tillfälligt återgåtill sitt ordinarie arbete för att exempelvis hålla kompetensenuppe.Gällande reglerEnligt 1 kap. 6 § riksdagsordningen kan en riksdagsledamot efter prövningfå ledigt från sitt uppdrag. Om en ledamot får ledigt för avminst en månad, skall ledamotens uppdrag han eller hon ärledig utövas av ersättare.Ansökan om ledighet prövas av talmannen om den gäller ledighet underkortare tid än en månad och av om den gäller för längre tid.Det finns i kammaren i praxis ett utvecklat kvittningsförfarande, somger utrymme för viss frånvaro från riksdagsarbetet utan att ledighetformellt beviljas av talmannen enligt reglerna i riksdagsordningen.När det gäller ledigheter längre än en månad har sådana beviljats förvård av barn och för sjukdom samt för internationella uppdrag.Tidigare behandlingVåren 2003 behandlade utskottet en motion (v) om att införa en möjlighettill partiell sjukskrivning (bet. 2002/03:KU19 s. 36). Utskottet varinte berett att ställa sig bakom ett krav på rätt till partiellsjukledighet för riksdagsledamöter. Utskottet framhöll att riksdagsarbetetoch det uppdrag ledamöterna fått från väljarna knappast låter sig förenasmed partiell ledighet med mycket korta perioder av arbete i riksdagen.En reservation (v och mp) avgavs.Som framhålls i motion 2004/05:K214 behandlade utskottet hösten 2003med anledning av en motion (fp) frågan om dubbelarbete för riksdagsledamot(bet. 2003/04:KU5 s. 23 f.). Utskottet ansåg att det finns ett värde iatt riksdagsledamöter kan vara aktiva i samhället vid sidan av detpolitiska arbetet. För många ledamöter kan det dessutom vara ettgrundläggande intresse att genom att fullgöra visst arbete inom ramen försin yrkesverksamhet vidmakthålla den kompetens och den verksamhet sombehövs för att kunna återgå i full verksamhet i yrket efter riksdagsuppdraget.Det måste enligt utskottet i första hand vara en uppgift för denenskilde ledamoten att själv avgöra om hans eller hennes arbetssituationmedger ett utrymme att fullgöra andra uppgifter - även lönearbete - ände som hänger samman med riksdagsuppdraget. Ytterst är det självfalletväljarna som i val avgör saken. Det kan inte heller bortses från att enreglering i syfte att förhindra visst arbete utanför skullekunna utesluta vissa grupper från möjligheten att åta sig ett uppdragsom riksdagsledamot. Utskottet avstyrkte motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare avstyrkt ett motionsyrkande om att införa enmöjlighet till partiell sjukledighet. Utskottet gör samma bedömning somdå när det nu gäller frågan om delat uppdrag som riksdagsledamot. Ensådan ordning låter sig enligt utskottets mening knappast förenas medriksdagsarbetet och det uppdrag ledamöterna fått från väljarna. Utskottetavstyrker motion 2003/04:K276 (c).Utskottet vidhåller också sin bedömning när det gällerutrymmet att fullgöra uppgifter utöver uppdraget som riksdagsledamot.Det bör enligt utskottets mening också fortsättningsvis ankomma på denenskilde ledamoten att avgöra vilket utrymme som finns för sådana uppdrag.Utskottet är inte berett förorda en utvidgning av utrymmet för kortareledigheter i enlighet med vad som förordas i motion 2004/05:K214 (m).Motionen avstyrks.LobbningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om behovet av utredning om lagstiftningkring lobbningsverksamhet.Jämför reservation 8 (mp).MotionenLars () begär i motion 2004/05:K346 en utredning för en ökadöppenhet vid lobbning och mer jämlika förutsättningar att lobba. Detblir allt vanligare med professionella lobbare, dvs. konsulter somhjälper sina uppdragsgivare att påverka politiska beslut. SåvälEuropaparlamentet som har tydliga krav på öppenhet ochregistrering av lobbare. Också och har regler för lobbningsamt delvis och . I saknas lagreglering avverksamheten, och de professionella lobbarna, som är organiserade iPR-branschföreningen , tillämpar en självreglering som är otydligtutformad. Lobbning ger tillgång till fler vinklingar påproblemen och därmed ett bättre beslutsunderlag. är det ettdemokratiskt problem om pengar kan köpa inflytande. Dessutom bedrivslobbning alltför ofta i hemlighet, med dold avsändare. Det måste blitydligare vem som är avsändare av olika lobbningsbudskap, och professionellalobbare måste också kunna ställas till svars för sin verksamhet. Redanhotet om lagstiftning kan enligt motionen förväntas få lobbningsföretagenatt ställa tydligare öppenhetskrav på sig själva och sina uppdragsgivare.Regeringen bör därför ta initiativ till en statlig utredningmed direktiven att lämna konkreta förslag för att tvinga fram en ökadöppenhet vid lobbning och dessutom skapa mer jämlika förutsättningaratt lobba.Tidigare behandling m.m.Under /98 gjorde utskottet med anledning av en motionfrån allmänna motionstiden en allmän genomgång av frågan om lobbningsverksamhet,både i och i andra länder där olika typer av registreringsförfarandentillämpas samt i . Exempel på företag och organisationersom bedriver lobbning redovisades också (bet. 1997/98: KU27 s. 53 f.).Utskottet anförde i sin bedömning att frågan om lobbning som riktar sigmot regering och riksdag syntes ha utvecklats i olika avseenden undersenare år. konstaterade utskottet att det saknades en systematiskgenomgång av lobbningens former, omfattning och effekter på detdemokratiska systemet i . Mot denna bakgrund föreföll det lämpligtatt avvakta resultatet av det utredningsarbete som pågick iDemokratiutredningen. Utskottet fann ingen anledning att föreslå någon åtgärdfrån vid den aktuella tidpunkten. /riksmötebehandlade utskottet åter frågan med anledning av en liknande motion(m). Med hänvisning till det pågående arbetet inom Demokratiutredningenavstyrkte utskottet åter yrkandet (bet. 1998/99:KU20 s. 13).Demokratiutredningen fann i sitt betänkande En uthållig demokrati (SOU2000:1 s. 95 f.) att en registrering av lobbare skulle öka den politiskaojämlikheten och därför inte borde införas. Att registrera lobbarnaskulle konservera en maktfördelning och göra det svårare för nyamedborgargrupper att ta sig in. Det gäller framför allt resurssvaga grupper,t.ex. nyare sociala rörelser, som till skillnad från bl.a. näringslivetoch fackföreningarna sällan har egna lobbare. Dessutom visade detamerikanska exemplet enligt på praktiska problem medatt få en lagstiftning användbar. Inom ramen för Demokratiutredningenpublicerades en skrift med fyra artiklar om lobbning, bl.a. om lobbningeni EU i ett juridiskt perspektiv med sidoblickar på hur lobbningenregleras i bl.a. (SOU 1998:146).Motioner i frågan avstyrktes höstarna 2000 och 2001 (bet. 2000/01:KU4,bet. 2001/02:KU12) under hänvisning till att det pågående arbetet iRegeringskansliet med anledning av slutbetänkandeborde avvaktas. Frågan togs dock inte upp i proposition 2001/02:80Demokrati för det nya seklet.Utskottets ställningstagandeFrågan om en reglering kring lobbare övervägdes av Demokratiutredningensom i sitt förslag fann att starka skäl talade mot en reglering.Utskottet är inte berett att nu förorda en ny utredning i syfte attföreslå en lagstiftning på området. Motion 2004/05:K346 (mp) avstyrks.Riksdagens webbplatsUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (m) om utveckling av webbplatsmed hänvisning till att det ankommer på riksdagsförvaltningen att görade avvägningar som behövs. Utskottet understryker att det är partiernasoch ledamöternas ansvar att skapa möjligheter för dialoger med allmänheten.MotionenI motion 2004/05:K242 av () begärs förändringar avriksdagens webbplats. Arbetet med att utveckla och förbättrainformationsarbetet inom ramen för webbplats måste präglas avständigt nytänkande. Framför allt är det viktigt att utveckla formernaför medborgarnas deltagande i de demokratiska processerna. Riksdagenmåste därför bejaka informationsteknologiska metoder i kontakterna medmedborgarna. Ett instrument som borde kunna användas inom ramen för denredan existerande hemsidan är en s.k. webblogg (allmäntförkortat blogg). En blogg är en möjlighet att via löpande inläggkommentera fenomen på en existerande webbplats. Det kan också definierassom en webbdagbok. För del skulle i första hand gälla desaker som presenteras löpande på webbplatsen, dvs. informationsanslag,pressmeddelanden, interpellationer och frågor för skriftliga svar.Dessutom borde varje debatt kopplas till en möjlighet att kommenteravarje gjort inlägg.BakgrundRiksdagsstyrelsen fastställer övergripande informationsmål och beslutarom resurser för att uppnå målen. Informationsenheten ansvarar för attsamordna intern och extern information om arbete, beslut ochregelverket i vårt samhälle samt främja samhällsinformation i stort.Enligt gällande riktlinjer för informationsverksamhet är detgrundläggande målet för informationsverksamhet att bidratill att skapa öppenhet och tillgänglighet i riksdagsarbetet och genomaktiv information verka för att intresset för och kunskaperna om riksdagenoch dess arbete ökar.Riksdagen har enligt riktlinjerna som folkets främsta företrädare ettsärskilt ansvar att främja samhällsinformationen i stort och att ge ensaklig och partipolitiskt neutral information om och dessarbete.Den externa informationen och kommunikationen skall enligtriktlinjernatillgodose allmänhetens, massmediers, myndigheters, organisationers ochnäringslivets behov av snabb och korrekt information om , såvälnationellt som internationellt,öka kunskaperna om och den demokratiska processen hos allmänhet,ungdomar och studerande samt hos vidareinformatörer som journalister,lärare, bibliotekarier och informatörer,aktivt arbeta för att väcka intresse för hos allmänheten,grupper med särskilda behov och grupper som ej själva uppsöker information.Riksdagens information skall utformas så att den är partipolitisktneutral, korrekt, snabb och aktuell, lättillgänglig och förståelig ochanpassad.I en promemoria daterad redovisar informationsenheten målsättning för en ny webbplats.I promemorian hänvisas till att webbplats lanserades 1996.Webbplatsen har successivt utvecklats, men i mångaavseenden har den ursprungliga utformningen bibehållits när det gällerfunktionalitet och gränssnitt. ställs enligt promemorian nya ochökade krav på tillgängligheten till information och dokument.Den tekniska utvecklingen har också gjort webbplatsens nuvarandeuppbyggnad mindre ändamålsenlig. De möjligheter som ny teknik erbjuderutnyttjas dessutom inte i tillräckligt hög grad.Med hänvisning till riktlinjerna för informationsverksamhetanges i promemorian bl.a. att webbplatsen skall vara en samlande platsför information och dokument i sin helhet. Det skall varamöjligt att via en för hela webbplatsen gemensam sökfunktion nå allinformation och alla dokument. Sambanden mellan olika typer av informationoch dokument skall göras tydliga.Riksdagen har enligt promemorian ett delegerat informationsansvar.Informationsenheten har ett samordningsansvar för bl.a. externinformationsverksamhet. Enheten skall utveckla, stödja och utvärderainformationsinsatser samt ta initiativ till samordnade informationsåtgärderav gemensam karaktär.I en promemoria upprättad av en arbetsgrupp inominformationsenheten - webbplatsprojektet - redovisades ett underlag föratt ta fram en struktur för den nya webbplatsen. Webbplatsens strukturskall enligt promemorian kunna fungera och kunnainrymma information/funktioner som successivt tillkommer. I promemoriandiskuterades bl.a. önskemål om att den nya webbplatsen skall innehålladiskussionsforum. Även IPU lyfter fram diskussionsforum. I diskussionsforumskall användare, enligt IPU, kunna delta i diskussioner online i olikafrågor som vanligen är relaterade till aktuella debatter i parlamentet.Parlamentsledamöter agerar, enligt IPU, ofta moderatorer i sådana forum.Arbetsgruppen förordade i promemorian att webbplatsen skall innehålladiskussionsforum. Arbetsgruppen ansåg att diskussionsforum skall behandlafrågor som är aktuella i och skall involvera både allmänhetenoch ledamöter. Det kan ske t.ex. genom att ett diskussionsforum om ettaktuellt riksdagsärende öppnas då ett antalledamöter har förbundit sig att aktivt delta i diskussionen. Detta kanmed fördel ske i anslutning till utskottsbehandlingen av ärendet ochses som en utveckling av tidigare försök av vissa utskott att hämta insynpunkter från allmänheten.Arbetsgruppen förordade även diskussionsforum med en begränsad krets avdeltagare, som vid t.ex. Ungdomens riksdag, där ledamöter inte mednödvändighet behöver delta.Arbetsgruppen förordade inte öppna diskussionsforum där allmänhetenensam, utan ledamöters deltagande, diskuterar godtyckliga frågor.Ledningen för kansliet för informations- och kunskapsförsörjning, KIK,ställde sig bakom arbetsgruppens rekommendation om diskussionsforummen underströk vikten av att riktlinjer för verksamheten tas fram.Däremot ställde sig ledningen inte bakom ett förslag om chatt med ledamöter.Anledning till ställningstagandet var att det i första hand är partiernasoch ledamöternas eget ansvar att möjliggöra allmänhetens dialog medledamöterna.Utskottets ställningstagandeDet ankommer på riksdagsförvaltningen att ta ställning till behovet avatt utveckla hemsida. Utskottet är inte berett att förordavissa särskilda informationsinsatser. Utskottet vill dock i dettasammanhang understryka att det är partiernas och ledamöternas ansvar attskapa möjligheter för dialoger med allmänheten. Motion 2004/05:K242 (m)avstyrks.Rättvisemärkta varor m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till att uppgiften ankommer påriksdagsförvaltningen och dess ledning motionsyrkanden (mp resp. v) omupphandling av bl.a. rättvisemärkta produkter. Utskottet pekar på attarbete i denna riktning pågår inom förvaltningen.MotionernaI motion 2004/05:U280 av m.fl. (mp) begärs att riksdagensjälv beslutar om att köpa in rättvisemärkta varor och främst detlättillgängliga rättvisemärkta kaffet eller i övrigt varor som lever upptill Rättvisemärkts kriterier. Genom att köpa in rättvisemärkta varortill , cafeterior och förvaltning visar riksdagensjälv vägen mot en hållbarare värld (yrkande 9).Också m.fl. (v) tar i motion 2002/03:Fi216 uppfrågan om rättvisemärkta varor (yrkandena 3-5). bör vidupphandlingar ställa krav på att produkterna är rättvisemärkta och väljamiljömärkta produkter. bör vid upphandlingar också ställakrav på att skogs- och träbaserade produkter kommer från skog som ärFSC-certifierad. För att bidra till att bibehålla godainternationella renommé i miljöarbete är det angeläget att riksdagensmiljöarbete förstärks och påskyndas.BakgrundFrån riksdagsförvaltningens sida pågår ett fortlöpande arbete i fråganom upphandling och inköp av rättvisemärkta och miljömärkta produkter.Förvaltningen har inköpt rättvisemärkt kaffe till samtliga delar avverksamheten, och även riksdagsrestaurangen har köpt rättvisemärkt kaffe.Tidigare ställningstagandeHösten 2000 avstyrkte utskottet bl.a. ett motionsyrkande (v) om införandeav ett miljöledningssystem i (bet. 2000/01:KU4 s. 45 f.).Utskottet hänvisade till att utformningen av organisationen för riksdagensinterna miljöarbete ankommer på riksdagsförvaltningen och dess ledning.Förvaltningen bedriver ett aktivt internt miljöarbete och miljöhänsynär en integrerad del av verksamheten. Det fanns enligt utskottet inteanledning att förutsätta annat än att förvaltningsledningen följerutvecklingen av system för miljöarbetet, gör de översyner som behövs ilämplig form och anammar det särskilda miljöledningssystem som kanbehövas. Något särskilt initiativ med anledning av motionerna ommiljöledningssystem var enligt utskottets mening inte påkallat.Våren 2003 hänvisade utskottet till denna bedömning när utskottetavstyrkte ett yrkande (v) om ett miljöledningssystem som framställdes iden nu aktuella motionen 2002/03:Fi216 yrkande 6. En reservation (v,mp) avgavs. De nu aktuella yrkandena 3-5 har därefter överlämnats frånfinansutskottet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande om att uppgifternai fråga ankommer på riksdagsförvaltningen och dess ledning. Det finnsenligt utskottets mening fortfarande inte anledning att förutsätta annatän att förvaltningen och dess ledning följer utvecklingen på områdetoch är lyhörd för önskemål om t.ex. inköp av rättvisemärkta produkteroch liknande. Något initiativ i frågan från utskottets sida är intepåkallat. Motionerna 2004/05:U280 yrkande 9 (mp) och 2002/03:Fi216yrkandena 3-5 (v) avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. öppnande, punkt 1 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen uttalar att gudstjänsten bör utgå ur programmet vidriksdagens öppnande. Därmed bifaller motion 2004/05:K350 ochavslår motion 2004/05:K270.StällningstagandeI har statsmakten och kyrkan under århundraden varit intimtsammanflätade. Detta har givetvis inneburit en stark begränsning avreligionsfriheten. fattade ett principbeslut omskiljande av kyrkan från staten. Skilsmässan är dock inte total eftersomSvenska kyrkan givits en juridisk särställning genom en särskild lag.Skilsmässan mellan kyrka och stat bör vara konsekvent och fullständig.En kvarleva från statskyrkosystemet finns fortfarande kvar i sambandmed årliga öppnande genom att en gudstjänst i Storkyrkantill vilken alla riksdagsledamöter inbjuds ingår i programmet. Dettamåste betraktas som ett otillbörligt favoriserande av en bestämd religionoch därmed en inskränkning i religionsfriheten. Det är också något somär ägnat att utestänga bl.a. vissa ledamöter med utländsk bakgrund ochgår på tvärs med den officiella integrationspolitiken. börmed bifall till motion 2004/05:K350 (v) och med avslag på motion2004/05:K270 (v) uttala att gudstjänsten bör utgå ur programmet vid riksdagensöppnande.2. Budgetprocessen, punkt 5 (kd, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin meningvad som anförs i reservationen om budgetprocessen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2004/05:K331 och 2004/05:K414.StällningstagandeNär för fastnade för rambudgetmodellenvar tanken att det andra steget i budgetprocess skulle varafyllt av flexibilitet och vitalitet. Resultatet har blivit ett systemsom innebär låsning och rigiditet. Att både anslag och anslagsvillkorför ett helt utgiftsområde skall tas i ett enda klubbslag är förståstill gagn för en regering och speciellt för en minoritetsregering. Mendet här rigida systemet minskar makt och innebär en nedgraderingav det andra steget i budgetprocessen. Systemet som sådant innebär attbudgetprocessens andra steg för många ledamöter framstår som relativtmeningslöst. bör ha ett ökat inflytande över rikets utgifteroch inkomster. Den inskränkning som gjordes i och med den nya budgetprocessenförefaller inte väl motiverad. bör ånyo låta utvärdera dennya budgetprocessen i syfte att undersöka riktigheten i att stärkaregeringens makt på bekostnad. bör besluta att geriksdagsstyrelsen i uppdrag att utvärdera och föreslå lösningar för attåstadkomma en mer relevant process för andra steg ibudgetbehandlingen. Detta bör med bifall till motionerna 2004/05:K414 (kd)och 2004/05:K331 (mp) ges riksdagsstyrelsen till känna.3. Öppna sammanträden, punkt 9 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9borde ha följande lydelse:Riksdagen som vilande antar det förslag till lag om ändringi riksdagsordningen som finns i bilaga 2. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:K382.StällningstagandeSverige har, inte minst i EU-sammanhang, ofta framfört öppenhet som engrundläggande byggsten av demokratin. Dock finns det fortfarande delari den representativa svenska demokratin som utgörs av stängda dörrar.Ett sådant exempel är egna möten med utskotten och EU-nämnden.Vid kunskapsinhämtning kan utskott vara öppna, vilket också flerautskott utnyttjar för t.ex. olika utfrågningar och hearingar.