bet · GS01SKU28 · 2005-04-26 00:00:00 — I motion Sk345 av ()förespråkas ett slopande av inkomst- och skatteuppgifterna på mycket småbelopp, typ och därunder. I motion N409 (yrkande 34) av MartinAndreasson m.fl. (fp) föreslås en försöksverksamhet med förenkladedeklarationsregler för småföretag i andra motioner tas innehållet i de förtryckta deklarationsblanketternaoch slutskattebeskeden upp. I motion Sk378 av () krävs en redovisning av arbetsgivaravgifterna på den förtrycktadeklarationsblanketten och i slutskattebeskedet. I motion Sk203 av IngerRené och () begärs en redovisning avarbetsgivaravgiften i slutskattebeskedet för statligt anställda. Slutligenpåyrkas i motion Sk220 av () av pedagogiska skäl enredovisning av alla inkomster och bidrag i deklarationsblanketten, ävenicke skattepliktiga som t.ex. barnbidrag och studiestöd.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om elektroniska deklarationer vill utskottetframhålla att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer enligt10 kap. 26 § första stycket SBL får föreskriva eller i enskilda fallmedge att preliminär självdeklaration och skattedeklaration får lämnasi form av elektroniskt dokument (prop. 2001/02:127 s. 165, bet.2001/02:SkU27). har utvecklat verksamheten,och information härom finns att hämta på (, sök på E-tjänster).Utskottet vill vidare framhålla att vissa förenklingar för näringsidkaregjordes i samband med införandet av lagen (2001:1227) om självdeklarationeroch kontrolluppgifter (prop. 2001/02:25, bet. 2001/02:SkU10). Enligtden nya lagen sker förtryckning av kontrolluppgifter på deklarationsblanketterför alla fysiska personer och svenska dödsbon, alltså även näringsidkare.Vidare skall numera alla deklarationsskyldiga, såväl fysiska somjuridiska personer, lämna självdeklaration taxeringsåret.Tidigare gällde för näringsidkare som lämnade särskild självdeklarationnormalt den 31 mars.När det gäller beloppsgränser gäller följande:Den som bedriver näringsverksamhet skall lämna kontrolluppgift påersättning eller förmån av tillfälligt arbete om ersättningen ellerförmånen uppgår till (6 kap. 5 § lagen [2001:1227] om självdeklarationeroch kontrolluppgifter).För fysiska personer gäller i stället (samma paragraf).Kontrolluppgift för ränta och fordringar: Om den sammanlagda räntan påkonton understiger för en person behöver kontrolluppgift intelämnas.När det gäller överskjutande skatt: Återbetalning av skatt skall integöras av belopp som understiger (18 kap. 7 § SBL).När det gäller obetald kvarskatt: Belopp lämnas i normalafall inte till indrivning (20 kap. 1 § 2 SBL).Utskottet finner dessa beloppsgränser väl avvägda och ser ingen anledningatt ändra på dem. Motion Sk345 avstyrks därför. När det gäller förtrycktauppgifter på förenklad självdeklaration bestämmer självtvilka uppgifter som skall förtryckas (4 kap. 2 § andra stycket lagen[2001:1227] om självdeklarationer och kontrolluppgifter). Utskottetanser att inte bör detaljreglera dessa förtryckningar ochavstyrker också de motioner som innehåller sådana krav. Vad slutligengäller vilka uppgifter som slutskattebeskedet bör innehålla har utskottettidigare motsatt sig att införa föreskrifter om att dessa skall innehållaandra uppgifter än som behövs för att ge den skattskyldige informationom den slutliga skatten och beräkning av denna skatt,senast i betänkande 2003/04:SkU25. De nuvarande lagbestämmelserna (11 kap.14 § SBL) är utformade med utgångspunkt häri, och mer behövs enligtutskottets mening inte.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner.LönebeskedUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår alla motioner och ett motionsyrkande från allmännamotionstiden om ett tillkännagivande angående uppgifterna i lönebesked.Jämför reservation 6 (m, kd).MotionernaI motion Sf357 (yrkande 10) av m.fl. (m) yrkas enlagstadgad skyldighet att redovisa arbetsgivaravgifter på den anställdeslönebesked. En liknande inriktning har motionerna Sk279 av StefanHagfeldt och () och Sk442 av (). I syfteatt göra den anställde medveten om hur mycket som betalas i skatt ochavgifter föreslås i motion Sk427 av () en förändradskatteuppbörd så att hela lönen betalas ut och att den anställde därefterfår ansvaret för skatte- och avgiftsinbetalningarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare ställt sig avvisande till en sådan utökning avföretagens obligatoriska uppgiftslämnande som motionärerna förespråkar,och utskottet vill inte heller nu medverka till denna påreglering, somskulle gå stick i stäv mot inriktningen att så mycket som möjligt minskaföretagens uppgiftslämnande. Risken är att sådana regler skulle kunnakrångla till redovisningen för somliga företag när anställningsförhållandenaför den anställde är en smula komplicerade, vilket de ibland är. Däremotvill utskottet gärna framhålla att utskottet ser positivt på att företagenpå frivillig grund och som en serviceåtgärd lämnar sina anställda deuppgifter om arbetsgivaravgifter m.m. som motionärerna är inne på. Vadsedan gäller förslaget i motion Sk427 om förändrad skatteuppbörd finnerutskottet att det knappast går att förena med gällande preliminärskattesystem.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlademotioner.Uppbörd av avgift till trossamfund och ideella föreningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion från allmänna motionstiden om etttillkännagivande angående statlig medverkan vid uppbörden av avgift tilltrossamfund och ideella föreningar.MotionenEnligt motion Sk334 av () bör idrottsrörelsen, bygderörelsenoch andra ideella föreningar som tagit över verksamheter som tidigaredet allmänna svarat för jämställas med trossamfunden när det gällerSkatteverkets hjälp med avgiftsuppbörden. I det syftet begär motionärenatt regeringen skall tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgiftatt lägga fram förslag på hur samhällets stöd till ideella föreningarskall utformas i framtiden.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att den statliga medverkan vid betalningen avkyrkoavgift och avgift till vissa trossamfund regleras särskilt i lag- nämligen lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund (prop.1998/99:38, bet. 1998/99:KU18) - och är motiverad av särskildaförhållanden. Bakgrunden är ett principbeslut att staten skulle erbjudaSvenska kyrkan kostnadsfri uppbördshjälp i samband med att relationernamellan staten och ändrades i slutet av . Avjämställdhetsskäl riktades erbjudandet även till vissa andra trossamfund.Denna hjälp med avgiftsuppbörden för och vissa andratrossamfund får dock anses utgöra ett undantag i uppbördssystemet. Attutsträcka denna ordning till att omfatta även övriga trossamfund,idrottsrörelsen och andra ideella föreningar kan enligt utskottets meninginte komma på fråga. Utskottet avstyrker följaktligen motionen.Nordiskt skattekontorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion från allmänna motionstiden om etttillkännagivande angående inrättande av ett nordiskt skattekontor.MotionenI motion U309 (yrkande 4) återkommer () med ettförslag om att inrätta ett nordiskt skattekontor. Enligt motionärensmening är skapandet av ett nordiskt skattekontor för hela denbästa lösningen av problemen med arbete och småföretagande över denordiska gränserna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare ställt sig tveksamt till om just förslaget omett nordiskt skattekontor av det slag som beskrivs i motionen är detbästa och lämpligaste för att lösa integrationsproblemen ochgränsgångarfrågorna mellan de nordiska länderna. Vad gäller gränsgångarfrågornai har utskottet också pekat på det informationscentersom finns i och som erbjuder information om alla frågor som gällerskatter, avgifter, förmåner, utbildning m.m. som gränsgångare ställsinför. Utskottet vidhåller sin ståndpunkt och avstyrker motion U309yrkande 4.Rättssäkerhetsfrågor, skatteprocessen, eftertaxering, skattetillägg,förseningsavgift och generalklausulen i skatteflyktslagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår alla motioner och motionsyrkanden från allmännamotionstiden om ett tillkännagivande angående rättssäkerhetsfrågor,eftertaxering, skattetillägg, förseningsavgift och generalklausulen iskatteflyktslagen.Jämför reservationerna 7 (m, fp, kd, c) och 8 (v).MotionernaI motion Sk302 av och () betonas att eftertaxeringsinstitutet är krångligt och att det oftaleder till tidsödande rättsprocesser. I syfte att göra beskattningenmera enkel och transparent föreslår motionärerna att eftertaxeringsinstitutetavskaffas och att i stället den tid utan särskilda kriterierkan påföra oredovisade inkomster förlängs.Moderata samlingspartiet vill stärka rättssäkerheten på en rad områden.I motion N305 (yrkande 13) av m.fl. (m) begärs attregeringen lägger fram förslag till nya regler på följande områden,nämligeninförande av en "omvänd" generalklausul och avskaffande av den gällande,krav på att oaktsamhet eller uppsåt föreligger för att skattetilläggskall påföras,automatiskt anstånd med inbetalning av skatt respektive skattetilläggvid överklagande av upptaxering eller påförande av skattetillägg,enklare överklagningsmöjligheter,införande av en tidsgaranti från det enskattemyndighet ger besked om skattetillägg till dess att dom i högsta instansföreligger,förbättrade möjligheter till ersättning till småföretagare som driverskatteprocess,regler som innebär att en inbetalning av skatt skall anses ha skett dendag då inbetalningen gjorts (inte när den bokförts), ochinförande av en senare dag för inbetalningar av mervärdesskatt.I motion Sk206 av () krävs kraftfulla och konkreta åtgärderoch en parlamentarisk utredning för en översyn av skatteprocessen. Manbehöver enligt motionären se över den nuvarande ordningen med långsammaskatteprocesser, förvaltningsdomstolarnas kompetens på skatteområdetoch deras organisation och metoder. Vidare behövs enligt motionären enutvärdering av taxeringslagen från år 1990.Skattetilläggsfrågan och i några fall frågan om eftertaxering har tagitsupp särskilt i några motioner, och genomgående erinras om att det svenskaförfarandet för påförande av skattetillägg kritiseradesav för de mänskliga rättigheterna som ansåg attskattetillägg var att likställa med påföljd för brott och borde prövas enligtde principer som gäller för en brottmålsprocess. I motion Sk312 av LarsLindblad (m) yrkas att reglerna förändras så att det skall krävas attSkatteverket skall påvisa uppsåt eller oaktsamhet för att få påföraskattetillägg, att befrielsegrunderna utvidgas så att skattetillägg ejutgår vid rena misstag samt att skattetillägget skall stå i proportiontill brottets storlek och allvar. Ett liknande yrkande kompletterat medkrav på bestämda tidsfrister vid handläggning av skattetilläggsfrågoroch automatiskt anstånd vid överklagande läggs fram i motion Sk407 avJeppe m.fl. (m, fp, kd och c). I motion Sk367 av () yrkas överföring av befogenhetatt besluta om skattetillägg till domstol. Ett liknande yrkande läggsfram i motion Sk409 av och () därmotionärerna dessutom vill ha kortare handläggningstider i skatteprocessenoch överföring av eftertaxeringarna till domstol. I motion Ju426 (yrkande2) av () motsätter sig motionären att det skall kunnakrävas inbetalning av skattehöjning och skattetillägg innan domen vunnitlaga kraft.I motion Sk454 (yrkande 5) av m.fl. (fp) yrkas attgeneralklausulen i skatteflyktslagen avskaffas. Skälet är att regelnenligt motionärernas mening är svårbegriplig och oförutsebar och stridermot rättssäkerhetens idé.I motion Sk452 (yrkande 27) av Per m.fl. (kd) krävs enklareregler för skatteinbetalningar. Motionärerna efterlyser bl.a. sänktförseningsavgift, ändrade förfallodagsregler så att betalning skall haanses ha skett när inbetalning på post eller bank har gjorts samt enklareregler för föreningar som tillfälligt betalar ut skattepliktiga arvoden.Till rättssäkerhetsområdet hör ytterligare två yrkanden. I motion Sk234av och () begärs sänkta kostnader förförhandsbesked hos och i motion Sk337 av MarieEngström m.fl. (v) begärs förslag av innebörd att ett skriftligt beskedfrån skall gälla även om rättsläget vid en senare revisionbedöms annorlunda.Utskottets ställningstagandeVad först gäller frågan om att förenkla eller avskaffa eftertaxeringsinstitutetoch i stället förlänga tiden för skattemyndigheten att utan att behövaiaktta de särskilda eftertaxeringsreglerna höja taxeringen på grund avoredovisade inkomster som påträffats, kan utskottet i och för sig hållamed motionärerna om att en eftertaxering är kringgärdad av mer formaliaoch kräver normalt en mer ingående rättslig prövning än en enkeltaxeringshöjning. Dessa procedurregler och kriterier i eftertaxeringsinstitutetär emellertid motiverade av rättssäkerhetsskäl och behovet för denskattskyldige av att kunna lita på att en beslutad taxering ligger fastom inte de särskilda eftertaxeringsgrunderna föreligger. Utskottet ärinte berett att ändra på denna ordning.Vad därefter gäller kraven på omfattande lagändringar eller parlamentariskautredningar delar utskottet inte motionärernas uppfattning att det finnsnågot samlat behov av reformer eller utredningar på de områden som nämnsi motionerna. De flesta frågor som motionärerna tar upp är sådana sombehandlats ingående av på grund av olikaförändringar i de berörda systemen, t.ex. skattetilläggs- och anståndsfrågorna,varom mera nedan. Andra frågor kan avfärdas som rena symbolfrågor sominte har någon större betydelse för rättssäkerheten men som vissa av deborgerliga partierna ändå återkommer till , t.ex. frågan omgeneralklausulen i skatteflyktslagen som också berörs nedan.Eftersom skattetilläggsreglerna tas upp särskilt i flera motioner villutskottet erinra om att skattetilläggssystemet genomgick en genomgripandereform efter ett omfattande utredningsarbete och med beaktandeav domar angående dessa regler (prop. 2002/03:106, bet.2002/03:16). De nya reglerna som antog innebar ökade möjlighetertill nyanserade bedömningar, tydligare och utvidgade befrielsegrunderoch ökade möjligheter till anstånd då den taxering som föranlettskattetillägget överklagas. Motsvarande förändringar skedde beträffandetulltillägg. Kriterierna för att påföra skattetillägg gavs en tydligtobjektiv karaktär och att nu införa kriterierna uppsåt och oaktsamheti stället för de objektiva kriterier som gäller skulle enligt utskottetsmening ge sämre rättssäkerhet. Vidare finner utskottet, nu liksomtidigare, att skattetillägg även fortsättningsvis bör prövas i förstainstans av skattemyndighet och inte av domstol men med rätt för denenskilde att få till stånd en överprövning i domstol, annars skulle denmasshantering som det skulle bli fråga om för domstolarnas del riskeraatt leda till att tillräcklig uppmärksamhet inte skulle kunna ägnas deverkligt tvistiga och komplicerade fallen. Som utskottet tidigare funnitligger förfarandet väl i linje med domar ochEuropakonventionen för de mänskliga rättigheterna.När det gäller den tid det tar för skatteprocessen i domstolarna hållerutskottet med motionärerna om att det är önskvärt att kortasned, särskilt i sådana processer som kan komma att följas av brottmålsprocesser.Utskottet finner att detta är i allt väsentligt en resurs-och organisationsfråga. Utskottet vill erinra om att ett motiv förinrättandet av det nya bl.a. har varit att få till ståndsmidigare och bättre rutiner i hela organisationen, mer specialiseringav arbetsuppgifter, förbättrat datorstöd och mer enhetlig rättstillämpning,vilket bör innebära att det - såvitt det ankommer på -bör finnas förutsättningar att bringa ned handläggnings- och processtidernaytterligare. I sin senaste årsredovisning anför också attfokuseringen på kortare handläggningstider har gett gott resultat ochlett till betydande förbättringar för skatte- och avgiftsanmälan, förobligatoriska omprövningar och för bouppteckningar. Genom förstärkningarav skattebrottsenheterna avslutas dessutom alltfler förundersökningarpå allt , enligt årsredovisningen. Genom de klara ambitionernapå detta område finns det enligt utskottets mening ingen anledning förriksdagen att göra något uttalande.När det gäller förseningsavgiften vill utskottet framhålla attförseningsavgiftsreglerna reformerades med skattetilläggsreglernahösten 2003 så att den numera utgår i tre steg, alltefter förseningenslängd. Anledning saknas enligt utskottets mening att nu övervägaytterligare ändringar.När det gäller det återkommande kravet på avskaffande av den s.k.generalklausulen anser utskottet att den behövs så länge det finns möjlighetatt utnyttja t.ex. asymmetrier i skattelagstiftningen för att tillskansasig skattefördelar på ett icke avsett sätt. Utskottet vidhåller såledesatt behöver denna möjlighet för att ingripa mot förfarandensom inte kan förhindras eller motverkas på annat sätt.Den speciella frågan om ideella föreningars skyldighet att registrerasig som arbetsgivare även vid tillfälliga utbetalningar av skattepliktigaarvoden och liknande har behandlats ett flertal gånger under de senasteåren trots att problemet faktiskt löstes i samband medinförandet av SBL. Senaste gången frågan var uppe (bet. 2002/03:SkU12 s.18) påpekade utskottet - liksom tidigare - att den som behöver redovisautbetalda belopp endast en gång bara behöver lämna skattedeklarationför den aktuella månaden. Detta har blivit möjligt genom att den aktuellaverksamheten registreras som säsongmässig, och då skickas bara enskattedeklaration ut. Det sker vid årets ingång. Lagstöd för det aktuellaförfarandet finns i 10 kap. 13 § SBL. informerar omförfarandet i sin skattedeklarationsbroschyr (SKV 409 s. 5) under rubrikenUndantag - arbetsgivaravgifter och avdragen skatt.Frågan om avgift för förhandsbesked regleras i 17 § lagen (1998:189) omförhandsbesked i skattefrågor (prop. 1997/98:65, bet. 1997/98:SkU19).Enligt denna bestämmelse får ta ut en avgift av enenskild sökande enligt föreskrifter som regeringen bestämmer. Enligt4 § förordningen (1998:196) om förhandsbesked i skattefrågor skallavgiften bestämmas till högst och lägst . Om det finnssärskilda skäl får avgiften bestämmas till lägre belopp än 600 kr.Förhandsbesked som avser indirekta skatter (mervärdesskatt och punktskatter)lämnas utan avgift eftersom sådana skatter typiskt sett skall belastaden slutlige konsumenten av den skattepliktiga varan eller tjänstenmedan förhandsbeskedet i regel inte söks av denne (prop. 1997/98:65 s.49-50). Ordningen med en avgift för att få ett förhandsbesked gårtillbaka till lag i ämnet och motiverades med "önskvärdheten aven anordning ägnad att förhindra missbruk av frågerätten" och attavgiften i flertalet fall "torde te sig obetydlig i förhållande till deskattebelopp som i det särskilda fallet erbjuda jämförelse" (prop.1951:64 s. 115). Utskottet anser att dessa synpunkter alltjämt harrelevans.Angående frågan hur man skall förhålla sig till skriftligt besked frånSkatteverket som visar sig vara felaktigt vill utskottet framhålla attdet i princip är lagar och förordningar som gäller, inte besked fråntjänstemän. Den som vill ha ett auktoritativt besked i en skattefråga,som binder upp myndigheterna, är hänvisad till att ansöka om förhandsbesked.Utskottet vill också framhålla att den nya organisationen avskatteförvaltningen i det enhetliga bl.a. har som motiv attförbättra möjligheterna till ledning och styrning samt att förbättradatorstödet och att underlätta en enhetlig rättstillämpning. Utskottetförutsätter att sådana situationer som beskrivs i motionen skall kunnaundvikas i framtiden.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu berörda motioner ochmotionsyrkanden.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Kontroll, revision, svartarbete, kassaapparater, entreprenadavdragm.m., punkt 2 (m)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kontroll, revision, svartarbete, kassaapparater,entreprenadavdrag m.m. Därmed bifaller motion 2004/05:A350yrkande 9, bifaller delvis motion 2004/05:N393 yrkande 22 och avslårmotionerna 2004/05:Sk276, 2004/05:Sk296, 2004/05:Sk308, 2004/05:Sk327,2004/05:Sk477, 2004/05:Sk479 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:MJ440yrkande 2.StällningstagandeI likhet med Kommunstyrelsen i , som motionärerna bakom motionA350 refererar till, anser vi att det är viktigt att bekämpa ekonomiskbrottslighet och svartjobb. Nyttjandet av svart arbetskraft leder tillosunt företagande och inte minst negativa effekter på förden enskilde. Det bästa sättet att motverka svartjobb är att erbjudamänniskor riktigt arbete. Målsättningen bör vara att omvandla dearbetsuppgifter som utförs svart till riktiga arbeten där lagar ochregler följs. Regeringen bör ta politiska initiativ för att setill att de skattemässiga villkoren för arbete och företagande blirsådana att en omvandling sker. Vi anser att med anledning avmotionerna A350 yrkande 9 och N393 yrkande 22 bör rikta ett tillkännagivandemed denna innebörd till regeringen.2. Kontroll, revision, svartarbete, kassaapparater, entreprenadavdragm.m., punkt 2 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kontroll, revision, svartarbete, kassaapparater,entreprenadavdrag m.m. Därmed bifaller motion 2004/05:N393yrkande 22, bifaller delvis motion 2004/05:A350 yrkande 9 och avslårmotionerna 2004/05:Sk276, 2004/05:Sk296, 2004/05:Sk308, 2004/05:Sk327,2004/05:Sk477, 2004/05:Sk479 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:MJ440yrkande 2.StällningstagandeDen ekonomiska brottsligheten som omsätter ochden svarta sektorns utbredning är ett mycket allvarligt strukturproblemi den svenska ekonomin och innebär ett kraftigt skattebortfall. Företeelsenhämmar tillväxten av en vit tjänstesektor där det faktiskt finns enefterfrågan, t.ex. hushållstjänster, reparationer och underhåll i hemmensamt bilreparationer. En modell med en 50-procentig skattereduktion,som snabbt skulle omvandla en stor del av det svarta arbete som utförspå detta område till vitt arbete, bör genomföras, somman också bör underlätta för de arbetstagare som erbjuds hemservice somlöneförmån av sina arbetsgivare att acceptera denna förmån utan orimligaskattekonsekvenser. Vidare bör regeringen starta arbetet meden ny skattereform som är så utformad att den inte utmanar skattemoralenoch där utgångspunkten är enkelhet, låga skattesatser, effektivitet,generalitet och breda skattebaser. Det behövs också mer resurser tillrättsväsendet för bekämpning av ekonomisk brottslighet och effektivareskatteindrivning. roll måste stärkas när det gälleratt verka för en effektiv och rättvis konkurrens i privat och offentligverksamhet. Den moraliska medvetenheten och den allmänna viljan atthandla rätt och riktigt måste återupprättas. Jag föreslår att riksdagenmed bifall till motion N393 yrkande 22 och med anledning av motion A350yrkande 9 riktar ett tillkännagivande av denna innebörd till regeringen.3. Kontroll, revision, svartarbete, kassaapparater, entreprenadavdragm.m., punkt 2 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kontroll, revision, svartarbete, kassaapparater,entreprenadavdrag m.m. Därmed bifaller motion 2004/05:Sk276,bifaller delvis motionerna 2004/05:Sk296, 2004/05:Sk308, 2004/05:Sk327,2004/05:Sk477, 2004/05:Sk479 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:MJ440yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:N393 yrkande 22 och 2004/05:A350yrkande 9.StällningstagandeFrågan hur ekonomisk brottslighet, svartarbete och skatteundandragandeskall motarbetas är synnerligen viktig och det är nödvändigt att nuvidta åtgärder så att situationen märkbart förbättras.