bet · GS01UU10 · 2005-04-26 00:00:00 — Ett tydligtexempel är klimatkonventionen och Kyotoprotokollet där EU:s agerandehar varit avgörande.Utskottet menar att det finns en stor potential för minskad fattigdomgenom ökad tillväxt, höjd sysselsättning, produktion och export påjordbruksområdet. är det viktigt att understryka attutvecklingsarbetet bör utgå från att förutsättningar och behov skiftar mellanoch även inom olika länder samt att utvecklingsländernas egna strategierbör vara utgångspunkten för internationella insatser.Utskottet konstaterar också att det parallellt med handelsliberaliseringaroch krav på reformer av EU:s jordbrukspolitik måste ske satsningar pålandsbygdsutveckling i och på att skapa förutsättningar fören tillräcklig livsmedelsproduktion genom en jordbrukspolitik som stärkerfamiljejordbrukets ställning och de lokala marknaderna.Utvecklingsländerna måste ges förutsättningar att skapa en tryggadlivsmedelsförsörjning och en positiv utvecklingsprocess genom en uthålligjordbruksproduktion. Utskottet menar att jordbruket i ett lokalt,nationellt och globalt perspektiv kan ses som nyckeln till utveckling förmånga länder. Ett jordbruk som dessutom är ekonomiskt, socialt sommiljömässigt hållbart har en viktig funktion i arbetet för en rättvisoch hållbar global utveckling. Jordbruket bidrar också till ökadlivsmedelssäkerhet, ökad delaktighet för kvinnor i beslut som rörlandsbygdsutveckling och livsmedelsproduktion. Många har en betydandeexport av eller exportpotential för jordbruksprodukter och en liberaliseringav handeln med jordbruksprodukter kan därför gynna den ekonomiskautvecklingen i dessa länder.Utskottet ser positivt på att EU agerar pådrivande för en politik förhållbar utveckling. Kraftfulla insatser behövs för att fattigdomen skallutplånas, produktions- och konsumtionsmönstren bli hållbara och skyddetgott för de naturresurser som skall ligga till grund för kommandegenerationers ekonomi och sociala utveckling.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:U253(mp) yrkande 3, 2004/05:U282 (s) yrkande 2, 2004/05:U302 (kd) yrkande4 samt 2004/05:U311 (kd) yrkande 12 kan avstyrkas.6 EU:s institutioner och personalpolitikSkrivelsenI skrivelsen framhålls att EU måste företrädas av moderna, öppna ochmedborgarorienterade institutioner. har fortsatt attverka för ökad öppenhet och insyn i EU:s institutioner.Den 22 mars 2004 fattade EU:s utrikesministrar beslut om personalpolitiskareformer som rör de ca 30 000 tjänstemännen vid EU:s institutioner.Reformerna innebär bl.a. att yttrandefriheten skrivs in i EU:stjänsteföreskrifter.Beslutet markerade slutfasen i det handlingsprogram om administrativareformer som antogs av kommissionen . Reformerna skallbidra till att skapa öppnare och mer effektiva institutioner och attgöra dem till bättre och modernare arbetsgivare. Ledarskapet skallförbättras och de strikta hierarkierna luckras upp. Paketet innehållerockså förbättringar för personalen när det gäller t.ex. reglerna vidföräldraledighet och de rättigheter som följer av registrerat partnerskap.Det nya regelverket trädde i kraft , med EU:sutvidgning.MotionernaMotionärerna bakom kommittémotion 2004/05:L295 (fp) yrkande 24 anföratt EU, i och med Amsterdamfördraget , har skaffat sig en legalgrund för att arbeta mot diskriminering på grund av sexuell läggning.Ännu en byggsten, menar motionärerna, lades i och med EU-stadgan om degrundläggande rättigheterna, som antogs vid toppmötet i . Iyrkande 25 framhålls att Europeiska unionens olika organ är en storarbetsgivare. förekommer regler, menar motionärerna, somsärbehandlar homo- och bisexuella negativt när det gäller anhörigförmåneroch andra familjerelaterade bestämmelser. Motionärerna menar att Sverigehar ett ansvar att agera för likabehandling oavsett sexuell läggning.Iden enskilda motionen 2004/05:A351 (s) yrkande 3 anser motionärerna attsamkönade par som är anställda inom bör ha samma rättigheter ochsamma skyldigheter inom EU som heterosexuella par.Utskottets övervägandenUtskottet välkomnar den positiva utvecklingen som ägt rum för EU:sinstitutioner i personalpolitiska frågor. Det är viktigt att förbättringarför personalen genomförts när det gäller reglerna vid föräldraledighetoch de rättigheter som följer av registrerat partnerskap. Utskottetvälkomnar nu att pensionssystemet utformas på könsneutrala grunder.Utskottet konstaterar att i fråga om könsneutral äktenskapslagstiftninghar slagit fast att äktenskapet och partnerskapet är tvåskilda samlevnadsinstitut.Det nya regelverket trädde, som framgår av skrivelsen, i kraft den 1maj, med EU:s utvidgning.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:L295(fp) yrkandena 24 och 25 samt 2004/05:A351 (s) yrkande 3 kan avstyrkas.7 Skrivelsens inriktning och omfattningSkrivelsenEnligt 10 kap. 1 § riksdagsordningen skall regeringen fortlöpandeinformera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiskaunionen samt till lämna en skrivelse med berättelseöver verksamheten i Europeiska unionen. Skrivelse 2004/05:60 Berättelseom verksamheten inom Europeiska unionen behandlar samtligasamarbetsområden inom EU, varav kan nämnas EU:s övergripande utveckling,det ekonomiska och sociala samarbetet, unionens förbindelser medomvärlden, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner.EU-nämndens yttrandeEU-nämnden framhåller att även kan konstateras att skrivelsensutformning och innehåll utgör en mycket värdefull översikt över EU:shela verksamhet. tidigare påpekat utgör den också enbekräftelse på att regeringen har fullgjort sin informations- ochsamrådsskyldighet visavi . Liksom föregående år har i stort settalla viktiga sakfrågor som tas upp i skrivelsen behandlats av EU-nämnden.Flera frågor som behandlas i skrivelsen är aktuella under flera årframöver, vilket medför att skrivelsen också är ett viktigt redskap iriksdagens löpande arbete med EU-frågorna.När det gäller bilagorna till skrivelsen har ingen ändring skett iförhållande till 2002 och skrivelser. Även skrivelsefinns en bilaga med en lista över Internetadresser. Nämnden har emellertidtidigare efterlyst också en bilaga över viktigare förordningar, direktivoch beslut (dvs. bindande rättsakter) antagna under verksamhetsåret,liksom uppgift om grönböcker och vitböcker beslutade av kommissionenunder året. Nämnden har framhållit att ett alternativ till en sådanbilaga kan vara att i stället hänvisa till Europeiska kommissionensårliga allmänna rapport om EU:s verksamhet som kommissionen i enlighetmed artikel 212 i EG-fördraget offentliggör senast en månadföre öppnandet av session. I denna allmänna rapport- som finns tillgänglig på Internet - finns en teknisk bilaga meduppgifter om beslut inom ramen för Gusp - samarbetet och tabeller meduppgifter om rättsakter och internationella avtal. Likaså finns uppgifterom grön- och vitböcker utgivna under verksamhetsåret.EU-nämnden har också tidigare framhållit att det vore värdefullt omuppgifter om hur röstat i rådet redovisades inte bara i denlöpande texten utan också samlat på ett ställe i skrivelsen så attriksdagen kan få en komplett och översiktlig bild av hur regeringen haragerat i EU i detta avseende. Någon sådan redovisning återfinns inteheller i årets skrivelse. Det är angeläget att nästa års skrivelseinnehåller en samlad redovisning för de fall där i rådet röstatnej eller avstått från att rösta.I vissa fall kan det vara intressant att veta i vilken sammansättningministerrådet hanterar en viss fråga. Detta är i de flesta fall ganskaklart men i vissa fall inte. Läsningen av skrivelsen och ytterligareinhämtning av fakta skulle underlättas om det i vissa fall angavs ivilken sammansättning rådet har hanterat frågan och när det aktuellarådsmötet ägt rum.Det välkomnas att det i skrivelsen hänvisas till faktapromemorior, vilketunderlättar ytterligare inhämtning av fakta. I vissa frågor presenterasen kort framåtsyftande information, t.ex. att ett meddelande skallpresenteras . Sådan information är värdefull för riksdagensplanering.Utskottets övervägandenUtskottet noterar de uttalanden som gör angående skrivelsensinriktning och omfattning. kan, vilket också framförtsi bet. 2003/04:UU10, instämma i vissa av de påpekanden som görs, t.ex.att regeringens agerande i vissa fall kunde beskrivas mer utförligt.Samtidigt vill dock utskottet betona att skrivelsen har ett gedigetomfång, täcker många frågor och ger en god bild av EU-samarbetet. Utökadekrav på redovisning i skrivelsen måste enligt utrikesutskottets meningvägas mot önskemålet att skrivelsen inte blir alltför omfattande ochatt den måste kunna framställas med en rimlig arbetsinsats.Skrivelsen innebär en värdefull återrapportering av verksamheten inomEU som varit.Utskottet konstaterar att understryker att rådsreformen intemedfört någon förändring i övrigt av beredningen av rådets möten med t.ex. längre tidsfrister för beredningen av frågorna, vilket innebärsvårigheter för nationella parlamentariker att hinna sätta sig in ifrågorna. Någon förbättring härvidlag har inte skett under 2004.Regeringen bör enligt nämndens uppfattning verka inom EU för att rådetsarbetsformer gör det möjligt för de nationella parlamenten att beredafrågorna och överlägga med sina respektive regeringar före rådsmötena.Det är viktigt att EU:s institutioner skapar utrymme för de nationellaparlamenten att vara aktiva. EU:s legitimitet ökar om det sker endemokratisk förankring i medlemsstaterna av de frågor som hanteras gemensamtpå har vidare understrukit vikten av rättssäkerhetsgarantieroch bl.a. givit stöd för att sträva efter tydligare skrivningar omrättssäkerhetsgarantier inför antagandet av Haagprogrammet. Atträttssäkerheten måste garanteras framfördes också vid behandlingen avåtgärdspaketet mot terrorism.Utskottet, som inte har någon annan uppfattning än , fästervikt vid det pågående utvecklingsarbetet kring de av väcktafrågeställningarna.Utskottet har i sammanhanget tagit del av faktapromemorior2004/05:FPM:31 Förslag till förordning om handel med varor som kananvändas för dödsstraff, tortyr m.m., 2004/05:FPM33 för mänskligarättigheter, 2004/05:FPM42 Kommissionens meddelande till rådet ochEuropaparlamentet om EU:s långtidsbudget för ,2004/05:FPM46 Instrumentet för ekonomiskt samarbete och utvecklingssamarbeteinom ramen för EU:s långtidsbudget 2007-2013.Med vad utskottet anfört i detta betänkande föreslår utskottet attriksdagen lägger regeringens skrivelse 2004/05:60 Berättelse om verksamheteni Europeiska unionen till handlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Europeiska unionens förbindelser med omvärlden, punkt 2 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U267yrkande 4 och avslår motionerna 2004/05:U206 yrkande 4 och 2004/05:U314yrkande 13.StällningstagandeSamarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken i EU syftar bl.a. tillatt skydda unionens gemensamma värden och intressen, stärka unionenssäkerhet och främja internationellt samarbete. Beslut om EU:s agerandei dessa frågor fattas med enhällighet. I ett läge där enhällighetinte råder blir EU handlingsförlamat. Det tydligaste exemplet på dettaär EU:s oförmåga att agera i . Arbetet inom utrikes- ochsäkerhetspolitiken förlorar också kraft genom att unionen efter ettsådant tillstånd måste ägna kraft åt att återskapa enighet, vilketarbetet fått ägna stor kraft åt.EU har även misslyckats i , och framför allt agerandeti Kosovo visade på stora bristfälligheter i EU:s förmåga att förhindravåld, mord och förstörelse. Sådana misslyckanden bör inte upprepas iframtiden. EU bör klara av att hantera kriser innan de eskalerar tillkrig och katastrof. I Kosovo var det som fick träda in för att räddamänniskoliv. bör inte EU förlita sig på . EU måste självkunna ta ett större samlat ansvar. Det ställer krav på de enskildaländerna, men också på samarbetsförmågan dem emellan. EU måste bli mersamstämmigt inom utrikes- och säkerhetspolitiken och kunna tala med enröst. Införandet av en s.k. utrikesminister är ett steg i rätt riktning.Det betyder att EU nu kan bli tydligare på den internationella arenan.För att EU ska kunna nå ännu bättre resultat inom utrikes- ochsäkerhetspolitiken bör vetorätten avskaffas. Ett eller ett fåtal länder kaninte tillåtas få blockera insatser för att rädda människoliv och förhindraEU:s handlande för ökad säkerhet i regionen. Ett avskaffande avenhälligheten inom utrikes- och säkerhetspolitiken innebär inte att en sådanordning strider mot alliansfriheten då enskilda länder har möjlighetenatt kunna reservera sig om beslutet går emot väsentliga nationellaintressen. Vad som ovan anförts om avskaffande av vetorätten inom EU:sutrikes- och säkerhetspolitik bör ges regeringen.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion2004/05:U267 yrkande 4.2. Europeiska unionens utvecklingssamarbete, punkt 4 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U251och 2004/05:U254 yrkande 6 och avslår motionerna 2003/04:U348 yrkande29, 2004/05:K431 yrkande 7, 2004/05:Fi230 yrkande 3, 2004/05:U226 yrkande18, 2004/05:U256 yrkandena 9 och 10, 2004/05:U261 yrkande 2, 2004/05:U302yrkande 5, 2004/05:U311 yrkandena 13 och 17, 2004/05:U313 yrkande 1 och2004/05:U331 yrkandena 8 och 12.StällningstagandeIndustrialiserade länder har i princip alla nått sin nuvarandeutvecklingsnivå efter att ha skyddat sina industrier när de var underuppbyggnad.På samma sätt måste fattiga länder kunna ge sina industrier godatillväxtmöjligheter på den inhemska marknaden innan de utsätts för hårdinternationell konkurrens.Liberaliseringen av EU:s handel med måste ske långsamtmed hänsyn till att de måste ges möjligheter att skydda sina industrieroch sina jordbrukssektorer samt ges ordentligtstöd för omställning.Med detta som utgångspunkt är delarna i WTO:s juliöverenskommelse kring"marknadstillträde för icke-jordbruksvaror" ett bakslag för de fattigaländerna. De beslutade tullsänkningarna i överenskommelsen innebär ivärsta fall att spirande industrier i fattiga länder, som skullekunna utgöra bas för stabila ekonomier i dessa länder, kommer att slåsut. Dessa länder motsatte sig också logiskt nog, skrivningarna in i detsista. Det var först efter stor press från de rika länderna att manäventyrar hela det multilaterala handelssystemet, och efter att defattiga länderna ändå fått till stånd en tilläggsparagraf i det häravsnittet, som de kom att acceptera texten. Förhandlingstaktikenfrån bland andra EU:s sida visar en skriande brist på förståelse fördessa länders utvecklingsproblem. För att resultatet i juliöverenskommelsenskall åsamka så lite skada som möjligt bör genom EUdriva att konkreta volymer av tullsänkningar i de kommande förhandlingarnaför inte blir större än att de fortsatt kan skydda sina växandeindustrier, på sina egna villkor.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna2004/05:U251 samt 2004/05:U254 yrkande 6.3. Riktlinjer inom biståndet för markanvändnings- och jordreformspolitik,punkt 5 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U342yrkandena 1-5.StällningstagandeInom EU pågår en process för att fastställa gemensamma riktlinjer förmedlemsländernas politik när det gäller markanvändning och jordreformerinom u-landsbiståndet. Det är angeläget att EU har ett starkt fokus pålandreformer som gynnar de fattiga när man utarbetar dessa nya riktlinjer.Den viktigaste faktorn att ta hänsyn till när det gäller jordreformerär mänskliga rättigheter. Även kulturella och politiska aspekter somhittills har blivit negligerade i internationellt utvecklingsbiståndbör finnas med.Organisationen , Food First Information and , somarbetar med mänskliga rättighetsfrågor har kritiseratförekomsten av tvångsavhysning av fattiga jordbrukare från jordar de brukatför att deras regeringar har rekommenderats att satsa på exportinriktatjordbruk. FIAN har också kritiserat många regeringars försök att slingrasig undan jordreformer. Deras erfarenheter har lett till slutsatsen attom jordreformer skall leda till att småjordbrukare skall kunna försörjasig och till minskad hunger, är jordreformer inte bara en teknisk frågautan också en fråga om mänskliga rättigheter och livsmedelssuveränitetför landet.En bit mark är inte bara något man kan äga utan själva källan tillöverlevnad och försörjning i byar på landsbygden. Konflikter om mark ochökad fattigdom på landsbygden är ett växande problem med såväl politisk,kulturell som andlig innebörd. När EU:s medlemsländer nu skall enas omen politik när det gäller fördelningen av makt mellan en stat, dessmedborgare och lokala myndigheterm, är det av oerhörd betydelse att dennya politiken är klok och väl genomtänkt och sätter in aktuella markfrågoroch jordreformer i ett större politiskt, ekonomiskt och socialt sammanhang.Det är bra att frågor om fattigdomsbekämpning, miljöförstöring ochjämställdhet som alla har en markaspekt nu diskuteras vid framtagandetav de nya riktlinjerna för utvecklingssamarbetet inom EU.Diskussionerna och textutkastet till dessa präglas dock än så länge avflera allvarliga brister.Det finns ingen analys av orsakerna till hunger och svält på landsbygden.Utkastet ignorerar i stort sett samspelet mellan markpolitik, handelsregler,socialpolitik, investeringar och makroekonomi. De gemensamma riktlinjernabehöver grundas på en djupare förståelse av detta samspel. Jordreformermåste kompletteras av en inhemsk politik som stödjer småjordbrukare ochen makroekonomi som tillåter producenter på landsbygden att tjäna sittuppehälle. Det behövs också fler arbetstillfällen utanför jordbrukssektornför människor på landsbygden. Annars kommer inte den ökade tillgångenpå land för fattiga människor att bli långsiktigt hållbar.Ursprungsbefolkningars och minoriteters rättigheter nämns nästan intealls trots att sambandet mellan kränkningar av mänskliga rättigheteroch konflikter om rätten till mark är särskilt påtaglig för dessa grupper.Detta samband är avgörande som en grund för nya standarder och när manska bestämma vilken roll olika aktörer ska spela och det är nödvändigtatt prioritera vissa reformer och vissa förhållningssätt. EU:s nyariktlinjer måste utgå från ett rättighetsperspektiv i markfrågor genomatt tillämpa de internationella konventionerna på de mänskliga rättigheternasområde.Utkastet till riktlinjer är fortfarande oklart om vilken statuslandreformer ska ha i det europeiska utvecklingsbiståndet. Utkastet tillriktlinjer saknar såväl klara regler för procedurer, som ett oberoendekontrollinstrument och en klagomöjlighet. Det sistnämnda behövs för attberörda grupper i utvecklingsländerna ska kunna ställa EU till svarsför eventuella negativa effekter av den förda politiken. Riktlinjernaborde också innehålla tydliga regler för hur det civila samhället skakunna delta på ett demokratiskt sätt.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion2004/05:U342 yrkandena 1-5.4. Den europeiska grannskapspolitiken, punkt 7 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U217yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:K431 yrkande 5, 2004/05:U206yrkandena 2 och 3, 2004/05:U242 yrkandena 1 och 12 samt 2004/05:U267yrkandena 3 och 5.StällningstagandeVitryssland är ett av EU:s nya grannländer efter det att de nyamedlemsländerna trätt in i unionen. EU är en viktig aktör i tillskapandetav en utveckling i demokratisk riktning i Vitryssland.Tacis är EU:s stödprogram till och övriga länder i OSS, inklusiveVitryssland samt . Syftet med programmet är bl.a. att stärkaden demokratiska utvecklingen, med stöd till det civila samhället somett medel för detta. Emellertid fungerar inte programmet på önskvärtsätt. Detta på grund av att den vitryska regimen vägrar befria deenskilda organisationerna i landet från moms som EU generelltinte tillåter att unionens finansiella satsningar försvinner imomsbetalningar. Eftersom stödet till det civila samhället i ären förutsättning för en lyckad demokratiseringsprocess, måste situationenlösas. Medan EU och håller på sina ståndpunkter, förlorarföreningslivet det stöd de så innerligt behöver. måste vidtaåtgärder för att säkerställa att EU:s stöd fungerar och kommer tillanvändning så som det är tänkt, inbegripet beredskap att göra undantagför EU:s momsregler.Situationen för mänskliga rättigheter i förvärras successivtoch i det här läget behövs ökade satsningar på demokratiutveckling bådeav EU och . Det s.k. Vitrysslandsprogrammet innebar att svenskaorganisationer fick möjlighet att tillsammans med vitryska samarbetspartnergenomföra samarbetsprojekt med full finansiering från Sida. Från 2004försämrades villkoren för det svenska demokratibiståndet till Vitryssland.Folkpartiet menar att regeringen bör se över beslutet och återinförafull finansiering för svenska demokratiprojekt i Vitryssland.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion2004/05:U217 yrkande 5.5. Den europeiska grannskapspolitiken, punkt 7 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U267yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:K431 yrkande 5, 2004/05:U206yrkandena 2 och 3, 2004/05:U217 yrkande 5, 2004/05:U242 yrkandena 1 och12 samt 2004/05:U267 yrkande 3.StällningstagandeJag delar utskottets oro över utvecklingen i södra . att verka och agera inom sitt verksamhetsområde är begränsatpå flera ställen i främst . Ett exempel på detta är attDjnestrregionen i har stoppat en delegation från OSSE.Organisationen har även haft problem att verka i . Trots hinderupprätthåller operativ närvaro i flertalet av och Centralasiensmånga oroshärdar. åtnjuter stor legitimitet. Dess säkerhetsfrämjandeverksamhet har på ett väsentligt sätt bidragit till demokratisering,säkerhet och stabilitet.Rysslands sätt att försöka hejda terrorismen med rötter i ,med ett fullskaligt krig mot hela den tjetjenska befolkningen har letttill katastrofala följder. När de medel som används bara driver frammer terror och sprider den över allt större områden har omvärlden allanledning att reagera. Det behövs en demilitarisering med hjälp avinternationella styrkor i . Med den erfarenhet och den kunskapsom har är det av största vikt att organisationen fortsätter sittarbete. fortsatta kränkning av mänskliga rättigheter ochalltmer hårdnande attityd till en fredlig och demokratisk utveckling isödra bör leda till att EU inte låter det ryska agerandetfortgå opåtalat. EU och måste fortsätta sitt arbete för fred ochdemokrati i området. Det måste följas av att den svenska regeringendirekt och i EU uppmanar och övriga aktörer att samarbeta inomramen för för att verka för en fredlig utveckling i Kaukasien.Utskottet bör ge regeringen detta till känna.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion 2004/05:U267 (c) yrkande 5.6.