bet · GS01FIU21 · 2005-05-31 00:00:00 — Trafikutskottethar inte ändrat inställning i frågan och avstyrker därmed motion Fi19(m, fp, kd och c) yrkande 4 i denna del.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, liberalerna,och biträder i en avvikande meningmotionen i berörd del.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMed anledning av de i motion Fi19 (m, fp, kd, c) framförda kravenbeträffande skattereduktion anför miljö- och jordbruksutskottet i sittyttrande (MJU2y) att enligt vad utskottet inhämtat omfattar det kommandeförslaget från regeringen sågtimmer, massaved och brännved.När det gäller bidrag till återplantering efter stormen konstaterarutskottet att det av propositionen framgår att regeringen avser attbedöma behovet av ytterligare stöd för återplantering av skog. Vidarehar utskottet , i samband med beredningen av regeringens förslagom ändringar i skogsvårdslagen, inhämtat att , på uppdragav , har presenterat ett förslag till återplanteringsstöd.I förslaget utgår från att föryngring av barrskog ochlövskog, produktionsinriktad eller mångfaldsinriktad, ska ges stöd påden stödberättigade arealen.Miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motionen.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet redovisar i sitt yttrande (NU2y) vissa kompletterandeuppgifter om bl.a. . Vidare erinrar näringsutskottet om attmiljö- och jordbruksutskottet har berört bl.a. stöd tillkreditgarantier respektive lagringskostnader (bet. 2004/05:MJU9).Näringsutskottet konstaterar vidare att regeringen i den ekonomiskavårpropositionen redovisar ett antal vidtagna och planerade åtgärderför att minska skadeverkningarna av stormen . Dessaåtgärder ligger i linje med önskemålen i de aktuella motionerna. Utöverde åtgärder som regeringen föreslår eller informerar om i vårpropositionenhar dirigerat om resurser till . Vidare noterarnäringsutskottet att regeringen diskuterar frågor med anknytning tillstormen, bl.a. om eventuella behov av kreditgarantier, med företrädareför branschen. Med hänvisning till inledda och planerade åtgärder föratt minska skadeverkningarna för skogsnäringen anser näringsutskottetatt finansutskottet bör avstyrka aktuella motioner.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet noterar att kompletterande information ges i yttrandenafrån de berörda utskotten. Med anledning av de motionsledes framfördakraven beträffande skattereduktion anför miljö- och jordbruksutskottetatt enligt vad utskottet inhämtat omfattar det kommande förslaget frånregeringen sågtimmer, massaved och brännved. påpekaratt utöver de åtgärder som regeringen föreslår eller informerar om ivårpropositionen har dirigerat om resurser till södra noterar näringsutskottet att regeringen diskuterar frågor medanknytning till stormen, bl.a. om eventuella behov av kreditgarantier,med företrädare för branschen.I likhet med ställningstagandena i utskottens yttranden avstyrkerfinansutskottet motionerna Fi19 (m, fp, kd och c), MJ6 (kd) yrkande 14,MJ7 (m) yrkande 5 i denna del, MJ8 (c) i denna del samt MJ9 (mp) yrkande23.43:1 Statens jordbruksverkPropositionenI statsbudgeten finns för detta ändamål upptaget ett ramanslagpå . Regeringen konstaterar att den gemensamma jordbrukspolitikeninom EU ger en medlemsstat möjlighet att genomföra reformer . För att genomföra en reformering av jordbrukspolitikeni krävs förberedande arbetsinsatser. Regeringen anser att och länsstyrelserna behöver tillföras ytterligare resurserför detta ändamål. Därför föreslår man att anslaget 43:1 ökas med 9,6 miljoner kronor.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet tillstyrker i sitt yttrande (MJU2y)regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med miljö- och jordbruksutskottet,regeringens förslag (punkt 17 i denna del).Utgiftsområde 24 Näringsliv26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utvecklingPropositionenI statsbudgeten finns för detta ändamål upptaget ett ramanslagpå 1 . Regeringen föreslår att anslaget 26:2 Verket förinnovationssystem: Forskning och utveckling ökas med 20 miljoner kronor.Förstärkningen avser för teknisk forskning och10 för samarbetsprogram med näringslivet inom produktionsteknikoch Fordon-IT, i enlighet med regeringens syn på inriktningen avforskningspolitiken presenterad i propositionen Forskning för ett bättreliv (prop. 2004/05:80). Finansiering sker genom att det under utgiftsområde16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 26:11 Särskildautgifter för forskningsändamål minskas.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (NU2y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med näringsutskottet, regeringensförslag (punkt 17 i denna del).Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landstingPropositionenI statsbudgeten finns för detta ändamål upptaget ett ramanslagpå . Regeringen föreslår att anslaget 48:2 Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas med 200 miljonerkronor för att finansiera ett nytt ramanslag, 33:6 Insatser med anledningav försvarsomställningen, som förs upp i statsbudgeten under utgiftsområde19 Regional utveckling.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 17 i denna del).Användning av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landstingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärernas förslag om särskilt bidrag tillinsatser för hivprevention i storstäderna huvudsakligen med hänvisningtill att regeringen redan fattat beslut om att öronmärka medel tillhivpreventiva insatser . Jämför reservation 6 (m, fp, kd).MotionernaI motion So420 framhåller () att det öronmärkta bidragettill hivpreventiva insatser i storstadsregionerna är en förutsättningför frivilligorganisationernas hivförebyggande arbete. Mot bakgrund avde stora problemen med hiv i storstadsregionerna anser motionären attregeringen även i fortsättningen bör öronmärka medel till hivpreventivainsatser i , och Malmö.I motion So584 påpekar m.fl. (v) att frivilligorganisationernasinsatser för att stödja och hjälpa hivsmittade och deras anhöriga samthivpreventiva insatser har varit ett viktigt komplement till landstingensinsatser på detta område. Motionärerna anser att detta område börprioriteras, varför det specialdestinerade stödet om 90 miljoner kronorsom riktats till hivpreventivt arbete i storstäderna även bör utgå år2005.I motion So653 av m.fl. (mp, fp, v, c) understryks att Sverigemåste fortsätta bedriva en aktiv hivprevention direkt riktad mot demest utsatta grupperna. Därför är det viktigt att regeringen ibudgetpropositionen även fortsättningsvis anvisar specialdestinerade statligaanslag till hiv/aids-prevention i storstadsregionerna. Motionärernaanser således att det specialdestinerade statliga bidraget på 90 miljonerkronor till det hivpreventiva arbetet i storstäderna ska anges som ettsärskilt budgetanslag för att säkerställa den fortsatta verksamheten(yrkande 1). För att undvika att bidragen fördelas av en institutionsom själv bedriver egen preventionsverksamhet föreslår man att fördelningensker på central nivå på sådant sätt att frivilligorganisationernasverksamhet prioriteras framför ordinarie verksamhet vid landstingen ellerregionerna och kommunerna (yrkande 2). Det är enligt motionärerna ocksåangeläget med en återredovisning av hur de statliga medlen till särskildainsatser mot hiv/aids i storstadsregionerna används. Därför föreslårman att riktlinjer för återrapportering och rutiner för utvärdering avmedelsanvändningen tas fram (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill erinra om att tog initiativtill att medel skulle öronmärkas för hivpreventivt arbete i storstadsregionernaunder 2005 (bet. 2004/05:FiU3, rskr. 2004/05:140). beslutbaserades på finansutskottets och socialutskottets ställningstagandenatt det hjälparbete som bedrivs i storstadsregionerna utgör ett viktigtinslag i kampen mot hiv/aids. Därför ansåg finansutskottet att detspecialdestinerade stödet för hivprevention i storstäderna borde utgåfrån anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting även 2005. Stödets omfattning föreslogs motsvara de anslagsmedelsom anvisades , dvs. 90 miljoner kronor.Regeringen har beslutat i enlighet med riksdagenstillkännagivande att inom anslaget 48:2 bevilja totalt 90 miljoner kronorför förebyggande verksamhet mot hiv/aids under innevarande år. Bidragetska kunna användas för såväl kommuners och landstings egen verksamhetsom för verksamhet som bedrivs i samarbete med frivilliga organisationereller för stöd till dessa. Därmed kan förslagen i motionerna So420 (m)i denna del och So584 (v) anses vara tillgodosedda.I likhet med sitt tidigare ställningstagande förutsätter finansutskottetatt det särskilda bidraget fördelas på ett sådant sätt att bästa möjligaeffekt uppnås genom att frivilligorganisationer prioriteras. Det ärdock angeläget att insatserna mot hiv/aids ges fortsatt hög prioritetpå alla samhällsnivåer. Därför utgår utskottet från att den framtidamedelstilldelningen för stödet till hivprevention kommer att ta hänsyntill samtliga aspekter på hiv/aids-problematiken. Utskottet är emellertidinte övertygat om att en fortsatt specialdestinering av bidrag tillhivprevention, exempelvis via ett särskilt anslag på statsbudgeten, påbästa sätt säkerställer kvaliteten i den preventiva verksamheten.Finansutskottet förutsätter vidare att lämpliga rutiner för återrapporteringoch utvärdering av medelsanvändningen tas fram när frågan om formen förden framtida tilldelningen av medel till hivpreventiva insatser avgörs.Enligt vad utskottet erfarit har regeringen redan ställt krav pårapportering av medelsanvändningen i samband med besluten om det öronmärktabidraget respektive 2005.Mot denna bakgrund anser finansutskottet att något initiativ frånriksdagens sida med anledning av motionärernas förslag inte är påkallat.Därmed avstyrker utskottet motionerna So420 (m), So584 (v) och So653(mp, fp, v, c) yrkandena 1-3.48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnaderPropositionenI statsbudgeten finns för detta ändamål upptaget ett obetecknatanslag på . Utjämning av kostnadsskillnader mellankommuner avseende LSS-verksamhet sker enligt lagen (2003:886) omutjämningsavgift för kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade och lagen (2003:887) omutjämningsbidrag till kommuner för kostnader enligt lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade. De slutliga beräkningarsom gjorts av visar att utjämningsbidragetblir högre än det belopp som anvisat för 2005.Därför föreslår regeringen att anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidragför LSS-kostnader ökas med detta belopp.Det utjämningsbidrag som staten betalar ut till vissa kommuner motsvarasbeloppsmässigt av den utjämningsavgift som andra kommuner betalar tillstaten och som redovisas på inkomsttitel Utjämningsavgift förLSS-kostnader.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 17 i denna del).Finansutskottets sammanställning av ändrade ramar för utgiftsområdensamt ändrade och nya anslagÄndrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslagUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrade ramar för utgiftsområdensamt ändrade och nya anslag. Därmed tillstyrks punkt 17 i propositionen.Motionerna avstyrks. Jämför reservation 7 (m) och särskilda yttrandena2 (m), 3 (fp) och 4 (kd).PropositionenRegeringens förslag till ändrade anslag har ovan redovisats perutgiftsområde. Förslagen innebär att anvisade medel ökar med 277 miljonerkronor netto. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till , och de föreslagna minskningarna uppgår till 1 227miljoner kronor.MotionernaDe alternativa förslagen om ändringar på tilläggsbudget har redovisatsi anslutning till de olika förslagen ovan.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i det föregående tagit ställning till de föreslagnaanslagsförändringarna. Utskottet har ställt sig bakom regeringens förslagoch avstyrkt motionerna.Utskottet tillstyrker således att godkänner regeringens förslagom ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslagi enlighet med regeringens förslag.Därmed tillstyrks propositionen (punkt 17) medan motionerna Fi14 (fp)yrkande 5 och Fi18 (m) avstyrks.Utskottets förslag framgår av punkt 20 i utskottets förslag tillriksdagsbeslut jämte den där efterföljande specifikationen över ändraderamar på utgiftsområden och ändrade och nya anslag.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Villkor för anställningsstöd, punkt 8 (m, fp, kd)av (), (), (), GunnarAxén (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om anställningsstöd och avslår regeringens förslagom villkor för anställningsstöd. Därmed bifaller delvis motion2004/05:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 2 ochavslår proposition 2004/05:100 punkt 8.StällningstagandeTrots den höga arbetslösheten och misslyckad arbetsmarknadspolitikfortsätter regeringen att satsa på åtgärder som inte ger några riktigajobb. I tilläggsbudget 1 föreslår regeringen återigen merresurser till arbetsmarknadsutbildning. I stället för att renodlaarbetsmarknadspolitiken för att skapa fler arbetstillfällen koncentrerarregeringen sina satsningar på marginella förändringar iregelverket för bl.a. anställningsstöd. Vi ser således alltfler Ams-åtgärder,vid sidan om satsningar på friår och laborerande med statistik, föratt dölja hur många det är som inte arbetar.På samma sätt som vill vi inte dölja arbetslösheten - vivill göra något åt den. Den absolut viktigaste ingrediensen för att fåmänniskor i riktiga arbeten är att det skapas nya jobb. Vi vill satsapå att uppnå sysselsättningsmålet där av alla människor i arbetsförålder ska ha ett arbete. För att det målet ska kunna uppnås är detsärskilt viktigt att underlätta företagandet eftersom det är det somleder till nya jobb.Dagens arbetsmarknadspolitik präglas av ett grupptänkande som vi villkomma bort ifrån. Människor har olika behov, bakgrund, utbildning,intressen och förutsättningar. Det behövs en större flexibilitet för atthänsyn ska kunna tas till vilka individuella lösningar som är bäst förolika personer. För att få fler människor i arbete måste arbetsmarknadspolitikenförändras, i kombination med en politik för ökad tillväxt. Vi vill lämnaden centraliserade arbetsmarknadspolitiken till förmån för mer lokalmakt. Besluten och resurserna ska ligga nära individen där kunskapen omde lokala förhållandena finns.Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete.Det är särskilt viktigt att vidta åtgärder för ungdomar, så att desnabbt kommer in på arbetsmarknaden. Det är också viktigt att underlättaför människor som har en svag förankring i arbetslivet att komma tillbakatill arbetsmarknaden. Inom ramen för vår vill vidärför tillsammans satsa på nystartsjobb som riktar sig till människorsom varit borta länge från arbetsmarknaden. Vi anser att arbetsgivaravgifternabör tas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning,sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag och attnedsättningen gäller som vederbörande varitbidragsberoende - dock högst . Skatterabatten kan förlängas isärskilda fall men först efter individuell prövning. De ungdomar (20-24år) som varit arbetslösa ska också omfattas av nystartsjobben.För dem gäller dock skatterabatten i högst ett år.Till skillnad från dagens anställningsstöd, som är en arbetsmarknadspolitiskåtgärd och där sökande anvisas till olika företag av arbetsförmedlingen,ska vår skatterabatt vara en rättighet som gäller alla. Anställda ocharbetsgivare som kommer överens om en anställning och uppfyller kravenkan ansöka hos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften ska tasbort. Det är dock viktigt att etablera en god kontroll av nystartsjobbenför att motverka missbruk.Till skillnad från dagens anställningsstöd, som subventionerar lönekostnadenmed upp till ett tak, begränsas inte nystartsjobben av etttak som sänkningen av arbetsgivaravgifterna varar . I dagens system undantas personer med särskilt anställningsstödfrån LAS, medan förstärkt anställningsstöd gäller tillsvidare-, prov-eller visstidsanställning. Vi anser det viktigt att nystartsjobbenomfattas av LAS.Vad vi här anfört om anställningsstöd bör som sin mening geregeringen till känna. Därmed tillstyrker vi delvis motion Fi16 (c)yrkande 2 och avstyrker propositionens förslag i punkt 8.2. Kostnad för utlokalisering av statliga verk, punkt 10 (m, fp, kd)avMikael (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om de totala kostnaderna för utlokalisering avstatliga verk från . Därmed bifaller delvis motion2004/05:Fi20 av de ().StällningstagandeVi konstaterar att regeringen inte har utrett kostnaden för utlokaliseringenav statliga verk från till regioner där regeringensförsvarsneddragning minskar antalet arbetstillfällen. saknas det enkonsekvensbeskrivning av hur utlokaliseringen påverkar verksamheten ide berörda verken. Enligt statsrådet svar på eninterpellationsfråga (fr. 2004/05:1365) kan den totala kostnaden förmyndigheterna bedömas först efter genomförda omlokaliseringar. Detta innebäratt vare sig regeringen eller har kunnat göra en avvägning ompengarna för utlokaliseringen skulle ha kunnat användas på ett annatoch eventuellt mer effektivt sätt. Därför anser vi att det är angelägetatt regeringen senast i budgetpropositionen återkommer tillriksdagen med beräkningen av de totala kostnaderna för omlokaliseringav statlig verksamhet.Vad vi här anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Det innebär att vi delvis tillstyrker motion Fi20 (m).3. Bemyndigande för anslaget 35:5 Energiforskning, punkt 12 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde haföljande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag att regeringen bemyndigas att under2005 för det under utgiftsområde 21 Energi uppförda ramanslaget 35:5Energiforskning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjordaåtaganden medför utgifter på högst och högst546 . Därmed bifaller riksdagenmotion2004/05:Fi14 av m.fl. (fp) yrkande 6 ochavslår proposition 2004/05:100 punkt 11.StällningstagandeVi avvisar det av regeringen föreslagna bemyndigandet att under 2005göra åtaganden för energiforskning som medför utgifter på ytterligare100 respektive under perioden 2007-2009.Därmed tillstyrker vi motion Fi14 (fp) yrkande 6 och avstyrker propositionensförslag i punkt 11.4. Användning av anslaget 35:8 Ersättning för vissa kostnader vidavveckling av en reaktor vid , punkt 13 (m, fp, kd)av (), (), (), GunnarAxén (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om avveckling av de både reaktorerna i Barsebäcksverketoch avslår den av regeringen föreslagna användningen av det underutgiftsområde 21 Energi uppförda ramanslaget 35:8 Ersättning för vissakostnader vid avveckling av en reaktor vid . Därmedbifaller motion2004/05:Fi14 av m.fl. (fp) yrkande 7 ochavslår proposition 2004/05:100 punkt 12.StällningstagandeVi anser att beslutet om en förtida avveckling av kärnkraften måsteomprövas. I konsekvens med detta motsätter vi oss regeringens strategiför den fortsatta avvecklingen av kärnkraften. Enligt vår mening innebäravvecklingen en enorm kapitalförstöring och medför att i praktikenökar sitt bidrag till växthuseffekten. Man måste elda stenkoli minuten i danska kolkraftverk för att fullt ut ersätta den el somfaller bort från två stängda reaktorer i . Dessutom skaparavvecklingen en osäkerhet om den framtida tillgången på energi. I linjemed att vi är emot avvecklingen av bör inte heller ettbefintligt anslag kunna tas i anspråk vid en sådan avveckling. Därmedtillstyrker vi delvis motion Fi14 (fp) yrkande 7 och avstyrker propositionensförslag i punkt 12.5. Ytterligare åtgärder med anledning av stormen, punkt 18 (m, fp,kd)av (), (), (), GunnarAxén (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om ytterligare åtgärder med anledning av stormkatastrofeni . Därmed bifaller motion2004/05:Fi19 av m.fl. (m, fp, kd, c) yrkandena1-4,bifaller delvis motionerna2004/05:MJ6 av m.fl. (kd) yrkande 14,2004/05:MJ7 av m.fl. (m) yrkande 5 i denna del och2004/05:MJ8 av m.fl. (c) i denna del ochavslår motion2004/05:MJ9 av m.fl. (mp) yrkande 23.StällningstagandeStormen , som drabbade ,var en naturkatastrof. En hel årsavverkning, ca 75 miljoner kubikmeterskog, fälldes över , och många enskilda drabbades mycket hårt avel- och teleavbrott. Hushåll och företag tvingades vänta i veckor påatt kommunikationer och värme- och vattenförsörjning skulle fungeraigen. Utan de många enskilda och ideella arbetsinsatserna med röjningoch undsättning av drabbade människor hade situationen för många blivitännu värre än vad den faktiskt blev. De största och mest långsiktigakonsekvenserna drabbade dock skogsägare och skogsnäring i stort. Förenskilda skogsägare är det i många fall fråga om en personlig katastrofdär livsverk har spolierats med stora ekonomiska förluster som följd.Detär inte möjligt att annat än i liten utsträckning försäkra sig mot deskador som orsakades av stormen, som uppgick till orkanstyrka. När enoväntad händelse med katastrofala följder inträffar är det ofta barastaten som har tillräckliga resurser för att lindra skadeverkningarna.Situationen efter stormen kräver extraordinära insatser, vilket regeringenockså har insett och gjort bedömningen att det finns behov av olikaekonomiska stödåtgärder till de drabbade skogsägarna. Flera åtgärderhar redan vidtagits eller kommer att vidtas för att så mycket virke sommöjligt ska kunna räddas och nya katastrofer i form av brand ochinsektsangrepp undvikas. Regeringen har valt att dela upp stödet i olikadelar. Bidrag för lagring kommer att betalas ut, och ett schablonbidragom ska utgå till drabbade skogsägare. Därtill kommerskattebefrielse för diesel som används i skogsmaskiner i de drabbadeområdena samt en skattereduktion på per fast kubikmeter uttagetvirke. Anledningen till att detta stöd utgår som en skattereduktion ochinte som direktstöd är, så vitt vi förstår, att den ursprungligen ganskastora marginalen i statsbudgeten har tagits i anspråk för andra ändamål,vilket har medfört att den ekonomiska beredskapen för oväntade händelsernu är obefintlig. Stödet borde ha utformats som ett direktbidrag ochinte som en skattereduktion. På så sätt hade de drabbade fått stödetfortare, och räntekostnader och avverkningskostnader hade kunnat betalasi tid.Det vore önskvärt att berörda enskilda, branschföreträdare, organisationeroch myndigheter i lämpligt sammanhang får möjlighet att föra fram sinasynpunkter på de insatser som har gjorts. Vidare kan det finnas anledningatt utforma en handlingsplan med bl.a. förebyggande insatser och insatsersom kan bedömas som mest effektiva vid en eventuell framtida naturkatastrof.När det gäller det stormskadade virket är det enligt vår mening självklartatt stödet ska utgå oberoende av om timret klassas som sågtimmer,massaved eller brännved.