bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Jag anser att man bör prioritera en träffsäker inventering av den svenska skogen så att de mest skyddsvärda områdena kan identifieras och bli föremål för skyddsåtgärder. Slutsatser måste dras inför det fortsatta arbetet med att bevara den biologiska mångfalden i den svenska skogen. Inventeringsarbetet bör i första hand inrikta sig på att finna skyddsvärda områden i de skogar som är i statlig ägo. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark m.m., punkt 103 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 103 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bevarande och förvaltning av skog. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ38 yrkandena 74 och 75 samt 2005/06:MJ449 yrkandena 35, 39 och 40 samt avslår motionerna 2003/04:MJ409 yrkande 4, 2004/05:MJ25 yrkandena 1-3, 2004/05:MJ33 yrkandena 6 och 7, 2004/05:MJ439 yrkandena 2 och 3, 2004/05:MJ498 yrkande 38, 2004/05:MJ508 yrkande 34, 2005/06:MJ309 yrkande 2 och 2005/06:MJ564. måste se till landskaps- och helhetsperspektiv snarare än att fokusera på enskilda arter eller isolerade områden. En långsiktigt hållbar naturvård måste arbeta med lokalbefolkning och markägare. Jag anser dessutom att valmöjligheterna vid bevarandet måste öka. Naturvårdsavtal skall löpa och inrättas med högsta naturvärden som grund. Myndigheter skall visa stor lyhördhet gentemot markägaren och om denne vill fortsätta att äga marken skall detta så långt som möjligt respekteras. har på regeringens uppdrag inventerat skyddsvärd skog på statlig mark. Jag anser att staten som skogsägare frivilligt och utan ersättning skall avstå från skogsbruk i skyddsvärd skog inom sitt ägande. Många av de skyddsvärda skogar som identifierats i norr är av urskogstyp; huggs de ned går de alltså inte lätt att återskapa. Formellt skydd genom reservatsbildning måste dock fortsatt hanteras efter och länsstyrelsernas prioriteringar oavsett nuvarande ägarförhållanden. Enligt uppföljning av miljömål, går arbetet med skydd av skog alltför långsamt på grund av bristande resurser. Skogsskyddsarbetet måste accelerera rejält för att skyddsvärd skog skall kunna skyddas i sådan omfattning som krävs för att bibehålla den biologiska mångfalden. har framgångsrikt arbetat för, och kommer att fortsätta verka för, höga insatser för skydd av skog för ett uppfyllande av miljömålet Levande skogar. Om tillräcklig areal för att nå miljömålet Levande skogar skall kunna sparas krävs frivilliga åtaganden från skogsägarnas sida. Ett frivilligt avsatt område skall vara större än och bestå av produktiv skogsmark där skogsbruk eller andra åtgärder som kan skada områdets natur- eller kulturvärden inte görs. Här har den privata näringen visat ett stort ansvar genom att det redan nu finns uppskattningsvis 1 miljon hektar frivilligt avsatt skogsmark i . När det gäller den frivilliga avsättningen är dock både långsiktigheten och kvaliteten något vi inte vet mycket om. Seriösa virkesinköpare handlar inte virke som härrör från frivilliga avsättningar. anser att skogsbolagen, speciellt de statliga, skall erbjuda full insyn och öppenhet kring sina frivilligt avsatta arealer. Öppenheten garanterar att skyddet blir varaktigt och inte "hoppar" runt mellan olika arealer för att möjliggöra avverkning. Öppenhet är nödvändig för trovärdigheten kring de frivilliga avsättningarna. Om inte de frivilliga avsättningarna håller tillräcklig kvalitet ökar behovet av andra skyddsformer. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Delmål 2 om förstärkt biologisk mångfald m.m., punkt 104 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 104 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om ändrat delmål 2 under miljökvalitetsmålet Levande skogar och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skötsel av skyddad skog m.m. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ38 yrkandena 76-79 och 2005/06:MJ449 yrkandena 18 och 42 samt avslår motion 2003/04:MJ426. Jag anser att bör besluta om ett ändrat delmål om förstärkt biologisk mångfald i skogen. Ändringen bör ske genom två ytterligare strecksatser till den nuvarande lydelsen av delmålet enligt följande: - Arealen ädellövskog skall öka kontinuerligt. - Arealen sumpskogar skall bibehållas och gärna öka. Härutöver vill jag anföra följande. Det råder en stor eftersläpning av skötseln av skogliga reservat. Regeringen bör därför också beskriva hur skötsel av reservat och biotopskydd skall finansieras . Dessutom anser jag att möjligheterna för skogsvårdsorganisationen att göra fältbesök före avverkning bör öka. Detta är värdefullt för att bevara både naturvärden och kulturvärden. Enligt 29 § skogsvårdslagen får maximalt rå död ved per hektar lämnas i skogen. Ny forskning har visat att man kan lämna mycket mer utan risk för skadliga angrepp. Jag anser därför att regeringen bör utreda möjligheten att ta bort denna begränsning i skogsvårdslagen. Skogsbrukare är skyldiga att anmäla föryngringsavverkningar större än ett halvt hektar. I denna anmälan skall man kort beskriva vilka generella hänsyn man tänker ta till natur- och kulturvärden. har resurser att besöka av inkomna ansökningar. Vi ser flera vinster med att öka andelen anmälda avverkningar som besöks. För det första finns större chans att upptäcka och därmed upplysa om och kräva större hänsyn till natur- och kulturvärden vid avverkning. För det andra finns en möjlighet till kommunikation med markägare, vilket kan leda till förbättrad generell hänsyn i skogsbruket och ett mer ståndortsanpassat skogsbruk. I första hand skall fältbesök göras vid större avverkningsanmälningar samt vid områden där man vet eller har anledning att tro att stora natur- eller kulturvärden finns. Anmälningar där alltför dålig generell hänsyn föreslås skall också prioriteras högt. inventeringar och satellitövervakning är viktiga hjälpmedel för att välja ut dessa objekt. råd och förelägganden i samband med avverkningsanmälan skall öka liksom efterlevnadskontrollen. Detta är ett av skogspolitikens viktigaste instrument och måste därför prioriteras. Även måste strategier för åtgärder då råd eller förelägganden inte följs formuleras. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 3 om skydd för kulturmiljövården, punkt 105 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 105 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kulturvärdesinformation. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 80 och 2005/06:MJ449 yrkande 45. har möjlighet se om ett avverkningsanmält objekt innehåller kända kulturminnen och meddela detta. Alla objekt är dock inte inlagda i systemet. Eftersom gallringar inte är anmälningspliktiga kan sådana upplysningar inte lämnas vid gallringar. Jag anser att man bör göra natur- och kulturvärdesinformation tillgänglig för markägare och allmänhet via digitala kartor. Skogsbruk i känsliga natur- eller kulturmiljöer skall bedrivas så att värdena består. Många av dagens skogar är resultat av mångårig kulturell påverkan; man har använt skogen till bete, ved och husbehovsvirke. Jag anser att insatser för att inventera kulturvärdena i skogsbrukslandskapet bör öka som möjligheterna att skydda dem ökas. Kulturmiljöer kan ofta synliggöras genom ett anpassat skogsbruk. Detta bör ges regeringen till känna. Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap, punkt 106 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 106 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om konsekvenserna av EU:s jordbrukspolitik. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ508 yrkande 35 och avslår motion 2004/05:MJ38 yrkande 86. Det som kommer att avgöra om miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap uppfylls är vilka konsekvenser implementeringen av EU:s jordbrukspolitik får för att hålla betande djur. Skulle det visa sig att betande mular minskar på ett drastiskt sätt behöver regeringen ha en beredskap för att genom åtgärder inom miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU) säkerställa ett tillräckligt stort antal betande djur. Prisbilden på biobränsle kommer troligen att påverka intresset för röjningsinsatser. Regeringen har ett stort ansvar att inför LBU-reformen bevaka att detta mål uppfylls avseende ängs- och betesmarker, biotoper, inhemska djurraser samt hotade arter. Detta bör ges regeringen till känna. Miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap, punkt 106 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 106 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om det ekologiska jordbrukets betydelse. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 86 och avslår motion 2004/05:MJ508 yrkande 35. Jag anser att ekologiskt jordbruk är en viktig faktor för att uppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Detta eftersom det ekologiska jordbruket stärker den biologiska mångfalden. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om skötsel av ängs- och betesmarker, punkt 108 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 108 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvalitetsuppföljning. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 26 och avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 84 och 2004/05:MJ39 yrkande 2. Enligt propositionen avser regeringen att låta införa kvalitetsuppföljning för ängs- och betesmarker. Vi anser det vara logiskt att det också bör ingå i delmål 1 om skötsel av ängs- och betesmarker. Eftersom det finns acceptans för kvalitetsaspekten finns ingen anledning att göra framtida överväganden om behovet av att se över delmålet. Vi anser således att regeringen bör lägga till ett kvalitetsmål i delmål 1 under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om skötsel av ängs- och betesmarker, punkt 108 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 108 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om resurser till länsstyrelserna. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 84 och avslår motionerna 2004/05:MJ37 yrkande 26 och 2004/05:MJ39 yrkande 2. Fördelningen av resurser till länsstyrelserna för arbetet med ängs- och hagmarker bör ses över med ambitionen att uppnå bästa möjliga naturvårdsnytta. Det är vid tilldelningen viktigt att utgå från mängden objekt snarare än ytan. Ett litet område tar i princip lika att hantera som ett stort. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 2 om småbiotoper, punkt 109 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 109 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ytterligare kvalitetsmål. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 27. Regeringen bör lägga till ett kvalitetsmål i delmål 2 om småbiotoper under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Det vore konsekvent att lyfta in ett sådant kvalitetsmål eftersom regeringen är positiv till kvalitetsbegreppet och ämnar ge ett uppdrag att se över delmålet. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 3 om skötsel av kulturbärande landskapselement, punkt 110 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 110 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om ändrat delmål 3 under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 28 och avslår motion 2004/05:MJ458. Det är viktigt att man bevarar och sköter stenmurar, öppna diken och gärdesgårdar med stort värde. Det är av stor vikt att bevarande av kulturbärande element inte förhindrar ett fortsatt rationellt jordbruk i . Delmål 3 om skötsel av kulturbärande landskapselement under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap omformuleras enligt följande: Mängden kulturbärande landskapselement med stort kulturbärande värde som vårdas skall öka. Delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter, punkt 111 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 111 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om ändrat delmål 5 under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 29. Arbetet med den biologiska mångfalden är mycket angeläget och bör intensifieras. Vi anser emellertid att delmålet inte bör ligga under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter under miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap skall således flyttas till det nya miljökvalitetsmålet Ett rikt djur- och växtliv. Delmål 6 om värdefulla ekonomibyggnader, punkt 112 (m, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 112 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lantbrukets ekonomibyggnader. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ39 yrkande 3 och avslår motion 2004/05:MJ38 yrkande 85. Regeringen överväger att ta fram ett nytt delmål för ekonomibyggnader till nästa utvärdering. Det finns tillräckliga möjligheter att ta till vara värdefulla ekonomibyggnader. Det bör liksom vara kommunerna som utifrån redan existerande skyddsmöjligheter skall avgöra omfattningen. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 6 om värdefulla ekonomibyggnader, punkt 112 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 112 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kulturhistoriskt värdefulla byggnader. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 85 och avslår motion 2004/05:MJ39 yrkande 3. Ett delmål om att ta fram program för att bevara lantbrukets ekonomibyggnader bedömer regeringen kunna uppnås utan ytterligare åtgärder. Jag anser att det bör ersättas med ett delmål för programmets genomförande i stället. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om skador på mark och vegetation, punkt 114 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 114 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om begränsning av skador på fjällmarken. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 87. En viktig åtgärd för att begränsa skador av barmarkskörning med terrängfordon och skotrar är att krav på terrängkörningsplaner i terrängkörningsförordningen införs . Dessutom bör antalet renbetesdjur anpassas till vad naturen tål. En viktig åtgärd är att minska markslitage och negativa effekter av renstängsel. Därför är de förslag i den riktningen som återfinns i betänkande viktiga att beakta och om möjligt genomföra . Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 2 om buller (i fjällmiljön), punkt 115 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 115 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förslag till uppfyllande av delmålet om buller under miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ37 yrkande 30 och 2005/06:MJ596 yrkande 30 och avslår motionerna 2003/04:MJ235 yrkande 4 och 2003/04:MJ466. Enligt bedömning kommer delmål 2 om buller under miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö inte att nås. Trots denna bedömning visar regeringen enligt propositionen inte någon handlingskraft på området. Trots att beslut om ytterligare faktainsamling fattades anser regeringen fortfarande att bedömningsunderlaget är ofullständigt och anser sig inte veta var, under vilka tidpunkter och vem som orsakar bullret. Förslag om att reglera fjällflyget, utöver de regleringar som finns , har utarbetats. Men efter stora protester från bl.a. turistnäringen har regeringen insett det olämpliga i att ytterligare inskränka möjligheten till turistflyg, då faktaunderlaget för förslaget är alltför bristfälligt. Det framkommer tydligt att regeringen inte har kunskap om vilka som står för den stora mängden flygrörelser då man initialt avsåg att ytterligare enbart reglera turistflyget och inte exempelvis viltspaningar och försvarets övningar. Regeringen föreslår nu att ett obligatoriskt rapporteringssystem för flygningar skall införas för att man skall få större kunskap, vilket är angeläget för att kunna gå vidare mot att uppnå delmålet. Vi vill dock understryka att rapporteringssystemet måste byggas upp på ett sådant sätt att de små företagen inte åläggs ytterligare en regelbörda. För att hela skall leva är det en förutsättning att turismföretagen i fjällvärlden får rimliga förutsättningar. Flygturismen i form av fiskeresor och andra turistresor är en viktig del av turistföretagens ekonomi. Även den turism som bygger på det rörliga friluftslivet är viktig för bygden, och eftersom fjällvärlden täcker ett mycket stort geografiskt område finns goda möjligheter att tillgodose olika intressen genom geografisk separation. Vi anser att det med klokt avvägda regelsystem måste gå att stimulera företagsamhet och tillväxt i våra fjällområden och uppnå delmålet. För att uppnå detta är en tät dialog med näringsliv, länsstyrelse och andra aktörer nödvändig. För att finna ett mått på skoterbullret har man angivit att av skotrarna skall uppfylla högt ställda bullerkrav. Vi vill framhålla att detta är ett minimikrav, men att bullerproblemen primärt bör lösas med teknikutveckling och inte genom förbudspolitik. På skoterområdet handlar det om att stimulera övergången från tvåtaktsskotrar som har hög bensinförbrukning och hög bullernivå till fyrataktsskotrar som är tystgående och har mycket lägre bensinförbrukning. Att använda ekonomiska styrmedel för att stimulera övergången till fyrataktsskotrar är en lösning men även andra lösningar är tänkbara. Regeringen bör senast återkomma med förslag till hur delmålet skall uppfyllas. Detta bör ges regeringen till känna. Buller från luftfartyg m.m., punkt 116 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 116 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förbud för icke målinriktad trafik. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 88, 2004/05:MJ256 och 2004/05:MJ442 yrkande 1. Jag anser att skärpningar av bestämmelserna för fjällflyget bör övervägas. Den löst reglerade rätten att framföra skoter missbrukas dessutom på många håll. Jag anser därför att regeringen bör undersöka möjligheten att införa förbud för icke målinriktad trafik. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 3 om natur- och kulturvärden, punkt 117 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 117 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om naturturismen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 89. Jag anser att naturturismen kan stärkas genom att stimulera etablering av turistcentraler. Vid dessa bör det finnas utbildade och språkkunniga guider. Detta bör ges regeringen till känna. Ändrat delmål 1 om planeringsunderlag, punkt 118 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 118 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om ändrat delmål 1 under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 31 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 16 i denna del och motion 2004/05:MJ38 yrkandena 90 och 91. Vi anser att planeringsmålet bör renodlas något för att det skall bli en ökad koncentration på rena miljöfrågor. Det finns anledning att lyfta in en beredskap för samhällets påverkan av de förväntade effekter som växthuseffekten kommer att ge. I de expanderande tätorterna är trycket på ökad bostadsbebyggelse stort. Delmålet får inte tolkas så att en död hand läggs över nybyggnationen i tätorter. Delmål 1 om planeringsunderlag under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skall ha följande lydelse: skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för - hur den fysiska planeringen skall utformas så att förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, - hur kulturhistoriska och arkitektoniska värden skall tas till vara och utvecklas, - hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur- och kulturmiljö som fritidsändamål och andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas, - hur den fysiska planeringen underlättar för infrastrukturutbyggnad av miljöeffektiv energiproduktion och distribution såsom t.ex. fjärrvärme, - hur den fysiska planeringen skall utformas för att ta hänsyn till effekterna av de troliga klimatförändringar som växthuseffekten innebär. Ändrat delmål 1 om planeringsunderlag, punkt 118 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 118 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om ändrat delmål 1 under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkandena 90 och 91 samt avslår proposition 2004/05:150 punkt 16 i denna del och motion 2004/05:MJ37 yrkande 31. Jag anser att regeringens förslag till ändrat delmål 1 under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skall avslås i den del det avser hårdgjord yta. Jag anser således att formuleringen om att andelen hårdgjord yta inte skall öka skall vara kvar. Hårdgjorda ytor kostar i form av ökade mängder dagvatten, mer smutsigt avrinningsvatten och mindre grönytor. Det är inte bra att devalvera delmålet på denna punkt. För att sluta näringskretsloppet krävs åtgärder redan på planeringsstadiet. Därför bör en ytterligare strecksats infogas om näringskretslopp. Delmål 1 om planeringsunderlag under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skall ha följande lydelse: skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för - hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att transportbehovet minskar och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, - hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas, - hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur- och kulturmiljö som friluftsändamål, samt andelen hårdgjord yta inte ökas. - hur energianvändningen skall effektiviseras för att minskas, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. - hur näringskretsloppet skall kunna slutas genom tillgodogörande av närsalter i urin och fekalier. Fysisk planering i tätorter, punkt 119 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 119 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om biologisk mångfald i tätort samt externhandelscentrum. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkandena 99 och 119 samt avslår motion 2004/05:MJ33 yrkande 9. Prioritering av hotade arter i täktåterställningsärenden samt grova träd behöver lyftas fram i ett särskilt delmål om bevarande av biotoper i bebyggd miljö. Enligt regeringen skall planering och byggande grundas på program och strategier för hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras. Det måste innebära ett tydligt avståndstagande till externhandelscentrum. Dagligvaruhandeln måste finnas där folk bor. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Delmål 3 om buller, punkt 121 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och ().