bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden bl.a. om införande av barndagar, om ändrad målformulering för utgiftsområdet och om familjepolitikens inriktning i övrigt. Jämför reservationerna 74 (fp), 75 (kd), 76 (v) och 77 (c). Målet för den ekonomiska familjepolitiken är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. De olika stöden inom den ekonomiska familjepolitiken bidrar till att på olika sätt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. Generell välfärd, principen om barnets bästa samt jämställdhet mellan kvinnor och män är det som utgör grunden för regeringens arbete inom familjepolitiken. För barnets bästa är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och tar ansvar för barnet. I detta sammanhang är också jämställdheten mellan kvinnor och män av central betydelse. Det är viktigt att se de familjepolitiska stöden ur ett långsiktigt dynamiskt perspektiv. De bör utformas så att barnfamiljernas handlingsutrymme och möjligheter att själva påverka sin ekonomiska situation är stora. En grundläggande strävan är att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Att minska antalet ekonomiskt utsatta familjer genom en välfärd som omfattar alla och som är solidariskt finansierad är enligt regeringen en prioriterad uppgift. Detta arbete måste ske på bred front och omfatta såväl den ekonomiska familjepolitiken som andra politikområden. Hög sysselsättning, jämställdhet, god förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och en stödjande familjepolitik är grundläggande faktorer som påverkar barnafödandet. vände nedgången i och antalet födda har stigit . Antalet födda barn fortsätter att öka och uppgick till strax över 100 000 barn, vilket enligt regeringen är en indikator på att familjepolitiken fungerar väl. Detta motsvarar en fruktsamhet på cirka 1,75 barn per kvinna. Barnafödandet i ligger över genomsnittet för EU-länderna. Barnfamiljernas levnadsförhållanden har ändrats över tiden. Familjebildningen ser annorlunda ut . Det är en självklar ambition för regeringen att modernisera socialförsäkringslagstiftningen. Med anledning av rapporten utsatta barn (Ds 2004:41) aviserade regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100) att skall avsättas för reformer för ekonomiskt utsatta barn. Regeringen har därefter lämnat propositioner till med förslag på förbättringar inom underhållsstödet, bostadsbidraget och studiestödssystemet. har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Ändringarna innebär bl.a. att underhållsstödets belopp höjs och att bostadsbidraget till barnfamiljer ökar, vilket innebär för flertalet barnfamiljer som får bostadsbidrag. Dessutom införs ett nytt barntillägg inom studiemedelssystemet och för vuxenstuderande med rekryteringsbidrag. Vidare har regeringen i tilläggsbudgeten gjort ytterligare satsningar på barnfamiljerna genom att barnbidraget och flerbarnstilläggen höjs. I propositionen aviseras nu - utöver de redan genomförda reformerna - ytterligare förbättringar för barnfamiljerna. Regeringen avser att föreslå höjd lägstanivå inom föräldrapenningen från per dag till per dag fr.o.m. . Regeringen avser även att föreslå höjt inkomsttak i föräldrapenningen från 7,5 till 10 prisbasbelopp fr.o.m. . m.fl. (fp) begär i motion Sf385 yrkande 4 ett tillkännagivande om inrättande av barnkonto om /barn . Motionärerna vill öka föräldrarnas flexibilitet genom införandet av barnkonto. Pengarna skall kunna disponeras under barnets hela förskoleålder och varje familj skall få använda pengarna till det som underlättar deras vardag bäst. m.fl. (fp) begär i motion So556 yrkande 13 ett tillkännagivande om att se över den trygghet lagen ger ett barn när en förälder avlider. m.fl. (kd) begär i motion Sf432 yrkande 10 beslut om införande av som omfattar alla barn.För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Barndagarna skall kunna tas ut som hel, trefjärdedels, halv, fjärdedels eller åttondels dag. För varje veckodag skall också två, tre eller fyra barndagsbelopp kunna tas ut, dvs. maximalt per dag. Barndagarna fördelas till vardera föräldern, men kan överlåtas fritt dem emellan. En ensam vårdnadshavare får . Barndagarna skall också, om föräldrarna så önskar, kunna överlåtas till annan fysisk person som föräldrarna väljer, eller till en juridisk person som inte får del av något offentligt stöd för att bedriva barnomsorg. Vidare skall barndagarna kunna sparas tills barnet fyllt . Till ett nytt anslag Barndagar yrkas enligt motion Sf432 yrkande 31 i denna del. I samma motion anges även målen med familjepolitiken. Utgångspunkten är barnen och deras behov av trygghet och stabilitet. I motionen framhålls familjens oersättliga ställning och uppgift i samhället.Föräldrarollen måste uppvärderas genom politiska beslut och attitydbildning, och lagstiftningen och de sociala och ekonomiska stödformerna måste utformas så att de innebär ett stöd för stabila relationer. Hemarbetet skall uppvärderas genom att hänsyn tas till det i pensions- och socialförsäkringshänseende. Eftersom nuvarande system har flera brister från både fördelnings- och valfrihetssynpunkt behövs en familjepolitisk reform. I motionen, yrkandena 1-4, 20 och 29, begärs tillkännagivanden om ovanstående. m.fl. (kd) begär i motion So711 yrkande 3 ett tillkännagivande om att skapa möjligheter för ensamstående föräldrar att gå ned i arbetstid. I motion Sf330 av Skånberg (kd) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att stödja flerbarnsidealet. Motionären anser att tvåbarnsidealet måste ersättas av ett trebarnsideal. Eftersom barnfamiljerna måste få bättre ekonomiska förutsättningar vid barnafödande begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om resurser till barnfamiljerna genom bostadsbidrag, barnbidrag och vårdnadsbidrag. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att låta konsekvenspröva varje beslut som regering och riksdag tar för att se hur det gagnar och påverkar familjen. och () begär i motion So636 yrkande 2 ett tillkännagivande om att se över vilka regler som missgynnar familjer och äktenskap. Enligt motionärerna bör samhället inta en positiv stödjande roll när det gäller familj och äktenskap eftersom detta är att se till barnets bästa. m.fl. (kd) begär i motion U383 yrkande 3 ett tillkännagivande om att respektera barns rättighet att tillhöra en familj. Detta är en grundläggande mänsklig rättighet. I motion Sf427 m.fl. (c) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om att familjepolitiken bör ha som sitt tydliga mål att riva hinder och öka makten för pappor och mammor att kunna tillbringa tillsammans med barnen, att välja och utforma barnens omsorg samt att på ett bra sätt kunna förena arbetsliv och familjeliv. I yrkande 7 samma motion begärs ett tillkännagivande om införande av en nationell barnomsorgspeng för att ge föräldrarna makten över barnomsorgen. Motionärerna vill åstadkomma en verklig valfrihet inom barnomsorgen. m.fl. (v) begär i motion Sf309 yrkande 1 ett tillkännagivande om att politikområdet bör benämnas Ekonomisk barnpolitik eftersom familjebegreppet som det används inom politikområdet utgår från kärnfamiljen som norm. Motionärerna vill komma bort från denna fastlåsning och i stället sätta barnen i centrum.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om ändrad målformulering för utgiftsområdet. Politiken bör även bidra till en utveckling mot ökad jämställdhet i samhället.I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall återkomma med en handlingsplan för hur barn till ensamstående föräldrar ekonomiskt skall jämställas med barn som har båda sina föräldrar. m.fl. (v) begär i motion Sf284 yrkande 1 ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med en strukturell analys av på vilket sätt föreställningen om kärnfamiljen påverkar utformningen av välfärdssystemet. I yrkande 2 samma motion begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör återkomma till med ett handlingsprogram som syftar till att förbättra situationen för ensamstående mödrar. m.fl. (mp, -) begär i motion So699 yrkande 8 ett tillkännagivande om tillsättandet av en parlamentarisk utredning för att utforma ett förslag - med ett tydligt barnperspektiv - till ersättning för vård av barn . Genom detta vill motionärerna skapa valfrihet och möjlighet för föräldrar att kunna vara hemma och själva ta hand om barnen. () begär i motion Sf340 ett tillkännagivande om att fortsätta arbetet med att minska de ekonomiska klyftorna mellan barn i . m.fl. (s) begär i motion Sf416 ett tillkännagivande om ensamföräldrars behov och vardag. Motionärerna anser det vara angeläget att ensamstående föräldrar - som till största delen utgörs av mammor - stärks ekonomiskt på ett sätt som inte medför risker för fattigdomsfällor eller att bidragsberoende ökar, utan i stället minskar marginaleffekterna. bör ensamstående föräldrars situation följas. Som utskottet tidigare uttalat (senast i bet. 2004/05:SfU1) är föräldrarna i regel de viktigaste personerna i barnens liv. Hur föräldrarna mår och hur deras ekonomi ser ut påverkar i hög grad barnens välbefinnande, och i det sammanhanget är samhällets stöd till barnfamiljerna av avgörande betydelse. Enligt utskottets mening måste barnens bästa både sättas i centrum och vara utgångspunkten för familjepolitikens utformning. Samhällets insatser måste inriktas på att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Det kan uppnås dels genom att stödja föräldrarna att klara de ekonomiska åtaganden som är viktiga under barnens uppväxttid, dels genom att erbjuda möjligheter att kombinera jämställt föräldraskap med förvärvsarbete eller studier. Utskottet anser att barnbidraget med dess omfördelande effekter och stora träffsäkerhet är en viktig del i det familjeekonomiska stödet. Det bidrar till att resurser omfördelas över livscykeln och mellan familjer med och utan barn. Bidraget bidrar i hög grad till målet att utjämna levnadsstandarden mellan barnfamiljer och hushåll utan barn inom ramen för den generella välfärden. Också föräldraförsäkringen har en god fördelningspolitisk effekt som det ger utrymme för flexibla lösningar för olika familjesituationer. Utrymmet för flexibla lösningar blir allt mer betydelsefullt mot bakgrund av att barn växer upp under många olika familjeförhållanden. I takt med att den svenska samhällsekonomin förbättrats har beslutat om en lång rad insatser för att förbättra ekonomin för barnfamiljerna. Redan under den förra mandatperioden genomfördes omfattande satsningar på barnen. Reformerna har bl.a. skett genom utbyggnad av föräldraförsäkringen och genom att barnbidragen höjts . Även reformer vidtagna utanför politikområdet, t.ex. införandet av maxtaxan inom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, har varit av stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. Vidare genomförs nu en rad nya satsningar, bl.a. höjningen av barnbidraget och flerbarnstilläggen. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att antalet födda barn fortsätter att stiga.Det tyder på att det i samhället finns en tilltro till socialförsäkringssystemet och den familjepolitik som bedrivs.Utvecklingen av barnafödandet är en samhällelig välfärdsfråga. Enligt utskottets mening är det av betydelse för ett ökat barnafödande att samhället fortsätter att ge föräldrar trygga förutsättningar att kunna kombinera ett jämställt familjeliv med förvärvsarbete eller studier. Genom de satsningar som gjorts och som kommer att göras det närmsta året anser utskottet att samhället ger de förutsättningar som krävs för att unga människor skall våga bilda familj ur ett ekonomiskt perspektiv. Av regeringens resultatbedömning framgår att målet att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn enbart delvis kan sägas vara uppfyllt. Resultatbedömningen visar att skillnaderna i ekonomisk standard trots familjestöd ökar mellan ensamstående med barn och hushåll utan barn . För sammanboende med barn minskar skillnaderna i ekonomisk standard gentemot hushåll utan barn något . Efter den studerade perioden har emellertid satsningar gjorts på ekonomiskt utsatta barnfamiljer och då särskilt på ensamstående med barn. Det är en realitet att ensamstående med barn, särskilt ensamstående kvinnor med barn, är en ekonomiskt utsatt grupp. av alla ensamstående kvinnor med barn fick ekonomiskt bistånd 2004, vilket är en större andel än i alla andra hushållstyper. Jämfört med minskade emellertid antalet biståndsmottagande kvinnor med barn med , och det är en större minskning än genomsnittet för samtliga hushållstyper (Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004, Socialtjänst 2005:7, ). I likhet med regeringen vidhåller utskottetattdet är en prioriterad uppgift att minska andelen ekonomiskt utsatta barnfamiljer. En grundläggande strävan måste vara att skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn. Stöden till barnfamiljer med svag ekonomi, utskottet har då särskilt ensamstående med barn i åtanke, måste även fortsättningsvis vara starka. Utskottet vill här understryka att det är viktigt att den ekonomiska familjepolitiken ses i ett större sammanhang i vilket olika politikområden tillsammans ger möjligheter att förbättra barnfamiljernas välfärd. Sådana områden är arbetsmarknads-, utbildnings- och socialpolitiken. Med det anförda får motionernaSo711 yrkande 3,Sf330 yrkandena 1-2 och 4,So636 yrkande 2, So556 yrkande 13,Sf427 yrkandena 1 och 7, Sf309 yrkande 7, Sf284 yrkandena 1-2, So699 yrkande 8, Sf340 samt Sf416 huvudsakligen anses tillgodosedda och avstyrks.Utskottetanser att också motionerna Sf432 yrkandena 1-4, 20 och 29 samt U383 yrkande 3 får anses tillgodosedda med vad ovan anförts bl.a. om barnens bästa och föräldrarnas betydelse. Propositionen visar att regeringens mål för föräldrapenningen att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska är uppfyllt. Männens andel av det totala antalet uttagna dagar har ökat och uppgick till jämfört 2003. Effekterna av de införda mamma- och pappamånaderna inom föräldraförsäkringen synes vara positiva. Utskottet ser mycket ljust på denna utveckling, men anser det vara önskvärt och nödvändigt att skillnaderna i uttag fortsätter minska. Genom de reformer av föräldraförsäkringen som regeringen föreslår skapas ytterligare förutsättningar för att målet skall kunna uppnås.Utskottet vill här inte minst betona betydelsen av jämställdhet mellan kvinnor och män. Både kvinnor och män skall kunna vara föräldrar och ta det dagligaansvaret för sina barn som de förvärvsarbetar eller studerar. Utskottet anser således att familjepolitiken skall bidra till en ökad jämställdhet i samhället, men att detta inte specifikt behöver anges i målformuleringen. Med det anförda får motion Sf309 yrkande 2 anses tillgodosedd och avstyrks. När det gäller frågan om benämning av politikområdet har utskottet även tidigare (bet. 2004/05:SfU1) uttryckt förståelse för motionärernas uppfattning att den nuvarande benämningen inte är helt korrekt. Utskottet anser emellertid att det i första hand får ankomma på regeringen att avgöra om ett byte av benämning på politikområdet bör ske. Med detta får motion Sf309 yrkande 1 anses i vart fall delvis tillgodosedd och avstyrks. Något skäl till att införa s.k. barndagar kan utskottet inte se. Inte heller ett införande av s.k. barnkonton. Föräldraförsäkringen med de reformer som aviseras är enligt utskottet ett väsentligt bättre stöd för föräldrarna i deras strävan att förena jämställt föräldraskap och förvärvsarbete.Med det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf432 yrkandena 10 och 31 i denna del samt Sf385 yrkande 4. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag. Därmed bör avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning för anslaget. bör även avslå motionsyrkanden om bl.a. delat barnbidrag. Jämför reservationerna 78 (fp) och 79 (v). utges barnbidrag med per barn och år eller . införs ett nytt flerbarnstillägg med fr.o.m. det andra barnet, vilket ger . Från och med samma tidpunkt höjs flerbarnstillägget till () för det tredje barnet, till () för det fjärde barnet och till () för det femte och varje ytterligare barn. Förlängt barnbidrag utbetalas med samma belopp som barnbidraget fr.o.m. kvartalet efter det att barnet har fyllt om barnet studerar vid grundskola eller deltar i viss annan motsvarande utbildning. Från anslaget bekostas de allmänna barnbidragen, dvs. barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag.Barnbidragen bidrar till uppfyllelsen av målet att skillnaderna i de ekonomiska levnadsvillkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. Barnbidraget är ett generellt stöd och skapar inga marginaleffekter. Systemet är vidare lätt att överblicka samt enkelt och billigt att administrera. Barnbidraget har också hög legitimitet. Barnbidragen har höjts i omgångar . höjdes barnbidraget från till per barn och månad, som flerbarnstilläggen återinfördes. höjdes barnbidraget till per barn och månad, som flerbarnstilläggen höjdes. genomfördes en satsning i samma storleksordning då barnbidraget ökade till per barn och månad och flerbarnstilläggen höjdes ytterligare. De nu genomförda satsningarna på höjda bidragsnivåer av barnbidraget och flerbarnstillägget med per barn och månad samt det nya flerbarnstillägget för det andra barnet uppgår till sammanlagt . Utgiftsutvecklingen är främst beroende av bidragets nivå och antal födda barn. Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är ca lägre än anvisat anslag. I propositionen föreslås att för till anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag anvisar ett ramanslag på . gav regeringen dåvarande i uppdrag att analysera och pröva förutsättningarna för en mer könsneutral lagstiftning avseende det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget. överlämnade rapporten om könsneutralt och delat barnbidrag (dnr S2005/2375/SF). Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . m.fl. (kd) begär i motion Sf432 yrkande 31 i denna del att anvisar mer än vad regeringen föreslagit.I yrkande 5 samma motion begärs beslut om en höjning av barnbidraget till per barn och månad fr.o.m. . För det tredje barnet utbetalas ett flerbarnstillägg på , för det fjärde barnet , för det femte barnet och för det sjätte . Barnbidraget skall läggas till inkomstunderlaget och beskattas. I motion So711 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om att barnbidraget bör få en bättre fördelningsmässig profil. Bidrag bör i huvudsak riktas till dem med störst behov, i enlighet med förslag. m.fl. (c) begär i motion Sf404 i denna del att anvisar mer än vad regeringen föreslagit. m.fl. (c) begär i motion Sf427 yrkande 5 beslut om att höja barnbidraget för barn i åldern med fr.o.m. . Enligt motionärerna stärker höjda barnbidrag barnfamiljernas ekonomi och ger familjerna större valfrihet och möjlighet till mer tid med barnen. I motion Sf385 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att införa lägre skatt i stället för ökat barnbidrag. Enligt motionärerna bör alla höjningar av det generella barnbidraget ske i form av skattereduktion. m.fl. (v) begär i motion Sf309 yrkande 8 ett tillkännagivande om delat barnbidrag. Föräldrarna bör gemensamt kunna begära att få barnbidraget delat vid växelvis boende. I motion Sf423 av och () begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av regelverket kring barnbidraget, i syfte att tilldelning i större utsträckning skall ske efter behov. I motion Sf237 av () begärs ett tillkännagivande om att för- och nackdelarna med ett könsneutralt barnbidrag bör utredas. I motion Sf264 av och () begärs ett tillkännagivande om att delat barnbidrag bör gälla vid gemensam vårdnad med växelvis boende. I motion Sf341 av () begärs ett tillkännagivande om att dela barnbidraget lika mellan föräldrarna, oaktat hur de väljer att leva tillsammans. Anslaget 21:1 Allmänna barnbidrag De allmänna barnbidragen utgör en i svensk familjepolitik. Enligt utskottet är det nuvarande barnbidragssystemet väl fungerande. Det har hög legitimitet och uppfattas som rättvist, administrationskostnaden är låg samt risken för felaktigt utnyttjande liten. Barnfamiljernas ekonomi har förbättrats genom bl.a. flera höjningar av barnbidraget och flerbarnstillägget. Därtill infördes maxtaxa 2002.Inte minst har förbättringar skett under denna mandatperiod.Utskottet vill särskilt välkomna de höjningar som skett av barnbidraget och flerbarnstilläggen.Utskottet finner höjningarna vara en förbättring av stor betydelse för den ekonomiska familjepolitiken. I detta sammanhang vill utskottet understryka de generella bidragens betydelse, däribland barnbidraget, för de barnfamiljer som har det sämst ställt. Höjningen av barnbidraget innebär mer för en tvåbarnsfamilj och mer för en trebarnsfamilj, vilket är ett betydande tillskott i ekonomin för en familj som har små marginaler. Detta gäller inte minst för ensamstående med barn. Med anledning av vad som anförts ovan finner inte utskottet skäl för att föreslå annan fördelningsmässig profil på barnbidragssystemet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrkerdärmed motionerna Sf432 yrkandena 5 och 31 i denna del, So711 yrkande 2, Sf404 i denna del samt Sf427 yrkande 5. I några motioner föreslås att barnbidraget som huvudregel skall delas mellan föräldrarna medan det i andra motioner föreslås att så skall ske vid växelvis boende. De skäl som anförs är i huvudsak av jämställdhets- och barnpolitisk karaktär. Ovan harFörsäkringskassans rapport om könsneutralt och delat barnbidrag omnämnts. I rapporten förordar att lagstiftningen ändras för föräldrar med gemensam vårdnad. föreslår dels att alla föräldrar får anmäla vem av föräldrarna som skall uppbära barnbidraget, dels att föräldrar som har växelvis boende barn får dela på barnbidraget. Genom denna lösning behöver ingen förändring göras avseende flerbarnstillägget till sammanlevande familjer. För särlevande familjer med växelvis boende barn som delar på barnbidraget anser att flerbarnstillägget bör delas proportionerligt. De frågor som tas upp i de olika motionsyrkandena om delat barnbidrag är, som ovan nämnts, föremål för regeringens överväganden. Utskottet har erfarit att regeringen avser att lägga fram en proposition för . Utskottet anser att motionerna Sf309 yrkande 8,Sf237, Sf264 och Sf341 bör avslås med hänvisning till regeringens pågående arbete. Vad gäller motion Sf385 yrkande 7 som handlar om att införa lägre skatt i stället för ökat barnbidrag avstyrks denna, med hänvisning till vad utskottet framfört ovan om dagens fungerande barnbidragssystem. Detsamma gäller för motion Sf423, som därmed också avstyrks. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 21:2 Föräldraförsäkring. Därmed bör avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning för anslaget. bör även avslå motionsyrkanden bl.a. om uttag av föräldrapenningförmåner, om individualiserad föräldraförsäkring, samt om generell graviditetspeng. Jämför reservationerna 80 (m), 81 (fp), 82 (v), 83 (v), 84 (kd), 85 (v), 86 (mp), 87 (kd), 88 (c), 89 (fp), 90 (kd) och 91 (mp). Föräldraförsäkringen omfattar havandeskapspenning, föräldrapenning i samband med barns födelse och tillfällig föräldrapenning. utges föräldrapenning med totalt i anslutning till barns födelse eller adoption.När båda föräldrarna är vårdnadshavare har de rätt till hälften var av det totala antalet ersättningsdagar.En förälder kan överlåta rätten till föräldrapenning till den andra föräldern med undantag av med sjukpenningbelopp, de s.k. mamma- och pappamånaderna.