bet · GT01MJU4 · 2005-11-08 00:00:00 — De av människan orsakade vattenburna utsläppen av kväve och fosforföreningar har till stor del sitt ursprung i läckage från jordbruksmark. För att minska läckaget har en rad åtgärder vidtagits bl.a. inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet 2000-2006. Programmet omfattar även utbildning och rådgivningsinsatser för att minska växtnäringsförlusterna. Dessutom har ändringar gjorts avseende reglerna för miljöhänsyn i jordbruket, vilket bl.a. består av skärpta regler för djurtäthet och införandet av generella regler för lagringskapacitet för stallgödsel i hela landet. Regeringens skrivelse om det svenska genomförandet av EU:s jordbrukspolitik lämnades utan erinran av (skr. 2003/04:137, bet. 2003/04:MJU22, rskr. 2003/04:282). Genomförandet kommer som regeringen framhåller att medföra att läckaget från jordbruksmark minskar ytterligare. Som regeringen anför föreligger det dock behov av ytterligare insatser såsom åtgärder för minskat växtnäringsläckage inklusive bl.a. kompetensutvecklingsinsatser om målet skall uppnås. Som framgår av skrivelsen kommer möjligheterna att inkludera sådana åtgärder i nästa landsbygdsprogram för att analyseras i det fortsatta arbetet med att utforma detta program. Som regeringen anför är satsningar avseende utveckling av miljövänliga jordbruksmetoder även fortsättningsvis av vikt för att minska näringsläckaget. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 7 lämnas utan vidare åtgärd från sida. I finns närmare en miljon enskilda avloppsanläggningar, varav hälften betjänar permanenthushåll och hälften fritidshus. Avloppsstandarden varierar mycket och åtgärder för att minska utsläppen har gått långsamt. Som framhålls i skrivelsen finns det möjligheter att ställa krav på anslutning av enskilda fastigheter till kommunala reningsverk med stöd av . har som tillsynsvägledande myndighet i fråga om enskilda avlopp uppgiften att vägleda kommunerna i dessa ärenden. Som regeringen anför finns det anledning att se över om vägledning till kommunerna kan utökas vad gäller enskilda avlopp för att på så sätt minska utsläppen av närsalter, och utskottet utgår ifrån att så sker. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 6 i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Målsättningen om ett hav utan gifter har sin utgångspunkt i miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Målet innebär bl.a. att kemikaliers påverkan på det ekosystemet bör vara försumbara och all fisk i hav och sjöar bör vara tjänlig som människoföda med avseende på innehållet av naturfrämmande ämnen. I propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag, som bereds i , presenteras en rad åtgärder som behövs för att Giftfri miljö skall nås. Bland annat utvecklas strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp. Strategin syftar till att användningen och förvaltandet av samhällets naturresurser samt hanteringen av avfallet sker på ett hållbart sätt, vilket är en förutsättning för att kemikaliers påverkan på det ekosystemet skall vara försumbar. Vidare bör förslag till ny europeisk kemikalielagstiftning (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals, Reach) uppmärksammas i detta sammanhang. Syftet med Reach är att öka kunskapen om och kontrollen av de kemikalier som används. Sammanfattningsvis kan sägas att den nya lagstiftningen lägger ett tydligt ansvar på industrin att bedöma och hantera risker med kemikalier. bör uppmärksammas att det finns brister i det nu föreliggande förslaget i vad avser informationskraven för kemikalier som tillverkas/importeras i låga volymer (under ), tillståndssystemets utformning speciellt med avseende på substitution, informationssystem för kemikalier i varor samt användarvänligheten. Enligt vad utskottet inhämtat är de viktigaste utgångspunkterna för ett svenskt ställningstagande till Reach att lagstiftningen ligger i linje med och bidrar till uppfyllandet av miljömålen för kemikalieområdet som har fastslagits av och stämmer överens med tidigare fastslagna svenska prioriteringar och med regler. Vidare är det av stor betydelse att lagstiftningen är lämpligt utformad, praktiskt genomförbar och innebär rimliga krav på dem som skall tillämpa den, dvs. i första hand tillverkare/importörer av kemikalier, nedströms användare av kemikalier och de ansvariga myndigheterna. Målet i måste uppnås d.v.s. att garantera att kemikalier inom en generation endast tillverkas och används på ett sådant sätt att de inte leder till några väsentliga negativa effekter på människa och miljö och att grundläggande principer som försiktighets- och substitutionsprincipen ges en mer framträdande roll i Reach. De krav som ställs på nya och gamla ämnen måste utformas på ett sätt som främjar innovation hos företagen så att nya ämnen med bättre miljöprestanda kan substituera ämnen med sämre miljöprestanda till rimliga kostnader. Det brittiska ordförandeskapet presenterade ett kompromissförslag gällande hela Reach. Enligt regeringens bedömning, redovisad vid bl.a. överläggningar med miljö- och jordbruksutskottet, är kompromissförslaget generellt sett bra och fokuserar på de viktigaste frågorna. Det behövs dock betydande insatser under förhandlingarna i syfte att utveckla och förstärka förslaget. kommer Reach att behandlas i konkurrensrådet och fortsatta förhandlingar väntas pågå en bit in . Eventuell lagstiftning beräknas kunna träda i kraft tidigast . Därefter torde uppföljande arbete med tekniska vägledningsdokument m.m. pågå . I likhet med regeringen anser utskottet att förslaget till ny europeisk kemikalielagstiftning är den enskilda process som har störst betydelse för att ett hav utan gifter skall uppnås. Utskottet delar även regeringens uppfattning att EU:s tematiska strategi för förebyggande och återvinning av avfall även har stor betydelse för arbetet med att uppnå Giftfri miljö och hav utan gifter, liksom och handlingsplan för miljö och hälsa. lade fram ett förslag till åtgärdsstrategi för kvicksilver, och som framgår av skrivelsen prioriterar regeringen det fortsatta arbetet med strategin. bör uppmärksammas att arbetet med EU:s strategi är ytterligare en process som är av stor vikt för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och därmed en renare havsmiljö. Som regeringen anför pågår även ett omfattande arbete i , EU och internationellt med att minska utsläppen av dioxiner vid förbränning, identifiera och sanera källor till PCB och begränsa användningen av kvicksilver. Inom ramen för FN:s miljöprogram () pågår förhandlingar om en global kemikaliestrategi som kommer att antas . Utskottet anser i likhet med regeringen att arbetet med att identifiera och åtgärda de källor som potentiellt bidrar till belastningen i bör prioriteras, främst beroende på att halterna är högst i detta hav och att haltminskningen går långsammare i än i på grund av det begränsade vattenutbytet. Utskottet föreslår att motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 15 lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte tillgodosetts med vad som anförts. Enligt skrivelsen får fortfarande var tionde svensk i sig mer dioxiner och PCB än vad som anses vara godtagbart trots att halterna av miljögifter i födan har minskat. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att åtgärder behöver vidtas för att minska utsläppen av de kemikalier som ger upphov till nödvändiga kostråd. Det mest prioriterade arbetet ligger i att vidta åtgärder för att förebygga och sänka koncentrationerna av skadliga ämnen till en nivå där påverkan på ekosystemen eller människors, och då särskilt kvinnors, hälsa upphör eller är försumbar och där kostråden för fisk inte längre behövs. Som framhålls i skrivelsen bör, med utgångspunkt från strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp, prioritera ett förstärkt regionalt samarbete som omfattar både konkreta åtgärder och kunskapsuppbyggnad. I miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) redogör regeringen bl.a. för sin avsikt att verka för bildandet av en arbetsgrupp med representanter för samtliga Östersjöstater och . Mot bakgrund av det anförda och vad som i övrigt redovisats ovan om arbetet för att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd från sida. Genomgången av biocidprodukter, dvs. bekämpningsmedel som används inom andra områden än jordbruket, har påbörjats under biociddirektivet (98/8/EG). Direktivet är utformat så att produktvalsprincipen kan tillämpas vid godkännande av biocider, bl.a. genom att respektive produktgrupp behandlas samlat. Nationellt har Kemikalieinspektionen arbetat med översyn av flera kategorier av biocider (t.ex. träskyddsmedel och båtbottenfärger) i syfte att minska riskerna. Som ett led i riskminskningsarbetet har också behörighetsutbildningar för professionella användare samt informationskampanjer till konsumenter genomförts. Som framgår av miljömålspropositionen (2004/05:150) bedömer regeringen att det är lämpligt att avvakta erfarenheterna från arbetet under direktivet och utifrån detta ta ställning till behovet av ytterligare åtgärder nationellt och inom EU. Vidare bör uppmärksammas att Kemikalieinspektionen (KemI) presenterade sin rapport riskerna med båtbottenfärger för fritidsbåtar kan minska. I rapporten konstaterar Kemikalieinspektionen att den viktigaste åtgärden för att långsiktigt minska riskerna med båtbottenfärger är att satsa på det kommande EU-arbetet. Med början 2006 kommer verksamma ämnen i båtbottenfärger att bedömas gemensamt inom EU. behöver färger och metoder med låg risk för miljön främjas. är flera nya typer av produkter mot påväxt under utveckling. För att gynna dessa behövs finansiellt stöd till forskning och utveckling. Båtägarna måste också informeras för att bli motiverade att gå över till färger och metoder med låg risk. För att hindra olaglig och felaktig hantering av båtbottenfärger krävs en ökad kontroll och KemI inleder under innevarande år ett inspektionsprojekt om båtbottenfärger som inte är bedömda och godkända. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 16 lämnas utan vidare åtgärd från sida. Som framhålls i skrivelsen innebär hushållens användning av kemikalier och läkemedel att hushållsspillvatten innehåller en rad föroreningar som avloppsreningsverken avskiljer i begränsad eller liten omfattning. Kunskapen om vad som händer i reningsverken med dessa ämnen och andra kända och potentiella gifter är mycket bristfällig. Det finns därför ett stort behov av att reducera mängden ämnen innan de når reningsverken som de gifter som ändå når reningsverken måste kunna tas om hand på ett bra sätt. Mot bakgrund av detta gav regeringen i uppdrag att utreda vilken miljöpåverkan som läkemedel och hygienprodukter har. redovisade sin rapport från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter (dnr S2004/5813/Hs) . Som framgår av miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) har regeringen för avsikt att följa upp de förslag som läggs fram i . ges i uppdrag att utreda hur de kommunala reningsverkens förmåga att ta hand om de läkemedelsrester och andra skadliga ämnen som når reningsverken kan förbättras. Utskottet utgår från att regeringen kommer att arbeta vidare med att förbättra omhändertagandet av läkemedelsrester. Som anförs i skrivelsen har reningsverken teknik för att ta hand om organiskt material och för att reducera fosfor och kväveföreningar. Däremot saknar reningsverken teknik för att avskilja gifter från hushåll, från dagvatten och från anslutna industrier. Enligt skrivelsen bör inom ramen för sitt uppdrag belysa såväl kända gifters som andra skadliga ämnens ursprung, vad som händer med de kemiska ämnena i reningsverken, de skadliga ämnenas effekter på vattendragen och hur flödet av gifter från reningsverken kan reduceras. Utskottet anser i likhet med regeringen att resultatet av en sådan utredning kan bidra med kunskap om hur reningsverkens förmåga att ta hand om nya ämnen skall kunna förbättras. Resultatet kan vidare tjänstgöra som underlag till informationskampanjer med syfte att förhindra att läkemedel spolas ut via avloppen samt att förhindra att konsumentprodukter med skadliga ämnen saluförs och används. Vidare kan förutsättningar skapas för teknik- och kunskapsöverföring till andra länder. Som regeringen anför bör även recipientkontrollen utanför reningsverken inkludera gifter och deras effekter på miljön i större utsträckning än , vilket innebär att även miljöövervakningen av utsläpp till vatten och till havsmiljön måste utökas. Det anförda tillgodoser i allt väsentligt syftet med motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 12. Därmed avstyrker utskottet motionen i berörd del. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. En ny strategi för hav i balans, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en ny marin strategi. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 9, 2004/05:MJ371 yrkande 3, 2005/06:MJ2 yrkande 1 och 2005/06:MJ3 samt avslår motion 2004/05:MJ495 yrkande 2. Skrivelsen innehåller visserligen många bra tankar, men inga förslag till riksdagsbeslut. Enligt vår mening är det nu hög tid att regeringen börjar genomföra de nödvändiga havsmiljöåtgärderna. Naturresurssituationen i haven är akut, och snabba åtgärder är nödvändiga. Regeringen bör återkomma till med en marin strategi med konkreta beslut, mål och tidsplaner. Detta bör ges regeringen till känna. EU och internationell samverkan, punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om det internationella havsmiljöarbetet. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 8 och 2005/06:MJ1 yrkandena 11 och 13 samt avslår motionerna 2004/05:MJ274, 2005/06:MJ258 och 2005/06:MJ292 yrkande 10. Det krävs ett intensifierat svenskt havsmiljöarbete i riksdag, EU-parlament och FN. Det bedrivna havsmiljöarbetet är ett misslyckande. Bra förslag som förts fram har inte genomförts. Ett stort genomförandeunderskott som aldrig skulle tillåtas på land är fortfarande en verklighet i havsmiljöpolitiken. När det gäller ansvar och möjlighet att leda en kraftsamling för havsmiljöpolitiken i fordras handlingskraft bl.a. i samarbetet inom Helcom. bör vidare driva frågan om upprättande av en för EU gemensam handlingsplan för . Helcom har påbörjat ett sådant regionalt arbete, men detta måste bli en EU-angelägenhet. måste också föra en dialog med och medverka till att EU:s subventioner och investeringar stöder ansträngningarna mot god ekologisk vattenstatus så att subventionerna inte får motsatt effekt. Enligt vår mening är det av stor vikt att påbörjade satsningar inom nätverk som "on Environment" samt Sidaprojekt tillsammans med och uppmuntras att fortsätta. I EU är arbetet med den kommande europeiska strategin avgörande, och måste agera kraftfullt. En sådan tvärsektoriell strategi innebär att havet skall nyttjas på ett hållbart sätt, med utgångspunkt från försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. Kommande generationers nyttjande av haven och de ekosystemens möjligheter att svara på förändringar måste säkerställas. Juridiskt bindande regler kan uppnås i kommande direktiv. Detta bör ges regeringen till känna. Förvaltningssystem för , punkt 3 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förvaltningen av . Därmed bifaller motion 2005/06:MJ1 yrkande 14 och avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 63, 2005/06:MJ2 yrkande 3, 2005/06:MJ404 i denna del, 2005/06:MJ446 yrkande 20 och 2005/06:MJ532 yrkande 6. Enligt vår mening går det att möta hoten mot haven och den speciellt utsatta . innebär en avgörande förändring och en helt ny möjlighet i förvaltningen av . Detta hav kan och bör bli pilotområde för en helt ny förvaltningsstrategi. kan bli ett internationellt pilotprojekt för att bygga upp ett så starkt och heltäckande skydd av miljö att fungerande ekosystem kan återskapas och en långsiktigt uthållig utveckling garanteras. Systemet måste ges juridisk kraft och samordnade skyddsåtgärder och sanktioner. Detta bör ges regeringen till känna. Förvaltningssystem för , punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en gemensam myndighet för . Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ2 yrkande 3 och 2005/06:MJ446 yrkande 20 och avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 63, 2005/06:MJ1 yrkande 14, 2005/06:MJ404 i denna del och 2005/06:MJ532 yrkande 6. bör initiera en revidering av i syfte att skapa en gemensam myndighet för . Denna myndighet skall ledas av en styrelse med representanter för alla länder i regionen och ha befogenhet att utfärda förordningar som skall gälla som juridiskt bindande i de ingående länderna. Detta bör ges regeringen till känna. Förvaltningssystem för , punkt 3 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en Östersjöregering. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ532 yrkande 6 och avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 63, 2005/06:MJ1 yrkande 14, 2005/06:MJ2 yrkande 3, 2005/06:MJ404 i denna del och 2005/06:MJ446 yrkande 20. Enligt min mening skall verka för inrättandet av en Östersjöregering med kraftfull beslutskompetens. Detta bör ges regeringen till känna. Förvaltningssystem för , punkt 3 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett förvaltningssystem för . Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 63 och avslår motionerna 2005/06:MJ1 yrkande 14, 2005/06:MJ2 yrkande 3, 2005/06:MJ404 i denna del, 2005/06:MJ446 yrkande 20 och 2005/06:MJ532 yrkande 6. Enligt min mening bör ett nytt förvaltningssystem för inrättas. bör påbörja arbetet för att förbereda ett initiativ av regeringscheferna i syftande till en revidering av Helsingforskonventionen. blir modell för ett nytt transnationellt förvaltningssätt till skydd av den miljön. Ny zonindelning med en kärna av skyddsområden bör genomföras. Detta bör ges regeringen till känna. Sanering av , punkt 4 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sanering av . Därmed bifaller motion 2005/06:MJ443 yrkandena 1 och 2. Enligt vår mening måste frågan om fördelning av kostnaden för saneringen av uppmärksammas. har ett historiskt ansvar för tillstånd, enligt principen om att förorenaren betalar. Sammanlagt kommer det att behövas för saneringen av . Dessa kostnader måste fördelas mellan och EU. kan konstateras att det svenska ansvaret är stort. Vi anser att regeringen skall lyfta frågan på EU-nivå och med verka för att EU avsätter medel för sanering samt att EU:s medel och investeringar i jordbruks- och trafiksektorn bidrar till att förbättra miljö. Detta bör ges regeringen till känna. Effektivare myndighetssamordning för havsmiljöfrågorna, punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att myndigheternas arbete med havsmiljön måste prioriteras. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ1 yrkande 2. Enligt vår mening bör regeringen genom regleringsbrev, ändringar av regeringsförordningar och genom signaler i övrigt se till att hänsyn till havsmiljöns krav ges högre prioritet och större tyngd i arbetet hos alla berörda myndigheter. Särskilt viktigt är det inom sektorerna fysisk planering, fiske, jordbruk och kommunikationer. Detta bör ges regeringen till känna. Myndigheternas havsmiljöarbete, punkt 7 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vattenmyndigheternas och länsstyrelsernas havsmiljöarbete. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ2 yrkande 5. Enligt vår mening är det angeläget att vattenmyndigheterna och länsstyrelserna finns med som viktiga aktörer i myndigheternas samlade havsmiljöarbete. Det är märkligt att vattenmyndigheterna inte nämns bland de myndigheter som räknas upp i skrivelsen. Inte heller nämns länsstyrelserna som har en viktig roll. Detta bör ges regeringen till känna. Ministeransvar för havsmiljöfrågorna, punkt 8 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en Östersjöminister. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ1 yrkande 1. Ett av huvudproblemen i det svenska havsmiljöarbetet är bristen på samordning och en splittrad ansvarsfördelning både mellan myndigheter och inom regeringen. Skall man lyckas stärka genomförandet av svensk havsmiljöpolitik och upprätta en för gemensam handlingsplan för krävs det nya grepp. Bland annat krävs ett tydligare ministeransvar för havsmiljöfrågorna. En Östersjöminister bör utses att ha det övergripande ansvaret för frågor som rör /havsmiljön så att frågorna inte längre bollas mellan olika departement och statsråd. Detta bör ges regeringen till känna. Samordnad planering och förvaltning av havet, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om alla intressenters medverkan i förvaltningsarbetet. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ2 yrkande 2. Enligt vår mening måste brukare och andra intressenter komma in tidigt i förvaltningsarbetet och delta såväl i analyser och problemformuleringar som i beslutsprocesser och genomförandeprocesser. Vad som är otillräckligt i regeringens strategideklaration är brukarperspektivet och behovet av näringarnas medverkan i problemanalys och förvaltning av havet och dess resurser. En aldrig så genomtänkt strategi blir svår att genomföra om den inte i ett tidigt skede är väl förankrad hos de människor som närmast berörs av den. Om problemanalysen enbart sker på myndighetsnivå för att i ett senare skede presenteras för nyttjarna och andra intressenter kommer genomförandeprocessen inte att vara optimal och viktiga målsättningar kommer inte att nås. Detta bör ges regeringen till känna. Pilotprojekt m.m., punkt 10 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om pilotprojekt. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ1 yrkande 8 och avslår motionerna 2005/06:MJ236 och 2005/06:MJ292 yrkande 11. Försöken med lokal och regional förvaltning av fiske och resurser måste genomföras. Enligt skrivelsen skall ett pilotprojekt för tillämpningen av ekosystemansatsen "etableras" inom ett av vattendistrikten. Detta projekt bör förtydligas och snabbt startas för att ge inspiration och samla kunskap till efterföljarna. Flera kustlän har lämnat förslag på hur bl.a. det lokala deltagandet i processer som berör nyttjandet av resurser kan förbättras. Detta bör ges regeringen till känna. Finansiering av arbetet med vattendirektivet, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om finansieringen av arbetet med vattendirektivet.