bet · GS01UBU12 · 2005-04-07 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut.1. Lärosätenas självständighetRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub211,2004/05:Ub225,2004/05:Ub276 yrkande 4,2004/05:Ub293 yrkande 5,2004/05:Ub378 yrkande 15 och2004/05:Ub473 yrkandena 19 och 35-37.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Högre utbildningspremieRiksdagen avslår motion2004/05:Ub293 yrkande 2.Reservation 2 (m)3. Former för fristående högskolorRiksdagen avslår motion2004/05:Ub293 yrkande 13.Reservation 3 (m, fp, kd)4. Grunddragen i högskolans utveckling iövrigtRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkandena 1 och 8,2004/05:Ub319 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub457 och2004/05:Ub473 yrkandena 5, 6 och 42.Reservation 4 (kd)Reservation 5 (c)Reservation 6 (mp)5. Åtgärder för ökad jämställdhetRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 7,2004/05:Ub293 yrkande 6,2004/05:Ub378 yrkande 14,2004/05:Ub473 yrkande 33 och2004/05:A352 yrkande 21.Reservation 7 (m)Reservation 8 (fp)Reservation 9 (kd)Reservation 10 (c)6. Garanterad miniminivå av lärarledd tidRiksdagen avslår motion2004/05:Ub473 yrkande 10.Reservation 11 (kd)7. Resursmässiga villkor för en nymasterutbildningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub473 yrkande 41.Reservation 12 (kd)8. Det ekonomiska ansvaret för lärcentrumRiksdagen avslår motion2004/05:Ub365.9. Allmänt om tillträde till högskolanRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 6,2004/05:Ub293 yrkande 1,2004/05:Ub378 yrkande 4 och2004/05:Ub473 yrkandena 21 och 22.Reservation 13 (m, c)Reservation 14 (fp)Reservation 15 (kd)10. Särbehandling vid urvalRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub292 yrkande 4,2004/05:Ub293 yrkande 7 och2004/05:Ub335.Reservation 16 (m, fp)Reservation 17 (v)11. Urvalsfrågor i övrigtRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub473 yrkandena 20 och 43,2004/05:Ub486 och2004/05:Ub495 yrkandena 1 och 2.Reservation 18 (kd)12. Tillämpningsområdet för lagen omlikabehandling av studenter i högskolanRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub442 yrkande 10,2004/05:U257 yrkandena 23 och 24 och2004/05:So604 yrkande 7.Reservation 19 (v)13. Sanktionsmöjligheter i lagen omlikabehandling av studenter i högskolanRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 16 och2004/05:Ub473 yrkande 34.Reservation 20 (kd, c)14. StudentkontraktRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub378 yrkande 10 och2004/05:K459 yrkande 5.Reservation 21 (fp, mp)15. Studenternas rättssäkerhet i övrigtRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 15 och2004/05:Ub441 yrkande 9.Reservation 22 (kd)Reservation 23 (c)16. KårobligatorietRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub203,2004/05:Ub220,2004/05:Ub227,2004/05:Ub259 yrkande 7,2004/05:Ub276 yrkande 14,2004/05:Ub293 yrkande 11,2004/05:Ub317,2004/05:Ub372,2004/05:Ub378 yrkande 11,2004/05:Ub392 och2004/05:Ub473 yrkandena 30-32.Reservation 24 (m, fp, kd, c, mp)17. Högskolans tillgänglighet förfunktionshindradeRiksdagen avslår motion2004/05:Ub378 yrkande 7.Reservation 25 (fp, kd)18. Nationella riktlinjer förStudenthälsanRiksdagen avslår motion2004/05:Ub441 yrkande 12.Reservation 26 (kd)19. Uppföljning av studenternaRiksdagen avslår motion2004/05:Ub276 yrkande 5.Reservation 27 (c)20. ValideringRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub340 yrkande 1,2004/05:Ub473 yrkande 44,2004/05:Sf288 yrkande 24,2004/05:Sf360 yrkande 11 och2004/05:N239 yrkande 16.Reservation 28 (fp)Reservation 29 (kd)Reservation 30 (c)21. Internationellt utbyte vid svenskauniversitet och högskolorRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub293 yrkande 3,2004/05:Ub378 yrkande 12 och2004/05:Ub422.Reservation 31 (m)Reservation 32 (fp)22. Ny internationellt jämförbarmasterexamenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub378 yrkande 13.Reservation 33 (fp)23. Utbildning i ÖresundsregionenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Sf356 yrkande 5 och2004/05:N403 yrkande 24.Reservation 34 (m, fp)24. Rekrytering av högskolelärareRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 3 och2004/05:Ub473 yrkande 13.Reservation 35 (kd)Reservation 36 (c)25. Meritvärdering vid tillsättning avlärareRiksdagen avslår motion2004/05:Ub473 yrkande 11.Reservation 37 (kd)26. Kompetensutveckling av lärareRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub314 och2004/05:Ub473 yrkandena 12, 15 och 17.Reservation 38 (kd)27. Lärarfrågor i övrigtRiksdagen avslår motion2004/05:Ub473 yrkandena 14 och 16.Reservation 39 (kd)28. DistansutbildningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub276 yrkande 20.Reservation 40 (c)29. Övergripande riktlinjer förutbildningen inom högskolanRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub473 yrkandena 8 och 9 och2004/05:MJ510 yrkande 7.Reservation 41 (kd)Reservation 42 (mp)30. Kunskaper om mäns våld mot kvinnorRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub404 och2004/05:Ub455.Reservation 43 (kd)31. Jämställdhet i examensordningenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub336.Reservation 44 (v, mp)32. Frågor om homo-, bi- ochtranssexualitetRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub442 yrkande 7,2004/05:L295 yrkande 9,2004/05:U257 yrkande 28 och2004/05:So604 yrkande 10.Reservation 45 (fp, mp)Reservation 46 (v)Reservation 47 (c)33. Kunskaper om ANT-frågorRiksdagen avslår motion2004/05:Ub408 yrkande 1.34. Vissa inslag i vårdutbildningarRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub352,2004/05:Ub502,2004/05:So513 yrkande 1 och2004/05:So613 yrkande 5.35. SpråkutbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub244,2004/05:Ub245 yrkande 1,2004/05:Ub333 yrkandena 1 och 2 och2004/05:Ub438 yrkande 1.Reservation 48 (v)36. TandsköterskeutbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub240 och2004/05:Ub282.37. DramapedagogutbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub329 och2004/05:Kr361 yrkande 10.38. Utbildning för hotell- ochrestaurangområdetRiksdagen avslår motion2004/05:Ub296.39. Gemensam europeisk examensordningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub293 yrkande 8 och2004/05:Ub378 yrkande 17.Reservation 49 (m)Reservation 50 (fp)40. Gemensamt europeiskt betygssystemRiksdagen avslår motion2004/05:Ub276 yrkande 19.Reservation 51 (c)41. Utbildning för yrkesexamenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub378 yrkande 19.Reservation 52 (m, fp, kd)42. TreterminssystemRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub321 yrkande 7,2004/05:Ub458,2004/05:Ub464 och2004/05:Ub473 yrkande 29.Reservation 53 (fp)Reservation 54 (kd)43. Studieorganisatoriska frågor i övrigtRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 9,2004/05:Ub418 och2004/05:Kr239 yrkande 15.Reservation 55 (c)44. Lunds universitets historiska museumRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub201 och2004/05:T335 yrkande 5.45. FotbollsakademiRiksdagen avslår motion2004/05:Kr331 yrkande 1.46. Examensbevis på värdepapperRiksdagen avslår motion2004/05:Ub326.47. Rätt för privata företag att säljaakademisk utbildningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub417.48. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub261,2004/05:Ub300,2004/05:Ub310,2004/05:Ub340 yrkande 2,2004/05:Ub441 yrkande 11,2004/05:Ub473 yrkande 18,2004/05:Sf355 yrkande 3,2004/05:So247 yrkande 4,2004/05:So510 yrkande 2,2004/05:So512 yrkande 3,2004/05:So519 yrkande 1,2004/05:So606 yrkande 8,2004/05:Kr357 yrkande 4,2004/05:Kr360 yrkande 3 och2004/05:A321 yrkande 5.Stockholm den 7 april 2005På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), (), (),(), (), SörenWibe (s), (), (),Axel Darvik (fp), (), TomasHögström (m), () och ().2004/05UbU12SammanfattningDetta betänkande handlar om 143 yrkanden omolikahögskolefrågor i motioner som väcktes . Utskottet föreslår att riksdagenskall avslå samtliga yrkanden.Yrkandena handlar bl.a. om lärosätenassjälvständighet, tillträde till högskolan,kårobligatoriet, studenternas rättssäkerhet,gemensam europeisk examensordning(Bolognaprocessen), validering, internationelltsamarbete, lärarna i högskolan, utbildningen i vissaämnen eller för vissa yrken samt treterminssystem.Utskottet hänvisar mestadels till gällandebestämmelser, tidigare ställningstaganden avriksdagen och pågående utrednings- ellerberedningsarbete.Ett antal yrkanden - 15 stycken - gäller frågordär det enligt gällande ansvarsfördelning ankommerpå lärosätena att fatta beslut. Dessa avstyrkerutskottet utan annan motivering.Mot utskottets förslag när det gällerkårobligatoriet har fem partier (m, fp, kd, c ochmp) reserverat sig gemensamt. I övrigt finnsreservationer från samtliga partier utomSocialdemokraterna.Särskilda yttranden har lämnats av Folkpartietliberalerna, och Vänsterpartietsamt av en ledamot (fp).Utskottets övervägandenUtskottet tar upp motionsyrkandena i följandeordning. Först behandlas övergripande frågor,därefter resursfrågor, tillträdesfrågor,studenternas rättssäkerhet, kårobligatoriet, övrigastudentfrågor, validering av främst utländskhögskoleutbildning, internationellt samarbete,lärarna i högskolan, distansutbildning, utbildning ivissa ämnen eller för vissa yrken,studieorganisatoriska frågor och övriga frågor.Under rubriken tar utskottettill sist upp yrkanden i frågor där det enligtgällande ansvarsfördelning ankommer på myndigheteratt fatta beslut. Dessa yrkanden behandlar utskottetinte i sak.Text som är markerad med fetstil hänvisar tillpunkterna i utskottets förslag till riksdagsbeslut idet föregående.Övergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omlärosätenas självständighet. Utskottet anseratt denna är tillgodosedd med dagens regler.Riksdagen bör inte uttala sig om högreutbildningspremie eller fler former förfristående högskolor. Yrkandena omprofilering och samverkan, ökaddetaljstyrning av examensmål, kompletteringav högskolelagen med etthållbarhetsperspektiv och åtgärder för ökadjämställdhet bör avslås med hänvisning tillgällande bestämmelser och pågående beredningi Regeringskansliet.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2(m), 3 (m, fp, kd), 4 (kd), 5 (c), 6 (mp), 7(m), 8 (fp), 9 (kd) och 10 (c).MotionerSex motioner tar upp frågor om lärosätenassjälvständighet.Moderata samlingspartiet skriver i motion2004/05:Ub293 yrkande 5 att oberoende universitetutgör grunden för en sund demokrati. Enligtmotionärerna bör man avpolitiserauniversitetsstyrelserna för att öka den akademiskafriheten.Även pläderar i motion 2004/05:Ub378yrkande 15 för att det politiska inflytandet överhögskolestyrelsernas tillsättning skall tas borthelt. Huvudprincipen för de statliga högskolornaskall vara att studenter, forskare, lärare ochpersonal utser sin högskolas styrelse. Studenter,lärare och forskare, inte regeringen, skall utserektorn för högskolan. Universitet och högskolormåste ges frihet att bygga upp sin organisation somde finner bäst, heter det i motionen.Kristdemokraterna skriver i motion 2004/05:Ub473att lärosätena, i enlighet medsubsidiaritetsprincipen, skall vara självförvaltandeoch ha stor frihet att utforma sin verksamhet(yrkande 19). Styrelserna skall till en tredjedelutses av lärarna, en tredjedel av studenterna och entredjedel av regeringen (yrkande 35). Ordförandenbör utses av regeringen, medan rektorn bör utses avhögskolestyrelsen (yrkande 36). Processen när rektorskall utses bör bli mer öppen, och i slutet avprocessen bör namnen på de kandidater som finns kvarvara kända på eller högskolan (yrkande37).Centerpartiet vill enligt motion 2004/05:Ub276yrkande 4 stärka lärosätenas självbestämmande.Högskolelagen är kortfattad, menhögskoleförordningen desto mer omfattande, ochregeringen har därigenom i mycket stor utsträckningmakten över högre utbildning och forskning i sinhand, anser motionärerna. De hävdar att regeringensförordningsmakt bör ersättas med ett reelltsjälvstyre vid de enskilda lärosätena.Enligt motion 2004/05:Ub211 (m) bör det intefinnas några politiker i högskolestyrelserna, utan istället företrädare för näringslivet. Styrelsensordförande bör enligt motionären hämtas från det ländär lärosätet ligger.I motion 2004/05:Ub225 (m) hävdar motionären attden politiska representationen i högskolestyrelsernabör minskas kraftigt.Moderata samlingspartiet begär i motion2004/05:Ub293 yrkande 2 ett tillkännagivande tillregeringen om vikten av en högre utbildningspremie.Det är enligt motionärerna helt avgörande attmänniskor vet att ökade kunskaper värderas och gerbättre förutsättningar för framtiden. Det måste lönasig att utbilda och förkovra sig.Moderaterna anser också att det finns anledning atti framtiden, utöver stiftelseformen, pröva andraformer för fristående högskolor som kan gynna såvälden akademiska friheten som utbildningen ochforskningen (motion 2004/05:Ub293 yrkande 13).Ett antal grundläggande drag i högskolans utvecklingi övrigt tas upp i motionerna.Kristdemokraterna framhåller i motion2004/05:Ub473 att högskolor och universitet inte kanbedriva egen forskning och ligga i forskningensframkant inom alla forskningsfält. De skall därförstimuleras att profilera sig inom ett begränsatantal områden (yrkande 5). I de övriga ämnen där enhögskola bedriver grundutbildning bör den samarbetamed andra lärosäten som har dessa ämnen som sinprofil. Lärosäten som samverkar bör premieras fördet (yrkande 6). anser också attdet behövs en ökad detaljstyrning avexaminationsmålen för vissa viktiga yrken där detinte finns utbildad personal i tillräckligomfattning (yrkande 42).Centerpartiet hävdar i motion 2004/05:Ub276 atthögre utbildning skall nå hela folket i hela landetsamt ske under hela livet. Detta är enligtmotionärerna en viktig del av det livslånga lärandet(yrkande 1). De anser också att det inom högskolanstredje uppgift även skall inrymmas samverkan i detlokala samhället och regionen. Detta arbete måsteintensifieras och utvecklas vid många lärosäten(yrkande 8).Enligt motion 2004/05:Ub319 (mp) bör högskolelagenkompletteras med ett hållbarhetsperspektiv (yrkande1). Det skulle ge en tydlig markering av att ingensom får statligt stöd för att bedriva högreutbildning kan ignorera att vad de lär sinastudenter får konsekvenser för det framtidasamhället. Hållbar utveckling bör vara en del avHögskoleverkets kvalitetsgranskning (yrkande 2).I motion 2004/05:Ub457 (s) tar motionärerna uppden kraftiga utbyggnaden av högskolan som pågår.Den saknar enligt deras uppfattning motstycke ihistorien och är avgörande för utveckling.Det är angeläget att fortsätta på den inslagnavägen, anser de.Åtgärder för ökad jämställdhet tas upp i motionerfrån fyra partier.Moderaterna skriver i motion 2004/05:Ub293 yrkande6 att likhet inför lagen är den väg till verkligjämställdhet som de förespråkar. Varken negativeller positiv särbehandling kan tolereras ijämställdhetens namn. Att låta en personrepresentera eller närvara enbart för att hon ansestillhöra en viss grupp är att nedvärdera hennesövriga kvaliteter, heter det i motionen.Folkpartiet framhåller i motion 2004/05:Ub378yrkande 14 att det, med utgångspunkt i grundtankenatt diskriminering av individer skall bekämpas, börgenomföras en rad jämställdhetsbefrämjande åtgärder.Det behövs ökad öppenhet och klarhet när det gällerurval och antagningar. De kriterier utifrån vilkatjänster tillsätts skall vara tydliga och formelltreglerade. De nämnder som svarar för tillsättningarskall i görligaste mån ha en jämställdrepresentation av kvinnor och män. Den nyligengenomförda reform som gör det möjligt att befordrastill professor utan att det finns en särskild tjänsttillgänglig måste säkras fullt ut. För de störreinstitutionerna inom lärosätena bör det varasjälvklart att ha en formellt utarbetadjämställdhetsplan.Kristdemokraterna påpekar i motion 2004/05:Ub473yrkande 33 att högskolan har både strukturella ochinnehållsmässiga jämställdhetsproblem. Lärosätenamåste ta ansvar för att deras lärare är välförtrogna med jämställdhetsfrågor ochgenusperspektiv, och man måste tydliggöra allavalmöjligheter i gymnasieskolan. I motion2004/05:A352 yrkande 21 föreslår Kristdemokraternaatt skall ges i uppdrag att upprättaen handlingsplan för att bryta ned traditionellakönsmaktsstrukturer på högskolor och universitetsamt verka för att det blir möjligt även förkvinnliga forskarstuderande att bilda familj ochskaffa barn under studietiden.Centerpartiet vill enligt motion 2004/05:Ub276yrkande 7 att regeringen skall lägga fram förslag omhur högskolan skall komma till rätta med den i dagrådande situationen när det gäller jämställdhet. Detär viktigt att satsa på trygga villkor -doktorandtjänster och mellantjänster - för att fåfler kvinnor att satsa på den akademiska karriären.Både forskarstuderande och grundutbildningsstudentermåste omfattas av ett rimligtföräldraförsäkringssystem.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtliga härredovisade motionsyrkanden.Yrkanden om lärosätenas självständighet harbehandlats av under senareår, senast i betänkande 2003/04:UbU3 s. 13.Den nu gällande ordningen att regeringen utserflertalet av ledamöterna 1993 på initiativ av den dåvaranderegeringen (prop. 1992/93:1, bet. UbU3, rskr. 103).Då infördes i lagen även en anvisning om dekvalifikationer som de av regeringen utseddaledamöterna borde ha, nämligen att det borde varapersoner med bakgrund i sådan verksamhet som är avbetydelse för högskolans utbildnings- ellerforskningsuppdrag. Anvisningen togs bort urhögskolelagen med hänvisning till att denbedömdes som överflödig. Att regeringen, när denutser styrelsens ledamöter, skall välja personer medbakgrund i sådan verksamhet som är av betydelse förhögskolans utbildnings- eller forskningsuppdragligger i sakens natur, hette det i propositionen(prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr.1997/98:12). Enligt utskottets bedömning är detockså såsom regeringen brukar göra när ledamöter ihögskolestyrelserna utses.Rektor utses av regeringen efter förslag avhögskolestyrelsen. Innan styrelsen lämnar sittförslag skall den höra lärarna, övriga anställda ochstudenterna på det sätt som styrelsen har bestämt.Denna ordning - som regleras i 2 kap.högskoleförordningen (1993:100) - infördes den 1september 1998; var det föreskrivet atten valförsamling med viss sammansättning skullehöras innan styrelsen avgav sitt förslag tillregeringen. Utskottet anser inte att det finns någonanledning för att begära ändring av sättetatt utse rektorer i högskolan.Genom högskolelagen och högskoleförordningenlämnas ett stort utrymme för varje lärosäte attsjälvt bestämma verksamhetens övergripandeinriktning och lärosätets inre organisation. Videlar inte uppfattningen att regeringen utnyttjarsin förordningsmakt på ett sätt som hindrar ettreellt självstyre vid lärosätena.Utskottet har behandlat yrkanden om högreutbildningspremie tidigare, senast ibetänkande 2003/04:UbU3 s. 13. Liksom tidigarepåminner utskottet om att lönebildningen påarbetsmarknaden inte är något som beslutas avriksdagen. Enligt vår mening bör den inte hellervara det.Det finns enligt utskottets uppfattning inte någotbehov av att hitta nya former för friståendehögskolor. Forskningens frihet är fastslagen ihögskolelagen som gäller för hela det offentligtdrivna högskoleväsendet. Det är goda förhållandenför de statliga lärosätena som betyder mest för attgynna utbildningen och forskningen i Sverige.Profilering och samverkan, som förs fram avKristdemokraterna som ett grundläggande drag ihögskolans önskvärda utveckling, är också enligtutskottets uppfattning något som bör utvecklas. Idirektiven till utredningen omresurstilldelningssystemet för grundläggandehögskoleutbildning har regeringen tagit upp behovetav möjligheter att bedriva utbildningssamverkanmellan universitet och högskolor, t.ex. genomdistansutbildning, och behovet av möjligheter att geincitament för att all högskoleverksamhet skallbedrivas så effektivt som möjligt, såväl för detenskilda lärosätet som totalt för landet (dir.2004:49). Regeringen har också i ett uppdrag tillHögskoleverket begärt att verket skall uppmärksammalärosätena och regeringen på utbildningar sombehöver koncentreras till färre lärosäten, t.ex. pågrund av en begränsad efterfrågan på arbetsmarknadeneller av studenterna, som en analys skalllämnas av möjligheten till en bred tillgänglighetför de studerande (/1426/UH, återgiven iArbetsmarknad och högskoleutbildning,rapportserie 2004:36 R). Mot dennabakgrund anser vi att det inte behövs någratillkännagivanden enligt motionsyrkandena.Förslag om att regeringen skall sättaexaminationsmål för ytterligare utbildningar harförts fram av i den nämndarapporten. Utskottet anser att bör avvaktaregeringens beredning av förslaget.Den pågående utvecklingen av Sverigesnätuniversitet och det aviserade förslaget om höjdövre åldersgräns för att få studielån vittnar om attregeringen är inställd på att högre utbildning skallkunna nå hela folket i hela landet och ske underhela livet. Något tillkännagivande om detta ärdärför inte behövligt.När det gäller högskolans samverkan med detomgivande samhället har det relativt nyligenredovisats tämligen skilda bedömningar av vad somgörs. har i rapporten (rapportserie 2004:38 R)funnit att samverkan är väl integrerad i forskningoch undervisning och att det försiggår ettimponerande arbete med detta vid universitet ochhögskolor. I rapporten ges även exempel på hursamverkan skall kunna utvecklas ytterligare.Riksrevisionen hävdar i rapporten genomsamverkan (RIR 2005:2) att det finns vissa bristernär det gäller förutsättningarna för entillväxtfrämjande samverkan och att regeringensredovisning till av högskolans samverkaninte har varit fyllig och konkret.Kommittén för utbildning för hållbar utvecklinghar i sitt betänkande Att lära för hållbarutveckling (SOU 2004:104) föreslagit bl.a. atthögskolelagen skall ändras så att det framgår attutbildningen skall främja en socialt, ekonomiskt ochmiljömässigt hållbar utveckling. Remissbehandlingenhar avslutats och ärendet bereds inomRegeringskansliet. bör inte föregriparegeringens beredning av ärendet, som pågår iRegeringskansliet.Ett antal bestämmelser i högskoleförordningen hartillkommit i syfte att främja jämställdhet. I denvalberedning som skall föreslå ledamöter i olikaorgan inom högskolan - dock inte studenternasrepresentanter - skall både kvinnor och män vararepresenterade (3 kap. 11 § första stycket). Blandde personer som valberedningen föreslår tillledamöter skall både kvinnor och män vararepresenterade. Om det inte finns synnerliga skäl,skall de föreslagna personerna till minst entredjedel utgöras av kvinnor och till minst entredjedel av män (3 kap. 11 § andra stycket). Om enhögskola har beslutat att positiv särbehandling fårtillämpas vid en viss anställning eller ett visstslag av anställning som ett led i strävandena attfrämja jämställdhet i arbetet gäller följande. Vidanställningen får en person av underrepresenteratkön med tillräckliga sådana kvalifikationer somavses i 4 kap. 15 § första och tredje styckenahögskoleförordningen utses framför en person avmotsatt kön som annars skulle ha utsetts. Positivsärbehandling får dock inte tillämpas om skillnadenmellan personernas kvalifikationer är så stor atttillämpningen skulle stå i strid med kravet påsaklighet vid anställningen (4 kap. 16 §). Som enallmän bestämmelse för urval mellan sökande tillgrundläggande högskoleutbildning gäller att vid iövrigt likvärdiga meriter får urval också göras medhänsyn till kön i syfte att förbättra rekryteringenav studenter från det underrepresenterade könet (7kap. 10 § tredje stycket).Utskottet anser att bestämmelser av detta slagbehövs, eftersom det är angeläget att komma tillrätta med den könsmässiga obalans som på många hållråder i beslutande organ och inom många yrkesgrupperi samhället.För att garantera öppenhet och klarhet iantagningen av studenter skall varje lärosäte ha enantagningsordning, som skall beslutas av högskolansstyrelse (2 kap. 2 § första stycket 8 samt 6 kap. 3§ andra stycket och 8 kap. 3 § tredje styckethögskoleförordningen). Av samma skäl skall varjelärosäte ha en anställningsordning, som innehållerde regler för anställning av lärare som högskolantillämpar. Den skall också beslutas av högskolansstyrelse (2 kap. 2 § första stycket 9 samt 4 kap. 14§ högskoleförordningen).