bet · GS01SOU10 · 2005-02-01 00:00:00 — Istället för att vård ska bli gratis förstorkonsumenterna bör, enligt motionären, ettrabattsystem införas där rabatten ökar i trappstegtill en maximal nivå på . Med en avgift, även omden är liten, minskar risken att vårdenöverutnyttjas, vilket i sin tur leder till att köerkan kortas och tillgängligheten öka för det storaflertalet patienter.I motion 2004/05:So505 av () begärsett tillkännagivande om införande av automatiskkontroll av patienternas högkostnadsnivå inom sjuk-vården. Motionären är kritisk till att det ärpatienten själv som måste hålla reda på närhögkostnadsnivån inträder och övergårtill frikort. Regeringen bör därför i förhandlingarmed sjukvårdshuvudmännen om sjukvårdsavtalen verkaför att en automatisk kontroll av högkostnadsnivåninförs inom hälso- och sjukvården och att det ärsjukvårdshuvudmannen som är ansvarig för denkontrollen och inte patienten.Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.Enligt 26 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)är den som har erlagt vårdavgifter som avser öppenhälso- och sjukvård med sammanlagt högst ,eller det lägre belopp som bestämts av ,befriad från att därefter erlägga ytterligareavgifter för sådan vård eller sådana förbruknings-artiklar som återstår av ,räknat från det första tillfälle då avgift erlagts.Lagändringarna trädde i kraft (prop. 1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr.1996/97:58).Utskottet behandlade motionsyrkanden liknande de somnu är aktuella i betänkande 2002/03:SoU3 Hälso- ochsjukvårdsfrågor m.m., vartill hänvisas för enutförlig bakgrundsbeskrivning (s. 30 f.). Utskottetvidhöll att högkostnadsskydden för läkemedelrespektive vårdavgifter även fortsättningsvis börvara separerade. En sammanslagning avhögkostnadsskydden skulle enligt utskottet kunnaleda till icke önskvärda effekter påkonsumtionsmönstret inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Vidare erinrade utskottet omriksdagens tillkännagivande om attfunktionshindrade personers totala ekonomiskasituation bör belysas, samt att det ingår i LSS- ochhjälpmedelsutredningens uppdrag att analysera om detbehöver införas ett skydd för den enskilde mot högahjälpmedelsavgifter. Motionerna avstyrktes (res. fp,kd, c). följde utskottet (prot.2002/03:98). Motionsyrkanden om ett sammanhållethögkostnadsskydd har därefter även behandlats avutskottet i betänkande 2003/04:SoU2 Uppföljning avden nationella handlingsplanen för handi-kappolitiken. Utskottet anförde därvid följande isin bedömning (s. 62):Utskottet är inte heller berett att biträdamotionsförslagen om samordnat högkostnadsskydd.Utskottet vill erinra om LSS- ochhjälpmedelsutredningens (dir. 2001:81, 2002:20)uppdrag att analysera om det behöver införas ettskydd för den enskilde mot högahjälpmedelsavgifter. Vidare vill utskottet erinraom sitt uttalande i 2002/03:SoU3 om att ensammanslagning av högkostnadsskydden förläkemedel och vårdavgifter skulle kunna leda tillicke önskvärda effekter på konsumtionsmönstretinom hälso- och sjukvårdsområdet.Motionerna avstyrktes (res. fp, kd, c). Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2003/04:67).LSS- och hjälpmedelsutredningen hade bl.a. i uppdragatt analysera vissa frågor på hjälpmedelsområdet ochlämna förslag till åtgärder (dir. 2001:81, 2002:20,2003:111 och 2004:100). Utredningen skall bl.a.analysera avgiftssystemet för hjälpmedel och därtillhörande regler i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763). Enligt direktiven finns det skäl attutreda om det behöver införas ett skydd för denenskilde mot höga hjälpmedelsavgifter. Utredningenhar lämnat ett delbetänkandeHjälpmedel (SOU 2004:83). Där föreslår utredaren attlandsting eller kommun inte bör få ta ut avgift föratt tillhandahålla personliga hjälpmedel annat änsom avgift för besök i samband med förskrivning,utprovning, anpassning av eller träning påhjälpmedel. De avgifter som betalas till landstingför sådana besök skall omfattas av bestämmelsen i 26a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763); det såkallade högkostnadsskyddet för öppenvård.Finansiering av förslaget bör ske genom atthögkostnadsskyddet höjs från 900 till 1 000 kr.Utredningen har därefter lämnat sittslutbetänkande LSS - Särskilt personligt stöd m.m.(SOU 2004:103). Delbetänkandet Hjälpmedel (SOU2004:83) har remissbehandlats och bereds förnärvarande i Socialdepartementet.Socialminister har i ett frågesvar den10 (fråga 2003/04:379 omhögkostnadsskyddet i sjukvården) anfört bl.a.följande:Kenneth har frågat mig om jag avser attjustera högkostnadsskyddet för att ge möjlighetför de landsting som så önskar att reglera av-giftsintäkterna inom sjukvården. - - -.Högkostnadsskyddet för läkemedel bygger på attden enskilde patienten får sin totalaläkemedelskostnad under en tolvmånadersperiodstegvis reducerad enligt en trappstegsmodellberoende på hur stor kostnaden är.Inom sker en fortlöpandebevakning och översyn av de kostnader ochkonsekvenser som högkostnadsskydden medför. Jagkommer även fortsättningsvis att noga följautvecklingen på området men har för närvarandeinte för avsikt att överlåta beslutanderätt omnivåer för högkostnadsskydd tillsjukvårdshuvudmännen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller att högkostnadsskydden förläkemedel respektive vårdavgifter ävenfortsättningsvis bör vara separerade. Utskottet villåter framhålla vikten av att en effektiv uppföljningi olika avseenden kan ske i fråga om förskrivningoch användning av läkemedel. En sådan uppföljningskulle försvåras om högkostnadsskydden för läkemedeloch vårdavgifter åter slås samman. Det bör ocksåpåpekas att priskänsligheten kan skilja sig åtmellan högkostnadsskydden för läkemedel respektivevårdavgifter. En sammanslagning avhögkostnadsskydden skulle kunna leda till ickeönskvärda effekter på konsumtionsmönstret inomhälso- och sjukvårdsområdet. Vidare bör påpekas attLSS- och hjälpmedelsutredningen lämnat ettbetänkande som behandlar hjälpmedelsfrågan och därdet föreslås ett skydd för den enskilde mot högahjälpmedelsavgifter. Motionerna 2003/04:So343 (c)yrkande 18, 2003/04:So640 (kd) yrkande 32 och2004/05:So295 (kd) avstyrks. Utskottet kan inteställa sig bakom ett förslag om att begränsahögkostnadsskyddet på sätt som föreslås i motion2004/05:So673 (fp). Yrkandet avstyrks därför.Avslutningsvis har utskottet förståelse försynpunkterna i motion 2004/05:So505 (c) men anserinte att något initiativ från sida ärerforderligt. Även detta yrkande avstyrks därför.SekretessUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med hänvisning till atttillfredställande lagreglering redanföreligger, avslå motionsyrkanden om skärptaregler för sekretess inom hälso- ochsjukvården. Jämför reservation 56 (mp).MotionI motion 2003/04:K376 av ()begärs ett tillkännagivande om sekretess påsjukhusronden (yrkande 1). Motionärerna anför attvid ronden vandrar ofta läkare och annanvårdpersonal mellan rummen och talar med patientenom dennes hälsotillstånd. Eftersom patienter oftaligger i flerbäddsrum sker detta rondsamtal ofta inärheten av andra människor. Att se till attsekretessen efterlevs blir lite mer besvärligt förpersonalen, men är helt möjligt att ordna. Vidarebegärs i yrkande 2 att regeringen lägger fram för-slag till sådan ändring i lag eller riktlinjer inomhälso- och sjukvården att sekretessen skall gällaoch efterlevas i den situation som beskrivs imotionen.BakgrundEnligt 7 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess, om inte annat följer av 2 §, inom hälso-och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotill-stånd eller andra personliga förhållanden, om detinte står klart att uppgiften kan röjas utan att denenskilde eller någon närstående till den enskildelider men.Utskottets ställningstagandeSekretesslagens regler gäller för de situationer sombeskrivs i motionen. Utskottet anser inte att detföreligger något behov att ytterligare lagregleraområdet. Att se till att sekretesslagens reglertillämpas inom sjukvården är en uppgift försjukvårdshuvudmännen. Motion 2003/04:K376 (mp)yrkandena 1 och 2 avstyrks.Samverkan mellan skolmedicin ochkomplementär medicin m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör, främst med hänvisning tilltidigare uttalanden i saken, avslåmotionsyrkanden rörande samverkan mellanskolmedicin och komplementär medicin m.m.Jämför reservationerna 57 (m, kd, c), 58(fp), 59 (v), 60 (mp), 61 (m, kd) och 62(fp,c).MotionerI motion 2003/04:So343 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om att en utredninggällande alternativmedicinska metoder tillsätts(yrkande 21). En ny utredning bör bl.a. analysera deekonomiska och sociala konsekvenserna av alternativametoder, se över lagstiftningen på området samtbelysa frågor om utbildning och behörighet. Vidarebegärs ett tillkännagivande om att Statens beredningför medicinsk utvärdering (SBU) ges i uppdrag attutforma förslag till hur alternativmedicinskametoder kan utvärderas (yrkande 22). Vidare yrkasatt begär att regeringen lägger framförslag om förbättring av patientens rättigheter attvälja behandlingsmetod (yrkande 24). Dessutom begärsett tillkännagivande om att förändra lagstiftningenför alternativmedicinska behandlingar (yrkande 25).Motionärerna anser att alternativmedicinskbehandling som uppfyller kvalitetskraven skalltillåtas inom hälso- och sjukvården som komplementtill skolmedicinen.I motion 2003/04:So456 av ochBirgitta () begärs att regeringen läggerfram förslag om att förändra lagstiftningen föralternativmedicinska behandlingar (yrkande 3).Motionärerna anser att lagstiftningen behöverförändras och att alternativmedicinsk behandling somuppfyller kvalitetskraven skall tillåtas inom hälso-och sjukvården som komplement till skolmedicinen.I motion 2004/05:So432 av m.fl.(m, fp, kd, c) begärs ett tillkännagivande ombehovet av en översyn av hälso- och sjukvårdslagen(HSL 1982:763) och lagen om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område (LYS 1998:531) enligtvad som anförs i motionen (yrkande 4). En översyn avde båda lagarna är nödvändig för att ökamöjligheterna för integrativ medicin, vilket harskett i bl.a. och . Liknande yrkandenframförs i motionerna 2004/05:So359 av BirgittaCarlsson och () yrkande 7,2004/05:So487 av () och 2003/04:So536av ().I motion 2003/04:So644 av () begärstillkännagivanden om behovet av att utvärderaeffekterna av integrerad medicin med avseende påhälsa och välbefinnande och kostnadseffektivitet(yrkande 4).I motion 2003/04:So606 av och () begärs ett tillkännagivandeom att en kompletterande utredning gällandealternativmedicinska metoder tillsätts (yrkande 1).Vidare begärs ett tillkännagivande om attlagstiftningen för alternativmedicinska behandlingarförändras (yrkande 2). Motionärerna anför attalternativmedicinsk behandling som uppfyllerkvalitetskraven skall tillåtas som ett komplementtill skolmedicinen. Ett likalydande yrkande som iyrkande 1 framförs i motion 2003/04:So456 avBirgitta och () yrkande 2.I motion 2003/04:So229 av ()begärs ett tillkännagivande omkomplementärmedicinens roll i svensk sjukvård.Enligt motionären bör komplementärmedicinensmöjligheter att hjälpa till med förebyggandehälsovård och aktiv sjukvård undersökas.I motion 2003/04:So409 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om behovet av gemensamforskning inom komplementär medicin och skolmedicin(yrkande 6). Enligt motionärerna bör forskningenintensifieras så att man tar till vara det bästa avde två världarna, dvs. komplementär medicin ochskolmedicin.I motion 2003/04:So221 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att Socialstyrelsenbör ges i uppdrag att utreda och lämna förslag tillnationella riktlinjer för den komplementäramedicinska vården.I motion 2004/05:So301 av och () begärs ett tillkännagivande om att taett initiativ till ett nordiskt samarbete inomkomplementär- och alternativmedicinens område.I motion 2003/04:So625 av m.fl.(mp) begärs ett tillkännagivande om vikten av attunderlätta och stödja landstingen i att skapa mö-tesplatser för en ökad dialog och samverkan mellanvårdpersonal och kvalitetssäkrade komplementär- ochalternativmedicinska utövare (yrkande 1). Vidarebegärs ett tillkännagivande om på detkomplementärmedicinska området (yrkande 2). Enligtmotionärerna har WHO:s TM/CAM-strategi 2002-2005fungerat som en katalysator i många länder på dettaområde, vilket lett till att de tillsatt råd förtraditionell och komplementär/alternativ medicin,startat forskningscenter m.m. bör gå vidaregenom att utveckla ett nationelltforskningscentrum, där forskning skall kunna skeinom skolmedicin men i gemensamma projekt med KAM-utövare.Två motioner avser förskrivningsrätt.I motion 2003/04:So372 av ochVivianne () begärs även ett tillkännagivandeom att förskrivningsrätt bör tilldelas auktoriseradeoch kvalitetssäkrade komplementär- ochalternativmedicinare (yrkande 3). Genom att ge demrätten att förskriva höga doser av bl.a.kosttillskott och vitaminer uppnås, enligtmotionärerna, en maximal patienttrygghet på densvenska kosttillskottsmarknaden. Även i motion2004/05:So359 av och () begärs ett tillkännagivande om attförskrivningsrätt bör tilldelas auktoriserade ochkvalitetssäkrade komplementär- ochalternativmedicinare med Kams kvalitetskrav (yrkande2). Vidare begärs ett tillkännagivande om attalternativmedicinska yrkesutövare skall få användaantroposofiska medel eller homeopatiska efter sinbehörighet utan krav på att dessa är registrerade iSverige (yrkande 3).I en motion efterfrågas utvecklingsbidrag förverksamheten vid Vidarkliniken.I motion 2004/05:So359 av ochBirgitta () begärs ett tillkännagivande omatt utvecklingsbidrag för antroposofiska medicinskabehandlingar vid Vidarkliniken som tidigarebeviljats, åter bör beviljas i ett mera långsiktigtperspektiv (yrkande 5).Tidigare behandling och pågående arbete m.m.Bestämmelser rörande hälso- och sjukvårdensverksamhet finns i lagen (1998:531) omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Ilagen behandlas bl.a. skyldigheter för hälso- ochsjukvårdspersonal (2 kap.) samt behörighets- ochlegitimationsregler (3 kap.). Bland annat stadgas i2 kap. 1 § att den som tillhör hälso- ochsjukvårdspersonalen skall utföra sitt arbete iöverensstämmelse med vetenskap och beprövaderfarenhet.Kommittén för komplementär- ochalternativmedicinare, , är en branschorganisationför förbund inom den komplementär- och alternativme-dicinska sektorn. har ett system för attauktorisera och kvalitetssäkra yrkesutövaresom uppfyller kraven för auktorisation ochkvalitetssäkring. Organisationen bildades isamband med att Alternativmedicinkommitténtillsattes av staten för att utreda olikaalternativmedicinska behandlingsformer. KAMsamarbetar bl.a. med , och () i komplementär- ochalternativmedicinska frågor.Världshälsoorganisationen, , presenterade i maj2002 en global strategi för traditionell ochkomplementär/alternativ medicin, TM/. Strategingår bl.a. ut på att hjälpa nationer att utvecklanationella strategier för utvärdering och regleringpå området i syfte att göra metoderna säkrare ochtillgängligare för patienterna. Enligt WHO använderett ökande antal människor i de rika ländernaalternativa metoder för förebyggande eller lindrandevård.Statens beredning för medicinsk utvärdering, ,utvärderar även s.k. alternativa behandlingsmetodervid utarbetandet av sina rapporter. SBU har ex-empelvis vid sin utvärdering av metoder förrökavvänjning (1998) studerat behandling med såvälhypnos som akupunktur samt i kunskapssammanställ-ningen rörande behandling mot astma och KOL (2000)inkluderat alternativa metoder.Utskottet behandlade motionsyrkanden om alternativabehandlingsmetoder senast i betänkande 2002/03:SoU3Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (s. 37 f.).Utskottet anförde följande:Utskottet vill åter framhålla att attityden tillflera s.k. alternativa behandlingsmetoder harändrats . Kunskaper omalternativmedicinska metoder behövs både för attkunna bedöma effekter och vinster och för attkunna utröna eventuella skador och biverkningar.Utskottet anser det synnerligen angeläget attStatens beredning för medicinsk utvärdering isamband med sina rapporter inkluderar utvärderingav alternativmedicinska metoder. Utskottet anserinte att något initiativ bör tas med anledning avmotionerna - - - (res. m+fp, v, c, mp).De synpunkter som framförs i motionerna - - -förutsätterändringar i lagen (1998:531) om yrkesverksamhetpå hälso- och sjukvårdsområdet. Utskottetvidhåller att det inte finns anledning att ändralagen och avstyrker därför motionerna (res. c,mp).Utskottet utgår från att ansökningar om medeltill forskning kring alternativmedicin behandlaspå likvärdigt sätt som andra ansökningar. Ut-skottet kan inte ställa sig bakom det krav somframförs i motion - - -(res. m+kd+c).Utskottet vidhåller att det arbete med inriktning påauktorisation och kvalitetssäkring som bedrivs avKommittén för komplementär- och alter-nativmedicinare, , är värdefullt och viktigt.Även det nordiska samarbetet på området ärangeläget. Något initiativ från sidabehövs dock inte. Motionerna - - - avstyrksdärmed (res. c).Motionerna - - - rör frågor om legitimation ochförskrivningsrätt för alternativmedicinskautövare. Utskottet, som förutsätter attregeringen följer utvecklingen på området ochåterkommer till om det skulle visa sigerforderligt, vidhåller att det inte föreliggerskäl att föreslå några ändringar av gällanderegler. Motionerna avstyrks (res. mp).Riksdagen följde utskottet (prot. 2002/03:98).I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1,vol. 6, utg.omr. 9) anför regeringen under anslag13:3 att den avser att stödjaVidarkliniken med per år.Regeringen beslutade att tillsätta ensärskild utredare med uppdrag att utarbeta förslagtill upprättande av ett nationellt register överpersoner som utövar alternativ- ellerkomplementärmedicin (dir. 2004:52). I uppdragetingår att utreda för vilket eller vilka ändamålregistret skall föras och vilket innehåll registretskall ha. I uppdraget ingår vidare att väga de för-och nackdelar som ett frivilligt respektiveobligatoriskt register kan innebära. Utredaren skalläven föreslå vilken organisation som skall ansvaraför registret. Uppdraget har redovisats i december2004 i betänkandet Ett nationellt register överyrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin (SOU 2004:123). Utredaren föreslår bl.a.följande: Yrkesutövare av alternativ- ellerkomplementärmedicin skall kunna registrera sig i ettnationellt register. Vidare skall registreringenvara frivillig och göras efter ansökan. Ökadpatientsäkerhet skall vara det övergripandeändamålet med registret. Krav på viss medicinskbasutbildning skall gälla för registrering. bör ansvara för registret, menbranschorganisationer på området kommer också attspela en viktig roll i registret för att garanteramedlemmarnas kompetens och yrkesutövning.Betänkandet avses remissbehandlas inom kort.För att belysa området komplementär medicin och föratt stimulera till en nödvändig dialog på områdetgav fil.dr Motzi , TemaHälsa och samhälle, i uppdragatt göra en aktuell översikt över vilken forskningoch utveckling som bedrivs på det kom-plementärmedicinska området internationellt och iSverige. Rapporten, Komplementär medicin, forskning,utveckling, utbildning har publicerats sommaren2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill ånyo framhålla att attityden tillflera s.k. alternativa behandlingsmetoder harändrats . Kunskaper omalternativmedicinska metoder behövs både för attkunna bedöma effekter och vinster och för att kunnautröna eventuella skador och biverkningar. Utskottetanser det vidare synnerligen angeläget att Statensberedning för medicinsk utvärdering i samband medsina rapporter inkluderar utvärdering avalternativmedicinska metoder. Utskottet anser ävenatt det nordiska samarbetet på området är angeläget.Utskottet ser positivt på det arbete som initieratsav belysa vilkenforskning och utveckling som bedrivs på dettaområde. Utskottet anser emellertid inte att någotinitiativ bör tas med anledning av motionerna2003/04:So221 (v), 2003/04:So229 (c), 2003/04:So343(c) yrkandena 21 och 22, 2003/04:So409 (m) yrkande6, 2003/04:So456 (c) yrkande 2, 2003/04:So606 (m)yrkande 1, 2003/04:So625 (mp) yrkandena 1 och 2,2003/04:So644 (m) yrkande 4 samt 2004/05:So301 (c).De synpunkter som framförs i motionerna 2003/04:So343 (c)yrkandena 24 och 25, 2003/04:So456 (c) yrkande 3,2003/04:So536 (s), 2003/04:So606 (m) yrkande 2,2004/05:So359 (c) yrkande 7, 2004/05:So432 (m, fp,kd, c) yrkande 4 samt 2004/05:So487 (s) förutsätterändringar i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdsområdet. Utskottet vidhåller attdet inte finns anledning att ändra lagen ochavstyrker därför motionerna.Motionerna 2003/04:So372 (c) yrkande 3 och2004/05:So359 (c) yrkandena 2 och 3 rör frågor omförskrivningsrätt för alternativmedicinska utövare.Utskottet, som förutsätter att regeringen följerutvecklingen på området och återkommer tillriksdagen om det skulle visa sig erforderligt,vidhåller att det inte föreligger skäl att föreslånågra ändringar av gällande regler. Motionernaavstyrks.Av statsbudgeten framgår attregeringen avser att stödja Vidarkliniken med 3miljoner kronor under de närmaste 3 åren.Utskottet har i det av godkändabetänkandet /05:SoU1 (rskr. 2004/05:114-115)tillstyrkt regeringens budgetförslag. Motion2004/05:So359 (c) yrkande 5 får härigenom ansestillgodosedd.SpeciallivsmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med delvis bifall till ettantal motionsyrkanden ge regeringen tillkänna att den bör återkomma till riksdagenmed ett förslag till förmånssystem för de somav medicinska skäl är beroende avspeciallivsmedel.MotionerI motion 2004/05:So674 av ()begärs ett tillkännagivande om att reglerafrågan om speciallivsmedel. Motionären anför att denmat som de mag- och tarmsjuka måste äta, är denmedicin som behövs och att även dessa grupper skallfå subventionerade "mediciner" som för övriga sjukaär en självklarhet.I motion 2004/05:So547 av ()begärs ett tillkännagivande om att läkemedelsnäralivsmedel skall omfattas av ett nationellt enhetligthögkostnadsskydd (yrkande 1). Vidare begärs etttillkännagivande om att dagens system för ersättningtill personer som är i behov av läkemedelsnäralivsmedel reformeras till förmån för ett statligtreglerat, enhetligt system där läkemedelsnäralivsmedel inordnas i läkemedelsförmånen (yrkande 2).I motion 2004/05:So400 av ()begärs att regeringen ser över om alla behandlingarav celiaki/glutenintolerans kan ingå i högkostnads-skyddet. Motionären anför att den glutenfria kostenär behandlingen för glutenintoleranta.I motion 2004/05:So360 av () begärs etttillkännagivande om att en merkostnadsersättning iform av ett kontant ersättningsstöd förglutenintoleranta införs. Ett liknande yrkandeframförs i 2003/04:So351 av ().I motion 2003/04:So543 av () begärs etttillkännagivande om att reglera frågan omspeciallivsmedel i enlighet med förslagen iutredningen för barn och vuxna frånfebruari 2003.I motion 2004/05:So382 av ()begärs ett tillkännagivande om ett rättviststödsystem för speciallivsmedel till barn och vuxna.Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.Enligt 20 § livsmedelslagen (1971:511) fårregeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer meddela föreskrifter om saluhållande avbl.a. livsmedel för särskilda näringsändamål. Av lag(1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedelm.m. framgår (6 §) att i den mån regeringen såföreskriver har den som är rätt tillnedsättning av det fastställda priset per inköp förlivsmedel som avses i 20 § livsmedelslagen(1971:511) med hela det belopp som överstiger 120 krom livsmedlen förskrivs av läkare.Motioner om speciallivsmedel behandlades avutskottet senast i betänkande 2000/01:SoU10 Hälso-och sjukvårdsfrågor m.m. vartill hänvisas (s. 59f.). I sin bedömning anförde utskottet därvidföljande.Speciallivsmedelsutredningen har presenterat ettförslag om ett nationellt enhetligt förmånssystemavseende speciallivsmedel i öppen hälso- ochsjukvård. Utskottet anser inte att regeringenskommande förslag på området bör föregripas ochavstyrker därför motionerna - - - (ej res. )har i sitt betänkandeMat som medicin (SOU 1999:114) övervägt frågan omändringar i gällande förmånssystem för speci-allivsmedel.