bet · GT01NU2 · 2005-11-29 00:00:00 — Vidare redovisar regeringen sin avsikt att uppdra åt ett antal myndigheter med särskilt ansvar inom regional utvecklingspolitik att ta fram en samlad och systematiserad kunskapsbild kring utvärderingsmodeller som grundas på systemtänkande. Kunskapsbilden bör innehålla såväl en allmän belysning av systemtänkandet inom utvärderingsområdet som en praktisk introduktion till hur systematisk utvärdering kan tillämpas inom tvärsektoriella politikområden som regional utvecklingspolitik. Regeringens har även givit ITPS i uppdrag att kontinuerligt genomföra utvärderingar av politiken och att utifrån de av institutet föreslagna indikatorerna skapa en databas som grund för regionala analyser. När det gäller rekommendation att regeringen bör överväga att utforma könskvoteringsvillkoret i förordningarna för utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag som ett mål på aggregerad nivå planeras ingen åtgärd. En sådan omformulering av målet reser bl.a. frågor om möjligheten att administrera stödhandläggningen mot ett aggregerat mål. Utskottet välkomnar granskning och anser att det är värdefullt att styrningen av regionala stöd genomlyses på det här sättet. Utskottet har också , senast i betänkande 2004/05:NU2, uttalat sin mening att det är viktigt att den regionala utvecklingspolitiken på ett mer systematiskt sätt kan följas upp och stämmas av mot de nationella målen. Som framgår av budgetpropositionen bedriver regeringen ett arbete med att förbättra möjligheterna till uppföljning av de olika anslagen. Det gäller bl.a. uppdraget till ITPS att utifrån föreslagna indikatorer ta fram en databas som grund för regionala analyser och uppdraget till att ta fram ett nytt system för projekt- och stödärendehantering. Det sistnämnda uppdraget avses även underlätta redovisningen av projektmedlen. Regeringen har i budgetpropositionen förbättrat redovisningen av de regionala projektmedlen till . Resultaten av Nuteks nationella uppföljning beskrivs, och medfinansieringen från anslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1) redovisas bl.a. uppdelat på nationella uppföljnings-områden. Detta är en angelägen utveckling. Enligt utskottets uppfattning bör de åtgärder som regeringen redovisar i budgetpropositionen leda till att får ett än mer fullödigt beslutsunderlag framgent. När det gäller målformuleringarnas inriktning på hållbar tillväxt konstaterar utskottet dels att verksamhetsområdet för regional näringslivsutveckling fått ett nytt mål, dels att syftena med vissa selektiva regionala företagsstöd omformulerats i denna riktning. Dessutom meddelar regeringen i budgetpropositionen sin avsikt att se över målen för verksamhetsgrenarna i regleringsbreven. Med det anförda föreslår utskottet att lägger redogörelsen till handlingarna och att motionsyrkandena avslås. Utskottets förslag i korthet bör anvisa anslagen och godkänna bemyndigandena inom utgiftsområde 19 som regeringen föreslagit i budgetpropositionen och avslå mot detta stående motionsyrkanden. bör också avslå motionsyrkanden om bemyndigandesystemet. Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). bör även avslå ett motionsyrkande om de regionala företagsstöden. Jämför reservationerna 4 (m, fp) och 5 (kd, c). bör därtill avslå motionsyrkanden om transportbidraget. Jämför reservation 6 (fp, c). Vidare bör avslå motionsyrkanden om . Jämför reservationerna 7 (m, fp), 8 (kd) och 9 (c). Slutligen bör avslå en motion om kostnader för omlokalisering av myndigheter. Jämför reservation 10 (m, fp, kd). Utgångspunkten för detta betänkande är att ramen för utgiftsområde 19 Regional utveckling är fastställd för . fattade beslut om fördelning av utgifter på utgiftsområden för och ställde sig då bakom den ram för utgiftsområde 19 som angivits i budgetpropositionen. Under utgiftsområdet tas sex anslag upp. Regeringens förslag fördelat på anslag redovisas i bilaga 2 tillsammans med oppositionspartiernas förslag. Regeringens förslag till utgiftsram för uppgår till ca . och har inte lagt fram några budgetförslag som avviker från vad regeringen föreslagit. Moderata samlingspartiet, liberalerna och föreslår en lägre ram än regeringen, med 813, 1 013 respektive . föreslår en utökad ram med . En närmare redogörelse för de olika anslagen följer under respektive anslagsrubrik. Enligt regeringens förslag kompletteras anslagen Allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1) och Europeiska regionala utvecklingsfonden (33:5) med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser som leder till utgifter . Det budgetmässiga utfallet uppgick till , vilket översteg anslagna medel med . I utfallet inkluderas även utgifter under äldreanslagen Särskilda regionala utvecklingsprogram till vissa kommuner (33:7) och Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till vissa kommuner (33:9) på sammanlagt . Vid utgången av uppgick anslagssparandet under utgiftsområdet till . Anslagna medel för uppgår till , medan utgiftsprognosen är på . De prognostiserade utgifterna understiger således anslagna medel med . Prognosen inkluderar från äldreanslagen. De beräknade anslagen uppgår till ca 2,6 respektive ca . Minskningen förklaras bl.a. av att anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden (33:5) beräknas minska eftersom programperioden avslutas. pågår förhandlingar om . I det följande redovisas regeringens förslag till olika anslag inom utgiftsområdet för och motsvarande förslag i aktuella motioner. Allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1) Anslaget disponeras av länsstyrelserna, Verket för näringslivsutveckling () och regeringen. disponerar även medel för beslut som fattas av regionala självstyrelseorgan och samverkansorgan. Anslaget föreslås för uppgå till 1 . Till anslaget finns ett bemyndigande. har i budgetpropositionen för bemyndigat regeringen att låta staten göra ekonomiska åtaganden i samband med regionalpolitiska åtgärder som innebär utgifter om högst (bet. 2004/05:NU2). Regeringen föreslår nu att bemyndigar regeringen att göra ekonomiska åtaganden som innebär utgifter på högst . Regeringen föreslår att medel från detta anslag anvisas till följande ändamål: - regionalt investeringsstöd, - regionalt bidrag till företagsutveckling, - ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B, - stöd till kommersiell service, - regional och central projektverksamhet, - viss administration, uppföljning och utvärdering av de regionala företagsstöden m.m., - äldre regionalpolitiska åtgärder, - retroaktiva nedsatta socialavgifter, - viss central utvecklingsverksamhet m.m. I budgetpropositionen för infördes ett nytt ändamål för anslaget, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B. kan erbjuda lån med större risktagande i stödområde B, och i den omfattning som kreditförluster i det avseendet ökar får ersättning lämnas från anslaget om maximalt . Norrlandsfonden kan också erbjuda marknadskompletterande risklån i stödområde B. Norrlandsfonden bör därför också kunna få ersättning för kreditförluster från anslaget om maximalt . Som tidigare nämnts har regeringen omformat de regionala företagsstöden fr.o.m. . Det regionala utvecklingsbidragethar ändrat namn till regionalt investeringsstöd. Inom stödområde B kan stöd efter detta datum enbart lämnas till lokaler för uthyrning samt, om det finns särskilda skäl, till andra typer av investeringar som bedöms vara av strategisk betydelse eller som annars bedöms ha särskild betydelse för den regionala utvecklingen och då upplåning via den reguljära kapitalmarknaden inte bedöms kunna täcka kapitalbehovet. Förutom vissa ändringar av formell och administrativ art berördes stödområde A inte av dessa ändringar. Landsbygdsstödet har bytt namn till regionalt bidrag till företagsutveckling. De i landsbygdsstödet ingående stöden landsbygdslån samt bidrag till anställda i hemarbete är avskaffade. Bidrag kan fortfarande lämnas för mjuka och hårda investeringar, men stödformen är nu mer fokuserad på samverkan mellan företag och företagsutveckling. Stödformen är också anpassad för att kunna förenkla och motivera enskilda företags deltagande i regionala tillväxtprogram och EG:s strukturfondsprogram. Genom ändringarna kan sysselsättningsbidrag nu enbart lämnas vid nyetableringar - förutom i stödområde A där sysselsättningsbidrag även kan lämnas till andra typer av sysselsättningsökningar, om dessa bedöms vara av strategisk betydelse eller annars bedöms ha särskild betydelse för den regionala utvecklingen. Småföretagsstödet upphörde vid utgången av . Beslut om stöd får endast fattas avseende ansökningar som inkommit till eller det regionala självstyrelseorganet före . Medlen för regional projektverksamhet avser även projektmedel som medfinansierar EG:s strukturfondsprogram. Det bör enligt regeringen även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid fördelningen av medel mellan länen bör bl.a. behov av medfinansiering av , stödområdestillhörighet samt särskilda omställningsproblem utgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln, med särskilt beaktande av medfinansieringsbehovet för åtgärder inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen. avsätts från anslaget för att finansiera verksamhet som bedrivs av lokala och regionala resurscenter för kvinnor, varav avsätts till att användas för deras basverksamhet. Regeringen föreslår en ökad satsning på regionala resurscenter för kvinnor med ytterligare . Vid beräkningen av förslaget har anslaget utökats med detta belopp. Av anslaget avses vidare , med utbetalningar fördelade , användas för bidrag till AB för miljöinvesteringar. Anslaget minskas med ca till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Anslaget minskas även med genom att dessa medel förs över till anslaget Transportbidrag (33:3). I kommittémotion 2005/06:N472 (m) föreslås att bemyndigar regeringen att göra ekonomiska åtaganden som innebär utgifter på . Motionärerna yrkar således avslag på det av regeringen begärda bemyndigandet på för . I samma motion föreslås att anslaget i jämförelse med regeringens förslag minskas med . Besparingarna bör främst göras inom områden som fungerar som rena driftsstöd utan att skapa förutsättningar för långsiktig regional tillväxt. Selektiva stöd bör avvecklas , anförs det i kommittémotion 2005/06:N437 (fp). Anslaget till allmänna regionalpolitiska åtgärder minskas därför med . I kommittémotion 2005/06:N479 (kd) föreslås en minskning av anslaget med . Av dessa skall flyttas till utgiftsområde 24 för turistfrämjande åtgärder. Anslaget bör höjas med i jämförelse med regeringens förslag, föreslås det i kommittémotion 2005/06:N475 (c). Det ökade anslaget skall användas till lokalt och regionalt utvecklingsarbete. I motion 2005/06:N304 (fp) anförs att bemyndigandesystemet inte fungerar för företagsstöd i form av investeringsstöd eller delfinansiering av projekt. Att det tänkta sambandet mellan bemyndigandenivå och anslag har brutits och möjligheterna till anslagssparande inte längre finns gör att situationen är otillfredsställande. Den kan innebära att ett företag som beviljats stöd för att genomföra en investering, i slutändan inte kan få det beslutade beloppet eftersom myndigheten inte har medel inom sitt anslag som möjliggör utbetalning. Konsekvensen av det nuvarande systemet är att myndigheter, av rädsla för att inte ha medel för att klara utbetalningar till följd av tidigare beslut, blir mer restriktiva i att bevilja stöd till företagen. Motionärerna anser att ett bättre sätt vore att ta bort bemyndigandet i den här typen av fall och i stället besluta om en fast ram för myndighetens beslutsnivå, och därefter låta myndigheten disponera anslagsöverskottet i form av en reservation för att klara framtida utbetalningar, eller att regeringen säkerställer att myndigheten har möjlighet att infria sina förpliktelser. Bemyndigandesystemet är välmotiverat enligt vad som sägs i motion 2005/06:N344 (c, m, fp, kd). Men när det gäller det nu aktuella anslaget (33:1) inom utgiftsområde 19 har systemet fungerat mindre bra. Ett betydande osäkerhetsmoment har förts in eftersom det tänkta sambandet mellan bemyndigandenivå och anslag har spräckts och då i systemet initialt avsedda möjligheter till anslagssparande inte längre föreligger. Ett projekt pågår normalt , och vanligen sker rekvisition av pengar sent i projektet, och ofta är det inte möjligt att i varje enskilt ärende veta när pengar kommer att rekvireras. Anslagssparandet får högst uppgå till , vilket kan medföra att myndigheten saknar medel att infria de åtaganden som gjorts i enlighet med bemyndigandesystemet. Den beskrivna situationen är otillfredsställande, enligt motionärerna, och kan innebära att ett företag som beviljats stöd för att genomföra en investering, i slutändan inte kan få det beslutade beloppet eftersom myndigheten inte har medel inom sitt anslag som möjliggör utbetalning. I motionen argumenteras för att bemyndigandesystemet i den här typen av fall ersätts med en fast ram för myndighetens beslutsnivå, och därefter får myndigheten disponera anslagsöverskottet i form av en reservation för att klara framtida utbetalningar. En annan möjlighet är att regeringen i samband med indragningen av ett anslagssparande säkerställer att myndigheten har möjlighet att infria sina förpliktelser. I motion 2005/06:N347 (v) föreslås att högst av statligt stöd får tillfalla det ena könet. När denna kvot är uppfylld måste resterande medel gå till det underrepresenterade könet. Detta förslag skall enligt motionärerna vara uppfyllt . Om en mer jämn fördelning av stöden inte uppnås inom utsatt tid skall pengar föras över från områden där målen inte nås till andra regioner där målen uppfylls. I motion 2005/06:N475 (c) redovisas att vill att besluten gällande företagsstöden sysselsättningsbidrag och regionalt investeringsstöd, som har centraliserats till , skall återföras till länen och regionerna. Fördelningen av medel under anslaget I motion 2005/06:N232 (c, m, fp, kd) argumenteras emot den rådande ordningen att regeringen beslutar om fördelning av ekonomiska resurser för de samverkansorgan som övertagit ansvaret för den regionala utvecklingspolitiken. tilldelades vissa samverkansorgan av anslaget, medan länsstyrelserna tilldelades . Motionärerna menar att det är av avgörande betydelse för effekterna av insatserna att resurserna för genomförandet följer med ett överflyttat regionalt utvecklingsansvar. Även resurserna för tjänster inom länsstyrelsernas förvaltningsanslag avsedda för detta arbete måste helt och utan ytterligare fördröjning överföras till kommunala samverkansorgan där sådana finns. Motionärerna bakom motion 2005/06:N254 (c) föreslår att dispositionsrätten för den del av anslaget som disponeras av men beslutas av självstyrelse- och samverkansorganen direkt övergår till dessa. Motionärerna motsätter sig också fördelningen av resurser mellan länsstyrelserna och samverkans- och självstyrelseorgan. Motionärerna menar att det inte finns någon saklig motivering till denna fördelning, utan samtliga samverkans- och självstyrelseorgan borde ha den fulla dispositionsrätten över hela anslaget. På det sättet minskas centralstyrningen, och de regionalpolitiska utvecklingsfrågorna läggs direkt under länsinvånarnas fulla demokratiska insyn, ansvar och kontroll. I motion 2005/06:N241 (c) riktas kritik mot tidigare gjorda minskningar av medel för företagsstöd till . Sådana neddragningar får till följd att många företag nu tvingas avvakta därför att utlovat stöd inte kan betalas ut. Det är därför enligt motionären viktigt att tydligt tar ställning mot plötsliga indragningar av medel som anvisats för olika angelägna ändamål. I motion 2005/06:N292 (fp) föreslås att län beviljas en, i förhållande till tidigare fördelning, större andel av det nu aktuella anlaget till allmänna regionalpolitiska åtgärder. i län arbetar, anförs det, mycket offensivt för en regional utveckling i län. Flera positiva utvecklingsprojekt har startats och gett resultat. Det är viktigt att den utvecklingen kan fortsätta. Bidragens roll för föreningar Av motion 2005/06:Kr382 (mp, -) framgår att anser att det finns skäl att se över bidragens roll för föreningarnas förutsättningar att bedriva sin verksamhet samt de lagar som påverkar ideella föreningar.I motionen nämns särskilt som är en ideell förening med 52 organisationer och folkrörelser som medlemmar. Rådets budget förstärktes med , påpekas det i motionen. Bemyndigandet är årligt och avser det högsta belopp som utestående förpliktelser för ett visst ändamål får uppgå till, oavsett när åtagandet gjordes. behövs således ett nytt bemyndigande, beräknat så att det rymmer även åtaganden som beslutats och ännu inte infriats. Så länge en förpliktelse är utestående och medför ett framtida anslagsbehov skall den rymmas inom det erhållna bemyndigandet. Utrymmet för nya åtaganden är alltså förutom av bemyndigandet beroende av utestående förpliktelser vid årets början samt av infriade förpliktelser . Det sistnämnda skall även rymmas inom anslaget. Det här aktuella bemyndigandet innebär att bl.a. (t.ex. i ) kan ta långsiktiga beslut med utbetalningar åren efter det aktuella budgetåret. För att möjliggöra en långsiktig planering anger regeringen i regleringsbrevet hur mycket som maximalt kan betalas ut framåt. Detta ger förutsättningar och planeringsramar för hur verksamheten skall bedrivas. Enligt anslagsförordningen (1996:1189) skall en prövning av innevarande års anslagssparande göras . I enlighet med det som anges i budgetpropositionen för har regeringen vidtagit generella åtgärder för att inte utgiftstaket skall överskridas. Åtgärderna innebär bl.a. att myndigheter som huvudregel inte får utnyttja vare sig anslagskrediter eller anslagssparanden . Fördelningen av anslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder kan kommunala samverkansorgan bildas på länsnivå för regional utveckling. Samverkansorganet har, enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen, en särskild uppgift att svara för regionala utvecklingsfrågor. Enligt förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete skall samverkansorganet i län där sådana finns samordna det regionala utvecklingsarbetet. I , , , , , och har samverkansorgan övertagit processansvaret för det regionala utvecklingsarbetet. Det är en fråga för regeringen att besluta om fördelningen av medel under anslaget. Den långsiktiga ansvarsfördelningen för regional utveckling mellan olika statliga och kommunala aktörer på regional nivå behandlas som tidigare nämnts inom ramen för arbete. Det kan nämnas att har regeringen ökat medelstilldelningen från anslaget 33:1 till län med sammanlagt . ökade t.ex. länets anslag med . Samverkansorganet disponerar av det totala anslaget till länet. En utgångspunkt för den ovan redovisade förändringen av företagsstöden som regeringen beslutat om har varit att det i ett längre perspektiv är angeläget att reducera användningen av olika bidrag till företag. När behov av marknadskompletterande finansieringsinsatser föreligger bör enligt regeringens mening främst former som innebär återbetalning av kapitalet användas. Regeringen bedömer att förändringarna av de regionala företagsstöden möjliggör en ökad användning av medel för regional projektverksamhet. Projektmedlen, liksom det nya stödet Regionalt bidrag för företagsutveckling, är en viktig resurs för länsstyrelsernas, regionala självstyrelseorganens och samverkansorganens möjligheter att genomföra och finansiera de regionala tillväxtprogrammen. Förändringarna innebär även förbättrade förutsättningar för länsstyrelsernas arbete med sektorssamordning på regional nivå. De efter förändringarna mer begränsade utbetalningarna av det regionala investeringsbidraget och sysselsättningsbidraget beslutas på central nivå. Företagsstöd lämnas i allmänhet till juridiska personer. För regionalt investeringsstöd och sysselsättningsbidrag finns dock ett kvoteringsvillkor kopplat till arbetstillfällen. För att ett företag skall kunna beviljas något av dessa stöd gäller att av det antal arbetstillfällen som tillkommer till följd av stöden skall förbehållas vartdera könet. Villkoret skall uppfyllas i varje enskilt fall, och för att ett undantag skall kunna ges måste länsarbetsnämnden höras. För regionalt bidrag till företagsutveckling (tidigare landsbygdsstöd) finns inget villkor, men stödet följs upp på samma sätt som regionalt investeringsstöd och sysselsättningsbidrag. I förordningen om regionalt investeringsstöd finns en regel om att alla företag som beviljas bidrag skall uppfylla kraven på aktiva åtgärder enligt 3-13 §§ jämställdhetslagen (1991:433). Bidragens roll för föreningar Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2005:117) om den statliga folkrörelsepolitiken . Utredaren (kanslichef ) skall lämna förslag om den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning. Hon skall också föreslå lämpliga åtgärder som rör bidrag och annan finansiering av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet. Utredningen har även i uppgift att komma med förslag om hur statistikförsörjningen inom området kan stärkas och utvecklas samt föreslå hur forskningen om folkrörelserna och det övriga föreningslivet kan utvecklas. Uppdraget skall redovisas . har av regeringen beviljats ekonomiskt stöd med samt med . har rådet beviljats . Landsbygdslån (33:2) Anslaget disponeras av och inrymmer även utbetalningar av tidigare beviljade regionala utvecklingslån. Anslaget föreslås för uppgå till ca . Utgiftsprognosen för uppgår till ca . Anslagsbehovet kommer därmed successivt att minska. Anslaget minskas även med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. En minskning av anslaget med i jämförelse med regeringens förslag föreslås i kommittémotion 2005/06:N479 (kd). Motionärerna menar att stödformen kan avskaffas i en snabbare takt än den regeringen förordar. Transportbidrag (33:3) Anslaget disponeras av för bidrag enligt förordningen (2000:281) om regionalt transportbidrag. föreslås ett anslag om . Utgiftsprognosen för uppgår till ca . Utbetalningarna av transportbidrag väntas öka till följd av att transportvolymerna ökar samt att fler företag är berättigade till transportbidrag. Därför föreslås en förstärkning med genom att medel flyttas från anslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1).Anslaget minskas med ca till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. I motion 2004/05:N383 (fp) föreslår motionärerna att det skall utredas om de företag som är beroende av många persontransporter med flyg för sina anställda skall kunna få ett stöd i likhet med det stöd som utgår för transport av gods. Transportstödet bör utredas helt förutsättningslöst mot bakgrund av att företagsvärlden förändrats och företagsstrukturen inte ser likadan ut nu som när bidraget infördes , anförs det i motion 2005/06:N252 (v). I dagens samhälle finns det, enligt motionärerna, många företag som inte arbetar med tillverkning av olika slag, utan tjänster och konsultuppdrag är en stor del av företagsverksamheten. Att få en jämnare könsfördelning av bidraget är viktigt för framtiden, och kvinnor startar i större utsträckning företag utanför tillverkningsindustrin, menar motionärerna. I motion 2005/06:MJ449 (mp) redovisas att den regionalpolitiska utredningen (SOU 2000:87) kom fram till att flera stöd snarare hämmar än främjar en utveckling mot ett modernt och bärkraftigt näringsliv. Exempelvis nämns att transportstödet gynnar den traditionella träindustrin som bygger på sysselsättningsextensiv exploatering. anser att direkta stimulanser för sysselsättning är bättre. Transportstödet bör därför, enligt motionärerna, omföras till stimulans för företag med hög förädlingsgrad. Detta kan exempelvis ske genom nedsatta socialavgifter. En översyn av de regionala företagsstöden skall göras i samband med att för regionalstöd träder i kraft.