bet · GS01UBU14 · 2005-06-02 00:00:00 — En studerandesom har kort tidigare utbildning kan få studiemedel än densom har längre utbildning (3 kap. 8 § studiestödslagen) och har även störremöjligheter att få bidrag med den högre bidragsnivån (3 kap. 13 §).PropositionenRegeringen föreslår att vid bedömningen av det högsta antal veckor som gerrätt till studiemedel på grundskole- och gymnasienivå skall såväl tidigaresvensk som utländsk utbildning beaktas. Bestämmelser med denna innebördskall enligt regeringens förslag införas i 3 kap. 8 § andra och tredje styckenastudiestödslagen (1999:1395). Även vid bedömning av rätt till studiemedletshögre bidragsnivå bör detta vara fallet. Regeringen anser vidare att förslagetatt föra in utländsk utbildning i regelverket endast innebär ett förtydligandeoch inte någon ändring i sak. Motsvarande värdering av tidigare utländskutbildning bör enligt regeringen göras även vid bedömning av rätt till rekryte-ringsbidrag till vuxenstuderande, något som dock inte kräver någon författ-ningsändring.MotionenModeraterna avvisar i motion 2004/05:Ub13 yrkande 1 regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringens förslag om ändring i 3 kap.8 § andra och tredje styckena studiestödslagen och avslår motionsyrkandet.Utskottet anser att det är rimligt att all tidigare relevant utbildning ingår iunderlaget då antalet veckor med rätt till studiemedel beräknas.Återbetalning av studielånUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag till ändring i studiestödsla-gen som rör utökade möjligheter att få en ny återbetalningstid fast-ställd. bör vidare avslå motionsyrkanden som rör andraändringar av beräkningarna av återbetalningskraven med hänvis-ning till planerade förändringar.Jämför reservationerna 14 (kd) och 15 (c).Gällande bestämmelserEftersom studiestödssystemet har ändrats vid ett antal tillfällen används förnärvarande tre olika återbetalningssystem parallellt för studielån tagna före1989, studielån tagna mellan och respek-tive studielån tagna efter . I det nyaste återbetalningssystemeär återbetalningen enligt studiestödslagen (1999:1395) kopplad till lånetsstorlek. I de äldre återbetalningssystemen gäller olika bestämmelser enligt denäldre studiestödslagen (1973:349). Återbetalningen i det näst äldsta systemetsker med ett belopp som är av den sammanlagda inkomstenenligt den senaste taxeringen, och i det äldsta systemet är återbetalningenknuten till lånets storlek. Låntagare i de olika systemen kan enligt särskildatrygghetsregler få det årliga beloppet som skall betalas nedsatt. Återbetal-ningstiden i den nya studiestödslagen skall vara eller det lägre antal årsom återstår till utgången av det år låntagaren fyller 60 år.Om en låntagare under har beviljats nedsättning av årsbeloppetpå grund av att låntagaren har låg inkomst eller inte taxeras för sin huvudsak-liga inkomst i får en ny återbetalningstid bestämmas. Årsbeloppet kanockså sättas ned om- låntagaren tar emot studiehjälp, studiemedel eller utbildningsbidragför doktorander,-- låntagaren fullgör totalförsvarsplikt eller utbildning till reserv-elleryrkesofficer eller-- det i något annat fall finns synnerliga skäl.-Vid dessa nedsättningsgrunder kan dock inte ny återbetalningstid bestämmas(4 kap. 6 och 13 §§).PropositionenRegeringen anser att regelverket skall ändras och bli mer enhetligt så attlåntagare som under fått nedsättning på grund av synnerliga skälskall kunna få en ny återbetalningstid beslutad. Samma förhållande kommerdå att gälla som för låntagare som får nedsättning mot prövning av inkomsteneller den som får nya studielån beviljade . Bestäm-melser av denna innebörd skall enligt regeringens förslag införas i 4 kap. 6 §studiestödslagen (1999:1395).Regeringen redogör också för att CSN:s uppföljning av studie-stödsreform bl.a. visar att en studerande som tar nya lån efter att han eller hpåbörjat återbetalningen av tidigare tagna studielån kan få stora förändringarav årsbeloppet. Detta kan i vissa fall medföra en besvärlig återbetalningssituation för den enskilde. CSN kan inte på eget initiativ ändra återbetalningstidenRegeringen meddelar att man avser att se över frågan om hur återbetalnings-tiden i sådana fall kan justeras på ett enkelt sätt.MotionernaKristdemokraterna anser i motion 2004/05:Ub14 yrkande 6 att regeringensnarast bör vidta åtgärder för att underlätta för studerande att få ny återbetaningstid i de fall de får orealistiska återbetalningskrav. Denna situation upp-står om en studerande varvar arbete och lånefinansierade studier sedan detnya studiemedelssystemet infördes.Centerpartiet pekar i motion 2004/05:Ub276 yrkande 11 på att många stu-denter har problem med att man har lån i flera studiemedelssystem och attåterbetalningstakten därmed blir hög. Motionärerna föreslår att regeringen börlåta utreda effekterna av detta och föreslå lämpliga åtgärder för de personersom har studielån i flera system. Motsvarande yrkande finns i motion2004/05:Ub324 (c) yrkande 1.I motion 2004/05:Ub299 (s) menar motionärerna att om det finns delar idet nya studiemedelssystemet som skapar svårigheter för studenter och derasförmåga att betala tillbaka sina studiemedel bör detta ses över av regeringen.Utskottets ställningstagandeRiksdagen bör anta regeringens förslag till ändring av 4 kap. 6 § studie-stödslagen samt avslå motionsyrkandena. Utskottet delar regeringens bedöm-ning när det gäller behovet av att utvidga möjligheten för CSN att fastställa eny återbetalningstid.I CSN:s uppföljning av det nya studiemedelssystemetfrån menade myndigheten att det var för tidigt attdra några slutsatser om hur reglerna om återbetalningskulle falla ut. Myndigheten noterade dock att det iförsta hand var samordningen av återbetalning i deolika studiemedelssystemen som vållade problem. Närdet gäller motionerna om möjligheten att fastställa nyåterbetalningstid då en person med lån i det gamlasystemet åter tar lån men då i det nya systemet,hänvisar utskottet dels till den här föreslagnaändringen i studiestödslagen, dels till regeringensavsikt att återkomma med ytterligare förändringar.Motionsyrkandena är därmed tillgodosedda.Förslag om ändringar i övrigt i studiestödslagen m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag till ändringar i studie-stödslagen och lagen om rekryteringsbidrag för vuxenstuderandeäven i de delar som inte har behandlats i det föregående.PropositionenRegeringen föreslår att studiestödslagens regler skall ändras så att för att fåstudiemedel för studier utomlands skall den studerande ha varit bosatt i Sve-rige i en sammanhängande period - utom i vissa undantagsfall - om minst tvåår (3 kap. 23 §). Vidare föreslås att studiemedelinte får lämnas för den tid den studerande beviljats studiestöd eller motsva-rande studiefinansiering från ett annat land (3 kap. 25 §). Regeringen föreslårvidare att ändringar skall göras i forumreglerna vad gäller överklagande avbeslut om återbetalning (6 kap. 10 § och punkt 13 i ikraftträdande- och över-gångsbestämmelserna). En rad ändringsförslag rör anpassning till EG-rättenav äldre bestämmelser i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna: fast-ställelse av årsbelopp för utomlands bosatta (punkt 14); hur det årliga belop-pet för utomlands bosatta bör sättas ned (punkt 15); efterkontroll av inkomstför låntagare med lån tagna mellan och (punkt 16). Regeringens förslag föranleder också några ytterligare mindreändringar och justeringar i studiestödslagen.Vad gäller ändringarna i studiestödslagen föreslås dessa träda i kraft den 1juli 2006 i fråga om förstärkt studiestöd för äldre och i övrigt den 1 januari2006. Ändringarna i lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande före-slås träda i kraft i fråga om ändrad åldersgräns för bidrageoch i övrigt . Äldre bestämmelser föreslås fortfarande gälla förrekryteringsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. Även andra regler förikraftträdande anges i regeringens förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i studiestödslagen och i lagen om rekryteringsbidrag för vuxenstuderande i dedelar de inte omfattas av utskottets förslag i tidigare avsnitt.Vissa frågor om studiemedlets storlekUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörande studiemedlets ochfribeloppets storlek med hänvisning till tidigare ställningstaganden.Jämför reservationerna 16 (fp), 17 (kd) och 18 (m, fp, kd).MotionernaFolkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub12 yrkande 1 att totalbeloppet föralla studerande med studiemedel höjs med och att en upp-räkning därefter sker i förhållande till prisutvecklingen. I motion2004/05:Ub14 yrkande 11 hävdar att studenternas köp-kraft har minskat jämfört med konsumentprisindex . Motionärerna föreslår att nivåerna i studiemedlet långsiktigtkorrigeras för denna förlust.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub14 yrkande 12 att fribe-loppet skall tas bort. Det skall således enligt motionärerna vara fritt för studenter att komplettera studiemedlet med eget arbete utan att bidragsdelenpåverkas, något som leder till att lånedelen kan hållas nere.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandena.I samband med att budgetpropositionen behandlades (bet.2004/05:UbU2) tog utskottet ställning till studiemedlets storlek och avstyrk-te då också motionsyrkanden om andra belopp. Utskottet har ingen annanuppfattning . Eventuella framtida höjningar av beloppet måste enligt ut-skottets uppfattning beslutas i den ordinarie budgetprocessen och då vägasmot andra prioriteringar.Angående yrkandet om borttagande av fribeloppet anser utskottet, liksomvid tidigare behandling (senast i bet. 2004/05:UbU2) att det redan finns godamöjligheter för studenter att begränsa sin skuldsättning om de har arbetsin-komster vid sidan om. Enligt 3 kap. 17 § studiestödslagen kan en studerandetjäna utan att studiemedlet minskas. Om inkomst-prövningen skulle avskaffas utan några andra förändringar av studiemedelssy-stemet skulle även personer med mycket höga inkomster få rätt till bidragsde-len, något som skulle kunna leda till stora kostnadsökningar för staten. Dettavore enligt utskottets mening inte förenligt med kraven på hushållning medoffentliga medel.Vissa frågor om villkoren för studiemedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om förändring av bestäm-melserna för studiemedel i samband med barnafödande och föräld-raskap, elitidrottssatsningar, engagemang i studentkårsarbete ochmilitärtjänstgöring samt om karenstid vid sjukdom. Yrkandena böravslås med hänvisning till gällande regelverk och tidigare ställ-ningstaganden.Jämför reservationerna 19 (kd) och 20 (kd) samt särskilt yttrande 1(2 m, 1 fp).MotionernaTvå yrkanden rör frågor som uppstår i samband med barnafödande ochföräldraskap. föreslår i motion 2004/05:Ub14 yrkande 9att villkoren för att bli förälder måste ses över. Motionärerna pekar på reglerna om vård av sjukt barn och uttag av de s.k. pappadagarna.I motion 2004/05:Sf286 (kd) yrkande 3 hävdas att studiemedelssystemetmåste ändras så att det inte automatiskt straffar den som presterar mindre pågrund av barnafödande.I motion 2004/05:Kr269 yrkande 8 föreslår att speciella vill-kor skall gälla för elitidrottsmän så att de kan kombinera högskolestudiermed elitidrott. Motionärerna anser att elitidrottsmän bör kunna ges dispens fören mer långsam studietakt och ändå erhålla studiemedel liksom att studieme-del också bör kunna utgå än 12 terminer. Dessa studerandebör också kunna byta studieort för att på ett optimalt sätt kunna kombineraidrottsutövande med en god utbildning. Undantag begärs också i motion2004/05:Ub237 (m) för studenter som gör värnplikt eller är nations- ochkåraktiva under sin studietid. Motionärerna anser att det är fel och orimligt aden som gör sin värnplikt hamnar i ett sämre läge då det gäller återbetalningav studielån genom att den som inkallas till militärtjänstgöring under pågåen-de studier förbrukar sin betalningsfria termin. Samma förhållande gäller enligtmotionärerna för de studenter som tar arvoderade uppdrag i kårer och natio-ner. I motion 2004/05:N403 (m, fp, kd, c) yrkande 25 föreslås att svenskastudenter skall kunna få stöd för att resa över om de växlar mellan ettsvenskt och ett dansk universitet.Kristdemokraterna föreslår i motionerna 2004/05:Ub14 yrkande 8 och2004/05:Ub441 yrkande 4 att karenstiden för studenter bör sänkas. Den 30dagar långa karenstiden gör enligt motionärerna att det blir mycket kostsamtför en student att vara sjuk.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandena.När det gäller yrkandena som rör villkor för studenter som föder barnoch studenter med barn anför utskottet följande. Studiemedel utgår i principinte under studieuppehåll. Studenter som får barn är oftaberättigade endast till föräldrapenning på grundnivån. Den som fortsätterstudierna direkt efter att ha fött barn (och alltså inte gör studieuppehåll) eldrabbas av hälsoproblem under graviditeten, kan åberopa dessa förhållandenvid eventuell ansökan om fortsatta studiemedel. Vid bedömning av om enstudent skall få fortsatta studiemedel med hänsyn till uppnådda studieresultattar man hänsyn till förhållanden av personlig natur som kan antas ha inverkatpå studieresultaten (3 kap. 7 § andra stycket studiestödslagen). Som sådantförhållande räknas enligt CSN:s föreskrifter bl.a. egen sjukdom, vård av sjuktbarn och barnpassningssvårigheter (4 kap. 2 § CSNFS 2001:1). I betänkandetStuderande och trygghetssystemen (SOU 2003:130) skriver utredaren att etteffektivt sätt att gynna barnafödande bland personer som studerar vore attförbättra nivåerna i föräldrapenningen. Ärendet bereds inom Regeringskansli-et. Med hänvisning till gällande regler och i avvaktan på beredningen av ovannämnda betänkande menar utskottet att yrkandena skall avslås. Utskottet villockså i sammanhanget peka på förslaget om tilläggsbidrag som behandlas idetta betänkande och som kommer att förbättra villkoren för studenter somfår barn under studietiden.När det gäller övriga yrkanden om speciella villkor för vissa studenteranför utskottet följande. Frågan om studiemedelsvillkor m.m. för elitidrottarebehandlades senast i betänkandet Studiestöd (bet. 2003/04:UbU5). Liksom dåanser utskottet att idrottsutövning inte bör föranleda större skuldsättning förstudenten är normalt, vilket skulle bli konsekvensen om motionärernas förslaggenomförs. Ytterligare en invändning mot motionärernas förslag är att id-rottsutövning på elitnivå enligt utskottets mening inte bör finansieras genomstudiemedelssystemet. I fråga om ortsföreträde konstaterar utskottet att har funnit att sådant inte är förenligt med gällande bestämmelserom antagning till grundläggande högskoleutbildning. Förändringar i tillträ-desbestämmelserna till högskolan bereds inom Regeringskans-liet. När det gäller yrkandet om nations- och kåraktiva studenter behandladesett liknande yrkande i betänkande 2003/04:UbU5. Utskottet hänvisade då tillatt en låntagare i studiemedelssystemet inte får någon ny återbetalningsfri tidom han eller hon redan har blivit återbetalningsskyldig på lånen (4 kap. 3 §studiestödslagen). Däremot kan studenten ansöka om att få årsbeloppet somskall återbetalas nedsatt på grund av studier. Nedsättningen kan beviljas sålänge låntagaren får studiemedel. Det som motionären föreslår skulle innebäraen särbehandling av nations- och kåraktiva i jämförelse med vad som gällerför studenter som gör studieuppehåll av andra skäl. Utskottet anser, liksomvid tidigare behandling, att det inte skulle bidra till ett rättvist studiestödstem. När det gäller den som inkallas till militärtjänstgöring finns också möj-lighet till nedsättning av årsbeloppet för den som fullgör en längre grundut-bildning än enligt lagen om totalförsvarsplikt. I sammanhanget villutskottet också peka på de möjligheter att skjuta upp grund- eller repetitions-utbildning på grund av studier som finns i 5 kap. 8 § lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt.När det gäller yrkandet om resebidrag för resor över hänvisar ut-skottet till möjligheten att erhålla merkostnadslån (3 kap. 15 § studiestödsla-gen). Reglerna innebär bl.a. att det är möjligt att låna till kostnader för enoch-retur-resa från till studielandet per kalenderhalvår eller till resett annat nordiskt land (8 kap. 11 och 12 §§ CSNFS 2001:1). Utskottet anserinte att det finns anledning att behandla resor över på annat sätt änandra resor som studenter gör i samband med studierna.Den som studerar med studiemedel har ett särskilt försäkringsskydd. Detinnebär att den studerande får behålla studiemedlen under sjukdom trots atthan eller hon då inte studerar. Den tid som en studerande har rätt till studie-medel under sjukdom räknas inte in i det totala antalet veckor som han ellerhon haft studiemedel och inte heller i kommande prövningar av studieresultat.Karenstiden för studenter vid sjukdom innebär att lånedelen av studiemedletkan skrivas av vid sjukfall som varar (4 kap. 23 § studie-stödslagen och 4 kap. 9-12 §§ studiestödsförordningen). Utskottet anser attgällande regelverk i stort tillhandahåller tillräcklig ekonomisk trygghet vidsjukdom.Vissa förslag om återbetalning av studiemedelUskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rör införande av exa-mensbonus, bonus vid förtida återbetalning, återbetalning av nor-diska studiemedel samt avskrivning av studiemedel vid bosättning iglesbygd. Yrkandena bör avslås med hänvisning till gällande regel-verk och tidigare ställningstaganden.Jämför reservationerna 21 (fp), 22 (kd) och 23 (c).MotionernaFolkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub378 yrkande 3 att studenter bör få enextra stimulans för att vara flitiga och fullfölja sina studier. En möjlighet äinföra en examensbonus i form av viss nedskrivning av studieskulder. Möj-ligheterna att införa ett sådant system bör utredas.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub469 yrkande 8 att ett bo-nussystem skall införas för dem som återbetalar sin studieskuld.Enligt motionärerna ökar ett sådant bonussystem de förtida återbetalningarnatill staten och minskar avskrivningarna.I två motioner - 2004/05:Ub263 (c) och 2004/05:Ub462 (s) - föreslår mo-tionärerna att en överenskommelse bör utarbetas mellan de nordiska län-derna om att hänsyn skall tas till studielån tagna i annat nordiskt land i sam-band med återbetalning av studielån från det egna landet. Man pekar på pro-blemet att studerande i kan tvingas att återbetala studielån i en taktsom är anpassad till två låntagare.Folkpartiet pekar i motion 2004/05:N254 yrkande 15 på problemen medatt få akademiker att flytta till eller bo kvar i glesbygden. Motionärerna föreslår att ett system med avskrivning av studieskulder prövas förde akademiker som flyttar till . Ett liknande yrkande framförsi motion 2004/05:N346 (fp) yrkande 4. I motion 2004/05:Ub238 (kd) föreslårmotionären att regeringen undersöker möjligheterna att starta en försöksverk-samhet med avskrivning av studielån för ungdomar som väljer att bo ochverka i Norr- och Västerbotten.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandena.Folkpartiets förslag om examensbonus har behandlats vid två tidigareriksmöten (bet. 2002/03:UbU7 och 2003/04:UbU5 och UbU15). Utskottetpekade då på ett antal förhållanden som förklarar att ganska många studenterlämnar högskolan utan att ha avlagt examen - förklaringar som inte handlarom bristande flit hos studenterna. Vidare pekade utskottet på att det ocksåspelar stor roll vilken värdering som görs på arbetsmarknaden av att examenär avslutad eller inte. Däremot är förhållandet mellan antalet helårsstudenteroch antalet helårsprestationer ett viktigt mått på effektiviteten i högskoleut-bildningen. Denna kvot har legat på 0,82-0,83 och tenderarinte att förändras. Utskottet anser liksom tidigare att det inte finns anledninatt begära en utredning om examensbonus.Även yrkande om att ge bonus till den som återbeta-lar studielån har behandlats av , senastbetänkande 2003/04:UbU5. Utskottet hänvisar, liksom tidigare, till att reger-ingen redan med nuvarande bestämmelser har möjlighet att föreskriva ompremier till låntagare som betalar tillbaka större belopp än det fastställdaårsbeloppet (4 kap. 20 § studiestödslagen). Enligt utskottets uppfattning ärdetta en riktig ordning, dvs. att det ankommer på regeringen att bedöma omdet skulle vara till fördel för staten med förtida inbetalning.När det gäller frågan om en överenskommelse mellan de nordiska län-derna på så sätt att hänsyn skall tas till studiemedel tagna i ett annat nordisland menar utskottet att det inte vore rättvist om hänsyn skulle tas just tillsådana skulder och inte till andra, t.ex. studieskulder från ett land utanförNorden.Utskottet anser inte heller att studiestödssystemet bör användas som ett re-gionalpolitiskt instrument eftersom detta kan leda till att systemet uppfattassom orättvist av låntagarna. Yrkandena om avskrivning av studielån för aka-demiker som bosätter sig i glesbygd, oavsett om det är fråga om försöksverk-samhet eller generellt, bör därför enligt utskottets uppfattning avslås.Vissa förslag om studiehjälpUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rör indragen studie-hjälp, generösare utbetalning av inackorderingstillägg samt föränd-rade utbetalningsregler av studiehjälp. Yrkandena bör avslås medhänvisning till gällande regler, tidigare ställningstaganden och på-gående beredningsarbeteJämför reservationerna 24 (m, fp, kd), 25 (kd) och 26 (kd).MotionernaFolkpartiet anser i motion 2004/05:Ub306 yrkande 9 att närvarokravet måstekunna hävdas i en frivillig skolform som gymnasieskolan och föreslår attstudiebidraget skall kunna dras in för elever som har en längre tids ogiltigfrånvaro. Även elever som kränker andra bör kunna få indraget studiebidrag.Kristdemokraterna anser i motion 2004/05:Ub469 yrkande 3 att studiehjälpenskall tolkas som en uppmuntran till studier med ett motkrav på studiepresta-tion. Enligt motionärerna bör ett system införas där delar av studiehjälpenskall kunna dras in av CSN om uppenbart skolk föreligger. Krist-demokraterna pekar i samma motion, yrkande 4, på att en familjs ekonomikan drabbas hårt av att studiebidraget dras in. Eftersom föräldrarna till enmyndig elev inte har självklar rätt till information om elevens uppförande iskolan menar motionärerna att skolans rätt att informera föräldrar till myndigaelever vid skolk bör skrivas in i skollagen.Kristdemokraterna anser i motion 2004/05:Ub469 yrkande 2 att det är be-kymmersamt att CSN i sin tillståndsgivning vad gäller inackorderingstilläggkraftigt begränsar möjligheten för barn till låg- och medelinkomsttagare attfullt ut tillgodogöra sig friheten att t.ex. välja att gå på en fristående skolDärför menar motionärerna att en översyn av CSN:s praxis bör göras, särskiltvad gäller elever som vill gå på en fristående gymnasieskola utanför hemor-ten. Motsvarande yrkande framförs i motion 2004/05:Ub416 (kd).Två motioner tar upp frågor om utbetalningen av studiehjälp. I motion2004/05:Ub391 (s) menar motionärerna att regeringen skall följa frågan omkonsekvenserna av att studiebidraget inte utgår under årets samtliga månader.Motionären i motion 2004/05:Ub424 (s) pekar på att övergången från barnbi-drag till studiebidrag kan medföra problem. Beroende på när barnet fyller 16år kan ett uppehåll mellan bidragen uppstå, och motionären menaratt förändringar bör göras för att övergången skall bli mer rättvis.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandena.Studiehjälp får lämnas endast för heltidsstudier (2 kap. 5 § studiestödsla-gen). Enligt CSN förutsätter heltidsstudier att eleven kontinuerligt deltar iundervisningen (2 kap. 2 § CSNFS 2001:6). Vid otillåten frånvaro kan såle-des studiehjälpen dras in av CSN. Regler om skolornas rapporteringsskyldig-het finns också i CSN:s föreskrifter.