bet · GS01UBU6 · 2005-03-10 00:00:00 — Med detta synsättkan eleverna själva komponera sin utbildning utifrånegna intressen och bedömningar av kommande behov påarbetsmarknaden. Det gör det möjligt att varierautbildningens längd. Vi tror att det skaparmotivation och frihet att förverkliga det egnalivet. Samtliga specialämnen skall ha nationellakursplaner och kunskapsmål.2. Utvecklingen av gymnasieskolan - fpav () och Axel Darvik (fp).I tidigare behandlade motion omgymnasieskolan har vi presenterat ett antal konkretaförslag till förändringar, vilka avslagits avutskottets majoritet. För liberaler är skolan ett avsamhällets starkaste verktyg för att ge alla jämlikachanser. Jämlikhet nås dock inte genom en likadanutbildning för alla elever. Tvärtom måste skolor fåprofilera sig mer än och utbildningarnaanpassas till att passa olika livsplaner och behovhos eleverna. Den enskilde elevenskunskapsinhämtande skall sättas i centrum. Varjeelev måste mötas på sin egen nivå, utifrån sinaintressen och framtidsplaner och ha möjlighet attutvecklas i sin takt. I en sådan skola skall ingenbehöva känna sig misslyckad. Vi tror att individerär olika och lär sig på olika sätt. En del harfallenhet för vissa teoretiska ämnen, andra ärskickliga praktiker. Skolans uppgift måste vara attge alla elever en bra grund att stå på och utvecklade intressen och färdigheter som eleverna bär medsig.Det behövs åtgärder för att komma till rätta medde stora problemen i gymnasieskolan. En mycket storandel elever, , hoppar av singymnasieutbildning. Över en fjärdedel av dem sombörjar gymnasiet har inte avslutat studierna . av 20-åringarna har inte uppnåttgymnasiekompetens. Det är gymnasieskolans struktursom orsakar de stora problemen i gymnasieskolan. Denhar organiserats ifrån utgångspunkten att allaelever oavsett om de vill bli frisörer eller läkare,skall läsa samma kurser i matematik, naturkunskap,engelska osv. Detta har gjort att ämnena splittras ismå kurser som varken tillfredsställer den blivandeläkarens eller den blivande frisörens behov. Dagensextremt kursutformade gymnasieskola behöverförändras så att eleverna i stället kan välja mellantydliga utbildningspaket - linjer. Linjerna skallbyggas upp av ämnen som läses och somvarierar till omfattning och innehåll, beroende påvilken utbildningslinje eleven valt. För depraktiskt inriktade eleverna skall yrkeslinjer ochlärlingsutbildning erbjudas. Tvåårigagymnasieutbildningar med praktisk inriktningkombinerad med allmänbildning i viktiga ämnen måsteockså finnas för dem som så önskar. Elever somsaknar högskolebehörighet skall ha rätt attkomplettera i vuxenutbildningen.Gymnasieskolan måste bidra till att betona viktenav kunskap i humanistiska ämnen i ett moderntsamhälle. Det behövs en linje som skapar en starkgrund för bred kunskap i humanistiska ämnen somspråk, historia, litteratur och kultur. Atthumanistiska ämnen nedvärderats i gymnasieskolan harfått återverkningar för hur eleverna prioriterat sintid. Antalet elever som läser språk har minskatavsevärt både på det naturvetenskapliga och detsamhällsvetenskapliga programmet.3. Utvecklingen av gymnasieskolan - kdav ().Eftersom behandlade frågan omgymnasieskolans framtid i samband med regeringensproposition /04:140 "Kunskap och kvalitet - elvasteg för utveckling av gymnasieskolan", lade vi intenågon motion om gymnasieskolan . Då frågan nu åter tas upptill behandling vill vi i detta särskilda yttrandenämna några huvuddrag i den kristdemokratiska synenpå gymnasieskolan så som den presenterats i tidigaremotioner.I gymnasieskolan förbereds eleverna inför de sistastegen ut i vuxenlivet. Där läggs grunden för vidarestudier eller yrkesarbete. Gymnasieskolansutbildningar har blivit alltmer homogena.Skillnaderna mellan de olika programmen minskar ochde teoretiska kraven ökar. Det har lett till attmånga elever slås ut och att andra inte lär sig detde skall. lämnar var fjärde gymnasieelevskolan utan fullständiga betyg, och det individuellaprogrammet har blivit skolans största.Gymnasieskolan behöver utvecklas och kvalitetenhöjas så att fler elever når de gemensamma målen ochdärmed får de kunskaper som krävs för personligutveckling, aktivt deltagande i ett demokratisktsamhällsliv, ett utvecklande arbetsliv, vidarestudier och ett lärande under hela livet.Gymnasieskolan måste bättre svara mot de krav somdet moderna samhället ställer på såväl bredakunskaper som hög specialisering. Det måste finnasen mångfald av såväl teoretiska studieförberedandeutbildningar som praktiska yrkesförberedandeutbildningar. Bland annat vill Kristdemokraternainföra en lärlingsutbildning.Den mest centrala uppgiften för gymnasieskolanskall självklart vara att ge eleverna de kunskaperde behöver för livet. En viktig uppgift är att tahänsyn till elevers skilda behov och intressen. Iläroplanen för gymnasieskolan definieras kunskapövergripande såsom fakta, förståelse, förtrogenhetoch färdighet. Denna kunskapssyn behöver utvecklasännu mer i skolans alla ämnen. På så sätt stimuleraselevernas utveckling mer än i en statiskfaktafixerad skola.Gymnasieskolans verksamhet måste styras av tydligamål både när det gäller kunskap och arbetsmiljö, målsom är väl förankrade hos både lärare och elever.Att alla är medvetna om och strävar mot samma mål ärnödvändigt för en framgångsrik skola.Kristdemokratisk skolpolitik har sin grund ikunskap, ansvar och trygghet. Alla delar måstefungera för att vi skall få en kvalitativ skola. Vianser att en tydlig värdegrund är en förutsättningför en framgångsrik skola. Det måste vara självklartatt alla som verkar i skolan, lärare, elever ochannan personal, bemöter varandra med respekt.4. Utvecklingen av gymnasieskolan - cav ().I ett samhälle där kunskaper är den viktigastegrunden för ekonomisk utveckling är lika tillgångtill bra utbildning en avgörande rättvisefråga.Utbildning är den viktigaste och mest långsiktigavägen till social och regional utjämning. ICenterpartiets utbildningspolitik utgår vi i frånatt alla elever kan och vill lära sig. För att gealla elever, i olika skolformer, större chanser atttillgodogöra sig kunskaperna, vill vi individanpassaskolan ännu mer än dagens skola.Vi måste sträva efter att utvecklautbildningssystemet för att möta kraven från individoch samhälle. Det handlar om viktiga vägval införframtiden. Att avsätta resurser för utbildning ärett led i att skapa tillväxt men också ett led i attskapa livskvalitet för den enskilda människan däralla människor måste få möjlighet och stimulans attnå toppen av sin egen förmåga. I Centerpartietsutbildningspolitik tar vi sikte på det livslångalärandet, eftersom vi ser att kunskapskraven helatiden ökar i samhället. Kunskapskrav som innebär attvi måste ha förmågan att lära och läraom, att lärandet är en process som återkommer underhela livet. Att förbereda eleverna för dettaförutsätter att gymnasieskolan lägger en bra grund.Gymnasieskolan är könsuppdelad med tydliga "flick-och pojkprogram", det är stora statusskillnadermellan de olika gymnasieprogrammen, socialsnedrekrytering förekommer, att komplettera sinabetyg på komvux ingår i planerna för många eleverredan under gymnasietiden, betygsstress ochfragmentisering ingår i elevernas vardag. Det är ettmisslyckande för gymnasieskolan som inte kanaccepteras.Gymnasieskolans problem kommer till stor del frångrundskolan eftersom många elever inte får med sigtillräckliga kunskaper därifrån. Om regeringen intebörjar från början och löser problemen där deuppstår kommer vi aldrig att få den gymnasieskola viönskar - en gymnasieskola som höjer den allmännautbildningsnivån och förbereder alla för ettlivslångt lärande.5. Behörighet till gymnasiet (punkt 1) - fpav () och Axel Darvik (fp).För att bli behörig till ett nationellt program igymnasiet skall en elev från ha minstbetyget Godkänt i engelska, svenska och matematik.Vi anser att det är rimligt att kräva att allaelever har dessa baskunskaper eftersom det annarsblir svårt att klara studierna i gymnasieskolan.Kraven för att komma in på olika gymnasieprogrammåste också få variera. Vi vill att högreförkunskapskrav ställs, exempelvis borde minstgodkänt i de naturvetenskapliga grundskoleämnenavara krav för naturvetenskapligt program, ochgodkänt i språk, historia och samhällskunskap varakrav för det samhällsvetenskapliga programmet.6. Jämställdhet (punkt 7) - fpav () och Axel Darvik (fp).Vi anser att ett jämställdhetsperspektiv skallgenomsyra all undervisning. Ett aktivtjämställdhetsarbete behöver bedrivas på mångafronter och med olika innehåll och metoder.Pedagogik och metodik måste anpassas så att såvälkvinnliga som manliga elever kan intressera sig ochaktivt ta del av undervisningen. Skolan spelar enviktig roll för att betona flickors och pojkars rättatt bli jämställt behandlade. För att skolan skalllyckas med detta viktiga arbete måste skolan i sigbli mer jämställd. Ett jämställdhetsperspektiv måstegenomsyra allt arbete i skolan, i relationen mellanelever och lärare, i skolans ledning, i styrdokumentsamt i lärarutbildningen.7. Jämställdhet (punkt 7) - kdav ().Kristdemokraterna anser att jämställdheten i skolanbör öka. Flickors och pojkars olika sätt attuttrycka sig både verbalt och med kroppsspråk måsteuppmärksammas. Jämställdhet är en av de viktigastefrågor som behöver etisk belysning i skolan. Skolanbör aktivt uppmuntra såväl flickor som pojkar attsöka sig till yrken eller branscher som domineras avmotsatt kön.8. Entreprenörskap (punkt 17) - kdav ().Ett nationellt program med speciell inriktning påföretagande och entreprenörskap bör inrättas isamarbete med näringslivet. Ett sådant program börinrikta sig på samarbete mellan små, medelstora ochstora företag inom samhällets alla sektorer. I ettföretagsinriktat program måste tonvikt läggas påelevernas kreativitet och kapacitet att planera ochgenomföra egna projekt.9. Mentorssystem (punkt 27) - vav ().Alla barn och ungdomar behöver stöd och stimulansför sin utveckling och sitt lärande. För barn somlever under sådana förhållanden att de saknar godamöjligheter att utvecklas socialt ochkunskapsmässigt kan det vara positivt att erbjudasstöd i form av en , en person som eleven fårråd av, som stöttar eleven när det är svårt ochkanske hjälper henne att se världen med nya ögon.Ett exempel på ett framgångsrikt projekt ärmentorsprojektet som bedrivs av Malmöhögskola. Mentorerna rekryteras både blandlärarstudenter och studenter vid andra program.Mentorns uppgift är att vara en positiv vuxenkontaktoch förebild för barnet och ge det den uppmärksamhetoch stöd det behöver. Utvärderingen av projektetvisar att det haft stor betydelse för barnen,som mentorskapet för mentorernas del kanvara en viktig väg att få kunskap om barns olikauppväxtvillkor och om de utsatta miljöer som ärmånga barns vardag.10. Avgiftsfri skolmat (punkt 30) - vav ().Att få bra och näringsriktig mat är enförutsättning för att dels kunna växa, dels ta tillsig skolans undervisning. Gymnasieskolan har ipraktiken blivit en obligatorisk skola, liksomgrundskolan är det. Kommunerna är enligt skollagenskyldiga att erbjuda avgiftsfri skollunch igrundskolan. Avgifter för skollunch på gymnasiet harinförts i många kommuner som behöver spara pengar.Vi anser att det bör göras en nationell översyn avhur många kommuner som har avgiftsbelagt skollunchenoch vilka konsekvenser detta har medfört.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden20042004/05:Ub241 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att skolan måste läggagrunden för att stimulera entreprenörsandan och egetföretagande.2004/05:Ub250 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om att utreda möjlighetenatt erbjuda gymnasieeleverna trafik- ochkörkortsteori.2004/05:Ub258 av m.fl. (fp):19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inrättatvååriga yrkeslinjer.20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det tekniskaprogrammet skall ge samma kompetensnivå som dettekniska basår som erbjuds på högskolor ochuniversitet.22. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kunskaper omföretagande och entreprenörskap skall vävas in iundervisningen på gymnasiet.23. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kunskapskravenskall höjas för elever som läser enstudieförberedande gymnasieutbildning.25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att gymnasieskolanskall ges tre typer av examina; lärlings-, yrkes-och studentexamen.2004/05:Ub275 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om engymnasieskola som höjer den allmännautbildningsnivån och förbereder alla för ettlivslångt lärande.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om enelevanpassad och flexibel gymnasieskola.2004/05:Ub285 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om lärlingsutbildning i Hebykommun.2004/05:Ub286 av m.fl. (kd, m, fp, c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om försöksverksamhetmed ett nationellt program för lärlingsutbildningi län.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om försöksverksamhetmed ett nationellt program med speciell inriktningpå företagande och entreprenörskap i Jönköpingslän.2004/05:Ub292 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jämställdhet inomutbildningsväsendet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om särskilddiskrimineringslagstiftning för olika delar avutbildningsväsendet.2004/05:Ub295 av och (m):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om elevens fria val tillgymnasieskola.2004/05:Ub311 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om körkortsutbildning iskolan.2004/05:Ub339 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ett tilläggsdirektiv tillSkolverkets kursplaneöversyn i syfte att inkluderakunskap om livet efter gymnasiet.2004/05:Ub351 av ():begär att regeringen återkommer medförslag på åtgärder i syfte att ge studerande rätttill arbetsplatsförlagd utbildning och praktik.2004/05:Ub361 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attkonsumentkunskap skall vara ett obligatoriskt ämnei gymnasieskolan.2004/05:Ub385 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om lagstiftning som ger eleverinom grund- och gymnasieskolan rätt till avgiftsfriskollunch.2004/05:Ub386 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att stärka lärlingssystemetför småföretag.2004/05:Ub390 av m.fl. (m):32. begär att regeringen lägger framförslag om vad i motionen anförs omantagningskraven till gymnasiet.2004/05:Ub407 av ():1. begär att regeringen lägger framförslag om en tvåårig gymnasieutbildning medbetoning på själva yrkesämnena.2. begär att regeringen lägger framförslag om ett utvecklat lärlingssystem och enyrkeshögskola.2004/05:Ub414 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om kommunernas skyldighet attsvara för vissa elevresor.2004/05:Ub427 av m.fl.(s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om införandet av entrafikantutbildning och en förberedandekörkortsutbildning i skolan.2004/05:Ub436 av m.fl. (m):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om det nuvarandeutbildningssystemet.2004/05:Ub440 av m.fl. (kd):1. begär att regeringen lägger framförslag till införande av ett lärlingsprogram inomgymnasieskolans ram.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omlärlingsutbildningens utformning.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om detarbetsplatsförlagda lärandet.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omfinansieringssystem för vidgat arbetsplatsförlagtlärande.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om enyrkesutbildningsdelegation.2004/05:Ub445 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om kurser i kvinno- ochmigrationshistoria.2004/05:Ub480 av m.fl. (kd):43. begär att regeringen lägger framförslag om införande av ett lärlingsprogram inomgymnasieskolans ram.44. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att kravet pådirekt högskolebehörighet tas bort men attmöjligheten att komplettera studierna för att fåbehörigheten alltid skall finnas på alla program.45. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attgymnasieexamina med olika inriktning skallinrättas.2004/05:Ub484 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att regeringen verkar föratt skolmaten i gymnasieskolan förblir kostnadsfri.2004/05:Ub488 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om åtgärder i syfte attgarantera eleverna fri skolmat.2004/05:Ub494 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att hitta lösningar påproblematiken med de ungdomar som riskerar att fallaur gymnasieskolan.2004/05:Ub501 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om betygsfri antagning tillgymnasiet.2004/05:Ub503 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om utbildningssektornsroll för att öka företagandet.2004/05:Sk404 av och ():2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att gymnasieskolanbör erbjuda teoriutbildning inför körkortsprov.2004/05:U312 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om utvärdering av deolika nordiska ländernas gymnasiebetyg.2004/05:Sf365 av m.fl. (kd):8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett mentorssystem.2004/05:So605 av m.fl. (kd):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder för attfylla utbildningsplatserna föromvårdnadsutbildningarna.2004/05:Kr269 av m.fl. (m):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om idrott och hälsasom kärnämne i skolan.2004/05:Kr331 av ():3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att i samverkanmed berörda parter verka för att gymnasieskolan iDegerfors ges möjlighet att utvecklas till ettriksrekryterande fotbollsgymnasium.2004/05:Kr354 av m.fl. (c):17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att satsa påhantverksyrken i högre utsträckning än vad somgörs i dag.2004/05:MJ500 av m.fl. (kd):38. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om gymnasieutbildningmed inriktning på fiske.2004/05:N239 av m.fl. (kd):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs omyrkesutbildningen.2004/05:N242 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av engymnasiereform som ger bättre och mindreteoretiska yrkesprogram och en ökad valfrihet inomyrkesprogrammen samt en bättre lärlingsutbildning.2004/05:N254 av m.fl. (fp):14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enmodern lärlingsutbildning för bl.a. landsbygdenstraditionella yrken.2004/05:A322 av m.fl. (v):3. begär att regeringen ger Myndighetenför skolutveckling i uppdrag att utforma riktadesatsningar i syf