bet · GS01LU19 · 2005-04-05 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet fem motionsyrkanden från den allmännamotionstiden med krav på åtgärder från regeringens sida i syfteatt förhindra fakturaskojeri.Med bifall till ett motionsyrkande och delvis bifall till ett annatmotionsyrkande förordar utskottet ett tillkännagivande om att regeringenbör lägga fram lagförslag med den inriktningen att en oberättigad ansökanom betalningsföreläggande bör vara skadeståndsgrundande. Med hänvisningtill pågående arbete och tidigare ställningstaganden föreslår utskottetatt avslår övriga motionsyrkanden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutFakturaskojeriRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört.Därmed bifaller motion 2004/05:L333, bifaller delvis motion2004/05:L337 yrkande 4 och avslår motion 2004/05:L289 yrkandena 1-3.Stockholm den 5 april 2005På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MarianneCarlström (s), (), (), (), (), (), (),(), (), Rezene Tesfazion (s), MartinAndreasson (fp), (), (), vonSydow (m), () och ().Utskottets övervägandenFakturaskojeriUtskottets förslag i korthetRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anförtom ogrundade ansökningar om betalningsförelägganden. Därmed bifallerriksdagen ett motionsyrkande och bifaller delvis ett annat. Övriga tremotionsyrkanden avslås. Utskottet hänvisar till pågående arbete ochtidigare ställningstaganden.BakgrundFakturaskojeri är en form av vad som brukar kallas negativ säljmetodeller negativ avtalsbindning. Sådana förfaranden kännetecknas av attmarknadsföraren skapar en oriktig föreställning om att bindande avtalhar kommit till stånd. Vid fakturaskojeri tillställs näringsidkare ochkonsumenter fakturor, inbetalningsavier eller liknande meddelandenavseende produkter som inte uttryckligen har beställts. Härigenom vilseledsmottagaren i fråga om betalningsskyldigheten. I många fall har mottagareninte ens fått någon vara levererad eller tjänst utförd.Fakturaskojeri har tidigare huvudsakligen varit ett problem förnäringslivet. har dock även enskilda personer och föreningarkommit att drabbas, bl.a. genom utskick av fakturor som påminner omräkningar från exempelvis försäkringsbolag, teleoperatörer och kommuner.I 12 § andra stycket marknadsföringslagen (1995:450) finns en uttryckligbestämmelse om fakturaskojeri, vari föreskrivs att en näringsidkare vidmarknadsföring inte får tillställa någon fakturor, inbetalningsaviereller liknande meddelanden avseende produkter som inte uttryckligen harbeställts och därvid vilseleda mottagaren om dennes betalningsskyldighet.Överträdelse av bestämmelsen kan föranleda förbud vid vite,marknadsstörningsavgift och skadeståndsskyldighet enligt marknadsföringslagen.Bestämmelsen tillkom på lagutskottets initiativ 1996 (prop. 1995/96:81,bet. LU14, rskr. 92).Förfarandet kan också i många fall vara straffbart enligt 9 kap.brottsbalken.MotionernaI motion L289 av och (båda mp) framhålls attfakturaskojeriet omsätter stora belopp och att företeelsen utgör ettstort problem för näringslivet, inte minst för små, nystartade företag.Motionärerna anför att de som ägnar sig åt fakturaskojeri ofta harmånga konkurser bakom sig. Ett sätt att motverka fakturaskojeri voredärför att införa regler som innebär att den som har varit inblandad ifem eller fler konkurser skall vara förhindrad att bedriva fortsattnäringsverksamhet (yrkande 1). En annan åtgärd skulle, enligt motionärerna,kunna vara att ge möjlighet att förordna omnäringsförbud vid grova överträdelser av den marknadsrättsliga lagstiftningenutan att behöva gå via domstol (yrkande 2). I motionen begärs även etttillkännagivande om att regeringen skall ta initiativ till en översyni syfte att undersöka om det krävs ytterligare lagändringar för attförhindra fakturaskojeri (yrkande 3).Ingegerd Saarinen (mp) anför i motion L333 att fakturaskojare oftaanvänder ansökningar om betalningsföreläggande som utpressningsverktyg.Enligt motionären skrämmer redan ett hot om en sådan ansökan företagareoch privatpersoner att betala falska fakturor. Motionären anser därföratt det bör införas ett skadeståndsansvar för den som ger in oskäligaansökningar om betalningsföreläggande. I motionen begärs ett tillkännagivandehärom.I motion L337 av m.fl. (fp) anförs att fakturaskojeri ärett allvarligt och omfattande problem i samhället och att det krävsytterligare åtgärder för att stoppa företeelsen. Motionärerna anser atten oberättigad ansökan om betalningsföreläggande, i likhet med vad somgäller för konkursansökningar, bör vara skadeståndsgrundande. Vidarefinns det skäl att överväga om inte postföretag bör ges möjlighet attstoppa distributionen av ofrankerade massförsändelser. I motionen begärsett tillkännagivande om behovet av ytterligare åtgärder för att förhindrafakturaskojeri (yrkande 4).Pågående arbete m.m.Organisationerna och har under ettflertal år på olika sätt försökt motverka fakturaskojeri, bl.a. genominformation och rådgivning. Sålunda har inrättat en s.k.varningslista där man anger företag som ägnar sig åt fakturaskojeri.Svensk Handel och gav in tvåframställningar till med förslag till åtgärder för attförhindra fakturaskojeri. I framställningarna föreslogs bl.a. införandetav ett skadeståndsansvar vid oberättigade ansökningar om betalningsföreläggandeoch lagändringar som innebär att postföretag inte skall vara skyldigaatt befordra försändelser som är ofrankerade eller underfrankerade.I september 2004 överlämnade en promemoria tillRegeringskansliet angående ofrankerade och underfrankerade brevförsändelser(dnr 04-10110/69). I promemorian lade myndigheten fram förslag tillåtgärder i syfte att bl.a. förhindra användningen av sådana försändelservid massutskick av bluffakturor.Med anledning av framställningarna från och SvensktNäringsliv och promemorian från gav regeringen itilläggsdirektiv Post- och kassaserviceutredningeni uppdrag att överväga om reglerna om ofrankerade och otillräckligtfrankerade försändelser är ändamålsenliga eller om de borde ändras. Iuppdraget ingick även att lämna förslag till de författningsändringarsom övervägandena gav upphov till (dir. 2004:152).Post- och kassaserviceutredningen redovisade sitt uppdrag den 25 januari2005 i slutbetänkandet (SOU 2005:5) Postmarknad i förändring. I betänkandetföreslås bl.a. att den nuvarande skyldigheten enligt postlagen förpostföretag att ge mottagaren av ett ofrankerat eller otillräckligtfrankerat brev möjlighet att lösa ut försändelsen skall avskaffas. Dettainnebär, enligt betänkandet, att ett ofrankerat eller otillräckligtfrankerat brev antingen skall befordras till mottagaren med eller utanlösen eller, om möjligt, återställas till avsändaren, eller, om avsändarensadress är okänd, sändas till tillsynsmyndigheten för att där hanterasenligt reglerna om obeställbara brev. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande.Enligt vad utskottet har erfarit kommer förslaget om införande av ettskadeståndsansvar vid oberättigade ansökningar om betalningsföreläggandenatt behandlas i ett kommande lagstiftningsärende som gäller lagen(1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning.Utskottets ställningstagandeSom utskottet framhöll i det av godkända betänkande2003/04:LU13 utgör fakturaskojeri ett allvarligt samhällsproblem.Verksamheten synes växa med en oroväckande hastighet och drabbar såvälnäringslivet som organisationer, föreningar och enskilda konsumenter.Därtill kommer att seriös näringsverksamhet i de berörda branschernaallvarligt försvåras. Det är således angeläget att det vidtas åtgärderför att förhindra fakturaskojeri. Utskottet kan inte finna att regeringenskulle vara av någon annan uppfattning i denna fråga.Vad så gäller de förslag som lagts fram i motionerna kan först konstaterasatt det, i fråga om hanteringen av ofrankerade och underfrankeradeförsändelser, nu finns ett utredningsförslag som ligger väl i linje medmotionsönskemålen. Någon åtgärd från sida är således intepåkallad i denna del.När det gäller frågan om införande av skadeståndsansvar vid ogrundadeansökningar om betalningsförelägganden anser utskottet att en sådanansökan borde, i likhet med vad som gäller för konkursansökningar, varaskadeståndsgrundande. Regeringen bör lägga fram lagförslag med dennainriktning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Vad slutligen gäller kraven på införande av automatiskt näringsförbudvid ett visst antal konkurser och en möjlighet för Konsumentombudsmannenatt förordna om näringsförbud bör slutligen erinras om att utskottetvid flera tidigare tillfällen har avstyrkt motionsyrkanden med motsvarandeinriktning (se bl.a. de av godkända betänkandena /01:LU21,2001/02:LU19, 2002/03:LU8 och 2003/04:LU13). Utskottet har ingenannan uppfattning i dessa spörsmål. Skulle det emellertid visa sig attdet finns skäl att på nytt överväga dessa förslag inom ramen för detfortsatta arbetet på området, utgår utskottet från att regeringen tarinitiativ till sådana överväganden.Vad som sålunda anförts bör , med bifall till motion L333,delvis bifall till motion L337 yrkande 4 och avslag på motion L289, somsin mening ge regeringen till känna.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /05:L289 av och (båda mp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att en begränsning av antalet konkurser införs iköplagen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bör ges möjlighet attförordna om näringsförbud vid grova åsidosättanden på det marknadsmässigaområdet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en utredning om regler i köplagen.2004/05:L333 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett skadeståndsansvar bör införas för den som gör oskäligaansökningar om betalningsföreläggande.2004/05:L337 av m.fl. (fp):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att vidtaga ytterligare åtgärder för att stoppafakturaskojeri.