bet · GT01KrU1 · 2005-11-24 00:00:00 — Gemensamt för de fem rikskonsulenterna inom hemslöjdsområdet är att de arbetar inom ett speciellt fackområde och med hela landet som verksamhetsfält, vilket skiljer dem från de hemslöjdskonsulenter som verkar i varje län. Rikskonsulenterna är specialiserade inom fackområdena sameslöjd, spetsar samt barn och ungdom. Utskottet har inhämtat att avsikten med den aviserade förändringen för spetskonsulenten är att ska kunna använda denna konsulent även inom andra områden. Utskottet förutsätter att detta inte innebär att rikskonsulentverksamheten inom området spetsar avvecklas utan att denna verksamhet även fortsättningsvis kommer att finnas kvar som . är en ideell organisation för svenska hemslöjdsföreningar. Förbundets arbete syftar till att främja den svenska hemslöjden och dess utveckling. Förbundet har ca 16000 medlemmar. Utskottet finner det angeläget att kan fortsätta bedriva sin verksamhet. Utskottet kan konstatera att det bidrag förbundet får från anslaget, motsvarande 2005, utgör en mindre del av anslaget och att det åligger regeringen att göra prioriteringar inom anslaget. Utöver bidrag under anslaget har hos ett nationellt uppdrag, vilket innebär ett bidrag på . Utskottet förutsätter att regeringen följer förbundets verksamhet och vidtar åtgärder vid behov. Utskottet stöder därmed regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget. Bidrag till bild- och formområdet (28:18) Under anslaget beräknas medel för bidrag till organisationer m.m. på bild- och formområdet, bl.a. verksamhetsbidrag till Folkrörelsernas konstfrämjande, utrustningsbidrag till konstnärers kollektivverkstäder, bidrag till för de fria konsterna och verksamhetsstöd till vissa fristående utställningsarrangörer. Se även anslaget 28:20 Ersättningar och bidrag till konstnärer. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget Bidrag till bild- och formområdet . Förslaget innebär en minskning med jämfört med . Av denna minskning förklaras av omprioriteringar inom utgiftsområdet och av att en reduktion har gjorts på anslaget. Utgiftsprognosen är , vilket innebär ett beräknat anslagssparande på . Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget. har till uppgift att besluta om statliga ersättningar och bidrag till bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstnärer samt att främja internationellt konstnärsutbyte. Nämnden ska vidare hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden. Syftet med verksamheten är att genom fördelning av ersättningar och bidrag verka för att förbättra konstnärernas villkor. fördelar även stöd till produktion av kortfilm under anslaget 28:36 Filmstöd. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget för . Förslaget innebär en minskning med jämfört med till följd av att en reduktion har gjorts på anslaget. Utgiftsprognosen är , vilket innebär ett beräknat anslagssparande på . avgiftsinkomster uppgick till 2004. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget. Ersättningar och bidrag till konstnärer (28:20) Under anslaget beräknas medel för ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek (biblioteksersättning). Vidare beräknas medel för ersättning till bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Medlen fördelas efter beslut av styrelsen för . Vidare fördelas en del av visningsersättningen individuellt. Den individuella visningsersättningen fördelas på basis av det offentliga innehavet av konstnärens verk i enlighet med kriterier vilka fastställts av upphovsrättsorganisationen i (BUS). Från anslaget betalas även inkomstgarantier för konstnärer enligt förordningen (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer samt bidrag enligt förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer som fördelas av Styrelsen för respektive av . De som enligt lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde fördelar bidrag under anslaget disponerar medel för administration under anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget för . Förslaget innebär en minskning med jämfört med . Av denna minskning förklaras av omprioriteringar inom utgiftsområdet och av att en reduktion har gjorts på anslaget. Utgiftsprognosen är , vilket innebär ett beräknat anslagssparande på . Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr408 (yrkandena 1 och 4) att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen föreslås mot bakgrund av en lång rad förslag i motion Kr258 på andra områden som syftar till att göra den ekonomiska situationen enklare, stabilare och mer förutsägbar för konstnärer. Enligt propositionen får de som enligt lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde fördelar bidrag under anslaget disponera medel för administration under anslaget. Hur mycket som får disponeras för administration är inte angivet. För att underlätta uppföljning och bedömning av effektiviteten i bidragsgivningen är det enligt utskottets mening önskvärt att det finns en övre gräns för hur mycket av anslaget som får användas för administration. Nivån på administrationskostnadernas andel av anslaget bör också återkommande redovisas för . Med nuvarande ordning är det oklart hur mycket av anslaget som kommer konstnärerna till del. Utskottet förutsätter att en ny ordning kan komma till stånd utan några särskilda åtgärder från sida. Vid utskottets möte med statssekreteraren i Utbildnings- och framkom att man inom ramen för regleringsbrevet kommer att stärka den delen av anslaget som behandlar den individuella visningsersättningen. I motsats till motionärerna anser utskottet att anslaget inte kan minskas. Utskottet ansluter sig således till regeringens förslag till anslagsnivå. och landsarkiven (28:21) och landsarkiven är statliga arkivmyndigheter med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. är chefsmyndighet för landsarkiven, som finns i , , , , , och . är arkivmyndigheter inom sina distrikt. stadsarkiv och Värmlandsarkiv har funktion som landsarkiv inom respektive . I ingår bl.a. , Svensk arkivinformation (SVAR) och en enhet för museitjänster. fullgör uppgiften som arkivmyndighet för de myndigheter som lyder under Försvarsdepartementet. SVAR är en delvis avgiftsfinansierad verksamhet som arbetar med att bearbeta och sprida arkivinformation. SVAR riktar sig framför allt till allmänheten, i första hand släktforskarna. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för arbetet med att ta emot, bevara och tillhandahålla folkbokföringsmaterial. Medlen förs från utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Inom anslag har avsatts för föreningen , Marin- och Flygfilm för restaurering, arkivering och arkivförvaltning av kulturhistoriskt försvarsanknuten film. Eftersom arkivfrågor bör hanteras av arkivmyndigheterna, föreslås att medlen ska överföras till . För stöd till Arbetarrörelsens Arkiv beräknar regeringen en ökning av anslaget med genom överföring från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning anslaget 25:28 : Forskning och forskarutbildning. Sammantaget föreslår regeringen att det under anslaget ska anvisas . Utskottet ansluter sig till regeringens förslag till medelsanvisning. Bidrag till regional arkivverksamhet (28:22) Syftet med bidraget är att främja den regionala arkivverksamheten och att bättre integrera folkrörelsearkiven i den regionala kulturpolitiken. Medlen fördelas av genom arkiv. Regeringen föreslår att anslaget ska minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Sammantaget innebär dock regeringens förslag efter pris- och löneomräkning och efter den generella reduktionen om en ökning av anslaget med till . föreslår i motion Kr418 att anslaget ska ökas med utöver regeringens förslag (yrkande 14). I motion Kr390 anför partiet att folkrörelsearkiven behöver få en permanent anslagshöjning. har arbetat konkret med industrisamhällets kulturarv och kan ge en god bild av hur arbetare, tjänstemän, barn och hemarbetande hade det i sitt arbete och på sin fritid. Detta ger en helhetsbild av arbetarnas historia och det industriella kulturarvet. Det är mot denna bakgrund partiets satsning på den regionala arkivverksamheten ska ses (yrkande 9). Utskottet är inte berett att förorda en ökning av anslaget i enlighet med förslaget i motionen. Utskottet ansluter sig således till regeringens förslag till medelsanvisning. () har till uppgift att samla in, bevara samt vetenskapligt bearbeta och ge ut material om dialekter, folkminnen, folkmusik, ortnamn och personnamn. Vidare ska institutet avge yttranden i ärenden om fastställande av ortnamn. Institutet ska också granska förslag till namn på allmänna kartor samt yttra sig i fråga om personnamn. Som berörts ovan föreslår regeringen i den språkpolitiska propositionen (prop. 2005/06:2), att den statligt finansierade språkvården förstärks och organiseras tillsammans med myndigheten . Som en följd av dessa förslag tillför regeringen anslaget . Av beloppet föreslås avsättas för att främja dialekter inom ramen för Språk- och folkminnesinstitutets verksamhet och för insatser för en ny språkvård . Anslaget föreslås vidare minskas med till följd av den generella reduktionen . Sammanfattningsvis föreslår regeringen att det på anslaget anvisas . liberalerna föreslår i motionerna Kr381 yrkandena 29 och 52 samt Kr8 yrkande 13 att anslaget ökas med utöver regeringens förslag. Motionärerna anser att medel behöver öronmärkas för arbetet med en dialekter. Samma fråga tas upp av i motion Kr4 där motionärerna framhåller att arbetet med projektet dialekter bör återupptas (yrkande 10). Liknande synpunkter framförs i motion Kr1 av och (båda c). Motionärerna framhåller också att merparten av regeringens avsatta medel för att främja dialekter bör gå till projektet. Som ovan anges föreslår regeringen att ska avsättas till att främja dialekter inom ramen för . I den språkpolitiska propositionen gör regeringen bedömningen att ett sådant arbete bör ske t.ex. i samarbete med skolor, bibliotek och museer. I ett svar på en skriftlig fråga av () om dialekter (2004/05:1961) skriver utbildnings- och kulturminister följande. har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att se till att arbetet med dialekter vid fortsätter. Bakgrunden till frågan är uppgifter om att arbetet med ordboken ska läggas ned. har inom ramen för sin verksamhet beslutat att dialekter är ett vilande projekt. Det åligger myndigheten själv att utifrån givna ramar fördela resurser till olika verksamheter. Jag vill trots detta klargöra att arbetet med att tillgängliggöra den viktiga del av kulturarvet som dialekterna utgör för forskare och allmänhet fortskrider. Som påpekades i svaret på en liknande fråga av sker arbetet genom bland annat uppbyggandet av en Internetversion av dialekter. driver även projektet dialektlexikon som med utgångspunkt i de befintliga samlingarna ska tillgängliggöra ett urval av ord ur det centrala dialektala ordförrådet. När det gäller framtida insatser bereds dessa inom ramen för den årliga budgetprocessen och jag kan naturligtvis inte föregripa regeringens överväganden i höstens budgetproposition. Sedvanliga avvägningar måste göras mellan olika angelägna ändamål. Utskottet delar statsrådets uppfattning att det åligger att utifrån givna ramar fördela resurser till olika verksamheter. Utskottet ansluter sig således till regeringens förslag rörande medelsanvisningen. Svenskt biografiskt lexikon (28:24) Svenskt biografiskt lexikon har till uppgift att fortsätta och slutföra utgivandet av verket Svenskt biografiskt lexikon. Med gällande vetenskaplig kvalitet ska minst ett band ges ut . Regeringen föreslår att ska anvisas . Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag till medelstilldelning. () är central förvaltningsmyndighet för frågor om kulturmiljön och kulturarvet. RAÄ har bl.a. till uppgift att värna om kulturvärdena i bebyggelsen och i landskapet, att bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande samt att verka för att hoten mot kulturmiljön möts. Dessutom ska RAÄ utföra arkeologiska undersökningar samt hålla ett specialbibliotek för forskning och utveckling inom området. RAÄ:s avgiftsinkomster uppgick till och kom främst från arkeologisk uppdragsverksamhet. Regeringen föreslår att anslaget anvisas med , vilket är (punkt 13). Anslaget omfattas inte av den generella reduktionen på 0,, vilket sammanhänger med att 140 av myndighetens årsarbetsplatser kommer att omlokaliseras till . Av propositionen framgår att regeringen har för avsikt att underlätta omlokaliseringen genom att kompensera RAÄ för de kostnader som utbetalningen av den särskilda pensionsersättningen medför. Om kostnader ökar med anledning av flytten kan RAÄ också komma att få utnyttja ett eventuellt anslagssparande och en ökad anslagskredit. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag utan tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen. Bidrag till kulturmiljövård (28:26) Bidrag till kulturmiljövård lämnas för insatser som bidrar till att kulturmiljön bevaras och görs tillgänglig. Anslaget används också för att täcka kostnaderna för vissa arkeologiska undersökningar och för arbetet med att ta till vara fornfynd. Dessutom används det som bidrag till ombyggnad, renovering och underhåll av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Av budgetpropositionen framgår (utg.omr. 17 s. 41) att RAÄ med stöd av anslaget Bidrag till kulturmiljövård kunnat medverka till finansieringen av drygt 1900 projekt inom områdena byggnadsvård, kulturlandskapsvård och fornvård. Regeringen har i sitt budgetförslag tillfört anslaget för insatser som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålet i enlighet med miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150). har anslaget minskats med till följd av den generella reduktionen på 0,och omprioriteringar inom utgiftsområdet. Som en följd av detta föreslår regeringen att anslaget förs upp med . Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr408 att anslaget ska tillföras ytterligare (yrkande 1). Motionärerna hänvisar till det omfattade arbete som bedrivs runt om i landet för att bevara vårt kulturarv och framhåller att behovet av resurser är mycket stort (yrkande 4). avdelar i motion Kr418 ytterligare till kulturmiljövården (yrkande 14). I motion Kr390 erinrar partiet om att antalet byggnader som faller inom RAÄ:s ansvarsområde för kulturmiljövård har ökat utan att någon motsvarande höjning av anslagen gjorts. Enligt motionärerna innebär det att en viktig del av vårt kulturarv bokstavligen står och förfaller. För att kunna öka insatserna på detta område avdelar därför . Motionärerna vill dessutom omfördela inom anslaget till förmån för landets hembygds- och fornminnesföreningar (yrkande 2). Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelsberäkning och biträder därför varken det moderata förslaget eller förslag om ytterligare resurser. vill dessutom omfördela av anslaget till förmån för landets hembygds- och fornminnesföreningar. Enligt utskottets mening kan anslaget dock inte användas för stöd till föreningar. Det strider mot det av fastlagda ändamålet med anslaget, vilket finns närmare preciserat i förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Av den framgår att anslaget är avsett för stöd till bl.a. ombyggnad och vård av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt vissa arkeologiska undersökningar. Utskottet avvisar därför även detta förslag. Kyrkoantikvarisk ersättning (28:27) Enligt tidigare riksdagsbeslut8 får en viss ersättning av staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Ersättningen som avser kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser ska fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet. Stödet ska enligt det tidigare beslutet räknas upp enligt ett fastställt schema med i princip fram till då nivån ska ha nått . Enligt beslut ska ersättningen uppgå till , till , till och till . I budgetpropositionen föreslår regeringen en tillfällig neddragning av anslaget med , och att detta belopp därefter läggs tillbaka på anslaget med . Avsikten är att medlen ska användas för andra ändamål inom kulturområdet, vilket enligt regeringens bedömning kan ske utan att det påverkar vården och underhållet av de kyrkliga kulturminnena (punkt 3). Moderata samlingspartiet avvisar i motion Kr408 regeringens förslag att minska stödet till den kyrkoantikvariska ersättningen med (yrkande 4). Ersättningen är en del av den uppgörelse som slöts när separerades från staten. Motionärerna ser därför förslaget som ett rent avtalsbrott och föreslår att ska tillföras anslaget. Samma uppfattning ger liberalerna uttryck för i motion Kr381 yrkandena 19 och 52 och anvisar för detta ändamål . Detsamma gör som i motion Kr418 tillför anslaget (yrkande 14). Även motsätter sig i motion Kr386 den föreslagna begränsningen av den fastlagda anslagsuppräkningen och anvisar därför ytterligare på anslaget. Regeringens förslag innebär i princip att tillfälligt lånas från anslaget och att detta belopp betalas tillbaka i tre lika stora delar under vart och ett av åren 20072009. Av propositionen framgår att detta bedöms kunna ske utan att det påverkar vården och underhållet av de kyrkliga kulturminnena. Utskottet noterar också att anslaget är ett av de få på utgiftsområdet som har undantagits från regeringens generella besparingskrav på 0,. Utskottet har mot denna bakgrund inget att erinra mot regeringens förslag (punkt3). Centrala museer: Myndigheter (28:28) Av de statliga, centrala museerna är det tio som har ställning som myndighet. bestående av samt Kungl. Statens museer för världskultur bestående av i samt , och , Livrustkammaren, och , Statens maritima museer bestående av och samt i , bestående av samt Flygvapenmuseum i , Fem av museimyndigheterna är också ansvarsmuseer inom sina respektive verksamhetsområden. Det innebär att de inom sina områden bl.a. ska främja samordningen mellan museer och utveckla kontakter med omvärlden. Ansvarsmuseer är , , , Statens museer för världskultur och . Förutom med anslag finansieras de centrala museimyndigheternas verksamhet med bl.a. avgifter. uppgick avgiftsintäkterna till . Av detta belopp svarade och Cosmonova för 58 respektive . Regeringen föreslår att ramanslaget Centrala museer: Myndigheter förs upp med (punkt 13). tillförs i ökade medel till . Medlen är avsedda att ge bättre förutsättningar att vidareutveckla sin verksamhet. Vidare får Statens maritima museer en förstärkning av anslaget med avsett för arbetet med att bevara regalskeppet . anslag minskas med med hänsyn till att arbetet med restaurera och arkivera kulturhistorisk försvarsanknuten film förs över till . Pris- och löneomräkningen av museernas hyreskostnader har medfört att anslagen till Statens museer för världskultur har minskats med , Statens maritima museer med och Arkitektmuseet med . Resurstillskottet till respektive museum framgår av efterföljande sammanställning. Regeringens förslag till medelstilldelning till Centrala museer: Myndigheter Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr233 att ska tillföras de nationella museerna och där användas till att säkra vårt kulturarv och de unika skatter som landets nationella museer hyser (yrkande 4). I samma motion kritiserar partiet också systemet med fri entré för vuxna på vissa statliga museer som enligt motionärerna bör avskaffas (yrkande 11). Samma krav framför partiet även i motion Kr408 där motionärerna framhåller att de statliga museerna dock bör ha fri entré för barn och ungdomar . Nivån på anslaget kan som en följd av detta minskas med (yrkandena 1 och 4). I denna motion avdelar Moderata samlingspartiet också för omhändertagandet av den bärgade . liberalerna erinrar i motion Kr381 om att partiet i förra årets kulturmotion föreslog att reformen med fri entré på de statliga museerna skulle avskaffas. föreslår partiet att museerna själva ska få avgöra om de ska fortsätta med fri entré eller inte. Motionärerna ser dock gärna att alla offentligfinansierade museer har fri entré för barn och ungdomar upp till (yrkande 31). För detta anvisar de under ett särskilt anslag. I stället för en generell fri entré vid vissa statliga museer bör man enligt satsa på vården av museernas samlingar (yrkande 20). Partiet godtar regeringens satsning på sysselsättningsskapande åtgärder på kulturens område men föreslår dessutom att en permanent satsning görs på vården av samlingarna. Dessutom vill öka Moderna museets anslag med (yrkande 52). Även är kritiska till den fria entrén. I motion Kr390 vidhåller partiet sitt tidigare krav på att reformen ska begränsas till barn och ungdom men utökas till att gälla även de regionala museerna (yrkande 12). För detta ändamål anvisar partiet under anslaget 28:30 Bidrag till regionala museer. Partiet lyfter i sin motion också fram problemet med museernas säkerhet både när det gäller stöld och brand (yrkande 15). Likaså vill att den fria entrén begränsas till barn och ungdom. I motion Kr386 framhålls att den fria entrén snedvrider konkurrenssituationen gentemot de museer som inte har detta. () understryker i motion Kr236 vikten av att Flygvapenmuseum i får en framtida permanent lösning och att staten tar sin del av ansvaret för att åstadkomma detta. /05 utökades antalet museer med fri entré från 3 till 19. gjorda erfarenheter visar att reformen varit mycket framgångsrik och bidragit till en kraftigt ökad publiktillströmning. De fyra oppositionspartierna motsätter sig reformen och godtar den endast som en lösning för barn och ungdomar. Utskottet ser för egen del ingen anledning att ompröva denna reform som öppnat våra museer för besökare i en omfattning som överträffar alla förväntningar. Moderata samlingspartiet och godtar regeringens förslag till satsning på sysselsättningsskapande åtgärder men vill gå längre och tillför därför 68 respektive till anslaget avsett för vård av samlingarna. Som utskottet redan har berört se anslag 28:10 avvisar och regeringens satsning på sysselsättningsskapande åtgärder och förordar i stället alternativa lösningar. Utskottet är inte berett att gå utöver den omfattande satsning på vården av samlingarna som regeringen föreslagit för de båda närmaste åren, i synnerhet inte om ett sådant resurstillskott förutsätts bli finansierat genom försämringar i fri entré-reformen. De erfarenheter regeringens satsning på vården av samlingarna ger bör avvaktas innan eventuellt nya åtgärder övervägs. Liksom () anser utskottet att det är viktigt att det militära flygplan av modell som sköts ned över 1952 bevaras. Samma uppfattning ger regeringen uttryck för i budgetpropositionen. Av den framgår (utg.omr. 17 s. 27) att regeringen vill bevara bl.a. som ett tidsdokument för det och efterkrigstidens . I budgetpropositionen erinras också om att bereder ett förslag på hur planet ska kunna förvaras som myndigheten ser över sin långsiktiga lokalförsörjning. Något initiativ från sida behövs därför inte. Utskottet är inte heller berett att föreslå att ska tillföras ytterligare medel. Centrala museer: Stiftelser (28:29) Det finns fyra centrala stiftelsemuseer, nämligen , , samt Arbetets museum. För Arbetets museum, som är beläget i , fastställs stadgarna av dess huvudmän. För de tre övriga stiftelsemuseerna gäller stadgar som har fastställts av regeringen. är inom sitt verksamhetsområde ansvarsmuseum. Anslagen till de fyra museerna är ungefär dubbelt så höga som deras avgiftsintäkter. uppgick intäkterna från avgifter till sammanlagt . Av detta belopp svarar för . Regeringen föreslår att anslaget förs upp med . Det är mer än innevarande års anslag. För att undersöka förutsättningarna för att etablera en resursenhet för genusfrågor på museerna tillförs Arbetets museum extra . Resurstillskottet till respektive stiftelsemuseum framgår av efterföljande sammanställning.