bet · GT01TU1 · 2005-11-24 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2005/06:1). Vidare behandlas motioner från Moderata samlingspartiet, liberalerna, och om alternativa anslagsberäkningar. I samband med anslagsberäkningen till trafikens infrastruktur behandlas även ett stort antal motionsförslag om upprustning och utbyggnad av olika vägar och järnvägar i landet och satsningar i vissa regioner. Till betänkandet har fogats fyra reservationer (m, fp, kd, c) och sju särskilda yttranden (s, m, fp, kd, v, c). Utskottet anser att bör godkänna vad som anförts om en fortsatt utveckling av mål- och resultatfrågor för de två politikområdena inom utgiftsområdet, dvs. politikområde Transportpolitik samt politikområde IT, elektronisk kommunikation och post. Det innebär bl.a. att en utveckling bör ske av mål- och resultatindikatorer, ökad tydlighet i resultatredovisningen samt jämförelser och med andra länder. Utskottet förutsätter att dessa redovisade utgångspunkter och frågeställningar uppmärksammas och beaktas inom ramen för den fortsatta utvecklingen av mål- och resultatstyrningen. Utskottet konstaterar att ett omfattande utredningsarbete har avslutats inom transportområdet och välkomnar den av regeringen under innevarande aviserade transportpolitiska propositionen. I avvaktan på regeringens förslag är utskottet inte nu berett att ompröva de grundläggande utgångspunkterna för gällande transportpolitik. När det gäller politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post hänvisas bl.a. till utskottets förestående behandling av regeringens IT-politiska proposition (prop. 2004/05:175) Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. I tre separata reservationer har Moderata samlingspartiet, liberalerna samt förordat en förändrad inriktning av transportpolitiken. har beslutat i enlighet med regeringens förslag till ram för utgiftsområde 22 Kommunikationer. Ramen omfattar för . Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag om hur detta belopp bör fördelas på olika ändamål inom utgiftsområdet. Det innebär till politikområde Transportpolitik och till politikområde IT, elektronisk kommunikation och post. Merparten av anslagen, ca går till byggande och underhåll av vägar och järnvägar. Enligt utskottets bedömning kommer de föreslagna nivåerna att möjliggöra ett snabbt genomförande av de angelägna investeringar som utpekats i järnvägsplanerna. Därmed tas ytterligare ett steg i omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Även inom vägområdet kommer viktiga investeringar i det nationella vägnätet att kunna genomföras. Utskottet föreslår att anvisas till Rikstrafiken. Anslaget bekostar bl.a. statens upphandling av interregional persontrafik på järnväg, viss flygtrafik i inland och transportstöd för färjetrafiken till . föreslås även anvisa i syfte att trygga funktionshindrades behov av telekommunikationer och posttjänster. För att upprätthålla grundläggande kassaservice i hela landet föreslås avsätta till . Moderata samlingspartiet, liberalerna, och har avgivit budgetalternativ som redovisas i de särskilda yttrandena 2-4 och 6. Gemensamt för partiernas förslag är en höjning av den totala utgiftsramen som varierar från för till för Moderata samlingspartiet samt att den större delen av de ökade resurserna föreslås användas för åtgärder i väginfrastrukturen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ekonomiska mål, finansiella befogenheter och investeringsplan för affärsverket , och . investeringsplan kommer att vara något mindre än föregående treårsplan medan investeringsplan får en ökad omfattning. I betänkandet behandlas ett stort antal motionsyrkanden som berör främst upprustning och utbyggnad antingen i form av särskilda utpekade vägar och järnvägar eller i form av satsningar i vissa regioner. Utskottet understryker att motionsförslagen visar på ett starkt engagemang för en angelägen upprustning och utbyggnad av infrastrukturen i landets olika delar. Utskottet konstaterar vidare att många angelägna projekt nu kan förverkligas genom den historiskt sett mycket omfattande planeringsram som tidigare lagt fast för att vidmakthålla och utveckla landets väg- och järnvägssystem. Enligt den rollfördelning som fastställt genom det transportpolitiska beslutet bör roll dock i första hand vara att ange övergripande mål och riktlinjer för planeringen, fastställa finansiella ramar, säkerställa en god kontroll av statens finanser och skapa förutsättningar för en effektiv organisation för att förvalta avsatta resurser. Enligt utskottet betyder det att vilka åtgärder som skall genomföras och när de skall ske främst bör bestämmas inom ramen för trafikverkens och länens långsiktiga planering med utgångspunkt i de beslut som läggs fast av regering och riksdag. Berörda motionsförslag avstyrks följaktligen. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål- och resultatfrågor för politikområdet Transportpolitik godkänner vad utskottet anfört. Därmed avslår motionerna 2005/06:T559 yrkande 6, 2005/06:T604 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:T608 yrkande 1. Reservation 1 (m) Reservation 2 (fp) Reservation 3 (kd) avslår motionerna 2005/06:T609 yrkande 16 och 2005/06:T611 yrkande 2. Mål- och resultatfrågor för politikområdet IT, elektronisk komunikation och post godkänner vad utskottet anfört. Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer a) godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 19 för för investering i närtid, E 6 Svinesundsförbindelsen, prioriterade vägprojekt och omfinansiering av de s.k. storstadspaketen i och m.m., b) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 54 efter 2006, c) godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 16 för för investeringar i eldriftsanläggningar och prioriterade järnvägsprojekt m.m., d) godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 12 till för fortsatt utbyggnad av , e) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 28 efter 2006, f) bemyndigar regeringen att för ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 25 efter 2006, g) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingå ekonomiska förpliktelser i samband med upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter om högst 4 , h) bemyndigar regeringen att för ramanslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och i) för anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet med regeringens förslag i bilaga 1. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 22 punkterna 1, 2, 4-7 och 19-21 samt avslår motionerna 2005/06:T559 yrkande 39, 2005/06:T602, 2005/06:T604 yrkande 3 och 2005/06:T608 yrkandena 4 och 18. godkänner vad regeringen föreslår om deltagande i Rekryteringslots . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 22 punkt 3. a) godkänner de ekonomiska målen för och bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar och b) godkänner förslaget till investeringsplan för för . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 22 punkterna 8 och 9. a) godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion och bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar, b) bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar och c) godkänner förslaget till investeringsplan för för Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 22 punkterna 10-12. a) att högst av inflytande farledsavgifter får lämnas i bidrag till , b) regeringens förslag till förändringar av sjömäns välfärdsverksamhet samt förslagen till förändringar av verksamhetens organisation och finansiering. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 22 punkterna 13 och 14 samt avslår motion 2004/05:T464 yrkande 17. Reservation 4 (m) Kostnader med anledning av förlisning godkänner att de medel som avsatts för kostnader i samband med förlisning skall kunna användas för kostnader föranledda av utredningar och åtgärder med anknytning till förlisning enligt vad regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 22 punkt 15. a) godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion och bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar, b) bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar och c) godkänner förslaget till investeringsplan för för . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 22 punkterna 16-18. avslår motionerna 2004/05:N11 yrkande 13, 2005/06:T201 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T207, 2005/06:T209, 2005/06:T210 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T212 yrkandena 3-6, 2005/06:T213, 2005/06:T214 yrkande 1, 2005/06:T215, 2005/06:T217, 2005/06:T222, 2005/06:T223, 2005/06:T226, 2005/06:T228 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T234, 2005/06:T236 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T238, 2005/06:T252, 2005/06:T253, 2005/06:T254, 2005/06:T255, 2005/06:T258, 2005/06:T261 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T266 yrkandena 1-3, 2005/06:T270 yrkandena 1-4, 2005/06:T271, 2005/06:T277, 2005/06:T278, 2005/06:T279 yrkandena 1-8, 2005/06:T282, 2005/06:T283, 2005/06:T284, 2005/06:T289 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T295, 2005/06:T299 yrkande 2, 2005/06:T303, 2005/06:T307, 2005/06:T315, 2005/06:T316, 2005/06:T317, 2005/06:T320 yrkande 1, 2005/06:T321 yrkandena 1-3, 2005/06:T323, 2005/06:T326 yrkandena 1-3, 2005/06:T327, 2005/06:T332 yrkandena 1, 3, 4 och 8, 2005/06:T333, 2005/06:T334 yrkandena 1-13, 2005/06:T340 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T341, 2005/06:T343, 2005/06:T345 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T349, 2005/06:T351, 2005/06:T352, 2005/06:T353 yrkandena 1-4, 2005/06:T354, 2005/06:T355, 2005/06:T358, 2005/06:T362, 2005/06:T363, 2005/06:T365, 2005/06:T369, 2005/06:T375 yrkandena 1-3, 2005/06:T383, 2005/06:T385 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T387 yrkandena 1-3, 2005/06:T391, 2005/06:T392, 2005/06:T393 yrkande 1, 2005/06:T396, 2005/06:T400, 2005/06:T401 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T402, 2005/06:T405, 2005/06:T407, 2005/06:T410, 2005/06:T411, 2005/06:T412 yrkandena 1-3, 2005/06:T413 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T416 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T419, 2005/06:T421, 2005/06:T434, 2005/06:T436, 2005/06:T437 yrkande 2, 2005/06:T438 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T441 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T443 yrkandena 2-5, 2005/06:T457, 2005/06:T460, 2005/06:T461 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T465, 2005/06:T467, 2005/06:T468, 2005/06:T469 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T470, 2005/06:T480, 2005/06:T481, 2005/06:T482 yrkande 2, 2005/06:T483, 2005/06:T485, 2005/06:T490 yrkandena 1-7, 2005/06:T496 yrkande 1, 2005/06:T497 yrkande 9, 2005/06:T498 yrkandena 1 och 9-11, 2005/06:T499 yrkande 2, 2005/06:T502 yrkandena 1-3, 2005/06:T504, 2005/06:T507, 2005/06:T516, 2005/06:T519, 2005/06:T520, 2005/06:T522, 2005/06:T523, 2005/06:T524, 2005/06:T527, 2005/06:T530, 2005/06:T531, 2005/06:T534, 2005/06:T535, 2005/06:T537, 2005/06:T539, 2005/06:T540, 2005/06:T547, 2005/06:T548 yrkandena 1, 3 och 4, 2005/06:T550, 2005/06:T551, 2005/06:T553, 2005/06:T555, 2005/06:T556, 2005/06:T559 yrkandena 22 och 23, 2005/06:T561 yrkandena 3 och 4, 2005/06:T567 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T570, 2005/06:T571, 2005/06:T574, 2005/06:T588, 2005/06:T589, 2005/06:T601, 2005/06:T603 yrkandena 1-5 och 7, 2005/06:T606, 2005/06:T608 yrkandena 8 och 9, 2005/06:MJ350 yrkande 3, 2005/06:MJ439 yrkandena 9-11, 2005/06:N243 yrkandena 3, 4 och 14, 2005/06:N245 yrkande 2, 2005/06:N302 yrkande 7, 2005/06:N304 yrkande 8, 2005/06:N380 yrkande 4, 2005/06:N382 yrkande 7, 2005/06:N438 yrkandena 8-11, 2005/06:N443 yrkandena 8-29 och 2005/06:N474 yrkandena 7-11. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), ()1, (), ()2, (), (), ()3, ()4, ()5, ()6, (), ()7, (), (), () och (). Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 har på förslag av finansutskottet fastställt ramar för vart och ett av statsbudgetens 27 utgiftsområden. I detta betänkande tar trafikutskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer skall fördelas inom den ram som fastställts för utgiftsområdet. Utskottet behandlar också ett antal andra frågor inom utgiftsområdet som rests dels av regeringen, dels i motioner. Vidare behandlas en rad motionsförslag om underhåll och utbyggnad av främst vägar och järnvägar. Utskottet har i samband med ärendets beredning haft sammanträffande med företrädare för , , och Rikstrafiken. Information har vidare lämnats om färjetrafiken till av företrädare bl.a. från . I bilaga 1 redovisas en förteckning av regeringens förslag till riksdagsbeslut och de motioner som behandlas i betänkandet. I bilaga 2 redovisas utskottets förslag till beslut om anslag för inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. I bilaga 3 redovisas regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag för inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Enligt budgetlagen gäller att regeringen skall redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts inom olika verksamhetsområden. Reglerna syftar till att skapa kontrollmöjligheter för och ge förutsättningar att följa och värdera resultaten i de verksamheter som den beslutat om. Utskottet behandlar mot denna bakgrund den redovisning regeringen lämnat av mål och uppnådda resultat inom politikområdet Transportpolitik i budgetpropositionen för inom utgiftsområde 22. Inledningsvis redovisas kortfattat politikområdets omfattning och vissa av fastlagda transportpolitiska utgångspunkter. I sammanhanget behandlas även regeringens redovisning i budgetpropositionen av genomförda och planerade åtgärder med anledning av dels granskning av infrastrukturprojektet , dels tillkännagivande om tillskapandet av en gemensam trafikinspektion. Vidare behandlar utskottet förslag i följande motioner: - 2005/06:T559 yrkande 6 av m.fl. (fp), - 2005/06:T604 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m), - 2005/06:T608 yrkande 1 av m.fl. (kd), - 2005/06:T609 yrkande 16 av m.fl. (kd), - 2005/06:T611 yrkande 2 av m.fl. (kd). Politikområdets omfattning och mål Politikområdet Transportpolitik omfattar sex verksamhetsområden, nämligen Vägar, Järnvägar, Sjöfart, Luftfart, Interregional kollektiv persontrafik samt Forskning och analys. Inom det transportpolitiska området är målen utformade på ett hierarkiskt sätt enligt följande: - övergripande mål, - mål för verksamheten, - mål för verksamhetsgrenar. Det övergripande målet för transportpolitiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266 och prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Delmålen inom transportpolitiken är att inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra till följande: - Ett tillgängligt transportsystem, där transportsystemet utformas så att medborgarna och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. - En hög transportkvalitet, där transportsystemets utformning och funktion medger en hög transportkvalitet för medborgarna och näringslivet. - En säker trafik, där det långsiktiga målet för trafiksäkerheten skall vara att ingen dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor inom transportsystemet. Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. - En god miljö, där transportsystemets utformning och funktion anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och kulturmiljö skyddas mot skador och en god hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser främjas. - En positiv regional utveckling, där transportsystemet främjar en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nackdelar av långa transportavstånd. - Ett jämställt transportsystem, där transportsystemet är utformat så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Kvinnor och män skall ges samma möjligheter att påverka transportsystemets tillkomst, utformning och förvaltning och deras värderingar skall tillmätas samma vikt. I målhierarkin ingår vidare etappmål, vilka anger lämpliga steg på väg mot de långsiktiga målen. Etappmålen beslutas av regeringen. Etappmål finns formulerade för alla delmål, med undantag av jämställdhetsmålet. Etappmålen för trafiksäkerhet och miljö är tidssatta och kvantifierade. Det anges således konkret vad som skall uppnås . Etappmålet om funktionshindrades tillgänglighet till transportsystemet är tidssatt. I övrigt är etappmålen formulerade på ett mer övergripande sätt. För de etappmål som inte är tidssatta och kvantifierade har regeringen angivit som sin bedömning att ett uppföljningssystem i form av mått och indikatorer bör utvecklas. Delmålen och etappmålen bryts i sin tur ned till mål för vart och ett av de olika verksamhetsområdena inom politikområdet. Därefter formulerar regeringen i sin styrning av myndigheterna inom politikområdet mål och återrapporteringskrav för de olika verksamhetsgrenarna. Transportpolitiken vägleds också av ett antal grundläggande principer. En framträdande princip är att infrastrukturavgifter skall baseras på samhällsekonomiska marginalkostnader. Såväl enskilda trafikanter som kommersiella utövare skall via skatter och andra avgifter betala de externa marginalkostnader, som deras användande av infrastrukturen ger upphov till. Andra bärande principer är valfrihet för transportkonsumenterna samt samverkan mellan olika transportmedel och trafikslag i effektiv konkurrens. Ännu en vägledande princip är att beslut om transporter skall fattas på en så decentraliserad nivå som möjlig Mål- och resultatfrågor för politikområdet Transportpolitik Utskottets förslag i korthet bör godkänna vad utskottet anfört om mål- och resultatfrågor för politikområde Transportpolitik. Det innebär att en fortsatt utveckling bör ske av mål- och resultatstyrningen. Enligt utskottets mening är det viktigt att det transportpolitiska arbetet vidareutvecklas för att skapa ett hållbart transportsystem. Utskottet konstaterar att ett omfattande utredningsarbete har avslutats inom transportområdet. Utskottet välkomnar därför den av regeringen under innevarande aviserade transportpolitiska propositionen. I avvaktan på regeringens förslag är utskottet inte nu berett att ompröva de grundläggande utgångspunkterna för gällande transportpolitik. Utskottet avstyrker aktuella motionsförslag. Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp) och 3 (kd). I nedanstående tabell sammanfattas regeringens bedömning av måluppfyllel-sen av etappmålen och utvecklingen mot de långsiktiga delmålen . Inom parentes i respektive kolumn anges regeringens bedömning för . Måluppfyllelse för de transportpolitiska målen Utveckling mot lång-siktigt delmål Finns etap- mål? Uppfylls etappmål med fattade beslut? Kommentar till utveckling i förhållande till delmålet Ja (Ja) Ja, tillsam-mans med regional utv. (lika), för funktions-hindrades tillgänglighet (lika) Ja delvis (lika) Nej (Nej) Förbättrad tillgäng-lighet för väg och järnväg samt för funktionshindrade. Försämring för flyg. Ja (Ja) Ja (Ja) Ja (Ja) är god och blir succes-sivt allt bättre. För-seningar för flyg. Ja (Ja) Nej (Nej) Oförändrat antal dödade och svårt skadade i vägtrafiken. Klimatpåverkan (CO2) Nej (Nej) Ja (Ja) Nej (Nej) Oförändrade utsläpp från vägtrafik och sjöfart. Brister i sjöfartens statistik. Ja (Ja) Ja, delvis (Ja, sannolikt) Mål för S uppfylls troligen. Målet för NOx uppnås. VOC nås troligtvis inte. Brister i sjöfartens statistik. Nej (Ja) Ja (Ja) Nej (Nej) För långsam för-bättring i befintlig bebyggelse jämfört med riktvärden. Osäkert (Osäkert) Nej (Nej) - (-) Påverkan på natur- och kulturmiljö Osäkert (Osäkert) Nej (Nej) - (-) Osäkert (Osäkert) Ja, tillsam-mans med tillgänglighet (lika) Ja (Ja) Utveckling mot lång-siktigt delmål Finns etap- mål? Uppfylls etappmål med fattade beslut? Kommentar till utveckling i förhållande till delmålet (Ja?) Nej (Nej) - (-) Kvinnor fortsatt dåligt företrädda i beslutsfattande organ. Resmönster finns kartlagt men analys av bakomliggande orsaker saknas. Källa: Prop. 2005/06:1 utg.omr. Inom parentes anges motsvarande uppgifter för . S = Svaveldioxid, NOx = Kväveoxider, VOC = Flyktiga kolväten. Regeringen konstaterar för delmålen ett tillgängligt transportsystem och en positivregional utveckling att förbättrad tillgänglighet inom och mellan regioner leder till att kvinnor och män får större valmöjligheter och därmed även tillgång till en större lokal arbetsmarknad. Tillgängligheten i vägtransportsystemet har enligt regeringen förbättrats . Restiderna på de nationella vägarna har förkortats, kollektivtrafikutbudet har ökat och cykelvägarna har blivit fler. Trängseln i och kring de större städerna har dock inte minskat. Även för järnvägstransportsystemet har tillgängligheten förbättrats genom att antalet regionaltåg har ökat kraftigt. För inrikesflyget har dock tillgängligheten för endagsresor försämrats medan kapaciteten räknat efter antalet flygstolar har ökat. Biljettpriserna har blivit dyrare för inrikesresorna medan det blivit allt billigare att flyga utrikes. Tillgängligheten inom sjöfarten bedöms vara god. När det gäller tillgängligheten för funktionshindrade har vägnätet och flyget fått en större andel nöjda funktionshindrade resenärer jämfört med medan järnvägens och sjöfartens resultat är oförändrade. Över en treårsperiod har andelen nöjda funktionshindrade resenärer ökat för alla trafikslag utom för flyget som haft störst andel nöjda funktionshindrade resenärer. Det svenska transportsystemet håller enligt regeringens bedömning genomgående en hög transportkvalitet. Alltfler vägar har fått förstärkt bärighet och blivit allt jämnare, särskilt i skogslänen. I järnvägsnätet redovisades färre funktionsstörningar , men kostnaderna för underhåll har ökat. Även punktligheten har blivit bättre, särskilt för snabbtågen. Förseningarna ökade dock inom luftfarten , främst beroende på den ökade trafiken. När det gäller trafiksäkerheten anges att dödades 480 personer i den svenska vägtrafiken. Det är det lägsta dödstalet . Flera faktorer har motverkat till att antalet omkomna i trafiken minskat ytterligare. En orsak är ökningen av trafik som delvis är en effekt av den ekonomiska konjunkturen i samhället. En annan orsak är att de faktiska hastigheterna på vägarna har ökat. Regeringen befarar dessutom att nykterheten i trafiken har försämrats då alkoholkonsumtionen i samhället generellt sett har ökat. Trafikökningen har dock inte medfört en motsvarande ökning av antalet dödade i vägtrafikolyckor, vilket sannolikt bl.a. beror på de insatser som gjorts för ökad trafiksäkerhet. De vägbyggnadsåtgärder som har vidtagits, t.ex. mitträcken, sidoområdesåtgärder och cirkulationsplatser, har haft stor betydelse. Ökad användning av bilbälte, ökad förekomst av krockkuddar i bilar liksom införande av krav på användning av vinterdäck är andra faktorer som anges ha påverkat trafiksäkerheten i positiv riktning. Enligt regeringens resultatredovisning för miljömålet var koldioxidutsläppen i stort sett oförändrade jämfört med trots ett ökat trafikarbete. Detta beror framför allt på den ökade inblandningen av etanol i bensin.