bet · GS01MJU10 · 2005-03-22 00:00:00 — Utskottet föreslår att motion 2004/05:MJ349(v) yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på fortsatt arbetemed dessa frågor.Djurhållning och djurskötselUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om djur i fångenskap (mp), burhöns (fp, kd,c), lösdrift för lantbrukets djur (v), om avlivning av djur (s, m) ochjakt- och fångstmetoder (v).Jämför reservationerna 57 (mp), 58 (mp), 59 (v, mp) och 60 (v, mp).MotionernaI motion 2004/05:MJ323 (mp) anförs att djurskyddslagens krav på attdjur i fångenskap skall ges möjlighet att bete sig naturligt gälleräven för djuren då de vistas i zoobutiker. Många zoobutikerhar inredda djurrum där olika arter hålls tätt intill varandra.Ett förbud föreslås mot att hålla fåglar i burar som inte ger djurenmöjlighet att leva på ett naturligt sätt.Tre motioner tar upp frågan om burhöns. I motion 2004/05:MJ214 (c) yrkastillkännagivande om att förbjuda försäljning av ägg som producerats iburar som är förbjudna i . Enligt motion 2004/05:MJ394 (fp) börburhållning av hönor för äggproduktion förbjudas, och enligt motion2004/05:MJ506 (kd) yrkande 6 bör begära att regeringen läggerfram förslag till en avgift för äggproducenter som håller sina höns ioinredda burar. För att de äggproducenter som ställt om till inreddaburar inte skall konkurreras ut föreslår att en avgiftinförs för de producenter som inte bytt ut sina burar. Sådana avgifterskulle neutralisera skillnaderna i kostnadsläge mellan producenterna.Enligtmotion 2004/05:MJ350 (v) yrkande 7 bör lagstiftningen ställa krav påatt lantbrukets djur skall hållas i lösdrift. anser attkraven bör höjas för hur djuren skall hållas. I dagens lantbruk, därstora besättningar snarare är regel än undantag, tillbringar lantbruketsdjur en stor del av tiden uppstallade i ladugårdar och stall. Den fysiskakontakten med levande varelser, som andra djur och framför allt människor,minskar då tekniken har tagit över alltmer. Möjligheten att röra sigmer fritt, även inomhus, ser vi som nästa steg för ett bättre djurskydd.Frågor om avlivning av djur tas upp i två motioner. I fråga om permanentavlivningsmetod för uttjänta värphöns på anförs i motion2004/05:MJ447 (s) att avlivas ca 200 000 uttjänta värphöns påGotland. sker avlivningen med gas (CO2). Avlivningarnaär fördelade på många olika tillfällen, och för varje tillfälle måstedispens sökas från . Ett alternativ är transporttill slakterier på fastlandet, men eftersom transporttiden blir långkrävs dispens från transportkungörelsen. Det har också visat sig svårtatt kontrollera temperaturen vid transporten, särskilt ,med följd att det dör tusentals höns under transporten. Idetta alternativ krävs att hönsen fångas i stallet och förs därifrånlevande. Infångandet utgör en mycket stor stress på hönsen och ettomfattande arbetsmiljöproblem för dem som sköter arbetet. Ur djurskyddshänseendeoch av arbetsmiljöskäl är det bästa alternativet att permanenta avlivningmed gas. Det är enligt motion 2004/05:MJ248 (m) inte acceptabelt attdjur avlivas för nöjesändamål. utarbetade för några årsedan detaljregler för användning av djur för nöjesändamål. Detaljreglernautarbetades i nära samarbete med verkets djurskyddsråd. Enligt vadmotionären erfar ville djurskyddsrådet att detaljreglerna skulle innehållaen bestämmelse om att djur inte får avlivas för nöjesändamål. Någonsådan regel medgavs dock inte med anledning av att djurskyddslagen inteinnehöll någon möjlighet för verket att införa sådan reglering.Enligt motion 2004/05:MJ350 (v) yrkande 11 bör de tillåtna jakt-och fångstmetoderna ses över med syfte att förändra eller förbjuda demetoder som orsakar djur onödigt lidande. Den grupp som genomför översynenbör innehålla representanter för bl.a. jägare, myndighet och djurskydd.Utskottets ställningstagandeDjur i fångenskapAv 4 § djurskyddslagen framgår att djur skall hållas och skötas i engod djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa ochger dem möjlighet att bete sig naturligt. fårmeddela ytterligare föreskrifter om villkor för eller förbud mot vissdjurhållning.Genom en ändring av 16 § djurskyddslagen krävs från den 1 januari 2004tillstånd från kommunen för den som håller, föder upp, upplåter, säljereller tar emot sällskapsdjur för förvaring eller utfodring. Detta innebäratt bl.a. zoobutiker skall ha tillstånd för verksamheten enligt 16 §djurskyddslagen. Tillstånd prövas av den eller de kommunala nämnder somfullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Vid tillståndsprövningenskall särskild hänsyn tas till att den sökande kan anses lämplig attbedriva verksamheten och att de anläggningar i vilka verksamheten skallbedrivas är lämpliga från djurskyddssynpunkt. harmeddelat föreskrifter och allmänna råd (DFS 2004:16) om villkor förhållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskapoch hobby om kravet på tillstånd enligt 16 § djurskyddslagen (DFS 2004:5).Av gällande föreskrifter och allmänna råd om hållande m.m. av djuravsedda för sällskap och hobby framgår när det gäller hållande av djuri zoobutiker att lokaler och utrustning skall vara anpassade till deaktuella djurslagen. Vidare skall förvaringsutrymmen vara utformade ochplacerade så att djuren inte störs i onödan av andra djur eller avmänniskor. Fågelburar skall vara placerade så att deras högsta punkt medfull yta är över golvet, och det finns bestämmelser omutrymmeskrav för olika arter av burfåglar.I föreskrifterna finns dessutom bestämmelser om utbildningskrav för densom driver handel med sällskapsdjur och om skyldighet för den som säljersällskapsdjur att lämna information om djurets skötsel. Enligt bestämmelsernaskall ett förvaringsutrymme för sällskapsdjur vara tillräckligt stortför att möjliggöra de rörelser och den motion som varje djur behöver.Det skall också innehålla en inredning som aktiverar djuret och medgerde klättermöjligheter, grävmöjligheter, viloplatser, gömställen, bad-,sim- eller dykmöjligheter som varje djurart behöver för att kunna utövasitt naturliga beteende. Om ett djur har särskilda krav på klimat, somtemperatur och luftfuktighet, skall detta tillgodoses. Djur som harbehov av att vara tillsammans med andra djur skall hållas och skötas påett sätt som tillgodoser dessa behov. Förvaringsutrymmen skall varaplacerade så att djuren inte störs i onödan av andra djur eller avmänniskor. Minst en sida i ett förvaringsutrymme skall vara skyddad motinsyn. Andra exempel på speciella regler är att det skall finnas speciellaplatser för rengöring av t.ex. burar. Motion 2004/05:MJ323 (mp) börlämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte tillgodosetts med vad somanförts.HönsDen anförde jordbruksministern i svar på fråga 2003/04:707om den svenska äggnäringen att enligt 9 § djurskyddsförordningen fårhöns för äggproduktion inte hållas i andra inhysningssystem än sådanasom uppfyller hönsens behov av rede, sittpinne och sandbad. Det fannstidigare en möjlighet att ansöka om dispens från detta krav. Ett flertaläggproducenter överklagade jordbruksverks beslut att avslåansökningar om dispens. Länsrätten i upphävde genom domarhösten 2002 samtliga avslagsbeslut i den del de gickproducenterna emot. Länsrätten motiverade domarna med att 9 §djurskyddsförordningen och verkets dispensföreskrifter inte fick tillämpasmot enskild då de inte hade anmälts i enlighet med EG:s bestämmelser.Sedan länsrättens domar meddelades har emellertid 9 § i djurskyddsförordningenändrats och genomgått det nämnda anmälningsförfarandet. Bestämmelsenträdde i kraft . Ett antal producenter har polisanmältsmed påstående om att de hållit värphöns i burar utan rede, sittpinneoch sandbad. är det Djurskyddsmyndighetensom är central tillsynsmyndighet och som skall se till attdjurskyddslagstiftningen följs. På lokal nivå är det kommunernas ansvar attskötadjurskyddstillsynen. Kommunerna har möjlighet att meddela de föreläggandenoch förbud som behövs för att bestämmelserna i 9 § djurskyddsförordningenskall efterlevas. Om någon inte följer ett sådant beslut skall länsstyrelsenmeddela djurförbud. Avslutningsvis anförde jordbruksministern att detfinns tillräckliga bestämmelser för att tillsynsmyndigheterna skallkunna se till att förbudet mot att hålla höns i traditionella burarefterlevs och det finns heller inga oklarheter i lagstiftningen.Det framgår av regleringsbrev att engång i kvartalet skall avrapportera efterlevnaden av förbudet mothållande av värphöns i oinredda burar. Utskottet har inhämtat attDjurskyddsmyndigheten har tagit kontakt med kommuner i denna fråga för attde lättare skall kunna agera. Utskottet föreslår att motionerna2004/05:MJ214 (c), 2004/05:MJ394 (fp) och 2004/05:MJ506 (kd) yrkande 6avstyrks med det anförda.NötkreaturEnligt djurskyddslagen skall djur behandlas väl och skyddas mot onödigtlidande och sjukdom. Djur får enligt 6 § djurskyddslagen inte hållasbundna på ett för djuren plågsamt sätt eller så att de inte kan fåbehövlig rörelsefrihet eller vila eller tillräckligt skydd mot väder ochvind, och enligt 18 § djurskyddsförordningen får Djurskyddsmyndighetenmeddela föreskrifter om hur djur får hållas bundna. Hästar, nötkreaturoch getter får hållas bundna av dygnet eller året då devistas inomhus. För att nötkreatur inte skall behöva stå inne året omfinns bestämmelser om betesgång eller annan utevistelse i djurskyddsförordningen(1988:539). Där anges bl.a. att nötkreatur som hålls för mjölkproduktionoch som är äldre än skall hållas på bete. föreskrifter (DFS 2004:17) och allmänna råd omdjurhållning inom lantbruket bör nötkreatur hållas lösgående och bör dåvara avhornade. Utskottet föreslår att motion 2004/05:MJ350 (v) yrkande7 med det anförda lämnas utan vidare åtgärd.Avlivning av djurNär det gäller frågan om avlivning av värphöns har utskottet inhämtatfrån att det saknas kunskap om djurskyddsaspekternavid avlivning med koldioxid. har därför för år2005 beviljat medel till ett forskningsprojekt på området. Utskottethar inhämtat från att i används medgoda resultat en typ av avlivningscontainer med el i vattenbad föravlivning av uttjänta värphöns. Utskottet föreslår att motion 2004/05:MJ447(s) därmed lämnas utan vidare åtgärd.Enligt 13 § djurskyddslagen (1988:534) skall djur skonas från onödigtobehag och lidande när de förs till slakt och när de slaktas. I övrigtankommer det på regeringen eller att meddelanärmare föreskrifter om slakt och om avlivning av djur. I frågan omavlivning av djur för nöjesändamål vill utskottet hänvisa tillDjurskyddsmyndighetens föreskrifter om användning av djur vid t.ex.filminspelningar (DFS 2004:21). I dessa föreskrifter anförs bl.a. att djurinte får avlivas utan veterinär medverkan. Det centrala fördjurskyddslagstiftningen är att skydda djur från onödigt lidande och sjukdom.Djurskyddslagstiftningen reglerar således inte för vilka ändamål djurfår slaktas eller avlivas. Bestämmelser om slakt och avlivning finns iDjurskyddsmyndighetens föreskrifter och allmänna råd (DFS 2004:12) omhanteringen av vissa djurarter vid slakt eller annan avlivning och i(DFS 2004:7) om avlivning av hundar, katter och vissa pälsdjur. Motion2004/05:MJ248 (m) bör härmed lämnas utan vidare åtgärd.FångstmetoderJakt skall enligt 27 § jaktlagen (1987:259) bedrivas så att viltet inteutsätts för onödigt lidande. har med stöd av 15 §jaktförordningen meddelat föreskrifter om jaktmedel. För att få användajaktvapen krävs enligt föreskrifter (NFS 1999:9)jägarexamen. godkänner enligt 10 § jaktförordningen(1987:905) i samråd med vilka vapen och andrajaktmedel som får användas och för vilket vilt. Fångstredskap får enligt11 § prövas och godkännas för att få användas.Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion 2004/05:MJ350 (v)yrkande 11 att fångstmetoder som innebär ett stort lidande inte skallvara tillåtna. Utskottet har erfarit att ett avtal om humana fångstmetoderhar förhandlats fram mellan EU, , och . att fångstmetoderna skall vara testade och innebära att djuretomedelbart dör eller att djuret inte erhåller oacceptabla skador vidfångsten. har EU och ingått avtalet. Utskottet har ocksåinhämtat att arbete pågår med kommissionens förslag till Europaparlamentetsoch rådets direktiv om införande av humana normer för fångstmetoder förvissa djurarter, KOM (2004)532 slutlig. Motionen bör med det anfördalämnas utan vidare åtgärd.Djurskyddsfrågor som har behandlats tidigare under mandatperiodenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker 67 motionsyrkanden (s, m, fp, kd, v, c, mp) omdjurskydd. Utskottet avstår från att behandla motionerna i sak medhänvisning till de riktlinjer för förändring av utskottens arbetsformersom har ställt sig bakom. Jämför särskilt yttrande (m, fp, kd,c).Utskottets ställningstagandeI betänkandet behandlar utskottet ett antal motioner rörande djurskyddfrån allmänna motionstiden . Utskottet har beslutat att dessamotioner skall behandlas på ett förenklat sätt. Bakgrunden till utskottetsbeslut är följande.På grundval av förslag (2000/01:RS1) har riksdagengodkänt vissa riktlinjer för förändringar av utskottens arbetsformer.Enligt dessa har utskotten rekommenderats att planera arbetet för helavalperioden med fördjupning på olika områden under olika år. Dettainnebär bl.a. en viss förskjutning av utskottsarbetet frånbeslutsfattande med anledning av propositioner och motioner till att företautredningar och analyser på eget initiativ. Vidare skall utskotten vidbehov kunna förenkla motionsbehandlingen i de fall motionsförslagenavser frågor där beslutanderätten enligt utskottets uppfattning börligga kvar hos regeringen, en förvaltningsmyndighet eller hos kommunerna.Detta innebär att motionerna skall kunna avstyrkas utan någon meringående beredning i sak. I fråga om motionsförslag som upprepas bör vidförenklad behandling utskottet hänvisa till tidigare ställningstaganden.Utskottet beslutade att anta en långtidsplan förutskottets arbete under resterande del av mandatperioden. Planen innebäri princip att varje ämnesområde inom utskottets beredningsområde behandlasminst två gånger . Minst en behandling under det andra,tredje eller fjärde bör vara mer ingående och vid behovinnehålla inslag av uppföljning, utvärdering och EU-bevakning.Nedanstående motioner från allmänna motionstiden utgör i huvudsakupprepningar av tidigare väckta motioner. Motionerna avser vissadjurskyddsfrågor. Dessa frågor behandlades utförligt i betänkandena2003/04:MJU10 Jordbrukspolitik m.m., 2003/04:MJU3 Naturvård, 2003/04:MJU14Djurskydd m.m. och 2004/05:MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar.Med hänvisning till det ovan anförda avstår utskottet från att i sakbehandla motionerna 2004/05:MJ206 (s), 2004/05:MJ207 (m, fp, kd, c),2004/05:MJ223 (v) yrkandena 1-4, 2004/05:MJ235 (s) yrkandena 1 och 2,2004/05:MJ241 (m), 2004/05:MJ242 (m), 2004/05:MJ244 (m), 2004/05:MJ247(m) yrkandena 1 och 2 och 2004/05:K305 (mp) yrkande 1, motionerna2004/05:MJ249 (m), 2004/05:MJ253 (m), 2004/05:MJ257 (s), 2004/05:MJ293(fp), 2004/05:MJ294 (s), 2004/05:MJ295 (s), 2004/05:MJ301 (s), 2004/05:MJ309(fp), 2004/05:MJ312 (fp), 2004/05:MJ313 (fp) yrkandena 1 och 2 och2004/05:MJ314 (fp) yrkande 1, motionerna 2004/05:MJ315 (fp), 2004/05:MJ316(fp) yrkandena 1-3, 2004/05:MJ322 (mp) yrkande 1, 2004/05:MJ324 (s),2004/05:MJ340 (kd), 2004/05:MJ349 (v) yrkandena 2 och 3, 2004/05:MJ350(v) yrkandena 1, 4-6 och 8, 2004/05:MJ351 (c) och 2004/05:MJ360 (mp),motionerna 2004/05:MJ375 (fp), 2004/05:MJ385 (mp), 2004/05:MJ395 (fp)yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ405 (m), 2004/05:MJ436 (mp) yrkandena 1och 2, 2004/05:MJ438 (fp) yrkande 1, 2004/05:MJ446 (m) och 2004/05:MJ496(fp) yrkande 2 samt motionerna 2004/05:MJ506 (kd) yrkandena 1, 3-5, 7,8, 16-18, 2004/05:MJ508 (fp) yrkandena 12, 14 och 16, 2004/05:MJ513(m) yrkande 4 och 2004/05:MJ539 (s).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. , punkt 2 (m, c)av (), (), Bengt-AndersJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om . Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:MJ16 yrkande 4.StällningstagandeAntalet olika myndigheter som har ansvar för tillsynen bör minska, ochresurserna bör föras över till kommunerna. är ettexempel på en onödig myndighet som bl.a. försöker skapa opinion idjurhållningsfrågor och driva fram hårdare och ibland helt omöjliga ochvetenskapligt omotiverade regler utan att invänta politiska beslut ochställningstaganden. Ett exempel var försöket att tvinga fram störreminkburar oavsett vad forskningen kommer fram till och vad riksdagenbeslutar. Myndigheten bör avvecklas. Detta bör ges regeringen till känna.2. Tillsyn enligt djurskyddslagen, punkt 3 (m, c)av (), (), Bengt-AndersJohansson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring idjurskyddslagen (1988:534) såvitt avser 24 §. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:MJ16 yrkande 3 och avslår proposition 2004/05:72 i dennadel.StällningstagandeDjurskyddsmyndigheten startade sin verksamhet den 1 januari 2004.Djurskyddsmyndigheten tog över ett antal uppgifter som tidigare sköttesav . Vi anser att denna myndighet inte skulle ha inrättats.Myndigheten har en budget som närmar sig 100 miljonerkronor. För djurskyddet och djurtillsynen skulle det vara betydligtbättre om dessa medel i stället kom den direkta tillsynen till del. Ipropositionen finns förslag att utöka befogenheter och uppgifter förDjurskyddsmyndigheten. Dessa förslag bör inte genomföras. bördärför avslå 24 § i regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen(1988:534).3. Tillsynsmyndigheternas ansvarsfördelning, punkt 4 (m)av (), () och CeciliaWidegren (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om uppföljning. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ18yrkande 5 och avslår motionerna 2002/03:L319 yrkande 8, 2002/03:MJ221,2002/03:MJ275 yrkande 2, 2002/03:MJ422 yrkande 10, 2002/03:N340 yrkande6, 2003/04:MJ389, 2003/04:MJ432 yrkande 15, 2004/05:MJ17 yrkandena 2,3 och 5 samt 2004/05:MJ506 yrkande 24.StällningstagandeDet är viktigt att tillsynsverksamheten fungerar kostnadseffektivt,likvärdigt och väl, och propositionen är ett försök att uppnå detta. Viär, som framgått i motion 2004/05:MJ18 yrkande 5, skeptiska i fråga omkostnadseffektiviteten kommer att öka. Det är heller inte självklartatt tillsynen förbättras som avsett när förslagen konfronteras medverkligheten. Vi är beredda att stödja huvuddragen i propositionen underförutsättning att de endast är temporära. Regeringen bör därför återkommatill med en uppföljning redan efter ett par . Uppföljningenbör ske i form av antingen förändrade regler eller konfirmation av denu föreslagna om de fallit väl ut. Med andra ord krävs en ny propositionför att detta villkor skall uppfyllas. Detta bör ges regeringen tillkänna.4. Tillsynsmyndigheternas ansvarsfördelning, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om tillsynsmyndigheternas ansvarsfördelning. Därmedbifaller motion 2004/05:MJ17 yrkandena 2, 3 och 5 samt avslårmotionerna 2002/03:L319 yrkande 8, 2002/03:MJ221, 2002/03:MJ275 yrkande2, 2002/03:MJ422 yrkande 10, 2002/03:N340 yrkande 6, 2003/04:MJ389,2003/04:MJ432 yrkande 15, 2004/05:MJ18 yrkande 5 och 2004/05:MJ506yrkande 24.StällningstagandeDet krävs en tillsyn som är effektiv och mer likvärdig i hela landet,som skapar trygghet och förtroende och ger rättvisa villkor för företagen.Livsmedelsverket bör ha det slutgiltiga ansvaret för att det finns enlikvärdig tillsyn i hela landet, oberoende av vem som utför kontrollen.Livsmedelsverkets ansvar innebär en kontroll av kontrollanterna ochett ansvar för att de som utför kontrollerna har en adekvat utbildning.Här finns ett ansvar för att utvärdera olika utbildningarsrelevans.Folkpartiet anser att det fulla ansvaret på nationell nivå för säkermat - från jord till bord - skall ligga hos en myndighet. Vi anser attLivsmedelsverket bör ges ansvar för hela ledet när det gällerlivsmedelssäkerhet, också de delar som t.ex. rör djurfoder som ligger påJordbruksverket. Myndigheten bör arbeta utifrån den övergripandemålsättningen om god folkhälsa och trygga konsumenter som kan fatta egnavälgrundade beslut. Det betyder strikta egenkontrollprogram och enidentisk kontroll över hela landet.Att samordna systemet är inte detsamma som att alla parter måste ellerbör sitta på samma plats. Självklart måste ett samlat kontrollsystem haen lokal eller regional organisation, då lokal- och personkännedom ärviktigt. anser sålunda att tillsynsmyndigheternasansvarsfördelning måste vara fullständigt kristallklar. Detta bör ges regeringentill känna.5. Djurförbudsregister m.m., punkt 5 (m, fp, kd, c, mp)av (), (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om ett register för djurhållning. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2004/05:MJ456 och 2004/05:MJ513 yrkande 2 och avslår motionerna2004/05:MJ234 och 2004/05:MJ235 yrkande 4.StällningstagandeSom framgår av motionerna 2004/05:MJ456 (fp) och 2004/05:MJ513 (m)yrkande 2 uppmärksammades ett reportage om utredningav vanvård av djur hos ett antal lantbrukare. Enligt motionärernaredovisades en genomgång av ca 150 förbud för lantbrukare att hålla djursom gällt . I ungefär hälften av fallen togdet innan lantbrukaren meddelades förbud att hålla djuroch i flera fall tog det . hade djur iett antal fall vanvårdats svårt medan lantbrukarna hade varit aktivaoch registrerade i t.ex. nötkreatursregistret. Andra granskande reportagehar enligt motionärerna visat hur kriminella djurägare med djurförbudkontinuerligt skaffar sig nya djur genom att flytta till annan ort ellergenom att låta en annan familjemedlem stå som ägare till djuren.Av 29 § djurskyddslagen framgår att skall meddela en personsom dömts för djurplågeri förbud att ta hand om djur eller en viss sortsdjur. skall enligt 31 § samma lag besluta att ett djurskall tas om hand om djuret otillbörligt utsätts för lidande och dettainte rättats till efter tillsägelse av tillsynsmyndigheten. Länsstyrelsenskall också omhänderta djur som en person har meddelats förbud att hålla.Enligt vår uppfattning finns det således tydliga krav och skyldigheter,men handläggningstid och olika huvudmannaskap kan ibland göra atteffekten av gällande bestämmelser inte blir så tydlig.Det är viktigt att arbetet med dessa frågor kan stärkas även fortsättningsvis.Vi anser därför att ett centralt register över svenska djurhållare meddjurförbud bör utarbetas. Ett sådant register skulle enligt vår uppfattningkunna underlätta arbetet för berörda myndigheter och hindra nya fall avvanvård. Detta bör ges regeringen till känna.6. Förbättrat centralt och regionalt stöd, punkt 6 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde haföljande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen om förbättrat centralt och regionalt stöd. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:MJ17 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:MJ19yrkande 1, 2004/05:MJ235 yrkande 3 och 2004/05:MJ533.StällningstagandeDet är angeläget att samtliga djurskyddsinspektörer och livsmedelskontrollanterhar adekvat utbildning samt att vidareutbildning ges till samtligaaktörer inom djurskyddsområdet. Regeringen bör mera kraftfullt följa upputbildningssituationen.