bet · GT01TU4 · 2005-12-01 00:00:00 — Regeringen bedömer att Myndigheten för skolutveckling bör, inom ramen för sitt utvecklingsuppdrag, ha en pådrivande och stödjande roll i utvecklingen av gemensamma standarder inom området. Regeringen bedömer att informationsteknikens ställning inom lärarutbildningen bör stärkas. Utskottet vill inledningsvis markera forskningens roll inom området. I utskottets yttrande (yttr. 2004/05:TU3y) Forskning för ett bättre liv konstaterade utskottet att forskningen har en strategisk betydelse för att man skall kunna uppnå såväl de transportpolitiska som de IT-politiska målen. Enligt utskottets mening var det därför angeläget att forskningen inom området gavs en tillfredsställande omfattning, kvalitet och inriktning mot angelägna samhällsfrågor. Såväl transport- som IT-områdena gäller medborgarnas livskvalitet och delaktighet i samhällsutvecklingen. När det gäller IT-området hänvisade trafikutskottet till de många utmaningar som finns. Den snabba och ständigt accelererande internationella utvecklingen gör det motiverat med betydande forskningsinsatser även i . Utskottet instämde i det angelägna i att befäster - men också ytterligare utvecklar - sin ställning som IT-nation. Även i fråga om åtgärder för att tillgodose målen om tillväxt och välfärd angavs att transport- och IT-forskning var av stor betydelse. Detta innebär att svenska forskningsmiljöer med internationell slagkraft på dessa områden är av stor betydelse för svenskt näringsliv och svensk samhällsutveckling. Utskottets uppfattning kvarstår. Det är viktigt att forskningen på området kan vidareutvecklas och verksamt bidra till att utvecklas till ett hållbart informationssamhälle för alla. Utskottet vill vidare i sammanhanget lyfta fram vad som redovisades till utskottet i samband med en uppvaktning som representerade , Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, och Utbildningsradion. Utskottet fick bl.a. erfara att stora grupper av medborgare ännu inte omfattas av det framväxande e-samhället. Över två tredjedelar av befolkning angavs ha tillgång till Internet hemma. Den resterande tredjedelen kan eller vill av olika anledningar fortfarande inte tillgodogöra sig det som e-samhället erbjuder. Här ingår pensionärer, arbetslösa, korttidsutbildade, invandrare och funktionshindrade. Många av dem ser inte att de har någon nytta eller behov av Internet. Utskottet konstaterar att en förutsättning för att skapa ett informationssamhälle för alla är att skapa en bred delaktighet och tillgänglighet för alla. Utskottet ser i det sammanhanget att folkbildningen i landet skulle kunna vara en betydelsefull resurs som kan nå ut till dessa grupper. Stora insatser görs för att nå de människor som står utanför e-samhället. Genom folkbildande insatser från bl.a. studieförbund, folkhögskolor, Utbildningsradion och databranschens organisationer skulle kompletterande förutsättningar ges för att nå ut till medborgarna i syfte att skapa ett informationssamhälle för alla. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till denna fråga i den aviserade propositionen om folkbildningen . I övrigt gör utskottet ingen annan bedömning än regeringen i fråga om IT i skolan eller i lärarutbildningen. I detta avsnitt behandlas regeringens bedömningar i vissa frågor som rör IT inom Miljö- och samhällsdepartementets område jämte ett motionsförslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om informationsteknikens betydelse på miljöområdet. Enligt utskottets mening pågår ett viktigt utvecklingsarbete inom området där de frågor som uppmärksammas i motionen beaktas. Det gäller bl.a. att uppmuntra offentlig sektor att gå över till virtuella möten, e-tjänster, distansutbildning m.m. i syfte att minska miljöpåverkan. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). Forum för IT och miljö I propositionen (prop. 1999/2000:86) Ett informationssamhälle för alla angav regeringen att ekologiskt hållbar utveckling skulle vara ett av inriktningsmålen för IT-politiken. För att ta ett mer samlat grepp kring dessa frågor beslutade regeringen att inrätta ett särskilt Forum för IT och miljö (M2001/4935/Kn), som arbetade . Till forumet knöts representanter från departement, myndigheter, näringsliv, organisationer och forskningsinstitut. Forumet genomförde flera workshops, varav en om s.k. virtuell mobilitet- flexibla arbetsformer, virtuella möten och IT som hjälpmedel inom hemvård- och en annan om den intelligenta staden - IT och miljö i transport och bebyggelse. Resultatet presenterades i rapporten för en hållbar utveckling - sammanställning av förslag från workshops inom Forum för IT och miljö. Sammanfattningsvis kan sägas att forumet identifierade ett antal generella insatser med bäring på IT och med en stor potential för minskad miljöpåverkan, däribland teknikupphandling, offentlig upphandling, branschöverenskommelser samt översyn av det ekonomiska ramverket. Några av dessa insatser redovisas nedan. finns en särskild arbetsgrupp med fokus på IT och miljö för att bistå den IT-politiska strategigruppen i dess arbete. En viktig del i gruppens arbete blir att ta fram en nationell strategi för området IT och miljö samt att ta till vara erfarenheter från Forum för IT och miljö. Regeringen bedömer att redovisning bör göras inom ramen för den pågående Byggabo-dialogen, på vilket sätt och i vilken omfattning IT-baserade lösningar kommer till användning i de skilda projekten, som övergripande bl.a. skall effektivisera energianvändningen. Regeringen bedömer att bör ges i uppdrag att redovisa förutsättningarna för hur användningen av IT i planerings- och byggprocessen kan öka hos statliga byggherrar, i syfte att minska den totala belastningen på miljön, samt utvärdera effekterna av den ökade IT-användningen. Regeringen bedömer att en studie bör genomföras för att kartlägga utvecklingen av flexibla arbetsformer vid statliga myndigheter. Studien bör särskilt belysa vilka miljöeffekter de nya arbetsformerna har. Förslag till rutiner och indikatorer för regeringens fortsatta uppföljning på området bör lämnas. IT som verktyg i miljöarbetet Regeringen bedömer att bör ges ett nationellt samordningsansvar för produktion, samverkan och utveckling inom området grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. Regeringen bedömer att användningen av digital geografisk information, fastighetsinformation, miljödata och geografisk informationsteknik bör ökas och breddas, bl.a. genom ökad samverkan mellan myndigheterna och med den privata sektorn. Regeringen bedömer att användningen inom alla samhällssektorer av grundläggande information bör stimuleras för att ge största möjliga samhällsekonomiska nyttoeffekter av de stora offentliga investeringarna i verksamheten. Prissättningen av framför allt den geografiska informationen bör ses över. I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) framhåller allianspartierna i trafikutskottet att det för området hållbar utveckling finns en stor potential inom informationstekniken. Möjligheterna att med ny teknik minska miljö- och energibelastningen inom samhällsplanering och transporter är mycket stora. Ett exempel är s.k. e-materialisering, att gå helt från produkter till tjänster. Detta sker t.ex. när en miljon fysiska telefonsvarare i stället blir tjänsten Telesvar. Minskning av energiförbrukningen som följer motsvarar driften av . Andra exempel är telemedicin, virtuella möten och digital styrning av värme, kyla och ventilation i byggnader. Allianspartierna är övertygade om att om staten blir en föregångare på detta område finns det stora effektivitets- och miljövinster och ekonomiska vinster att göra. Dessutom kan detta leda till en mängd nya innovationer och tjänster som kan utgöra nästa svenska exportsuccé. Därför vill de genom styrning och samordning uppmuntra offentlig sektor att gå över från fysiska transporter till virtuella möten, e-tjänster, distansutbildning etc. och tydligt sätta upp mål, mäta och synliggöra vilka effekter man faktiskt kan åstadkomma vad gäller t.ex. energiförbrukningen och minskad miljöbelastning (yrkande 27). Utskottet vill framhålla att regeringen i propositionen (prop. 1999/2000:86) Ett informationssamhälle för alla, angav att ekologiskt hållbar utveckling skulle vara ett av inriktningsmålen för IT-politiken. För att ta ett mer samlat grepp kring dessa frågor beslutade regeringen att inrätta ett särskilt Forum för IT och miljö (M2001/4935/Kn), som arbetade . Till forumet knöts representanter från departement, myndigheter, näringsliv, organisationer och forskningsinstitut. Forumet genomförde flera workshops, varav en om s.k. virtuell mobilitet - flexibla arbetsformer, virtuella möten och IT som hjälpmedel inom hemvård - och en annan om den intelligenta staden - IT och miljö i transport och bebyggelse. Resultatet presenterades i rapporten för en hållbar utveckling - sammanställning av förslag från workshops inom Forum för IT och miljö. Utskottet kan konstatera att forumet har identifierat ett antal generella insatser med bäring på IT och med en stor potential för minskad miljöpåverkan, däribland teknikupphandling, offentlig upphandling, branschöverenskommelser samt översyn av det ekonomiska ramverket. finns en särskild arbetsgrupp med fokus på IT och miljö för att bistå den IT-politiska strategigruppen i dess arbete. Utskottet konstaterar vidare att stora effektivitetsvinster och positiva miljöeffekter kan göras om staten är ett föredöme i miljöarbetet. Som framgått har regeringen uppmärksammat allianspartiernas förslag om bl.a. att uppmuntra offentlig sektor att går över till virtuella möten, e-tjänster, distansutbildning m.m. i syfte att minska miljöpåverkan. Utskottet avstyrker följaktligen motionsförslaget. Kommunikationer, arbetsmarknad och arbetsliv m.m. I detta avsnitt behandlas regeringens bedömningar i vissa frågor som rör IT inom område jämte 42 motionsförslag. IT-användning hos vissa grupper Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad som framförs i motionerna om betydelsen av tillgänglighet till IT för olika grupper i samhället. Det ligger också i linje med regeringens förslag till IT-politik. Utskottet erinrar också om betydelsen av en bred folkbildning på IT-området, så att målet om ett informationssamhälle för alla uppnås. Motionsförslagen avstyrks mot den bakgrunden. Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c). Regeringen bedömer att särskilda åtgärder bör vidtas för att öka delaktigheten för personer med funktionshinder. () bör ges i uppdrag att i samråd med fortsätta arbetet med en servicecentral för dövblinda och synskadade personer. PTS bör fortsätta försöken med mobila bredbandstjänster för personer med funktionshinder. Talboks- och (TPB) bör fortsätta att driva och utveckla digitala talböcker och försök med strömmande läsning för att öka tillgången till dokument och litteratur via Internet för personer med synskador eller andra funktionshinder. TPB bör utreda möjligheterna till ett nationellt digitalt distributionssystem för personer med läshandikapp. Som skäl för regeringens bedömning anförs bl.a. att när det gäller IT och äldre har regeringen tidigare genom Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) bl.a. satsat medel för att öka IT-användningen bland äldre. Bland annat fick pensionärsorganisationerna stimulansmedel för att genomföra IT-utbildningar för äldre. Teknikutvecklingen behöver på ett bättre sätt än komma äldre människor till del. Bilden av äldre personer som passiva mottagare av teknik som är rädda för ny teknik eller rent av offer för ny teknik motverkar innovationsprocesser och utveckling. Äldre människor och deras behov av teknik behöver göras synliga. Äldre människor behöver bli mer delaktiga i processerna för att deras kunskaper och erfarenheter skall komma fram och påverka utvecklingen av ny teknik. I syfte att främja utvecklingsprojekt med inriktning på IT-användning för funktionshindrade avser regeringen att återkomma i budgetpropositionen för med frågan om ändring av ändamålet för anslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade. I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) framhåller allianspartierna i trafikutskottet att myndigheters IT-baserade information alltid bör utgå från användarens, dvs. medborgarens, situation. Därför bör regeringen också i regleringsbrev till myndigheterna lägga in ett uppdrag att se över hur väl olika grupper har tillgång till myndigheternas IT-baserade information. Exempelvis borde bilder och ett lättförståeligt språk vara självklara alternativ för de användare som vanligtvis inte söker IT-baserad information eller för användare med förståndshandikapp (yrkande 15). I motion 2005/06:T360 av () anförs bl.a. att från () har framhållits nödvändigheten av att staten tar ett ökat ansvar för att hela befolkningen ges möjlighet att använda IT. Om inte så sker riskerar en betydande andel av befolkningen att stå vid sidan om när samhället anpassas till det nya IT-samhället. Det understryks också att äldre som inte kommer att använda den nya tekniken inte kan garanteras en fullgod samhällsservice och kommersiell service. Det kan t.ex. gälla tillgång till post- och kassaservice. Det finns mot denna bakgrund behov av att överväga ett framtagande av en strategi för hela befolkningens möjlighet till användande av IT. I motion 2005/06:T500 av m.fl. (fp) anförs bl.a. att användningen av Internet är ojämn. Enligt SCB () användes Internet av av ungdomar i åldrarna , men bara av i åldrarna . Det är uppenbart att här finns en klyfta som är besvärande. Ideella rörelser som lider ofta av resursbrist. De passar ofta inte in i de befintliga stöden till ideella organisationer, då medlemmarna kan vara geografiskt spridda, eller verksamheten är svår att inordna under någon hatt - studieförbund, ungdomsrörelser, social verksamhet eller idrott. Samhället bör stödja sådan utbildning genom riktade insatser till fromma för landets alltfler äldre (yrkande 14). I motionenanförs också att det är angeläget att IT-tekniken görs tillgänglig för människor med olika slag av funktionshinder. IT kan på en rad sätt underlätta och fungera som hjälpmedel för funktionshindrade i deras kontakter med myndigheter, serviceutbud och vårdinrättningar. Det är likaså viktigt att utformningen av olika IT-lösningar underlättar för funktionshindrade att använda IT (yrkande 15). Vidare framhålls i motionen att det är angeläget att rätten till IT som verktyg skall vara på lika villkor för alla. Tillgängligheten skall på olika sätt vara möjlig att anpassa, både tekniskt och funktionsmässigt, så att den även underlättas för grupper som har svårt med tillgänglighet. Det är glädjande att rapporter visar att det numera är relativt jämställt mellan kvinnor och män, medan det är angeläget att ta fasta på de orsaker som ligger bakom att ålders- och ursprungsfaktorerna visar en betydande skillnad. Motionärerna anser att man inte kan acceptera att grupper i samhället ställs utanför de möjligheter som informationstekniken bjuder (yrkande 24). Utskottet behandlade frågor om IT och tillgänglighet i betänkandet (bet. 2004/05:TU9) IT och elektroniska kommunikationer. Utskottet anförde då bl.a. att behandlade frågor om tillgänglighet var centrala, det gällde såväl klassklyftor i IT-användningen som IT-tillgängligheten för äldre, invandrare och funktionshindrade. IT-politikens inriktning, som är att främja tillväxt, sysselsättning, regional utveckling, demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställdhet och mångfald, effektiv offentlig förvaltning samt ett hållbart samhälle, måste - för att verkligen leda till ett informationssamhälle för alla - beakta de grupper som riskerar att permanent hamna utanför informationssamhället. Utskottet kan konstatera att (dåvarande ) i propositionen (prop. 1995/96:125) Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik fick i uppdrag att utarbeta ett förslag till handlingsprogram med inriktning mot IT och personer med funktionshinder och äldre. Handlingsprogrammet genomfördes och hade som övergripande syfte att förbättra nyttan av och tillgången till IT för dessa grupper. Utskottet kan vidare konstatera att regeringen tidigare i propositionen (prop. 1997/98:113) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken bl.a. satsat medel för att öka IT-användningen bland äldre. Bland annat fick pensionärsorganisationerna stimulansmedel för att genomföra IT-utbildningar för äldre. Det framgår också av budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1 utgiftsområde 22) att även utvecklingsprojekt med inriktning på IT-användning för funktionshindrade nu finansieras från anslaget 37:2. Utskottet kan instämma i vad som framförs i motionerna om betydelsen av tillgängligheten till IT för olika grupper i samhället. Det ligger också i linje med regeringens mål för IT-politiken för att skapa ett hållbart informationssamhälle för alla, vilket utskottet tidigare ställt sig bakom. Utskottet utgår ifrån att regeringen fortsätter att aktivt arbeta med dessa frågor och särskilt uppmärksammar så att inga grupper riskerar att hamna utanför informationssamhället. Utskottet vill erinra om vad som tidigare anförts om betydelsen av en bred folkbildning på IT-området och att regeringen förutsätts återkomma till denna fråga i den aviserade propositionen om folkbildningen . Utskottet kan mot bakgrund av det anförda konstatera att motionsförslagen är tillgodosedda, och de avstyrks följaktligen. En innovativ utveckling och användning av IT Utskottets förslag i korthet Mot bakgrund av vad utskottet redovisar om regeringens initiativ på området en innovativ utveckling och användning av IT avstyrks motionsförslag om forsknings- och utvecklingsinsatser samt om IT och tillväxt. Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c). Regeringen anför bl.a. att är en framstående IT-nation och att det är angeläget att befästa vår ställning och flytta fram positionerna ytterligare. Det är viktigt såväl för näringslivets utveckling och konkurrenskraft och därmed för tillväxt som för människors livskvalitet och delaktighet i samhällsutvecklingen. Informations- och kommunikationstekniska varor och tjänster är en viktig del av ekonomi. IT är ett effektivt verktyg för förbättrad produktivitet, och integrationen av IT i produkter är ett konkurrensmedel. Många varor och tjänster som inte traditionellt uppfattas som IT-produkter har ett mycket högt IT-innehåll. Exempelvis har värdet i en modern uppskattats bestå till av IT och elektronik. Regeringen bedömer att medel bör avsättas för den nationella riktad till gymnasieelever för att stimulera intresset för IT-relaterade utbildningar och för att på lång sikt främja tillgången på kompetens inom IT-området. I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) anförs bl.a. att om skall vara ett IT-land i framkant, krävs det att vi har ett näringsliv som i internationella sammanhang tillhör den yppersta eliten på sina respektive områden. Det krävs också att är ett attraktivt land för utländska och transnationella företag att förlägga forsknings- och utvecklingsenheter till. Statens insatser för IT-området måste därför, i betydligt högre grad än vad den socialdemokratiska regeringen föreslår, inriktas mot att skapa förutsättningar att fortsätta utvecklas för det näringsliv som bygger på forskning, innovationer och avancerad tillverkning (yrkande 2). I motion 2005/06:T500 av m.fl. (fp) anförs bl.a. att grunden till den svenska välfärden skapades av driftiga entreprenörer som byggde upp svensk industri. En avreglering som tog bort hinder och en omfattande satsning på utbyggd infrastruktur, framför allt järnvägar, gav förutsättningarna. IT-utvecklingen ger oss åter liknande möjligheter. Men företagsamhet måste kombineras med en klok näringspolitik för att ge maximal effekt. Informationstekniken är ur näringspolitisk synvinkel främst ett medel för företag och individer att bedriva handel och informationsutbyte enkelt och effektivt. Men IT är också en viktig teknisk bransch där med stort kunnande är med och driver den tekniska utvecklingen framåt. Från tillväxtsynpunkt är bägge delarna viktiga förutsättningar (yrkande 1). Utskottet behandlade motionsförslag om IT och tillväxt i betänkandet (bet. 2004/05:TU9) IT och elektroniska kommunikationer. Utskottet anförde då bl.a. att det är viktigt att säkra de tillväxteffekter som IT medför. Det är också viktigt att komma ihåg att utgångspunkten för IT-politiken är att det i första hand är marknaden som skall vara drivande. Den offentliga sektorns roll är i huvudsak att vara reglerare, avancerad upphandlare och ett gott föredöme. Offentliga medel kan komma i fråga om det finns ett samhällsintresse av att gripa in, vilket t.ex. varit fallet när det gäller IT-infrastrukturutbyggnaden i lands- och glesbygd. Utskottet förutsatte att IT-politikens frågor om bl.a. IT-användning och tillväxt i enlighet med vad som efterfrågades i motionerna kommer att behandlas som viktiga frågor i den aviserade IT-propositionen . Utskottet kan nu konstatera att utbildnings- och näringsministrarna presenterade - en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36). Innovationsstrategin handlar om det långsiktiga tillväxtarbetet och anger en inriktning på de kommande årens arbete med att skapa ett starkt innovationsklimat i hela landet. Utskottet kan vidare konstatera att infrastrukturminister och näringsminister mötte representanter för företag och fackliga organisationer inom IT- och telekomindustrin. Nyttan med IT-användning blev ett centralt tema i denna diskussion, där också vikten av att höja IT-användningen i hela näringslivet betonades. Utskottet kan instämma i vad regeringen anför om att ledande miljöer inom IT-relaterad forskning kan dra nytta av de nya medlen till starka forsknings- och innovationsmiljöer. Det är viktigt att skapa förutsättningar för näringslivet som bygger på forskning, innovationer och avancerad tillverkning. Utskottet ser därför positivt på att regeringen i den forskningspolitiska propositionen aviserat, som ett resultat av de branschvisa samtalen med näringslivet, att den skall uppdra åt att, i en interaktiv process med näringslivet och andra aktörer, utveckla samarbetsprogram med näringslivet och inkomma med förslag till regeringen på sådana program. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser återkomma med ett sådant uppdrag när samtliga samtal är genomförda. Utskottet vill också erinra om vad som ovan anförts om forskningens betydelse på IT-området. Mot bakgrund av vad utskottet nu redovisat om regeringens initiativ på området om en innovativ utveckling och användning av IT anser utskottet att något uttalande från sida för att initiera ytterligare åtgärder på området inte är påkallat. Motionsförslagen avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet Utskottet bedömer att regeringens handlingsplan för att öka jämställdheten i IT-branschen ligger väl i linje med vad som efterfrågas i en motion om att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn. Motionsförslaget bli därmed tillgodosett och avstyrks följaktligen. Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c). Regeringen bedömer att en handlingsplan bör utarbetas med åtgärder för att öka jämställdheten i IT-branschen. Vidare bör ett mentorskapsprojekt genomföras med syfte att öka jämställdheten på ledande befattningar med fokus på IT- och telekombranschen. Som skäl för regeringens bedömning anförs bl.a. att jämställdhet är ett prioriterat område i . Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Jämställdhetsintegrering som en strategi innebär att beslut inom alla områden skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Eftersom jämställdhet mellan kvinnor och män skapas där beslut fattas, resurser fördelas och normer skapas måste jämställdhetsperspektivet ständigt finnas med på de olika nivåerna.