bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — En slopad medfinansiering skulle därför ökasannolikheten för utanförstående att få jobb.De inkomstskattesänkningar som är ett genomgående drag i våra partiersförslag innebär att det lönar sig bättre att satsa på ökade arbetsinsatser,vidareutbildning etc.Den som tar mod till sig och startar ett företag möts av många hinder.Det behövs en genomgripande översyn av de regleringar som drabbar främstde mindre företagen. För ett mindre företag kostar bara att administrerade viktigaste regleringarna ca per anställd. Företagens totalakostnader för administration åt regeringen har beräknats till mellan 60och 70 miljarder kronor.Något måste göras. Alliansen lovar att minska företagensadministrativa kostnader för de offentliga reglerna med 25 %.De stora regelverken måste förenklas. Det gäller redovisningsreglerna,företagarens regler i sin funktion som arbetsgivare, momsreglerna ochmiljöprövningar kan bli enklare utan att försämra miljöresultatet. Detär orimligt att en företagare måste vänta på en miljöprövning.Det får inte heller bli så att nya regleringar tillkommer när de gamlaförsvinner. Alla nya lagar och regler måste granskas ur den synvinkeln.Förenklingsarbetet måste bli effektivare. Startprocessen måste blienklare. Alla som inte har näringsförbud eller skatteskulder ska kunnafå F-skattsedel.Alliansens förslag sammanfattas i rapporten bort regelkrånglet somlades fram i januari:Gör det lättare att starta ett företagMinska företagens allmänna uppgiftslämnandeFörenkla redovisningsreglernaFörenkla arbetsgivarreglernaFörenkla skattereglernaFörenkla miljöbalkenFörenkla plan- och bygglagenEffektiv och samordnad tillsyn.Under varje punkt konkretiseras ett antal förslag.Det behövs både en modernisering av arbetsmarknadslagstiftningen och enutveckling av arbetsmarknadspolitiken mot ökad mångfald för attarbetsmarknaden ska kunna fungera bättre. Arbetsmarknadspolitiken måstebedrivas under konkurrens.När arbetsmarknadslagarna tog form var förhållandenaväsentligt annorlunda på arbetsmarknaden. finns mindre avenhetlighet; behovet av regler som medger större variationer är avsevärt.Detär angeläget att den eventuella konflikt som kan finnas mellan EG-rättenoch det svenska kollektivavtalssystemet löses så snabbt som möjligt.För att näringslivet ska fungera effektivt behövs en hög grad av konkurrens.Det är på marknader där konkurrensen inte fungerar bra, exempelvisbyggmarknaden, som priserna har varit högt uppdrivna. En starkarekonkurrens uppnås främst genom att det är lätt för nya aktörer att kommain på marknaden. En regering påverkar inte direkt t.ex. stordriftsfördelari en bransch, däremot kan den genom att ta bort onödiga hinder sänkatrösklarna för inträde av nya aktörer.Så som den offentliga verksamheten är organiserad är den i sig ettkonkurrenshinder. Genom att man bara kan få del av de offentliga tjänsternavia de offentliga monopolen blir kostnaderna särskilt höga. Genom störremångfald skulle de som är beroende av de offentliga tjänsterna kunna fåstörre valfrihet och få ut mera av varje skattekrona. Eftersom så mångakvinnor arbetar i offentlig sektor skulle ökad mångfald där förbättraförutsättningarna för jämställdhet.En väl fungerande offentlig verksamhetRättstrygghetMänniskors trygghet är en av statens mest grundläggande uppgifter. Densom drabbas av brott ska kunna förlita sig på att rättsväsendet reagerareffektivt, tydligt och på ett rättssäkert sätt. Brott ska utredas, klarasupp och lagföras. Signalen till de kriminella ska vara entydig: Brotti lönar sig inte.Den socialdemokratiska regeringens politik är i detta avseende ettmisslyckande. Rättsväsendet befinner sig i en djup kris både vad gällerförtroende och ekonomi.Regeringens politik är orimlig. av brotten förblir ouppklaradeoch våldsbrotten fortsätter att öka. Medborgarna kan inte längre räknamed att polisen kommer när den som bäst behövs. Regeringen sviker därmedsitt ansvar för att garantera människors trygghet från våld och brott.Allians för vill att brott ska förhindras, upp och attbrottsdrabbade får hjälp. Polisen måste ges möjlighet att nyanställautan att verksamheten blir lidande. Utbildningen ska reformeras.Organisationen ska ges tillräckliga resurser för att förbättra och utveckladet operativa arbetet. Polisväsendet måste även effektiviseras ochutvärderas för att kunna står väl rustat. att lagföra dem som kränker människors frihet och frid. tid av gränsöverskridande och tekniskt avancerad brottslighet krävsdet att åklagarnas kunskaper uppdateras kontinuerligt och att specialisterkan rekryteras. Domstolsväsendet skall ges tillräckliga resurser föratt garantera rättssäkerheten.Situationen inom kriminalvården är oacceptabel. Överbeläggningen riskerarde anställdas och intagnas säkerhet, hindrar rättsväsendets behörigagång och försvårar arbetet med att minska återfallsbrottsligheten. Denansträngda situationen kräver resurstillskott och personalens utbildningsnivåbehöver höjas. Det är också nödvändigt med kraftfulla och målinriktadeinsatser mot narkotikan på anstalterna.InfrastrukturInvesteringar i infrastruktur är inte alltid privatekonomiskt lönsammamedan de samhällsekonomiska vinsterna kan vara betydande. En centralroll för staten är därför att tillhandahålla eller bidra till ett helteller delvis gemensamt finansierat transportnät. Transportpolitikenmåste som en övergripande strategi grundas på efterfrågan av effektiva,trafiksäkra och miljöanpassade transporter.Även på detta område har Vänsterkartellen misslyckats. Sverigesunderdimensionerade och underhållsmässigt eftersatta infrastruktur utgörett hinder för medborgarnas rörlighet och medför konkurrensnackdelarför företagen. Sammantaget innebär detta att tillväxten hållits tillbakaoch att sysselsättningen blivit lägre än vad som annars skulle ha varitfallet. Misslyckandet illustreras av att den aviseradetrafikpolitiska propositionen skjutits ytterligare . För attförstärka infrastrukturen avsätter partierna inom Allians för Sverigeresurser till utbyggnad och underhåll av transportapparaten.ForskningForskningen bidrar till ekonomisk tillväxt. Det är viktigt att väsentligtöka resurserna för forskning för att skapa ledande forskningsmiljöer,förbättra kvaliteten och därmed öka vetenskapliga attraktivitet.Allianspartierna vill satsa 2 miljarderkronor mer än regeringen på forskning. De ökade resurserna ska tillförasuniversitet och högskolor genom fakultetsanslagen. Alliansen vill attsatsningarna på forskning ska komma alla vetenskapsområden till del -inte ställa dem mot varandra.Sverige har inte fått ut vad man kunnat förvänta sig av de medel somavsatts för forskning och utveckling. Det beror dels på att företagsklimatetinte är tillräckligt bra, dels på att forskningsmiljöerna inte ärtillfredsställande.Partierna inom Alliansen vill inrätta ett nationellt medicin. Vi vill kraftsamla kring strategiska områden för medicinskforskning såsom bioinformatik och IT inom hälso- och sjukvård. Humanioraoch samhällsvetenskap måste också stärkas.Regeringens direkta inflytande över forskningen ska avskaffas. Universitetoch högskolor som knoppar av framgångsrika företag ska få högre anslagtill sin forskningsverksamhet. Forskarna ska erbjudas royalties,delägarskap och optioner i företag som ger vinst på grund av deras forskning.Det måste också bli bättre anställningsvillkor för forskarna. Det gällerbåde under doktorandstudierna och därefter.För att få en bra tillväxt krävs både en stark forskning och ettföretagsklimat som kan förvalta forskningens resultat.FörsvarAllians för eftersträvade i försvarsbeslutet en breduppgörelse med Socialdemokraterna för att söka en bred samförståndslösningkring försvars- och säkerhetspolitiken. Regeringen avvisade en breduppgörelse med de borgerliga partierna och valde i stället en uppgörelsemed och . Därmed har dessa två partier förförsta gången i svensk historia fått ett avgörande inflytande på svenskförsvars- och säkerhetspolitik.I dag står vi inför nya typer av hot i form av internationell terrorism,massförstörelsevapen, otillförlitliga stater samt regionala konflikter.Hot mot freden och vår säkerhet kan bäst avvärjas i gemenskap ochsamverkan med andra länder.Allians för uppfattning är att skall öka sin förmågaatt medverka i internationella operationer. Vad gäller omställningen avdet svenska försvaret bedömer vi att kostnaderna är underskattade liksomatt den önskade utvecklingen inte ryms inom den angivna ramen. Dettainnebär att vi förordar en mindre besparing på det militära försvaretsanslag än regeringen.En bättre välfärd, en jämställdhetsfrågaDen offentliga sektorn står inför stora utmaningar de kommande åren.Efterfrågan på välfärdstjänster, som barnomsorg och utbildning, stigermed inkomsten. En åldrande befolkning behöver också mer vård och omsorg.Produktivitetsutvecklingen är på grund av att konkurrensen är begränsad,och att det i huvudsak handlar om arbetsintensiv tjänsteproduktion,lägre än inom andra sektorer i ekonomin som löneökningstaktenbestäms av arbetsmarknaden i stort. Sammantaget betyder detta attomsorgen kommer att ta allt större mängd personella resurser i anspråk.Föratt säkra medborgarnas trygghet måste, utöver högre sysselsättning,valfriheten stärkas. Det är viktigt att säkerställa den enskildesrättigheter, eftersom det starka ekonomiska trycket annars riskerar attleda till att svaga människor ställs åt sidan i de offentliga systemensköer.Det är nödvändigt att alla vägar till effektivitetsvinster tas tillvara. Inslagen av konkurrens mellan olika producenter måste öka och deekonomiska styrsystemen måste förbättras. Vi har inte råd att avståfrån den välfärd ökad konkurrens och förbättrade styrsystem kan ge iframtiden.En nationell vårdgaranti behövs för att korta vårdköer och möjliggöraen snabbare återgång till arbete efter sjukdom. Den ska omfatta allamedicinskt motiverade behandlingar.Försäkringskassorna och sjukvården bör få samordna sin verksamhetfinansiellt i hela landet, där så är lämpligt under medverkan även frånprimärvården, arbetsförmedlingen och kommunernas socialtjänst.Försäkringskassorna bör också kunna bekosta specialistvård hos olika vårdaktörerför att minska väntetiderna.Ett förstärkt rehabiliteringsarbete behövs med sikte på enrehabiliteringsgarantivarigenom en långtidssjukskriven garanteras en individuell rehabiliteringsplaninom av sjukskrivningsperioden.Socialdemokraterna vill driva en ideologiskt och partitaktiskt prägladdebatt kring sjukvården. Stopplagen är det främsta uttrycket för dennamisslyckade sjukvårdspolitik. Regeringen värnar systemet framförpatienternas behov. vill tvärtom stimulera privata,kooperativa och ideellt drivna alternativ. Mångfald är bra, även förden offentligt producerade vården och den personal som arbetar där. Denstartlag som Alliansen vill införa understöder förnyelse och utveckling.Det gör vården bättre och mer effektiv. får patienterna meratt säga till om. I startlagen ingår att ge lagrum för avknoppningarsamt ge ekonomiskt stöd som underlättar för vårdpersonalen att ta öververksamhet.Dagens etableringshinder inom exempelvis vård och omsorg drabbar främstkvinnor. En ökad etableringsfrihet inom verksamheter som sköts avden offentliga sektorn skulle medföra att det kvinnliga företagandetstiger. Därmed skulle också ett viktigt hinder för att jämna ut inkomsteroch förmögenheter mellan män och kvinnor tas bort.KommunernaRegeringen behandlar ekonomisk utjämning mellan landets kommuneruteslutande som ett fördelningsproblem. Syftet är att så långt som möjligtutjämna opåverkbara ekonomiska skillnader mellan landets kommuner.Problemet med det nuvarande skatteutjämningssystemet är att det motverkartillväxt, driver fram skattehöjningar, begränsar den kommunala självstyrelsen,är komplext och oöverblickbart.Systemet straffar tillväxt då ökad tillväxt i en kommun inte nödvändigtvisleder till ökade intäkter för kommunen. Incitamenten för en kommun attfrämja ett gott näringslivsklimat och att få fler i arbete försvagasdärmed genom utjämningssystemets utformning.För att kunna möta de långsiktiga utmaningarna inom vården, skolan ochomsorgen, och för att lösa de omedelbara problemen i ett stort antalkommuner, krävs att de ekonomiska relationerna mellan staten och kommunernareformeras. Ett grundläggande problem är att kommunerna har små möjligheteratt styra sin egen budget. Genom skatteutjämningssystemet och införandetav maxtaxor har staten i praktiken tagit bort kommunernas beslutanderättöver intäkterna. Genom att kommunerna åläggs en rad nya uppgifter ochgenom statliga detaljregleringar har kommunerna dessutom fråntagitskontrollen över en betydande del av sina totala utgifter. Alliansenspolitik syftar till att föra över beslutanderätten till enskilda människori större utsträckning.Vi anser att relationerna mellan staten och kommunerna måste bygga påvissa grundprinciper. För det första har staten ett ansvar för attlandets alla primärkommuner och landsting ges rimliga förutsättningaratt klara sina åligganden. För det andra måste de ekonomiska relationernamellan staten och kommunerna utformas så att incitament skapas förkommunerna att bidra till ökad ekonomisk tillväxt, främja effektivitetoch stimulera till ökad valfrihet för medborgarna. För det tredje måsteansvarsförhållandena mellan staten och kommunerna vara tydliga. Statenskall betala för det staten beslutar om. Slutligen måste bådeutjämningssystemet, de statliga bidragen till kommunsektorn och balanskravetför kommunerna ses över med syfte att dels minska kommunernaskonjunkturkänslighet, dels säkerställa sunda offentliga finanser. I detsammanhanget kan det också vara lämpligt att diskutera andra möjligheteratt finansiera verksamhet än genom beskattning av kommuninnevånarnasinkomster.För att komma tillrätta med några av de mest snedvridande ochtillväxtfientliga inslagen i dagens system bör det genomföras ettantal förändringar.Kommunernas finanser är förhållandevis goda de närmastetvå tre åren, bl.a. som följd av ökade statsbidrag, som staten i sintur lånat till. Detta utgör i sig en risk. Dels kan regeringen idesperation bl.a. över det svaga sysselsättningsläget komma att utökakommunernas åligganden, dels kan dessa pengar bränna i fickorna påsocialdemokratiska kommunpolitiker som frestas till åtaganden som kommuneninte kan klara.Inriktningen av den ekonomiska politikenFör att åstadkomma högre tillväxt, fler jobb, starkare statsfinanseroch förbättrad välfärd har partierna i i sinavårmotioner till föreslagit genomgripande förändringar av denekonomiska politikens inriktning. Även om den konkreta utformningen avdessa förslag skiljer sig något från varandra, så är utgångspunkternaför dessa förändringar i stort sett desamma för alla allianspartier.Det ska bli mer lönsamt att arbeta. Allianspartierna vill därför sänkaskatten på arbetsinkomster genom att införa ett särskilt jobbavdrag.Tyngdpunkten i skattesänkningarna ligger på låg- och medelinkomsttagare.Detta gör att det blir mer lönsamt att arbeta framför att leva påsocialförsäkringsersättningar och bidragsinkomster, och att fler tjänarmer på att gå från deltid till heltid.Det ska bli mer lönsamt att driva företag och att nyanställa människor.Allianspartierna presenterade i samband med vårmotionerna ett gemensamtförslag till nystartsjobb som syftar till att slussa utsatta gruppertillbaka till arbetslivet. Vi har också lagt olika förslag som ökarföretagsamheten, bl.a. genom att reformera de s.k. 3:12-reglerna försmåföretagare. Därtill vill vi avskaffa flera av de skatter somhämmar investeringar, exempelvis förmögenhetsskatten.Vi behöver skapa långsiktigt hållbara och rättvisa socialförsäkringar.Dagens socialförsäkringssystem leder många, särskilt låginkomsttagare,in i ett långvarigt bidragsberoende. Det är en tragedi för enskildamänniskor och innebär stora kostnader för skattebetalarna.Allianspartierna vill på olika sätt minska trösklarna mellan ersättningssystemoch arbete för att minska de statsfinansiella kostnaderna och samtidigtöka nyttan av att gå tillbaka till arbete. Därigenom skapas också enbättre långsiktig trygghet, eftersom mindre kostsamma socialförsäkringarockså är lättare att upprätthålla på längre sikt.Statsfinanserna måste stärkas och budgetprocessen stramas upp.Vänsterkartellen har under den gångna mandatperioden lånat 109miljarder kronor till statsutgifterna, och för planerarman att låna nästan till. Allianspartierna har ivart och ett av sina budgetalternativ finansierat ett större offentligtsparande, lägre offentliga utgifter, större budgeteringsmarginaler ochett minskat skattetryck.Överskotten i den offentliga sektorn ligger framöver helt iålderspensionssystemet. En av fördelarna med det nya pensionssystemetär att det är självständigt. Därmed är det omöjligt att föra över pengartill statsbudgeten. Premiepensionerna är dessutom grundlagsskyddad privategendom. Pensionssystemets tillgångar kan därmed inte användas för andraändamål. För kommunerna gäller ett balanskrav. Förutsättningarna förkommunsektorn ska vara stabila, och man bör därför utgå från attkommunsektorn som helhet ska vara i balans.Givet detta regelverk är det naturligt att det finansiella sparandet istatsfinanserna utgör instrumentet för att upprätthålla för detstrukturella sparandet i den offentliga sektorn som helhet.Under den kommande mandatperioden vill vi eftersträva balans i statensfinansiella sparande och därmed upprätthålla ett överskott i den samladeoffentliga sektorn på i genomsnitt över en konjunkturcykel. Pågrund av de stora underskott som råder i statens finanseranser vi att ett balansmål för statens finansiella sparande måste fasasin successivt.Kvaliteten i den offentliga verksamheten måste förbättras. EnligtAlliansens synsätt består den offentliga välfärdens kärna av den servicemedborgarna får i vården, utbildningsväsendet och omsorgen av barn ochäldre, liksom av tryggheten inom rättsstaten, polisen och försvaret. Pådessa områden har vänsterkartellens politik misslyckats kapitalt.Brottsligheten ökar, antalet poliser blir färre och färre, försvareturholkas, otryggheten i vården och omsorgen växer, kvaliteten i utbildningenoch i barnomsorgen blir allt sämre. I våra budgetalternativ redovisarvi alternativ till regeringens politik på dessa områden Vi ser ocksåtill att kommunerna får ett större självbestämmande över de pengar deförfogar över.Alliansens politik syftar också till att ge människor ökad valfrihet ide offentliga systemen, bryta offentliga monopolmarknader och skärpakonkurrensen. Vi vill se en djupare integrering med andra länder i EU,ökad handel med tjänster över gränserna och en reformerad process föratt göra till världens mest konkurrenskraftiga ekonomi till 2010.Vi vill satsa mer pengar på forskning och utveckling, och öka möjligheternaatt ta till vara enskilda människors initiativförmåga. Inte minst närdet gäller kvinnors möjlighet att starta eget och få en rättvislöneutveckling anser vi att det är viktigt att bryta de offentliga monopolenoch bereda rum för alternativ. Arbetsmarknadspolitiken måste effektiviserasoch stöpas om, och vi vill se över reglerna i arbetslöshetsförsäkringenså att den omfattar fler.Alliansens politik är en politik för framtiden. Den syftar till attsätta fler människor i arbete, öka tillväxten, förbättra kvaliteten ivälfärden och stärka statsfinanserna. Vi vill bryta utanförskapet påarbetsmarknaden, och ta oss an de utmaningar står inför - bådepå hemmaplan och i en globaliserad omvärld.Vi vill bryta Socialdemokraternas maktmonopol. iregeringsställning kommer alltfler tecken på att tidigare självständigamyndigheter numera agerar som lydorgan till det socialdemokratiskapartiet. Utredningar grävs ned, uttalanden tystas, obekväma personerplockas bort. Det är i längden ohållbart i en demokrati. Därför behöverSverige ett maktskifte 2006.Vi föreslår att tillkännager för regeringen vad vi här framförtom riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Vi tillstyrker därmeddelvis motionerna Fi13 av m.fl. (m) yrkande 1, Fi14av m.fl. (fp) yrkande 1, Fi15 av m.fl.(kd) yrkandena 1 i denna del och 2 och Fi16 av m.fl. (c)yrkande 1 i denna del samt avstyrker proposition 100 punkt 1 i dennadel.2. Mål för budgetpolitiken, punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), (), (), GunnarAxén (m), (), () och CeciliaWidegren (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om mål för budgetpolitiken. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2004/05:Fi13 av m.fl. (m) yrkande 2 i dennadel,2004/05:Fi14 av m.fl. (fp) yrkande 3 och2004/05:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 3 och 4.StällningstagandeEtt viktigt mål för finanspolitiken är att säkerställa att utvecklingenav de offentliga finanserna är uthållig. Endast på detta sätt kan denlångsiktiga välfärdsutvecklingen säkras. Vi anser att den offentligaskuldsättningen måste reduceras framöver. Varje generation har ettmoraliskt ansvar att inte skjuta en skuld på kommande generationer. Dagensmedborgare bör aldrig bevilja sig förmåner som framtida generationerfår betala.Den nuvarande höga skuldsättningen och den offentliga sektorns omfattningmedför att statsbudgeten och ekonomin som helhet blir konjunkturkänslig.Förändringar beträffande ränteläget, såväl nationellt som internationellt,och variationer i valutakurser har en betydande påverkan på den svenskaekonomin, beroende på skuldsättningen.En mindre statsskuld leder därför till mindre sårbarhet för yttreförändringar, och detta i sig leder till ett ökat förtroende för densvenska ekonomin. Genom en lägre skuldkvot ökar beredskapen förkonjunkturpolitiskt motiverade tillfälliga underskott i ett läge därpenningpolitiken inte är tillräcklig. Räntekostnaderna för statsskuldenutgör av BNP och är därmed en av de störstautgiftsposterna i budgeten. Räntorna tränger undan annan offentlig verksamhet,eller möjligheter till skattesänkningar.En hög offentlig skuldsättning kan även ha negativ effekt på ekonominslångsiktiga produktionsförmåga. Omfattande offentlig upplåning riskeraratt belasta sparandet så att investeringarna påverkas negativt. En högoffentlig upplåning riskerar också att minska trovärdigheten för densamlade ekonomiska politiken.Vårt mål är att den offentliga sektorns bruttoskuld ska sänkas, vilketmöjliggör stabila skattesatser på en lägre nivå än . För att bedömaen lämplig skuldnivå är två faktorer viktiga att beakta. För det förstamåste det finnas en tillräcklig säkerhetsmarginal för att klara enbetydande konjunkturell försvagning av de offentliga finanserna utan attstigande räntebetalningar riskerar att göra skuldsättningen självförstärkande.För det andra bör skuldsättningen vara förenlig med hur de offentligainkomsterna och utgifterna påverkas av befolkningsstrukturen. Dendemografiska utvecklingen är ett starkt argument för att vändaunderskottsutvecklingen.Vår bedömning är att ett överskott i det finansiella sparandet för densamlade offentliga sektorn på av BNP den kommandemandatperioden bör kunna leda till att skuldsättningen utvecklas på ettlångsiktigt uthålligt sätt. Den konsoliderade offentliga sektornsbruttoskuldsättning bör reduceras till av BNP.Överskotten i den offentliga sektorn ligger framöver helt iålderspensionssystemet. En av fördelarna med det nya pensionssystemetär att det är självständigt. Därmed är det omöjligt att föra över pengartill statsbudgeten. Premiepensionerna är dessutom grundlagsskyddad privategendom. Pensionssystemets tillgångar kan därmed inte användas för andraändamål. För kommunerna gäller ett balanskrav. Förutsättningarna förkommunsektorn ska vara stabila, och man bör därför utgå från attkommunsektorn som helhet ska vara i balans.Givet detta regelverk är statens finansiella sparande det naturligainstrumentet för att upprätthålla sparmålet för den offentliga sektornsom helhet.Vår utgångspunkt är att eftersträva balans i statens finansiella sparandeunder den kommande mandatperioden och därmed upprätthålla ett överskotti den samlade offentliga sektorn på i genomsnitt över enkonjunkturcykel.