bet · GT01MJU4 · 2005-11-08 00:00:00 — I syfte att förhindra en okontrollerad ökning av valjakten arbetar regeringen för tillskapandet av ett nytt regelverk för bevarande och hållbart nyttjande inom ramen för (). Inom IMO verkar för att främja kvalitetssjöfart och undanröja undermåliga sjötransporter. Detta är viktigt då efterlevnaden av existerande miljöregler är svag på många håll och måste skärpas. Ett nytt förvaltningssystem för uppmärksammas i motion 2004/05:MJ38 (mp) yrkande 63. Enligt motionärerna bör påbörja arbetet för att förbereda ett initiativ av regeringscheferna i syftande till en revidering av Helsingforskonventionen. blir modell för ett nytt transnationellt förvaltningssätt till skydd av den miljön. Ny zonindelning med en kärna av skyddsområden bör genomföras. I motion 2004/05:MJ274 (m) framhålls betydelsen av åtgärder för att öka samarbetet om den miljön i . De parlamentariska Östersjökonferenserna som arrangeras har vid flera av sina konferenser diskuterat frågan om sjösäkerhet i och miljö. Arbetet har resulterat i ett antal resolutioner ställda till Östersjöstaternas råd och till regeringar. bör verka för att de åtgärder som framförs i resolutionen från den 13:e parlamentariska i syfte att förbättra den miljön i genomförs. I motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 8 framförs krav på intensifierat svenskt havsmiljöarbete i riksdag, EU-parlament och FN. Det bedrivna havsmiljöarbetet är ett misslyckande. Bra förslag som förts fram har inte genomförts. Ett stort genomförandeunderskott som aldrig skulle tillåtas på land är fortfarande en verklighet i havsmiljöpolitiken. Havet har blivit ett offer för allmänningens förbannelse. När det gäller ansvar och möjlighet att leda en kraftsamling för havsmiljöpolitiken i framhålls i motion 2005/06:MJ1 (fp) att måste agera handlingskraftigt och verkligen använda Helcom, inte bara lyssna av och bevaka. bör driva frågan om upprättande av en för EU gemensam handlingsplan för . Helcom har påbörjat ett sådant regionalt arbete men detta måste bli en EU-angelägenhet. Helcom gjorde ett viktigt arbete med att täppa till de flesta stora punktkällor runt (s.k. hot spots). Det är denna typ av kraftsamling som behövs för att få något att hända. måste också föra en dialog med och medverka till att EU:s subventioner och investeringar stöder ansträngningarna mot god ekologisk vattenstatus så att subventionerna inte får motsatt effekt. Enligt motionärerna är det av stor vikt att påbörjade satsningar inom nätverk som "of environment" samt Sidaprojekt tillsammans med och uppmuntras att fortsätta (yrkande 11). bör vidare ta initiativ och inbjuda till en på högsta politiska nivå. kan och bör leda regionen i en kraftansamling där lägets allvar tydliggörs och vägen framåt för att trappa upp det gemensamma arbetet för havsmiljön undersöks och ett gemensamt handlingsprogram - en räddningsplan för - tas fram. Initiativ bör tas utan att invänta EU:s strategi (yrkande 12). Enligt motionärerna är det i EU helt avgörande att en europeisk marin strategi nu tas fram. Det grundliga arbete som lagts ned får inte vara ogjort. Här måste agera kraftfullt och trycka på för att det i en sådan tvärsektoriell strategi fastställs att havet skall nyttjas på ett hållbart sätt, med utgångspunkt från försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. Kommande generationers nyttjande av haven och de ekosystemens möjligheter att svara på förändringar måste säkerställas. Denna grund måste finnas när andra strategier sedan läggs fast. De juridiskt bindande reglerna kan uppnås i kommande direktiv (yrkande 13). I motionen efterlyses vidare ett dubbelgrepp på havsmiljöpolitiken där förstärker sitt arbete i både Helcom och EU. Enligt motionärerna går det att möta hoten mot haven och den speciellt utsatta . innebär en avgörande förändring och en helt ny möjlighet i förvaltningen av . Detta hav kan och bör bli pilotområde för en helt ny förvaltningsstrategi. kan bli ett internationellt pilotprojekt för att bygga upp ett så starkt och heltäckande skydd av miljö att fungerande ekosystem kan återskapas och en långsiktigt uthållig utveckling skall kunna garanteras. Systemet måste ges juridisk kraft och samordnade skyddsåtgärder och sanktioner. I ett dubbelgrepp på havsmiljöpolitiken där det inarbetade Helcomsamarbetet utnyttjas och intensifieras för att också lyfta fram frågan i EU nås två fördelar: dels ges hjälp och stöd till EU:s medlemsstater med att samordna sitt arbete i EU för att nå miljömålen för , dels ges fakta och kunskapsinflöde till EU som säkrar miljöintressen (yrkande 14). Enligt motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 3 bör initiera en revidering av i syfte att skapa en gemensam myndighet för . Denna myndighet skall ledas av en styrelse med representanter för alla länder i regionen och ha befogenhet att utfärda förordningar som skall gälla som juridiskt bindande i de ingående länderna. I motion 2005/06:MJ258 (m) yrkas att en strategisk plan på hur man tillsammans med övriga EU-länder effektivt räddar den ekomiljön i utarbetas. Enligt motionären är det nu hög tid att lösa miljöproblemen i . Enligt motion 2005/06:MJ292 (fp) yrkande 10 bör regeringen stödja att Forum blir en permanent organisation. Forum är ett samarbete mellan regionerna i alla tre länderna som syftar till en samordning av miljöövervakningen, kunskapssamlande och konkreta åtgärder för ett renare hav. I motion 2005/06:MJ404 (c) delvis framhålls att det för miljö krävs beslutskompetens för att inleda åtgärder mot miljöförstöringen. Det räcker inte med att enskilda länder tar egna beslut som enbart kan sträcka sig till det enskilda territoriet. Länderna runt borde skapa en egen beslutskompetens för Östersjöåtgärder genom att skapa ett särskilt styre för vårt gemensamma innanhav. Enligt motion 2005/06:MJ443 (v) yrkande 1 måste frågan om fördelning av kostnaden för saneringen av lyftas fram. har ett historiskt ansvar för tillstånd, enligt principen om att förorenaren betalar. Sammanlagt kommer det att behövas miljarder kronor för saneringen av . Dessa kostnader måste fördelas mellan och EU, men det svenska ansvaret är stort. Motionärerna anser att regeringen skall lyfta upp frågan på EU-nivå och med Österjösländerna och verka för att EU avsätter medel för sanering samt att EU:s medel och investeringar i jordbruks- och trafiksektorn bidrar till att förbättra miljö (yrkande 2). I motion 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 20 föreslås att Helsingforskonventionen revideras i syfte att för tillskapa en operativ gemensam myndighet med möjlighet att utfärda juridiskt bindande förordningar om miljöstörande verksamhet i och kring . Enligt motion 2005/06:MJ532 (c) yrkande 6 skall verka för inrättandet av en Östersjöregering med kraftfull beslutskompetens. Många av Sveriges kust- och havsområden är starkt påverkade av övergödning, miljögifter, överutnyttjande och fysisk exploatering. Som framhålls i skrivelsen är därför möjligheterna att lösa dessa problem och därmed nå såväl nationella miljökvalitetsmål som internationella åtaganden i hög grad betingade av ett väl utvecklat samarbete i EU och internationellt. Därmed finns, som regeringen framhåller, ett behov av att agerar för att dels få till stånd en ambitiös och långtgående gemensam marin strategi i EU, dels söker uppnå en tydligare styrning av arbetet inom ramen för Helsingforskonventionen (Helcom) och Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten (Ospar). Som framhålls i skrivelsen kommer de regionala konventionerna att få en betydelsefull roll i genomförandet av den europeiska strategin. Helcom och Ospar kommer därför att behöva se över sitt arbete ytterligare i den delen och eventuellt också i ett senare skede revidera konventionerna. Därmed kan och Nordostatlanten få de bindande regler som eftersträvar genom bindande åtaganden till följd av EU:s strategi och konventionernas roll i genomförandet av strategin inom sina respektive geografiska områden. Mot bakgrund av EU:s omfattande arbete med frågor med anknytning till havsmiljön och den kommande strategin och den maritima politiken, anser utskottet i likhet med regeringen att det är angeläget att EU:s samlade närvaro i det internationella havsmiljöarbetet på FN-nivå och inom andra internationella forum blir tydligare och mer strategisk till sin inriktning. Som konstateras i skrivelsen har varit en betydande aktör i det globala internationella utvecklingssamarbetet. Bland annat innefattar arbetet i konventionen om biologisk mångfald även havsmiljön och utgör därmed en viktig del i fortsatta agerande på detta område. Vidare behöver de regionala havsprogrammen och konventionerna i olika delar av världen vidareutvecklas. Det ovan nämnda initiativet är, som regeringen framhåller, av stor betydelse när det gäller att främja ekologiskt och ekonomiskt hållbar utveckling av hav och kustområden i utvecklingsländerna. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ274 (m), 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 8, 2005/06:MJ1 (fp) yrkandena 11 och 13, 2005/06:MJ258 (m) och 2005/06:MJ292 (fp) yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd. förespråkar att en ny regional förvaltning av upprättas och att Helsingforskonventionen bör revideras i syfte att säkra ett hållbart nyttjande av havet. I likhet med regeringen delar utskottet den uppfattningen att Östersjösamarbetet behöver stärkas. Som regeringen framhåller saknas dock politiska förutsättningar för att åstadkomma enighet om en grundläggande revidering av konventionen som syftar till att göra Helcoms regler bindande på motsvarande sätt som EG:s direktiv eller förordningar är bindande. En ur svensk synvinkel viktig faktor är att alla länder runt såväl , utom , som är medlemmar i eller, i fall, har med EU. Som regeringen anför är stadfästa regler rörande havsmiljön i en EG-rättsakt därför det bästa sättet att åstadkomma en effektiv efterlevnad i medlemsländerna. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ38 (mp) yrkande 63, 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 14, 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 3, 2005/06:MJ404 (c) delvis, 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 20 och 2005/06:MJ532 (c) yrkande 6. Som regeringen anför bör ta internationella initiativ till en samlad finansiering av åtgärder för en bättre förvaltning kring med inriktning på lokala lösningar, rådgivning om småskaliga lösningar för att minska utsläpp och åtgärder för att öka miljömedvetenheten. bör därför inom de finansieringsinstitutioner där har en plats verka för att medel avsätts för insatser för miljö. Det anförda torde i allt väsentligt tillgodose syftet med motion 2005/06:MJ443 (v) yrkandena 1 och 2. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. Som framgår av skrivelsen avser regeringen att anordna olika former av möten med för att söka åstadkomma största möjliga samsyn när det gäller bl.a. genomförandet av EU:s strategi. Enligt vad utskottet erfarit kommer miljöministern att stå värd för ett möte om och dess miljöproblem i med deltagande av samtliga miljöministrar i länderna kring . Vidare bör uppmärksammas att regeringen kommer att stå värd för ett ministermöte om sjöfartens miljöpåverkan och fiskets miljökonsekvenser , till vilket Nordsjöländerna kommer att bjudas in. Som redovisas i skrivelsen är målet att anta en åtgärdsplan för att bl.a. minska fartygens utsläpp av luftföroreningar och att minska riskerna med giftiga båtbottenfärger och spridning av främmande arter med barlastvatten. Andra frågor på dagordningen är ekonomiska styrmedel och insatser för att stimulera mer miljömässiga sjötransporter under begreppet "Clean Ship". Vad gäller fiskets miljökonsekvenser kommer frågor som ökad användning av selektiva redskap och olika former av mer miljömässiga fångstmetoder att behandlas, liksom frågan om reservat. Med det anförda föreslås att motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd. Effektivare myndighetssamordning för havsmiljöfrågorna Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad som anförs i skrivelsen och avstyrker tre motionsyrkanden om olika myndigheters arbete med havsmiljön och inrättandet av en Östersjöminister. Jämför reservationerna 8 (fp), 9 (m, fp, kd, c) och 10 (fp, mp). Enligt regeringen har det övergripande ansvaret för havsmiljön. I syfte att effektivisera samordningen av det samlade havsmiljöarbetet bör en samordningsgrupp för havsmiljöfrågor inrättas, bestående av cheferna för de myndigheter som har havsmiljörelaterad verksamhet. Genom förbättrad samordning ökar möjligheterna att säkra en enhetlig förvaltning av havs- och kustområdena med utgångspunkt i ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. bör vara sammankallande i denna grupp. Ett havsmiljöråd med rådgivande status bör knytas till , i vilket representanter för olika berörda aktörer och intressenter bör ingå. bör i samråd med berörda myndigheter ges i uppdrag att utarbeta ett förslag till en samlad aktionsplan för den svenska havsmiljön som skall redovisas för regeringen . bör eventuella identifierade oklarheter i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna redovisas. Behovet av att utveckla och förtydliga berörda myndigheters sektorsansvar såvitt gäller ansvaret för havsmiljön bör ses över. Enligt motion 2005/06:MJ1 (fp) är ett av huvudproblemen i det svenska havsmiljöarbetet bristen på samordning och en splittrad ansvarsfördelning både mellan myndigheter och inom regeringen. Skall man lyckas stärka genomförandet av svensk havsmiljöpolitik och upprätta en för gemensam handlingsplan för krävs det nya grepp. Bland annat krävs ett tydligare ministeransvar för havsmiljöfrågorna. En Östersjöminister bör utses att ha det övergripande ansvaret för frågor som rör /havsmiljön så att frågorna inte längre bollas mellan olika departement och statsråd (yrkande 1). Vidare yrkas att havsmiljöns krav ges högre prioritet och större tyngd i alla berörda myndigheter. Regeringen bör genom regleringsbrev, ändringar av regeringsförordningar och genom signaler i övrigt se till att hänsyn till havsmiljöns krav ges högre prioritet och större tyngd i arbetet hos alla berörda myndigheter. Särskilt viktigt är det inom sektorerna fysisk planering, fiske, jordbruk och kommunikationer (yrkande 2). Enligt motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 5 är det angeläget att vattenmyndigheterna och länsstyrelserna finns med i myndigheternas samlade havsmiljöarbete. Enligt motionärerna är det märkligt att vattenmyndigheterna inte nämns bland de myndigheter som räknas upp i skrivelsen. Inte heller nämns länsstyrelserna som har en viktig roll. Det är angeläget att vattenmyndigheterna och länsstyrelserna finns med som viktiga aktörer i myndigheternas samlade havsmiljöarbete. Som framhålls i skrivelsen är ansvaret för de verksamheter som påverkar havet direkt och indirekt uppdelat på flera olika myndigheter, som var och en har olika inriktning och mål. Utgångspunkten är att varje myndighet och sektor inriktar sitt arbete mot sitt eget ansvarsområde. Däremot är det ingen myndighet som har i uppdrag att se till de samlade effekterna på havsmiljön av det omfattande arbete som bedrivs i olika myndigheters regi. Enligt regeringen kompliceras havsmiljöarbetet ytterligare av en bristande dialog och samordning mellan olika intressenter, forskare och myndigheter. har dragit slutsatsen att det krävs ett integrerat och tvärsektoriellt angreppssätt i havsmiljöarbetet, där alla aktörer aktivt deltar, och att det behövs ett organ som ansvarar för den övergripande analysen. I likhet med regeringen anser utskottet att dagens havsmiljöarbete kan stärkas och effektiviseras ytterligare genom en bättre samordning och styrning. Det behöver tas ett nytt förstärkt grepp om myndigheternas samlade havsmiljöarbete, inte minst inför arbetet med fördjupade utvärdering av miljömålsarbetet. Som regeringen anför kommer den framtida förvaltningen att kräva att myndigheterna i betydligt högre grad än samarbetar för en gemensam problemlösning och uppföljning. kan myndigheterna dra lärdom av tidigare erfarenheter och samverka så att nödvändiga åtgärder kan vidtas. Centrala myndigheter som berörs är bl.a. , , , , hydrologiska institut (), geologiska undersökning (SGU), Försvarsmakten, , och . Som framgår av skrivelsen avser regeringen att inrätta en samordningsgrupp för havsmiljöfrågor med som sammankallande. Härigenom bör samordningen mellan de myndigheter som har havsmiljörelaterad verksamhet kunna effektiviseras och en åtgärdsinriktad satsning i arbetet med att lösa problemen i havsmiljön möjliggöras. Ökad samordning ökar också möjligheterna att säkra en enhetlig förvaltning av havs- och kustområdena med utgångspunkt i ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. Som regeringen betonar skapas med denna samordningsgrupp också förbättrade förutsättningar för ett integrerat och tvärsektoriellt angreppssätt i arbetet med att förbättra havsmiljön. Vidare bör uppmärksammas att regeringen avser att även inrätta ett råd för havsmiljöfrågor knutet till som får en rådgivande roll i arbetet med att kontinuerligt utveckla och arbeta vidare med åtgärder inom ramen för havsmiljöstrategin. Särskilt fokus bör enligt regeringen ligga på regional och lokal förankring och att skapa en bred samverkan mellan olika aktörer på olika nivåer i samhället. Vidare framgår av skrivelsen att regeringen avser att ge i uppdrag att i samråd med övriga berörda myndigheter utarbeta ett förslag till en första samlad aktionsplan för havsmiljön som skall redovisas för regeringen och vid behov föreslå författningsändringar. Aktionsplanen bör innehålla konsekvensbedömda förslag på prioriterade åtgärder som riktar sig till olika aktörer, inklusive konkreta anvisningar om hur och när åtgärderna bör genomföras. Planen bör sedan löpande följas upp och revideras. I samband med redovisningen bör även eventuella oklarheter i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna som framkommer under arbetets gång, och som kan påverka möjligheten att bedriva ett aktivt och samlat åtgärdsarbete för havsmiljön, lyftas fram. Regeringen avser att vid behov göra en översyn som syftar till att ytterligare klargöra ansvarsfördelningen. Som framhålls i skrivelsen är en viktig uppgift för i rollen som övergripande ansvarig för havsmiljön att regelbundet genomföra en miljömålsövergripande och tvärsektoriell analys av tillstånd och trender i havsmiljön, både med avseende på miljökvalitetsmålen och havets miljötillstånd i stort, vilka bidrar till att ge en helhetssyn vid bevarande och nyttjande av havet. Med utgångspunkt från en sådan analys bör i samverkan med övriga berörda myndigheter tydliggöra eventuella målkonflikter mellan olika samhällsintressen och ge förslag till adekvata avvägningar mellan dessa samt slå larm när en situation har uppstått eller kan antas uppstå som kräver att särskilda åtgärder vidtas. Vidare skall ges i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utarbeta förslag till riktlinjer för hur ekosystemansatsen bör tillämpas. Som regeringen anför bör resultatet av detta uppdrag kunna säkra ett genomslag för ekosystemansatsen . Avslutningsvis bör även uppmärksammas att regeringen i propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) aviserar avsikten att tillkalla en särskild utredare med uppgift att följa upp och utvärdera hur sektorsansvaret och integreringen av miljöhänsyn har fungerat, i syfte att ytterligare förbättra och tydliggöra sektorsansvaret. I likhet med regeringen anser utskottet att det i detta sammanhang är angeläget att inte minst se över behovet av förändringar i sektorsansvaret som har betydelse för havsmiljön. Det anförda innebär enligt utskottets mening att motionerna 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 1 och 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 5 i allt väsentligt kan anses tillgodosedda. Utskottet föreslår därför att lämnar berörda motionsyrkanden utan åtgärd. När det gäller de i motion MJ2 framförda synpunkterna om vattenmyndigheternas och länsstyrelsernas medverkan i havsmiljöarbetet bör uppmärksammas att regeringens redovisning i denna del på intet sätt är uttömmande. Utskottet utgår från att det ovan redovisade arbetet med att stärka myndigheternas samlade havsmiljöarbete omfattar samtliga berörda myndigheter och återspeglar sig i regeringens styrning av myndigheterna. Utskottet är inte berett att föreslå något uttalande när det gäller ansvaret för havsmiljöfrågorna inom . Därmed avstyrks motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 2. Samordnad planering och förvaltning av havet Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad som anförs i skrivelsen och avstyrker fem motionsyrkanden om bl.a. alla intressenters medverkan i förvaltningsarbetet, pilotprojekt och finansieringen av arbetet med vattendirektivet. Jämför reservationerna 11 (m, fp, kd, c), 12 (fp) och 13 (m, fp, kd, c). Enligt regeringens bedömning bör en mer samordnad planering och förvaltning av de svenska havsområdena åstadkommas. Hur detta kan göras för den ekonomiska zonen bör utredas närmare. För territorialvattnen bör möjligheterna att utveckla befintliga system studeras. Frågan om vilket underlag som behövs för en sådan förvaltning och planering, inklusive förslag till erforderliga författningsändringar samt vilket myndighetsansvar som är lämpligt för detta bör utredas. Regeringen anför vidare att olika intressen bör samordnas på olika nivåer för att ekosystemansatsen skall kunna tillämpas. En regional samordning av havsmiljöarbetet bör utgå från de vattendistrikt som har inrättats under EG:s ramdirektiv för vatten, varvid egentliga dock bör behandlas som en enhet. I kustnära områden bör ett system för lokalt och aktivt deltagande av berörda intressenter utvecklas. Enligt regeringen bör ges i uppdrag att utreda hur ett system för regional och lokal samordning av havsmiljöarbetet kan utvecklas inom ramen för vattendistrikten. Härvid bör ett breddat aktivt deltagande av berörda intressenter i alla planerings- och beslutsprocesser som berör bevarande och nyttjande av havsmiljön utgöra huvudmålet. Vidare bör ett pilotprojekt för tillämpningen av ekosystemansatsen etableras inom ett av vattendistrikten. Inom detta område bör lokala grupper av aktörer skapas för att möjliggöra en bred och kontinuerlig dialog om förvaltningens inriktning och genomförande. Ett utökat kunskapsinsamlande bör utgå från detta område. I motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkas att försöken med lokal och regional förvaltning av fiske och resurser måste genomföras. I arbetet med att förbättra och hållbart nyttja havet och havsmiljön är den lokala och regionala förankringen och deltagandet avgörande. Enligt skrivelsen skall ett pilotprojekt för tillämpningen av ekosystemansatsen "etableras" inom ett av vattendistrikten. Detta projekt bör förtydligas och snabbt startas för att ge inspiration och samla kunskap till efterföljarna. Flera kustlän har lämnat förslag på hur bl.a. det lokala deltagandet i processer som berör nyttjandet av resurser kan förbättras (yrkande 8). Enligt motion 2005/06:MJ2 (kd) måste brukare och andra intressenter komma in tidigt i förvaltningsarbetet och delta såväl i analyser och problemformuleringar som i beslutsprocesser och genomförandeprocesser (yrkande 2). Vad som är otillräckligt i regeringens strategideklaration är brukarperspektivet och behovet av näringarnas medverkan i problemanalys och förvaltning av havet och dess resurser. En aldrig så genomtänkt strategi blir svår att genomföra om den inte i ett tidigt skede är väl förankrad hos de människor som närmast berörs av den. Om problemanalysen enbart sker på myndighetsnivå för att i ett senare skede presenteras för nyttjarna och andra intressenter blir det inte bra. Nyttjarna bör även finnas med under analysskedet. Enligt motionärerna (yrkande 4) bör regeringen återkomma till med förslag om hur det fortsatta arbetet med vattendirektivet skall ges en tillfredsställande finansiering. Vattendirektivets roll i regeringens strategi för havet är oklar, trots att dess regler kommer att få stor betydelse för det svenska havsmiljöarbetet. Enligt vattendirektivet krävs omfattande inventerings- och åtgärdsprogram. Skrivelsens förslag är inte tillräckliga i detta avseende.