bet · GS01NU11 · 2005-04-05 00:00:00 — För att tillgången på riskkapital skallöka är det, särskilt för ett land som ,viktigt att marknaden för finansiella tjänsterfungerar bättre från konsumenternas synpunkt.Arbetet med att utvidga och avreglera den inremarknaden måste accelerera i syfte att bygga ettekonomiskt uthålligt och välmående samhälle.EU-länderna har mycket att lära av varandra.Enligt vår uppfattning, vilken sammanfaller meduppfattningen i motion 2004/05:K431 (fp), är normaltsett detaljerad överstatlig lagstiftning inte rättväg att gå; däremot bör regelbundna uppföljningarmed mätbara kriterier, s.k. benchmarking, göras pånationell nivå. Närhetsprincipen skall tillämpas sålångt som möjligt; det betyder att frågor somgrundskola, barnbidrag, föräldraledighet osv. inteskall tillhöra EU:s uppgifter.Med hänsyn till att den offentliga sektorn är avolika storlek och inriktning i de olika EU-ländernaanser vi inte att det finns anledning att hagemensamma skattesatser på EU-nivå. Däremot börskattebasernas definition bli densamma. Med dettasagt inser vi naturligtvis att det nu pågår en skarpskattekonkurrens inom EU, bl.a. med sänktabolagsskatter i länder som och pågrund av närheten till lågskatteländerna i Öst- ochCentraleuropa. omvandlas, men just nu integenom Lissabonprocessen utan genom traditionellkonkurrens mellan företag och länder med olikaförutsättningar.Ett viktigt undantag från principen om nationelltbeslutade skattesatser är att EU-länderna bör införagemensamma miniminivåer för miljöavgifter i syfteatt minska gränsöverskridande miljöproblem.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad vi här har anfört. Därmed blir den nämndamotionen tillgodosedd i berörd del och tillstyrks.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttrande. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Inremarknadsfrågor, förslaget tilltjänstedirektiv (punkt 5)av ().Att skapa en reglerad tjänstemarknad med klara ochtydliga regler är mycket viktigt. Det finns enuppenbar risk för intresse- ochprioriteringskollisioner då mål om ökadsysselsättning, konkurrenskraft, rörlighet ochtillväxt skall uppnås. Förslaget tilltjänstedirektiv är just nu föremål för politiskdiskussion där olika intressen skall sammanfogas.Jag vill i detta sammanhang betona att det finnsen oro för att tjänstedirektivet negativt skallpåverka områden som hälso- och sjukvård och densociala tryggheten; det är av yttersta vikt att desvenska ståndpunkterna framgår mycket tydligt iförhandlingarna inom EU.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmännamotionstiden2004/05:K431 av m.fl. (fp):11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder för attstärka den inre marknaden.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börompröva sin inställning tilltjänstehandelsdirektivet.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om världshandeln ochåtgärder för att liberalisera och avreglera dengemensamma handels- och jordbrukspolitiken.2004/05:Sk405 av m.fl. (m):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om EU:s position iWTO-förhandlingarna.2004/05:L278 av ():3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att den svenskaregeringen skall stödja FN i arbetet för att skapaett internationellt regelverk för transnationellaföretag.2004/05:L291 av m.fl. (m):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om frihandel.2004/05:U226 av m.fl. (fp):14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om betydelsen av ökadfrihandel och betydelsen av en minskad EU-protektionism, vad gäller global utveckling.2004/05:U242 av m.fl. (m):13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att EU skall tainitiativet i WTO genom att avskaffa de lågatullsatserna, stegvis sänka de högre tullsatserna,direkt avskaffa exportsubventionerna och stegvisminska jordbrukssubventionerna från 2007.2004/05:U254 av m.fl. (mp):2. tillkännager för regeringen som sinmening att resultatet av hela Doharundan blirgenomsyrat av krav.4. tillkännager för regeringen som sinmening att bör verka för att EU i WTO-förhandlingarna om en sänkning av minimistöd tillskydd för sin inhemska jordbruksproduktion gör enbegränsande tolkning av vilka rika länder somskall beröras av dessa sänkningar.5. tillkännager för regeringen som sinmening att genom EU bör verka för attarbetet kring bomullsinitiativet i WTO verkligenprioriteras och att det i realiteten innebärslopade bomullssubventioner.7. tillkännager för regeringen som sinmening att genom EU bör säkerställa att delöften i-länderna gav i juliöverenskommelsen 2004om teknisk assistans verkligen infrias.8. tillkännager för regeringen som sinmening att via EU bör dra slutsatsen attSingaporefrågorna efter Doharundan skall varautagerade i WTO.9. tillkännager för regeringen som sinmening att i EU bör driva att paragraf 19.1 förändras i riktning motatt kontinuerliga utvärderingar skall varavägledande för om utvecklingsmålen gynnas av meravreglering, förändring av regler eller införandetav nya regler.10. tillkännager för regeringen som sinmening att hållningen till s.k. särskild ochdifferentierad behandling, SDT, inom WTO författiga länder skall ses som blott tillfälligalösningar under en övergångsperiod.11. tillkännager för regeringen som sinmening att verkar för en demokratiseringav WTO genom att öka öppenheten och allamedlemmars möjlighet till deltagande i olikabeslutsprocesser.12. tillkännager för regeringen som sinmening att i WTO verkar för införande avenbart formella och protokollförda möten som forumför förhandlingar.13. tillkännager för regeringen som sinmening att verkar för att ordföranden iolika förhandlingsgrupper vid kommandeministermöten skall utses av en relevant kommitté,och inte av sekretariatet i samarbete medvärdlandet.14. tillkännager för regeringen som sinmening att verkar för att WTO bör anammaFN:s sätt att ta fram deklarationstexter, därordföranden enbart sammanställer olikaändringsförslag och inte som där WTO självttolkar var det största samförståndet ligger.15. tillkännager för regeringen som sinmening att verkar för att WTO:stvistlösningsmekanism reformeras. Fattiga ländersmöjligheter att driva talan i domstolen måstestärkas och dess förhållande till andrainternationella överenskommelser förtydligas.2004/05:U278 av m.fl. (v):6. tillkännager för regeringen som sinmening att den bör avge en årlig rapport tillriksdagen om vad gör inom handelspolitikennär det gäller EU, WTO och i fråga om regionalahandelsavtal.2004/05:U280 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avbindande regelverk för transnationella företag.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skallverka pådrivande internationellt och genom EU föratt inom FN utarbeta ett internationellt bindanderegelverk för transnationella företag.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en utredning av påvilket sätt och SvenskExportkredits kredit- och garantigivning skullekunna användas som ett verktyg för att förmåsvenska företag att leva upp till, och ge förslagpå vidareutveckling av, uppförandekoder.2004/05:U307 av i m.fl. (m):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att måstevärna frihandeln genom att inom EU och WTOständigt arbeta för avskaffande av tullar ochhandelshinder.2004/05:U311 av m.fl. (kd):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om skärpta regler förden svenska exportkreditnämnden (EKN).16. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att verka för attbindande gemensamma miljöregler antas för EU-ländernas exportkreditnämnder.2004/05:U313 av m.fl. (kd):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen tarinitiativ till en modernare tvistlösningsmekanisminom WTO som innehåller möjligheten till attförhandlingsprövningar av ärenden kan utvecklas.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringenskall ta initiativ till arbetsformer för ökadöppenhet inom WTO samt att organisationeninitierar en dialog med parlamentariker som ärvalda och har ett mandat för det civila samhället.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att måstevidareutveckla samarbetet med svenskt näringslivkring etiska uppförandekoder så att de samordnasoch kontrolleras på ett effektivt sätt.2004/05:U315 av m.fl. (kd):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en WTO-agenda somlyfter fram mänskliga rättigheter ivärldshandelssystemets funktion och utveckling.2004/05:T461 av m.fl. (kd):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att avskaffainförseltullarna på biodrivmedel.2004/05:MJ332 av m.fl. (fp):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att åtgärder inomWTO som syftar till ett ökat konsumentskydd får enframskjuten plats.2004/05:MJ370 av m.fl. (c):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det krävs enöversyn av tullbestämmelserna, så att inte vårinhemska etanolproduktion missgynnas.2004/05:N213 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vikten av att etttjänstedirektiv antas av EU.2004/05:N246 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att skapa en långsiktigthållbar ekonomi som tar hänsyn till miljön i sambandmed utvecklingen av våra handelsrelationer medländerna runt Östersjön.2004/05:N274 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om betydelsen av ökadfrihandel och minskad EU-protektionism för globalutveckling.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om WTO-avtalen.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att transparens ioffentlig upphandling möjligt förs upp påWTO:s dagordning på nytt.2004/05:N324 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att det skall varaobligatoriskt att () följeretiska regler och miljöregler liksom grundlägganderegler för arbetsrätt, ochkonventionen om mänskliga rättigheter.2004/05:N334 av m.fl. (v):tillkännager för regeringen som sin meningatt den bör säkerställa att tjänstedirektivet intepå något sätt inkräktar på medlemsländernas rätt attpå nationell nivå själva avgöra vilka tjänster ochverksamheter man vill bedriva i offentlig regi.2004/05:N366 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om införande av enobligatorisk miljöprövning vid alla beslut omstatliga exportkrediter och exportgarantier.2004/05:N413 av m.fl. (fp):12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om frihandel.2004/05:N439 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av bindanderegelverk för transnationella företag avseendesociala och miljömässiga frågor.2004/05:A222 av och Britt-MarieLindkvist (s):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av att EUdriver en rättvis handelspolitik.Bilaga 2Offentlig utfrågning om förslaget RiksdagensandrakammarsalPROGRAM09.00 InledningMarie , näringsutskottets ordförande09.05Presentation av förslaget till EG-direktivHans Alldén, direktör vid representation i Sverige09.20Synpunkter från KommerskollegiumHåkan , chef för marknaden09.30Synpunkter från KonsumentverketMarianne Åbyhammar, ställföreträdande KO09.40Frågor från utskottets ledamöter10.10 Kaffepaus10.30 Synpunkter från LOIrene Wennemo, chef förNäringspolitiska enheten10.40Synpunkter från Svenskt NäringslivEva Jivmark, ansvarig för tjänstehandel10.50Frågor från utskottets ledamöter11.10 Regeringens synNäringsminister från utskottets ledamöter11.55 AvslutningPer , näringsutskottets förste vice ordförandeMarie (), ordförande: Som ordförande inäringsutskottet vill jag hälsa alla ledamöter,inbjudna gäster och andra varmt välkomna tillhearingen om tjänstedirektivet.Handel med tjänster är inget nytt, som alla somsitter här vet. I stadgades att detskulle vara en av de fria rörligheterna. Sedan hartjänstehandeln växt lavinartat efter bildandet avEuropeiska gemenskapen och därefter Europeiskaunionen. Det har blivit alltmer viktigt att ha lagaroch regler för hur tjänstehandeln bedrivs. Jag ärövertygad om att vi alla är intresserade av detta,såväl konsumenter, medborgare, löntagare somnäringslivet. Vi vill främja en ökad tjänstehandel.Men det har kommit fram en hel del oro kring attdirektivet också kan beskära andra viktiga delar,såsom kollektivavtal, konsumentskydd och offentligamonopol. Oavsett om vi tycker att kollektivavtal ärviktiga eller inte, eller att de offentligamonopolen ska finnas eller inte, är det viktigt föross i näringsutskottet att få en klar bild av hurdet verkligen förhåller sig. Hur ser förslaget tilldirektiv ut, och vad finns det för möjligheter attpåverka det?Därför är vi glada att alla som vi har bjudit inhar haft möjlighet att komma. Det är representanterfrån myndigheter, fackliga organisationer,näringslivet och så vidare. Vi är glada för att nihar kunnat komma hit för att ge er bild av hur detnuvarande förslaget till tjänstedirektiv ser ut ochom ni har några förslag till förändringar eller hurdet ska vara.Den nye handelsministern kommer attkomma - just nu är det regeringssammanträde - såfort som möjligt för att ge regeringens syn pådetta.Med detta förklarar jag hearingen öppnad. Innanden första inbjudna gästen ges ordet vill jaguppmana alla att hålla sig till den tid man harfått. Det finns många olika inbjudna talare, och detär viktigt att ledamöterna sedan får tid att ställafrågor. Jag vill också rikta en uppmaning tillledamöterna att försöka fatta sig så kort ochkoncist som möjligt när de ställer sina frågor.Än en gång varmt välkomna till näringsutskottetshearing om tjänstedirektivet. Först ut på plan är,som sig bör, kommissionens representant i ,. Varmt välkommen.Hans Alldén, kommissionen: Tack för att jag har fåttkomma hit och berätta om förslaget till direktiv omtjänster på den inre marknaden.Utgångspunkten är Lissabonstrategin. uppmanade kommissionen och EU:s medlemsländeratt utarbeta en plan för hur hindren för den friarörligheten och tjänster ska avskaffas. Strateginbestår av två faser, kartläggning och självaförslaget. Strategin fick starkt stöd av EU:smedlemsländer och . Strategin ladesfram , och det framhölls attmycket hög politisk prioritet bör ges undanröjandetav såväl rättsliga som icke-rättsliga hinder förtjänster på den inre marknaden.I oktober 2003 uppmanade Europeiska rådetkommissionen att lägga fram förslag för att skapa enverklig inre marknad för tjänster.I en modern ekonomi står tjänsterna för en högandel av BNP och sysselsättning. Vi brukar tala omca i EU. Det är i själva verket enunderskattning eftersom även varuproducerandeföretag får en större andel av sina intäkter fråntjänster, men det är också den del avsysselsättningen som växer snabbast. 1997-2002 stodtjänsterna för av nettotillflödet avsysselsättning i EU. är den totala handelnmed tjänster inom EU oproportionerligt liten jämförtmed varuhandeln. Det är också där den fria rörligheten för varor harförverkligats inom EU, men tjänstesektorn har intealls hängt med, vilket visar att det finns enoproportionerligt liten andel där och påhandelshinder, vilket i sin tur leder till en mängdproblem i ekonomin, bristande tillväxt, innovationoch så vidare. Det står i bjärt kontrast tillLissabonstrategins mål vad gäller sysselsättning ochtillväxt.Det här konstaterade alldeles isin rapport. Han angav att det här ska ges högprioritet i kommissionen. Jag nämner detta för attåskådliggöra att det politiska trycket i frågan ärfortsatt mycket starkt.Kommissionen fann i sin kartläggningsrapport enmängd olika hinder. Man fann att det var en marknadsom inte fungerade, som hade brist på förtroende,stora risker och stora prisskillnader mellan EU-länderna. Det är en marknad som kännetecknas av storintegration i varje land, vilket innebär att entjänst i en sektor påverkar hela ekonomin. Ettproblem i en tjänstesektor ger kedjereaktioner ihela ekonomin. Det leder till höga tröskelkostnaderför att ge sig ut på en större marknad, särskilt försmå och medelstora företag. Det här är några exempelpå hinder som kartläggningen visade.I grova drag kan man säga att det råder enöverdriven formalism, långa handläggningstider ochbristande insyn i vad som gäller och svårigheter förföretagarna att få information om olika juridiskahinder och om olika regler. Kartläggningen somkommissionen gjorde innehåller en mängd olikatypfall, till exempel advokatarvoden för att få redapå vilka regler som gäller i olika länder ellermarknadsstudier som krävs i vissa länder som gerupphov till miljonbelopp och stora svårigheter förföretagen.Det här är utgångspunkten för kommissionensarbete. Som visades tidigare finns det ett oerhörtstarkt politiskt tryck från samtliga medlemsländeratt göra någonting åt detta. Kommissionen kom framtill att frivillighetsvägen var otillräckligeftersom den skulle leda till stor fragmentisering,stora skillnader i politik mellan medlemsländernaoch osäkerhet för aktörerna på marknaden.Att följa rättsprocesserna är naturligtvis enmöjlighet. Det finns en rättspraxis som harutvecklats genom domar. Men det blirockså en fragmentiserad process, långsam, dyr ochresurskrävande. Det är många mål som kommer attkomma upp , inte minst i ett utvidgatEU. Därför bedömdes denna väg inte heller vararealistisk. En annan möjlighet är att gåsektoriellt. Det görs i viss mån till exempel påområdet för finansiella tjänster. Men även dettaskulle ge upphov till många olika regimersektoriellt och bli svåröverskådligt. Det skullevara en stelhet inom varje sektor, fragmentiseringoch risk för olika rättsutveckling. Därför valde horisontellt instrument, och man valde ocksåformen av ramdirektiv. En förordning med direkteffekt skulle innebära en alltför detaljeradreglering och alltför detaljerad harmonisering ochbli komplicerad.Vi har ett ramdirektiv som på ett samlat ochstrukturerat sätt ska öka rättssäkerheten, utövaetableringsfrihet och fri rörlighet för tjänster.Det är två grundläggande friheter som har funnits iEG-fördraget sedan 1958.Några principer är viktiga, till exempel att skapaömsesidigt förtroende mellan aktörerna, inte minstmellan myndigheter i olika medlemsländer. Det ärfråga om ett gradvist genomförande, och det finnsett konvergensinslag med ett gemensamt mål för enbättre fungerande marknad. Förslaget är mer än enstrikt lagstiftning. Det är en modell, en ram, fören modernisering av en sektor. Målet är i riktningmot ett partnerskap mellan medlemsländerna ochsamarbetsskyldighet.Förslaget innehåller en definition av tjänst. Vibehöver inte gå in så i detalj i det. Det innehållerockså en beskrivning av vad direktivet omfattar. Detgäller både konsumenter och företag. Det gäller omen leverantör förflyttar sig till konsumentlandet.Det gäller tjänster som tillhandahålls på distans,och det gäller om konsumenten förflyttar sig tillett ursprungsland. Det gäller också om bådaaktörerna förflyttar sig till ett tredjeland.Direktivet omfattar inte ett antal områden därgemenskapen har fastlagt en liknande politik,finansiella tjänster, elektroniskakommunikationstjänster och kommunikationsnät. Detgäller inte på skatteområdet, och det gäller inteutövandet av den offentliga makten.Det finns en rättslig grund i EG-fördraget som dethänvisas till i direktivet. Det finns tre huvudmålmed direktivet. De två friheterna, etableringsfrihetoch den fria rörligheten, och det som nämnts om attskapa ömsesidigt förtroende och bättre samarbetemellan medlemsländerna.Vi har tre huvuddelar i förslaget. Först attavlägsna hinder för etableringsfrihet. Föradministrativa förenklingar vill jag särskiltframhålla införandet av kontaktpunkter. Den som skatillhandahålla en tjänst i ett medlemsland ska intebehöva gå igenom en uppsjö av instanser och medvarje instans tröska igenom alla formaliteter somkrävs. ska detta skötas elektroniskt, mendet är upp till varje medlemsland hur manorganiserar kontaktpunkten. Förenkling avformaliteter kan gälla till exempel auktoriseradeöversättningar och liknande.Sedan finns det regler för tillstånd av två typer.Grundtanken är att om det ska finnas ettnationellt tillståndssystem måste detta kunnarättfärdigas och motiveras, alltså vara icke-diskriminerande, proportionellt och motiveratutifrån allmänintresset - transparent.Direktivet definierar ett antal otillåtna krav somförbjuds. Det gör de på grundval av domstolenspraxis som oförenliga med etableringsfriheten. Sedanfinns ett antal krav som ska utvärderas som i vissafall kan rättfärdigas med hänsyn tillallmänintresset. Här ska medlemslandet rapportera omutvärderingen. Kommissionen ska ställasamman en rapport som kommer alla medlemsländernatill del för en utvärdering om detta är motiverateller inte.Åtgärder för att avlägsna hinder för den friarörligheten: Där är det principen om ursprungsland.Leverantören underställs nationella krav endast iursprungslandet, inte i det land där tjänstenerbjuds. Det är grundregeln. Det går ut på attrörligheten inte ska begränsas genom restriktioner.Den här principen är, som bekant, omgärdad av ettantal undantag. Undantagen utgår från någraprinciper, dels om det finns andra befintligagemenskapsinstrument, dels om harmonisering elleratt sektorer i de olika medlemsländerna är så olikaatt det inte är meningsfullt att tillämpa principenoch dels med hänsyn till säkerhet, hälsa, skydd,folkhälsa och miljö - alltså en skyddsklausul. Detfinns till exempel direktiv på postområdet. Detfinns ett direktiv för utstationering avarbetstagare som tar över de större delarna somgäller just stationering av arbetstagare. Det finnsen förordning om socialförsäkringar som reglerarkostnader för patienter, där direktivet gör vissapreciseringar. Det innebär ändå stora undantag, tillexempel avfallstransporter.Det finns också några övergångsperioder förvärdetransporter, spel och indrivning av fordringar.Det finns också en del som gällertjänstemottagarnas rätt att använda sig av tjänstersom har att göra med möjligheten att införakonsumentskyddskrav, rätt till information, vilkakonsumentskyddskrav som gäller och att titta påolika orimliga avgifter.Vi har också den delen som rör vårdtjänster, detvill säga i vilka fall ett medlemsland kan krävaförhandstillstånd för behandling av en patient i ettannat land. Där gör direktivet vissa preciseringarutöver den förordning som tidigare gäller.Sedan finns det några saker som gällerutstationering av arbetstagare. Det är enprecisering av utstationeringsdirektivet som gällervissa krav som mottagarlandet inte får ställa upp iform av tillstånd, registrering och framför alltkravet på att ha en representant etablerad iutstationeringslandet. Det är fallet i till exempelBelgien och , som har betydligt merlångtgående regler än har.En tredje huvudpunkt är åtgärder för att skapaömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna. Detfinns en skyldighet för leverantören att informeramottagare och konsumenter. Det kan gälla risker förhälsa och säkerhet, särskilda ekonomiska risker,yrkesansvarsförsäkring och garantier. Man uppmuntrartill certifiering och kvalitetskriterier - det kansägas vara ett konvergensmål - tvistlösning samt attkonsumenten skall kunna få uppgifter omtjänsteleverantörens anseende.Tillsynsdelen är viktig. Det finns en skyldighetför nationella myndigheter att bistå varandra. Manföreslår ett betydligt tätare informationsbytemellan olika administrationer och förvaltningarmellan medlemsländerna. Det är också något som måstearbetas fram så att vi kan ha förtroende för demyndigheter i andra länder som har översynen avföretagen som är etablerade där.Det finns också ett konvergensprogram som riktarin sig på ökad harmonisering på vissa områden.