bet · GT01NU6 · 2005-11-24 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag i proposition 2005/06:27 som syftar till att skapa drivkrafter för en leveranssäker elöverföring och undvika att framtida svåra väderförhållanden leder till allvarliga konsekvenser. Enligt förslaget skall ett lagstadgat s.k. funktionskrav införas med innebörd att oplanerade avbrott i elöverföringen inte får överstiga . Vidare skall det fr.o.m. gälla en skyldighet för nätföretag att betala ersättning till elanvändare vid långvariga oplanerade elavbrott (som inte orsakats av händelser av exceptionell karaktär). Elanvändaren skall ha rätt till ersättning vid avbrott som varar minst . Företrädarna för Moderata samlingspartiet, och förordar i en reservation att införandet av skyldigheten att betala ersättning vid elavbrott skall senareläggas till , så att nätbolagen ges mer tid att anpassa sig till de nya kraven. Enligt regeringens förslag skall skyldigheten att betala ersättning kunna jämkas om den är oskäligt betungande med hänsyn till de ekonomiska förhållandena hos det ersättningsskyldiga nätföretaget. Utskottet föreslår en komplettering i den av regeringen föreslagna lagtexten så att det mer uttryckligt framgår att ersättningen också skall kunna jämkas om arbetet med att få i gång överföringen av el till följd av storm och mörker har behövt försenas för att inte utsätta arbetstagarna för betydande risker. Utskottets förslag till komplettering avvisas i en reservation (m, fp). Samtliga motioner i ärendet avstyrks av utskottet. Sammanlagt fem reservationer har avlämnats. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Åtgärder för ökad leveranssäkerhet avslår motionerna 2005/06:N6 yrkande 3, 2005/06:N8 yrkandena 1 och 3, 2005/06:N243 yrkande 12, 2005/06:N436 yrkande 17, 2005/06:N448 och 2005/06:N476 yrkande 17. Reservation 1 (m, fp, kd) antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) såvitt avser 10 kap. 10 och 12 §§. Därmed bifaller proposition 2005/06:27 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Fö260 yrkande 1, 2005/06:N5 yrkandena 2, 3 i denna del och 4, 2005/06:N6 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N7 yrkande 1, 2005/06:N8 yrkande 2 i denna del och 2005/06:N290. Reservation 2 (m, fp, kd) antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) såvitt avser 10 kap. 13 §, dock med ändrad lydelse enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition 2005/06:27 i denna del. Reservation 3 (m, fp) antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) såvitt avser ikraftträdandebestämmelserna. Därmed bifaller proposition 2005/06:27 i denna del och avslår motionerna 2005/06:N5 yrkandena 1 och 3 i denna del och 2005/06:N8 yrkande 2 i denna del. Reservation 4 (m, fp, kd) antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) i den mån det inte omfattats av utskottets förslag till riksdagsbeslut i det föregående. Därmed bifaller proposition 2005/06:27 i denna del och avslår motionerna 2005/06:N7 yrkande 2 och 2005/06:N374. Reservation 5 (m, kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels proposition 2005/06:27 om leveranssäkra elnät, dels 4 motioner som väckts med anledning av propositionen, dels 7 motioner från allmänna motionstiden. Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats av företrädare för , , och . Vidare har ett antal skrivelser i ärendet inkommit till utskottet. uppdrog regeringen åt vid att föreslå åtgärder för att säkerställa en driftsäker elöverföring. I uppdraget ingick bl.a. att lämna förslag till funktionskrav som skall ställas på eldistributionen, att överväga om nätföretagen skall utföra risk- och sårbarhetsanalyser och att föreslå regler för ersättning till elanvändare som drabbas av långvariga avbrott. redovisade huvuddelen av uppdraget i delrapporten leveranssäker elöverföring (ER 2005:19), vilken överlämnades till regeringen . Rapporten har därefter remissbehandlats. Den har även behandlats vid ett remissmöte på . Förslaget har granskats av Lagrådet. I propositionen föreslås ett lagstadgat funktionskrav med innebörd att oplanerade avbrott i elöverföringen inte får överstiga . Kravet föreslås inte gälla vid händelser av exceptionell karaktär. Vidare föreslår regeringen en i lag reglerad skyldighet för nätföretag att betala ersättning till elanvändare vid långvariga oplanerade elavbrott som inte orsakats av händelser av exceptionell karaktär. Elanvändaren skall ha rätt till en schabloniserad ersättning vid avbrott som varar minst . Därtill framläggs förslag om att nätföretagen blir skyldiga att ta fram underlag för bedömning av risker och behov att åtgärda brister i elnätet. Därutöver föreslås att ett bemyndigande införs om att få meddela närmare föreskrifter om hur uppgifterna rörande elens ursprung skall beräknas och redovisas. Bestämmelserna om funktionskravet föreslås träda i kraft och övriga bestämmelser . Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag om ändringar i ellagen i syfte att skapa drivkrafter för en leveranssäker elöverföring. Dock bör lagförslaget kompletteras med en bestämmelse som klargör att den lagstadgade ersättningen vid elavbrott även får jämkas efter vad som är skäligt, om arbetet med att få i gång överföringen av el i samband med storm och mörker har behövt försenas för att inte utsätta arbetstagarna för betydande risker. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd), 2 (m, fp, kd), 3 (m, fp), 4 (m, fp, kd) och 5 (m, kd). Regeringen erinrar om att elförsörjningen är en mycket viktig samhällsfunktion och att knappt någon samhällsverksamhet kan fungera utan tillgång till el. Leveranssäkerheten i elnäten är vid en internationell jämförelse hög, anförs det i propositionen. har dock flera besvärliga oväder lett till att många elanvändare inte har haft tillgång till el. Stormen , som drog in över södra och västra , orsakade omfattande skador på elnätet. Ett mycket stort antal elanvändare drabbades av elavbrott som i vissa fall varade . Konsekvenserna var mycket allvarliga för både konsumenter och näringsidkare. Det finns även skillnader i leveranssäkerheten inom landet. Elavbrott är betydligt vanligare i glesbygdsområden än i tätorter. Elförsörjningens stora betydelse för samhället gör att det finns anledning att ställa höga krav på den grundläggande säkerheten inom elförsörjningen. Med hänsyn till elförsörjningens mycket viktiga samhällsfunktion och att stora delar av samhället kan lamslås när överföringen av el inte fungerar gör regeringen bedömningen att lagstiftningen bör utformas så att den ger starka drivkrafter för leveranssäkra elnät. I propositionen redovisas därefter förslag till åtgärder. Högst tjugofyra timmars elavbrott Regeringen föreslår att det i ellagen (1997:857) inrättas ett funktionskrav som innebär att oplanerade avbrott i elöverföringen inte får överstiga . Kravet skall gälla inom nätföretagets s.k. kontrollansvar. Däremot gäller det inte om nätföretaget visar att avbrottet i överföringen beror på ett hinder som är utanför företagets kontroll och som företaget inte skäligen kunde förväntas ha räknat med och vars följder företaget inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. Enligt förslaget skall funktionskravet vara uppfyllt . Enligt regeringens bedömning finns det skäl att, utöver det grundläggande kravet på högst tjugofyra timmars elavbrott, införa regler om längsta godtagbara avbrottstid för lastnivåer som överstiger . Föreskrifter om detta bör enligt regeringen, då dessa kompletterande regler till viss del kommer att vara detaljerade och tekniska, inte tas in i ellagen utan kan meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten. Regeringen utesluter inte att det för enskilda nätföretag kan visa sig orimligt att helt uppfylla funktionskravet till . Det gäller framför allt små nätföretag med begränsade finansiella möjligheter. Därför föreslås i propositionen att nätmyndigheten får ge dispens från kravet för en viss del av ett område. Dispensen bör få lämnas om kravet är oskäligt betungande med hänsyn till nätföretagets ekonomiska situation eller om det finns synnerliga skäl. Enligt förslaget får dispens ges i sammanlagt högst . När det gäller funktionskravets påverkan på nättarifferna anförs i propositionen att om en höjning av nättariffen kommer att tillåtas eller inte ytterst är en fråga för , som har tillsyn över nätföretagens avgiftsnivå. Tekniska krav på elnätet Att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka krav som skall vara uppfyllda för att överföringen av el skall vara av god kvalitet, föreslås i propositionen. Regeringen framhåller att det är viktigt att eliminera risken för avbrott på grund av träd som faller ned på regionledningar. Det bör därför, sägs det i propositionen, införas ett krav på att luftledningar med en spänning som överstiger är utförda som trädsäkra ledningar. Samma krav bör gälla för luftledningar med en lägre spänning om de överför el till lokalnät och för luftledningar som har en ansluten produktionsanläggning med en spänning över . Det bör dock vara möjligt att meddela föreskrifter om undantag från kravet på att en luftledning skall vara trädsäkert utförd. Därtill bör det finnas en möjlighet att i ett enskilt fall ge dispens från kravet på att en luftledning skall vara trädsäkert utförd. Skyldighet att betala ersättning till elanvändare vid långvariga elavbrott Regeringen föreslår att det i ellagen införs en skyldighet att betala ersättning till elanvändare vid långvariga elavbrott. Enligt förslaget skall en elanvändare, som huvudregel, ha rätt till ersättning vid oplanerade elavbrott som varar minst (avbrottsersättning). Ersättningen skall betalas av den som har koncession för det elnät till vilket elanvändaren är direkt ansluten. I vissa fall bör dock rätten till avbrottsersättning inte gälla. Elanvändare skall inte ha rätt till ersättning om avbrottet beror på elanvändarens försummelse eller om överföringen av el avbryts för att vidta åtgärder som är motiverade av elsäkerhetsskäl eller för att upprätthålla en god drift- och leveranssäkerhet. Elanvändaren skall inte heller ha rätt till ersättning om avbrottet är orsakat av ett hinder utanför vad som kunnat kontrolleras av det nätföretag i vars nät felet uppstått. Det är det nätföretag till vilket elanvändaren är direkt ansluten, dvs. det ersättningsskyldiga nätföretaget, som skall visa att det har funnits ett sådant okontrollerbart hinder. Därtill föreslås att rätten till avbrottsersättning inte skall gälla om avbrottet beror på omständigheter som kan hänföras till stamnätet. I propositionen framhålls att staten kan garantera en hög leveranssäkerhet i stamnätet på annat sätt än genom regler om avbrottsersättning. När det gäller avbrottsersättningens storlek föreslås att en modell för schabloniserad avbrottsersättning införs i ellagen. Enligt denna skall avbrottsersättning betalas av elanvändarens beräknade årliga nätavgift vid avbrott som varar , dock lägst av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vid avbrott som varar betalas ersättning med av den årliga nätavgiften, dock med lägst av prisbasbeloppet. För varje därefter påbörjad tjugofyratimmarsperiod skall ersättning betalas med av den årliga nätavgiften, dock lägst av prisbasbeloppet. Skyldigheten för nätföretagen att betala avbrottsersättning begränsas enligt förslaget till högst nätavgifter per avbrott och elanvändare. I propositionen redogörs för att minimiersättningen på av prisbasbeloppet, avrundat till närmast högre hundratal kronor, innebär att ersättningen blir lägst för avbrott som varar än och lägst för avbrott som varar än . För att undvika att de företag som ännu inte hunnit anpassa sin verksamhet till funktionskravet skall drabbas oskäligt hårt av krav på avbrottsersättning bör, enligt regeringen, ersättningen i vissa fall kunna jämkas. I propositionen föreslås därför att skyldigheten att betala avbrottsersättning skall kunna jämkas om den är oskäligt betungande med hänsyn till de ekonomiska förhållandena hos det ersättningsskyldiga nätföretaget, dvs. det nätföretag som har koncession för det elnät till vilket elanvändarna är direkt anslutna, eller de ekonomiska förhållandena hos det nätföretag som kan vara skyldigt att regressvis (se nedan) betala hela eller delar av ersättningen till det förstnämnda nätföretaget. Reklamation och avräkning från skadestånd Det nätföretag som är skyldigt att betala avbrottsersättning till en elanvändare skall betala ersättningen utan oskäligt dröjsmål och aldrig senare än från utgången av den månad då nätföretaget fick eller borde ha fått kännedom om avbrottet. I den händelse betalningen inte sker skall nätföretaget betala ränta. Om en elanvändare trots dessa bestämmelser inte har fått någon ersättning måste denne göra anspråk på ersättningen från nätföretaget från det att avbrottet upphörde, annars går rätten till avbrottsersättning förlorad. Regeringen anser även att avbrottsersättning enligt de nya bestämmelserna bör avräknas från ett eventuellt skadestånd som skall utges enligt andra bestämmelser i ellagen eller annan lag för de skador som ett elavbrott orsakat. En bestämmelse om avräkning föreslås därför av regeringen. För att det inte skall råda någon tvekan om att den börda som avbrottsersättningen innebär kan vältras över på det nät där elavbrottet uppkommit bör, enligt regeringen, en uttrycklig regressbestämmelse tas in i lagen. I denna stadgas att den som är skyldig att betala avbrottsersättning skall, i den mån avbrottet är hänförligt till ett fel i en annan koncessionshavares ledningsnät, ha rätt att från den koncessionshavaren få ersättning för den avbrottsersättning som har betalats till elanvändare. Underlag för att åtgärda brister i elnätet m.m. Regeringen föreslår att den som bedriver nätverksamhet med stöd av koncession för regionledning eller för område skall upprätta en risk- och sårbarhetsanalys avseende leveranssäkerheten i det egna nätet. Risk- och sårbarhetsanalysen skall ges in till den myndighet som regeringen bestämmer. Enligt regeringen kan ett nätföretag med stöd av analysen identifiera och sedan även åtgärda de brister som finns på ett effektivt sätt. Analyserna kan också underlätta arbete med att följa hur ledningsnäten och andra komponenter i överföringssystemen förbättras. Därtill föreslås att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om risk- och sårbarhetsanalyser. Det gör det möjligt att på ett smidigt sätt anpassa reglerna till den fortgående utvecklingen inom nätbranschen, anförs det i propositionen. Regeringen föreslår också att den som bedriver nätverksamhet med stöd av nätkoncession för regionledning eller för område skall upprätta en åtgärdsplan som visar hur leveranssäkerheten i det egna nätet skall förbättras. Även åtgärdsplanen skall ges in till den myndighet som regeringen bestämmer. I propositionen framhålls att åtgärdsplanerna, tillsammans med risk- och sårbarhetsanalyserna, bör ge ett bra underlag för nätföretagen i arbetet med att höja leveranssäkerheten. Enligt förslaget i propositionen bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få meddela föreskrifter om åtgärdsplaner. För att kunna följa utvecklingen och identifiera de företag som har problem med elavbrott behöver information om avbrott efter det att de uppstått. I propositionen föreslås därför att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet att rapportera elavbrott till anvisad myndighet. Vidare sägs i propositionen att företrädare för branschen kommer att få möjlighet att lämna synpunkter på hur långtgående krav som kan ställas i fråga om rapportering av elavbrott. Regeringen anser att elanvändarna har behov av att ha tillgång till information om leveranssäkerheten i elnätet och hur den kommer att utvecklas. Vidare framhåller regeringen att det är viktigt att elanvändarna har kunskap om sina rättigheter enligt ellagen. I propositionen föreslås därför att den som bedriver nätverksamhet med stöd av nätkoncession för regionledning eller för område skall informera elanvändarna om leveranssäkerheten i det egna elnätet samt om rätten till avbrottsersättning och skadestånd enligt ellagen. Det föreslås även att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om information till elanvändare. Regeringen gör även bedömningen att de nya regler som införs i ellagstiftningen för att uppnå leveranssäkra elnät bör vara en del av en bedömning av om det finns förutsättningar för tvångsförvaltning av en elektrisk anläggning. Nätföretagens produktion av reservkraft vid elavbrott Enligt regeringen kan tillskapande av en möjlighet för nätföretagen att producera el i syfte att ersätta utebliven el vid elavbrott vara en viktig del i arbetet med att säkerställa en driftsäker elöverföring. Detta kan t.ex. vara ett kostnadseffektivt alternativ till att förstärka ledningsnätet för företag som har ett fåtal elanvändare långt ut i elnätet. I propositionen föreslås därför att undantaget från förbudet för nätföretag att bedriva produktion av el utökas så att nätföretag tillåts att bedriva produktion inte bara i mobila utan även i fasta aggregat. Produktionen får bara ske tillfälligt i syfte att ersätta utebliven el vid elavbrott. Bemyndigande avseende uppgifter om elens ursprung I propositionen föreslås även att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om hur uppgifterna om elens ursprung enligt bestämmelsen i 8 kap. 12 § ellagen skall beräknas och redovisas för elanvändarna. Regeringen redogör för att ett bemyndigande avseende uppgifter om elens ursprung fanns med i det lagförslag som överlämnades för yttrande till Lagrådet och som föregick propositionen om genomförande av EG:s direktiv om gemensamma regler för de inre marknaderna för el och naturgas m.m. (prop. 2004/05:62). Bemyndigandet behandlades även i propositionens allmänmotivering och författningskommentarer, men till följd av ett förbiseende fanns dock bemyndigandet inte med i det förslag till lagtext som propositionen innehöll. Bemyndigandet bör enligt regeringen i stället införas . Regeringen föreslår att bestämmelsen om ett funktionskrav på högst tjugofyra timmars elavbrott skall träda i kraft . Övriga bestämmelser skall träda i kraft . I propositionen framhålls att syftet med reglerna om avbrottsersättning är att skapa en stark drivkraft för nätföretagen att ordna sina elnät så att de blir leveranssäkra. Drivkraften har sin största betydelse från nu och till dess elnäten blivit leveranssäkra, anförs det. Reglerna bör därför få verka . Dessutom är det angeläget att ge de elanvändare som drabbas av långvariga elavbrott en rimlig ersättning, anser regeringen. Genomförande, finansiering och konsekvensanalys vid kommer genom förslagen i propositionen att få utökade uppgifter, främst som tillsynsmyndighet över nätföretagen. kommer att bemyndigas att utfärda föreskrifter på nya områden. Det föreslagna funktionskravet på högst tjugofyra timmars elavbrott kan komma att leda till ett ökat antal koncessionsansökningar från nätföretagen för att på högre spänningsnivåer få ersätta luftledningar med jordkabel. Enligt regeringens bedömning ryms de tillkommande uppgifterna inom befintliga anslagsramar. För nätföretagen innebär funktionskravet på högst tjugofyra timmars elavbrott ökade kostnader. Kostnaden för att klara kravet beräknas uppgå till , varav fram . Det föreslagna kravet på trädsäkra ledningar kommer att innebära vissa ökade kostnader för regionnätföretagen, sägs det i propositionen. Vidare kommer det föreslagna kravet på avbrottsersättning att innebära ökade kostnader för de företag som drabbas av långvariga elavbrott. Nätföretagens utbetalningar av ersättning kommer att variera beroende på frekvensen stormar, snöoväder och andra händelser som orsakar avbrott. Därtill kan kraven på risk- och sårbarhetsanalyser, åtgärdsplaner och information till elanvändare innebära vissa merkostnader. Insatser för att säkerställa en säkrare elförsörjning tas upp i motion 2005/06:N374 (s). Motionären påpekar att regeringen föreslagit ett antal åtgärder för att tydliggöra det ansvar elmarknadens operatörer har att säkerställa en fungerande elförsörjning. är det angeläget att effekten av dessa åtgärder utvärderas och att det finns en beredskap att återkomma med ytterligare förslag om det visar sig att de föreslagna åtgärderna inte är tillräckliga, anförs det i motionen. I Moderata samlingspartiets motion 2005/06:N7 instämmer motionärerna i principen att elkunderna skall ha ersättning från nätbolagen när dessa inte kan leverera vad kunden betalar för. påpekas att regeringens förslag innebär en för hög grad av detaljreglering. Motionärerna menar att statens uppgift är att skapa ett väl fungerande ramverk, t.ex. avseende vilken funktionalitet elkonsumenterna skall ha rätt att kräva. Att dessutom detaljreglera nätbolagen är onödigt och skapar byråkrati och krångel, vilket riskerar att skada konsumenterna genom att kostnaderna höjs i onödan. Ett tillkännagivande därom begärs i motionen. Vidare anförs att de mindre nätbolagen framfört en oro över vilka konsekvenser förslagen får. Motionärerna anser att det finns en risk för att kostnaderna för konsumenterna, i form av höjda nätavgifter, kan bli betydande och att de små nätbolagen riskerar att slås ut. Mot denna bakgrund förordas att begär att regeringen noggrant följer vilka effekter de i propositionen föreslagna lagändringarna får. Ett tillkännagivande om detta begärs även. Tre tillkännagivanden anbefalls i liberalernas motion 2005/06:N6. För det första anser motionärerna att regeringen noga bör följa upp effekterna av förslagen i propositionen för de små företagens situation och vara beredd att föreslå förändringar om så krävs. För det andra bör regeringen anmodas att på samma sätt följa upp effekterna av att avbrottsersättning skall betalas ut som det kan vara så att personal inte kan sändas ut på grund av arbetsmiljölagstiftningen. Motionärerna uppmärksammar, för det tredje, de personalnedskärningar som gjorts , vilka bidragit till att kapaciteten att åtgärda skadorna vid elavbrott minskat. En lösning på detta, menar de, är att med kontrakterade företag och anställd personal ingå avtal enligt den modell som gäller för snöröjning. I motion 2005/06:N436 (fp) framhålls att det måste finnas starka ekonomiska incitament för nätbolagen att höja leveranssäkerheten i elnäten. Motionärerna förordar av detta skäl ett tillkännagivande om att skadestånden till dem som drabbas av elavbrott behöver höjas och kontrollen av nätbolagen ökas. Ett tillkännagivande om att det är synnerligen viktigt att såväl enskilda som företag tillförsäkras tillgång till el förordas i motion 2005/06:N243 (fp). Motionärerna framhåller att och under fått uppleva långa elavbrott beroende på eftersatt underhåll av elnätet. Detta, menar de, är helt oacceptabelt. Nödvändigheten av leveranssäkra elnät framhålls även i motion 2005/06:N8 och motionärerna förordar ett tillkännagivande därom. När det gäller förslagen i propositionen rörande avbrottsersättning framhålls i motionen att de krav staten ställer måste vara rimliga dels beträffande tiden för införande, dels rörande kostnaden för kunderna. Med hänvisning till detta föreslås att skyldigheten att betala avbrottsersättning skall införas först . Ersättningen skall utfalla på samma sätt som i regeringens förslag, dock med den ändringen att ersättningen skall betalas ut först efter tjugofyra timmars avbrott. Först anser motionärerna att avbrottsersättningen skall utfalla . Vidare framhålls att nätbolagen måste få bättre incitament att förbättra elnäten för att förhindra kommande stora elavbrott. Nätnyttomodellen menar de får motsatt effekt, och förordar ett riksdagsuttalande om att en annan modell behöver utarbetas.