bet · GS01AU4 · 2005-03-01 00:00:00 — Att en arbetssökandeavvisar anvisning till ett lämpligt arbete är denvanligaste orsaken till ifrågasättande.Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera attdet finns en medvetenhet hos berörda aktörer ombristerna i tillämpningen avarbetslöshetsförsäkringen och det regelverk somanknyter till försäkringen. Utvecklingsarbetebedrivs aktivt på flera håll och berör olikaaspekter på tillämpningen. De rekommendationer somgörs i granskning och som liggertill grund för det förslag som styrelsen lagt framför är i linje med det pågåendeutvecklingsarbetet. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer till med enredovisning av de olika åtgärderna. Någottillkännagivande kan enligt utskottets mening inteanses påkallat. förslag ochmotionerna 2003/04:A7 yrkandena 1-4 (m, fp, kd, c)och A342 yrkande 4 (m) bör därför avslås avriksdagen.Allmänt om arbetslöshetsförsäkringenUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet motionerom en utredning om nyarbetslöshetsförsäkring, karensdagar ochdagpenningens storlek. Jämför reservationerna 2 (kd) och 3(v).BakgrundSedan 1974 regleras arbetslöshetsförsäkringen i lag.Den 1 januari 1998 infördes en ny lag omarbetslöshetsförsäkring och om arbetslöshetskassor.Arbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagareoch företagare och regleras i lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring (). Den består av engrundförsäkring och en inkomstbortfallsförsäkring.För att vara berättigad till ersättning fråninkomstbortfallsförsäkringen ska den arbetslöse*ha varit medlem i eller ansluten till enarbetslöshetskassa avminst (medlemsvillkor)**utfört en viss mängdförvärvsarbete (arbetsvillkor)**bl.a. vara anmäld som arbetssökande vid denoffentliga arbetsförmedlingen och vara aktivtarbetssökande (grundvillkor). *Arbetslösa som uppfyller arbets- och grundvillkoretmen inte medlemsvillkoret har rätt att få ersättningenligt grundförsäkringen. Sådan ersättning kan ävenlämnas till den som i stället för arbetsvillkoretuppfyller ett s.k. studerandevillkor.Arbetslöshetsersättning lämnas under längst 300ersättningsdagar (ersättningsperiod). Innanersättning betalas ut ska 5 dagars karens fullgöras.En ersättningsperiod kan - om den arbetslöseriskerar att bli utförsäkrad och arbetsförmedlingenmeddelat arbetslöshetskassan att man inte planeraratt anvisa den arbetssökande till detarbetsmarknadspolitiska programmet Aktivitetsgaranti- förlängas med ytterligare längst 300ersättningsdagar utan att den arbetssökande behöveruppfylla ett nytt arbetsvillkor. Vid förlängning aversättningsperioden behöver ingen ny karensfullgöras. En ersättningsperiod kan endast förlängasen gång. Den som uppfylltett nytt arbetsvillkor tilldelas en nyersättningsperiod . En nyersättningsperiod inleds alltid med 5 dagars karens.Under de första 100 ersättningsdagarna i enersättningsperiod har den arbetssökande rätt attbegränsa sitt arbetssökande till lämpliga arbeteninom sitt yrke och till närområdet. Detta gällerinte om en ny ersättningsperiod påbörjas i direktanslutning till en tidigare period.Ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen lämnasi form av dagpenning, dvs. ett per dag beräknatbelopp. När det gäller inkomstbortfallsförsäkringenlämnas dagpenning av den försäkradestidigare dagsförtjänst, dock lägst . Under deförsta lämnas s.k. förhöjddagpenning, högsta dagpenningen är då 730 kr.Därefter är den högsta dagpenningen per dag.För arbetslösa som endast har grundförsäkring lämnasett s.k. grundbelopp med per dag. Regeringenbestämmer dagpenningens storlek.Arbetslöshetskassorna beslutar om och betalar utarbetslöshetsersättningen.Det finns 37 självständiga arbetslöshetskassor medca 3,8 miljoner medlemmar. Alfa-kassan har fått iuppdrag av staten att administreragrundförsäkringen, inte bara för de egna anslutnasom inte uppfyller medlemsvillkoret, utan även fördem som varken är medlemmar i en arbetslöshetskassaeller anslutna till Alfa-kassan.I januari 2004 startade IAF sin verksamhet.Myndigheten tog då över de uppgifter som AMS haft påarbetslöshetsförsäkringsområdet, framför allttillsynen över arbetslöshetskassorna. IAF har ocksåfått i uppdrag att granska AMV:s behandling avärenden rörande arbetslöshetsförsäkringen.MotionernaKristdemokraterna förespråkar i motion A358 yrkande4 en ny arbetslöshetsförsäkring och anser att enutredning bör tillsättas med uppgiften attlägga ett konkret förslag till en sådan. Nuvarandesystem missgynnar en rad olika grupper påarbetsmarknaden. Partiet menar att regelsystemetmåste anpassas till dagens arbetsmarknad och attregelverken måste vara enkla och överblickbara.I samma motion yrkande 10 begär Kristdemokraternaatt regeringen utreder kopplingen mellan de fackligaorganisationerna och arbetslöshetskassorna.Arbetslöshetsförsäkringen sköts avarbetslöshetskassor som i de flesta fall har starkaband med olika fackliga organisationer.Arbetslöshetskassorna finansieras nästan helt medstatliga medel och kassorna fattar myndighetsbeslut.Partiet hänvisar till två utredningar somifrågasätter dagens system. Regeringen bör, enligtpartiet, utreda en alternativ organisationsmodelloch konsekvenserna av att förändra relationernamellan arbetslöshetskassorna och de fackligaorganisationerna.Vänsterpartiet anser i motion A307 yrkande 3 attarbetslöshetsförsäkringens trovärdighet undergrävsom allt färre får ersättning och det öppnas förprivata försäkringar. De privata försäkringarnakommer att gynna de grupper som har en starkställning på arbetsmarknaden. Nuvarande reglerinnebär att regeringen har beslutanderätt när detgäller dagpenningens storlek. Partiet menar attregeringen på nytt bör utreda frågan om indexeringav högsta dagpenningen.I motion A203 anför () att detär angeläget att regelverket förarbetslöshetsförsäkringen ses över så att människorstimuleras att prova nya jobb utan att riskeraekonomiskt avbräck t.ex. i form av återkommandekarensperioder.Utskottets ställningstagandeSom utskottet framhållit vid ett flertal tidigaretillfällen är arbetslöshetsförsäkringens uppgift attersätta den enskilde för inkomstförlust vidarbetslöshet . Med detförstås att den arbetslöse så fort som möjligt skakunna övergå i reguljärt arbete.Arbetslöshetsförsäkringen har alltid varit avseddatt vara en omställningsförsäkring. Att bidra tillatt säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll somomställningsförsäkring är också ett mål för IAFenligt myndighetens regleringsbrev. Utskottet har iavsnittet om styrelses framställningnärmare behandlat frågor om tillsynen överarbetslöshetsförsäkringen. Det är utskottetsuppfattning att IAF:s arbete kommer att stärkaarbetslöshetsförsäkringens legitimitet. Genom enbättre tillsyn och kontroll undviks missbruk avsystemet och det skapas en grundläggande tilltrotill att försäkringssystemet fungerar på avsettsätt.I motion A358 efterfrågas en utredning som skalägga fram förslag till en nyarbetslöshetsförsäkring. Utskottet har vid fleratillfällen behandlat motsvarande synpunkter, bl.a. ibetänkande 2002/03:AU4. Sammantaget anser utskottetatt dagens utformning av arbetslöshetsförsäkringenutgör en lämplig avvägning mellan de olika intressensom försäkringen ska tillgodose. En sådan utredningsom efterfrågas i motionen är därför inte påkallad.Rörande vissa frågor om särskilda grupper iarbetslöshetsförsäkringen vill utskottet hänvisatill vad som närmare anförs i de följande avsnitten.Synpunkter på kopplingen mellan de fackligaorganisationerna och arbetslöshetskassorna harutskottet behandlat vid ett flertal tillfällen,senast i betänkande 2003/04:AU3. Utskottet harhänvisat till att de första arbetslöshetskassornabildades av fackliga organisationer för över 100 årsedan. Denna grund har visat sig vara stabil och hardärför behållits och utvecklats. Utskottet anser attdet faktum att arbetslöshetsförsäkringenadministreras av intresseorganisationer, dvs.fackliga organisationer och bransch- ochsmåföretagarorganisationer, innebär stora fördelar.Detta har t.ex. garanterat en nära koppling tilllönepolitiken, arbetsmarknadspolitiken och iförlängningen till den ekonomiska politiken. Sedan1998 finns också Alfa-kassan som är helt friståendefrån fackförbund och andra intresseorganisationer.Utskottet anser inte att det finns skäl att ändraden nuvarande administrationsmodellen och omformaförsäkringen till ett statligt system. Det ärutskottets uppfattning att IAF:s arbete kommer attleda till en bättre tillsyn och mer likformigtillämpning av arbetslöshetsförsäkringens regler.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion A358 yrkandena 4 och 10 (kd).Ett motsvarande yrkande som i motion A203 om attstimulera arbetslösa att prova nya jobb utan att deriskerar att drabbas av ekonomiskt avbräck genomåterkommande karensdagar behandlade utskottet förett år sedan (2003/04:AU3) och gjorde då följandeklarläggande. Man kan av motionen få intrycket atten arbetslös alltid drabbas av karensdagar när haneller hon återgår i arbetslöshet efter att hapåbörjat ett arbete. Så är inte fallet. Enersättningsperiod inleds med . Underersättningsperioden kan den arbetssökande påbörjaoch prova flera arbeten inom en tolvmånadersperiodoch sedan återgå till arbetslöshet utan att drabbasav nya karensdagar. Utskottet anser liksom tidigareatt detta är en rimlig avvägning. Därför avstyrksmotion A203 (kd).Utskottet behandlade frågor om ersättnings- ochkompensationsnivåer bl.a. i betänkande 2000/01:AU5.Av den proposition om en rättvisare och tydligarearbetslöshetsförsäkring (prop. 1999/2000:139) som dåbehandlades framgick att i stället för en indexeringav ersättningsnivåerna ska en årlig prövning görasutifrån vad som är statsfinansiellt möjligt. Debedömningar som gör avlöneutvecklingen ska då beaktas. Enligt utskottetsmening innebar utvecklingen mot att alltflerersättningsberättigade "slår i taket", dvs. erhålleren lägre ersättning än av den tidigareinkomsten, att arbetslöshetsförsäkringen i alltmindre grad kan betraktas som eninkomstbortfallsersättning. Utskottet ansåg detdärför angeläget att höja ersättningsnivåerna. Medinförandet av förhöjt dagpenningbelopp under deförsta i ersättningsperiodenåterställdes, som det uttrycktes i betänkandet, docken del av arbetslöshetsförsäkringens karaktär avinkomstbortfallsförsäkring. får två av treheltidsarbetande i ersättning vidarbetslöshet enligt vad en rapport från TCO visar.Här kan också nämnas att IAF i rapportenKompletterande försäkringar för inkomstbortfall vidarbetslöshet har gjort en översiktlig redovisning avde olika avtalen om inkomst-/tilläggsförsäkringarsom kompletterar arbetslöshetsförsäkringen och somomfattar en begränsad del av medlemmarna iarbetslöshetskassorna. IAF uppskattar att istorleksordningen av medlemmarna iarbetslöshetskassorna hade en kollektivinkomst-/tilläggsförsäkring. att kraven för att få teckna sådanaförsäkringar varierar men att samtligaförsäkringsgivare kräver medlemskap i enarbetslöshetskassa. En avsikt med IAF:s kartläggninghar varit att kontrollera om tilläggsförsäkringarnai något avseende kan anses stå i strid med reglernai lagen om arbetslöshetsförsäkring eller omeffekterna av dessa på något sätt riskerar attmotverka lagens syften. Rapportens slutsats är attså inte varit fallet.Utskottet står fast vid sin principiellauppfattning att ersättningsnivåerna måste varasådana att försäkringen behåller sin karaktär avinkomstbortfallsförsäkring men är inte berett att nuförorda några förändringar. Med hänvisning till vadsom anförts avstyrker utskottet motion A307 yrkande3 (v).Inträdesvillkor m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet motionersom bl.a. rör kvalificeringsregler för rätttill arbetslöshetsersättning. Utskottet anseratt frågan om ersättningsrätt m.m. förpersoner med förtroendeuppdrag bör övervägasoch att regeringen återkommer till riksdagenom detta. Motionerna i övrigt avstyrks.Jämför reservation 4 (kd).BakgrundSom framgår av avsnittet Allmänt omarbetslöshetsförsäkringen måste den arbetslöseuppfylla vissa villkor för att ha rätt tillarbetslöshetsersättning. För att få ersättningenligt grundförsäkringen krävs att den arbetslöseuppfyller grundvillkoret och arbets- ellerstuderandevillkoret. För att få inkomstrelateradersättning krävs dessutom att ett medlemsvillkor äruppfyllt.Grundvillkoret innebär att den sökande för att fåersättning ska vara*helt eller delvis arbetslös**arbetsför och oförhindrad att åta sig arbete per dag och i genomsnitt minst 17 timmarper vecka**beredd att anta erbjudet lämpligt arbete**anmäld som arbetssökande vid den offentligaarbetsförmedlingen**medverkande till att upprätta en individuellhandlingsplan i samråd med arbetsförmedlingen**aktivt arbetssökande. *Medlemsvillkoret innebär att den sökande ska havarit medlem i eller ansluten till enarbetslöshetskassa avminst 12 månader. För att erhålla medlemskap i enarbetslöshetskassa krävs enligt lagen omarbetslöshetskassor att man av hararbetat i genomsnitt minst ochfortfarande arbetar i minst den omfattningen.Arbetsvillkoret innebär att den enskilde närmast före arbetslösheten (ramtid) ska haarbetat antingen1. och minst i varjekalendermånad2.eller* minst under sex sammanhängandekalendermånader och minst i var ochen av de månaderna. *I vissa fall kan även tid med föräldrapenningförmåneller tid med totalförsvarsplikt få tillgodoräknassom arbete, dock tillsammans högst tvåkalendermånader.Som förvärvsarbete räknas också*tid med semester**annan ledighet med helt eller delvis bibehållen lön(dock ej ledighet på grund av sjukdom,totalförsvarsplikt eller barns födelse)**tid med avgångsvederlag. *Vissa typer av arbetsmarknadspolitiska insatser kan ocksåtillgodoräknas i arbetsvillkoret, nämligen*anställning med lönebidrag**anställning inom **skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare**anställning med anställningsstöd. *Dock räknas inte anställning med särskilt anställningsstöd ochstöd till start av näringsverksamhet somförvärvsarbete såvida inte den sökande när dettaarbete påbörjades uppfyllde ett arbetsvillkor enligtovan.Studerandevillkoret innebär att den sökande inom enramtid av 10 månader efter avslutade studier ska ha*varit anmäld på arbetsförmedlingen *eller*arbetat i minst och minst pervecka. *Studierna ska ha*omfattat heltid*- varat minst ett läsår-- berättigat till studiestöd enligtstudiestödslagen.-Ersättning kan beviljas tidigast från 20-årsdagenoch ersättning utgår enligt grundförsäkringen. Förden som fullföljt en treårig gymnasieutbildning ochär förlängs ramtiden till den dag haneller hon fyller . För en sökande som deltagiti aktivitetsgarantin finns särskilda bestämmelser.MotionernaKristdemokraterna förordar i motion A358 yrkande 3en annan utformning av arbetsvillkoret. Dagenskvalifikationskrav för grundbeloppet bör ändras.Rätten till ersättning ska utgå från att man skaarbeta ett visst antal timmar under en ramtid av ettår. Enligt partiet bör man också övervägalämpligheten av att ha olika kvalifikationsvillkorför grundbeloppet och för den inkomstrelateradeersättningen. Partiet föreslår också attmedlemsvillkoret tas bort, detta som en följd avförslaget om införande av en allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring.Vänsterpartiet anför i motion A307 yrkande 2 att detär svårt för deltidsarbetande och för dem som harolika former av tillfälliga anställningar attuppfylla inträdeskrav och arbetsvillkor förarbetslöshetsersättning. Eftersom det är kvinnor ochinvandrare som har högst andel bådedeltidsanställningar och tillfälliga anställningarblir resultatet att gällande regelsystem verkarstrukturellt diskriminerande. Partiet vill attkravet för medlemskap i arbetslöshetskassa enligtlagen om arbetslöshetskassor slopas och begär attregeringen utreder hur rätten tillarbetslöshetsersättning kan göras neutral och hurdiskriminering av korttids- och deltidsanställda kanundanröjas.I motion A383 anför m.fl. (s) att enarbetslös bör kunna inneha politiska uppdrag utanatt han eller hon som förlorar sin a-kasseersättning. Regelverket bör göras tydligt såatt ersättning för förlorad arbetsinkomst ocksågäller ersättning för förloradarbetslöshetsersättning.Kurt och () menar imotion A387 att det finns problem för dem sombeviljats sjukersättning att hittaanställningar på . Om det tidigare arbetetupphör har de svårt att hitta ett nytt. Personer somhamnar i den situationen har trots att de tillhörten a-kassa i inte rätt att fånågon a-kasseersättning. Regeln om rätt att fåarbete på fungerar inte tillfredsställandedå inte längre finns på alla orter i landet.Motionärerna vill att reglerna i a-kassan ses över.Utskottets ställningstagandeSom utskottet uttalat tidigare börrätten till arbetslöshetsersättning bygga på en fastförankring på arbetsmarknaden. För att en sökandeska anses ha en fast förankring måste det krävas atthan eller hon har förvärvsarbetat reguljärt i enviss omfattning. Arbetet ska vara förlagt i tiden såatt en viss kvantitet av arbetet ska ha utförtsvarje månad. Utskottet anser att den bedömning avarbetsvillkoren som lagstiftningen bygger på innebärrimliga krav på sökandens anknytning tillarbetsmarknaden. Enligt utskottets uppfattningförhåller det sig på samma sätt när det gäller detkrav på förvärvsarbete som den enskilde måsteuppfylla för att kunna blir medlem i enarbetslöshetskassa. Motion A358 yrkande 3 (kd)avstyrks.Utskottet har dock förståelse för de synpunktersom framförs i ett par motioner om att vissa grupperkan ha problem att kvalificera sig tillarbetslöshetsersättning, t.ex. invandrare, personermed tidsbegränsade anställningar ochdeltidsarbetslösa. Enligt utskottets uppfattning ärdet angeläget att man i första hand göransträngningar för att dessa personer ska få fastareanknytning till arbetsmarknaden, t.ex. genom attbereda dem heltidsarbete. Det har under de senasteåren vidtagits åtgärder och gjorts insatser för attstärka dessa möjligheter, vilket utskottetredovisade bl.a. i betänkande 2004/05:AU1. Med detanförda avstyrks motion A307 yrkande 2 (v).När det gäller frågan som tas upp i motion A383 ompolitiska förtroendeuppdrag behandlade utskottetliknande synpunkter i betänkande 2002/03:AU4.Utskottet hänvisade då till AMS meddelande nr17/1995. Enligt meddelandet kvalificerar arvoderadeförtroendeuppdrag på heltid eller deltid tillarbetslöshetsersättning. Enstaka förtroendeuppdragkvalificerar däremot inte enligt detta meddelande.Vad sedan gäller frågan om den som uppbärarbetslöshetsersättning kan åta sigförtroendeuppdrag utan att förlora ersättning ärpraxis, enligt en underhandsuppgift från IAF, attenstaka uppdrag som förtroendevald i fullmäktig ochnämnder inte ska påverka rätten tillarbetslöshetsersättning. Enligt det nyssnämndameddelandet ska det i dessa fall göras enindividuell bedömning av om uppdraget utgör hinderatt stå till arbetsmarknadens förfogande.För förtroendeuppdrag som avses i kommunallagen(1991:900) finns en regel om rätt till ersättningför förlorade arbetsinkomster eller ekonomiskaförmåner. Denna ersättningsrätt gäller inteförtroendevalda som fullgör uppdragen på heltideller en betydande del av heltid. Reglerna ikommunallagen ändrades från ochinnebär att kommunen eller ärskyldigt att kompensera den enskilde även förförlust av socialförsäkringsrättsliga ersättningar.På detta sätt kan även denna grupp ges ekonomiskaförutsättningar att åta sig kommunalaförtroendeuppdrag. Före lagändringen avsågersättningsrätten endast förlust av arbetsinkomsteroch pensions- och semesterförmåner. Utgångspunktenför den nya regeln är att förtroendevalda inte harrätt till olika former av socialförsäkringsrättsligaersättningar som förtroendeuppdragetfullgörs. Den som uppbär arbetslöshetsersättninganses inte stå till arbetsmarknadens förfogandeunder och förlorar då ersättning. Ipropositionen Demokrati för det nya seklet (prop.2001/02:80, s. 88-89, 139) diskuterades möjlighetenatt ändra regleringen för arbetslöshetsersättningen.Detta ansågs inte vara en framkomlig väg eftersomregeringen ansåg det viktigt att värna om principenatt ersättning endast ska lämnas när man står tillarbetsmarknadens förfogande. Lösningen blev alltså istället att ersättningen för förlorade ekonomiskaförmåner enligt 4 kap. 12 § kommunallagen äveninkluderar exempelvis förloradarbetslöshetsersättning. Det krävs att den enskildeyrkar ersättning för att denna ska betalas ut, ochden förtroendevalde måste kunna visa på vilket sätthan åsamkats ett inkomstbortfall.Utskottet anser liksom motionären att möjlighetenatt ha politiska uppdrag är en viktig del idemokratin. Detta är också utgångspunkten förkommunallagens ersättningsregler. Utskottet anseratt det finns skäl att närmare överväga frågan omersättningsrätt m.m. för personer medförtroendeuppdrag och att regeringen återkommer tillriksdagen om detta. Detta bör ges regeringen tillkänna. Utskottet bifaller därmed delvis motion A383(s).Utskottet har förståelse för det som sägs i motionA387 om att det kan vara svårt för en person med trefjärdedels sjukersättning att finna en anställningför den resterande fjärdedelen. Enligt den regel ilagen (1998:1755) om särskilda insatser för personermed tre fjärdedels sjukersättning elleraktivitetsersättning, som motionärerna ocksåhänvisar till, ska särskilda insatser göras för attpersoner med dessa förutsättningar ska kunna få enanställning motsvarande den återståendearbetsförmågan. Förutom en anställning hos Samhallkan det innebära en anställning med lönebidrag. Härkan också nämnas den pilotverksamhet med ensamordnad organisation mellan för sjukskrivna arbetslösa(FAROS) som bedrivits t.o.m. den 31 december 2004.Projektets slutrapport lämnas till regeringen den 28februari 2005. Utskottet kan också nämna den lag(2003:1210) om finansiell samordning avrehabiliteringsinsatser som gäller fr.o.m. den 1januari 2004. Lagen ger ,länsarbetsnämnd, kommun och landsting nyamöjligheter i arbetet med personer som är i behov avsamordnade rehabiliteringsinsatser. Dessa frågortillhör socialförsäkringsutskottetsberedningsområde. Utskottet vill också hänvisa tillden översyn av socialförsäkringssystemen (dir.2004:129) som bl.a. omfattar frågan om en bättresamordning mellan systemen för sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringarna. Med hänvisning till detovan anförda avstyrks motion A387 (s).FamiljehemUtskottets förslag i korthetI avsnittet avstyrks motioner om att arbete ifamiljehem ska berättiga till ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen. Hänvisning skertill pågående utredningsarbete. Jämförreservation 5 (m, fp, kd, c).MotionernaKristdemokraterna konstaterar i motion A358 yrkande8 att familjehemmen efterfrågas alltmer förfamiljevårdande uppgifter. Kommunerna har i dagstora svårigheter att rekrytera familjehem.Uppdraget som familjehemsförälder måste godkännassom ett arbete med rätt till arbetsrättsligtrygghet. Partiet anser att arbetstagarbegreppet skaomfatta även personer verksamma i familjehem och attverksamheten ska berättiga till ersättning från a-kassan.Birgitta () anför i motion So522 yrkande 2att en familjehemsförälder som är arbetslös ska fåbehålla rätten till a-kassa. De nuvarandebestämmelserna måste ses över och förändras.I motion A208 av och () menar motionärerna att en familjehemsförälderska kunna betraktas som arbetstagare och därmedkunna omfattas av den arbetsrättsligaskyddslagstiftningen.Jörgen och () framför imotion A276 yrkandena 1 och 2, som tar uppsituationen för verksamheten i familje- och jourhem,att tryggheten vid anställningens upphörande börvara likvärdig oavsett anställningsform och attuppdragsanställda i jour- och familjehem skainkluderas i gällande trygghetssystem påarbetsmarknaden.Utskottets ställningstagandeFrågan om familjehemsuppdrag ska jämställas medförvärvsarbete och därigenom grunda rätt tillersättning från arbetslöshetsförsäkringen,alternativt om tiden med sådant uppdrag ska varaöverhoppningsbar, har behandlats vid ett flertaltillfällen i utskottet, (bet.2003/04:AU3). Utskottet konstaterade då att enparlamentarisk kommitté tillkallats med uppdrag(dir. 2003:76) att ta fram underlag till ennationell handlingsplan för den sociala barn- ochungdomsvården.