bet · GS01KU27 · 2005-03-01 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 20 motionsyrkanden i fri- och rättighetsfrågorfrån den allmänna motionstiden . Frågorna gäller i huvudsak åtgärdermot diskriminering, skyddet för HBT-personer och fotografering i smyg.Utskottet avstyrker samtliga yrkanden. I betänkandet finns 7 reservationer.I ett särskilt betänkande - bet. 2003/04:KU17 - behandlas 24 motionsyrkandenpå området i förenklad ordning eftersom de rör förslag som avstyrktstidigare efter ingående behandling.1 2004/05. KU27Rättelse: S. 3 rad 8 nerifrån, s. 12 rad 10, s. 24 rad 1-2 Tillkommit:mp. S. 19 rad 4-5 Utgår: Utskottet - - - innebär.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Förstärkta fri- och rättigheterRiksdagen avslår motion 2004/05:K418.Reservation 1 (kd)2. Rättsligt bindande skydd mot diskrimineringRiksdagen avslår motion 2004/05:K415.Reservation 2 (kd)3. Åtgärder mot diskrimineringRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K373 och 2004/05:Sf288 yrkande 12.Reservation 3 (fp)4. Kampanj mot rasismRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju332 yrkande 5.Reservation 4 (mp)5. Skydd mot diskriminering på grund av könsidentitetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K272 yrkande 1, 2004/05:K336 yrkande1, 2004/05:L295 yrkande 12 och 2004/05:U257 yrkande 6.Reservation 5 (fp, v, mp)6. Jämställdhetsdepartement och diskrimineringsministerRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K444 yrkande 1 och 2004/05:Sf365yrkande 37.7. HBT-förordningRiksdagen avslår motion 2004/05:U257 yrkande 9.Reservation 6 (v, mp)8. HBT-politikens allmänna inriktningRiksdagen avslår motion 2004/05:So604 yrkande 1.Reservation 7 (fp, c)9. Fotografering i smygRiksdagen avslår motion 2004/05:K314 yrkandena 1-4.10. Bidrag till politiska partier och valkandidaterRiksdagen avslår motion 2004/05:K334 yrkandena 4-6.Stockholm den 1 mars 2005På vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (),(), (), (), HelenaBargholtz (fp), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlas 20 motionsyrkanden i fri- och rättighetsfrågor.I ett särskilt betänkande, Fri- och rättighetsskyddsfrågor - förenkladordning (bet. 2004/05:KU17), behandlas ett tjugotal motionsyrkanden sommotsvarar yrkanden som tidigare avstyrkts efteringående behandling (bet. 2002/03:KU26 och bet. 2003/04:KU12).Utskottets övervägandenFörstärkta fri- och rättigheter och åtgärder mot diskrimineringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstaganden tvåmotionsyrkanden (kd) om förstärkning av skyddet för mänskliga rättigheter.En motion (fp), som bl.a. vänder sig mot kvotering och en motion (m)om individualisering av reglerna om diskrimineringsförbud avstyrks medhänvisning till arbetet i . En motion (mp) omen bred samhällskampanj mot rasism avstyrks med hänvisning till deinsatser som görs på området.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (kd), 3 (fp) och 4 (mp).MotionernaI motion 2004/05:K415 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande till regeringen om att frågan om rättsligt bindandeskyddsregler mot diskriminering bör tas upp i en sådan totalöversyn avregeringsformen som genomförs enligt regeringsdirektiv. Samma motionärerbegär i motion 2004/05:K418 tilläggsdirektiv till Grundlagsutredningenrörande förstärkta mänskliga fri- och rättigheter. Det är enligt motionenviktigt att sortera ut rättspositivismen ur det rättsliga perspektiveti arbetet med att förstärka de mänskliga fri- och rättigheterna. Envidgning behövs och frågor som bör bearbetas ytterligare är vidden avskyddet för den mänskliga integriteten, föräldrarätten, den negativaföreningsfriheten och äganderätten. En total översyn av andra kapitletregeringsformen behövs. Området för rättighetsskydd bör utökas till attomfatta även förhållanden mellan enskilda.I motion 2004/05:Sf288 (yrkande 12) av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande till regeringen om behovet av att skärpa kampenmot diskrimineringen och avvisa kvoteringstänkandet. All diskrimineringmåste bekämpas på ett kraftfullt sätt. Utöver en ny ordning som ersätterdagens splittrade, ineffektiva och inskränkta lagstiftning behövs ocksåatt påföljden av diskrimineringen skärps betydligt, inte minst i formav substantiella skadestånd. är motionärerna motståndare tillatt använda diskrimineringen (s.k. positiv särbehandling) för att bekämpadiskriminering. Kvoter och gruppreferenser bör undvikas. Varje individbör bedömas som individ, på grund av sina färdigheter och talanger, ochinte för att man tillhör en grupp eller har en viss hudfärg, religioneller ursprung. Alla idéer om kvotering eller s.k. positiv särbehandlingbygger på ett kollektivt diskrimineringstänkande, som i sig är likaförkastligt som den diskriminering det säger sig vilja rätta till.Ulrika () begär i motion 2004/05:K373 en översyn av reglernaom hets mot folkgrupp och lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering.Enligt motionären bör lagregler inte specificera en viss specifiktsammansatt grupp av vuxna människor utan omfatta ett samhälles allaunika individer. Perspektivet måste vara att alla människor i ettsamhälle skall skyddas efter samma förutsättningar och på lika villkor.Det behövs en översyn av reglerna om hets mot folkgrupp och förbudetmot diskriminering för att åstadkomma en individualisering.Gustav () begär i motion 2004/05:Ju332 yrkande 5 en bredsamhällskampanj mot rasism. När osäkerheten bland unga växer finns detde, ideologiskt övertygade högerextremister, som söker exploatera dettaoch inte drar sig för att kasta in unga människor i konflikter, hat ochdestruktiva beteenden. Samhället måste på olika sätt möta rasismen närden visar upp sitt fula tryne. En bred samhällskampanj som startardiskussioner på alla arbetsplatser, skolor och universitet skulle varaen bra satsning. Det behövs en kraftsamling där alla demokratins vänner,hela det öppna samhället, samlas till motvärn.UtredningarDiskrimineringskommittén (N 2002:6) har i uppdrag att bl.a. överväga engemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden (dir. 2002:11). Kommitténskall bl.a. överväga om ett skydd mot diskriminering av alla s.k.transpersoner bör införas och om regler om aktiva åtgärder bör införas iarbetslivet för andra diskrimineringsgrunder än kön och etnisk tillhörighetsamt om regler om positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighetbör införas i arbetslivet. Kommittén skall också överväga om det, motbakgrund av vad kommittén i övrigt kommer fram till, finns skäl attersätta straffbestämmelsen om olaga diskriminering i 16 kap. 9 §brottsbalken med någon annan typ av reglering. Kommittén skall behandlatermen sexuell läggning i lagstiftningen och överväga om detta begreppbör ersätta termerna homosexualitet och homosexuell läggning i författningardär detta kan bli aktuellt.Kommittén har redovisat vissa delar av uppdraget i delbetänkandetEtt utvidgat skydd mot könsdiskriminering (SOU 2004:55).Regeringen gav (dir. 2005:8) iuppdrag att utöver vad som omfattas av redan beslutade direktiv lämnaförslag till bestämmelser om planer för att främja lika rättigheter ochmöjligheter oavsett etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattningi arbetslivet samt överväga om liknande bestämmelser bör införas ocksåför andra diskrimineringsgrunder. Kommittén skall vidare, i sinaöverväganden när det gäller tillgänglighetsfrågan, beakta förslagen i ochremissvaren över betänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever(2004:50) i de delar som rör diskriminering av personer medfunktionshinder på grund av bristande tillgänglighet och användbarhet avlokaler i skolan samt överväga om ett skydd mot diskriminering även böromfatta situationer där privatpersoner vänder sig till allmänheten vidtillhandahållande av varor, tjänster och bostäder. Men hänsyn bl.a.till de omfattande uppgifter som kommittén har skall kommittén slutligtredovisa sitt uppdrag i stället för den 1juli 2005.En särskild utredare, om makt, integration och strukturelldiskriminering (Ju 2004:04), skall identifiera strukturell diskrimineringpå grund av etnisk eller religiös tillhörighet. Utredaren skall vidare,i den mån sådan diskriminering kan påvisas, identifiera och analyseramekanismerna bakom den och dess konsekvenser för makt och inflytandesamt allmänt dess konsekvenser i förhållande till de integrationspolitiskamålen. Slutligen skall utredaren föreslå åtgärder för att motverkastrukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighetoch för att öka möjligheterna till inflytande och makt för dem som främstriskerar att utsättas för sådan diskriminering. Utredaren skallslutredovisa uppdraget (dir. 2002:54).Grundlagsutredningen (Ju 2004:11) har i uppgift att göra en samladöversyn av regeringsformen. Kommitténs arbete skall framför alltkoncentreras och inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen,att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och atthöja valdeltagandet. Kommittén skall vidare utreda frågorna om lagprövningoch om det finns behov av en författningsdomstol. Kommittén ges vidaramar för sitt arbete. Den bör i princip vara oförhindrad att ta uppalla frågor som kan anses falla inom ramen för de frågeställningar somkommittén har i uppdrag att se över. Kommittén har, som framgår ovan,i uppdrag att pröva frågorna om förstärkt lagprövning och om det finnsbehov av en författningsdomstol. För det fall utredningen finner skälatt föreslå förändringar i dessa avseenden är utredningen oförhindradatt också pröva om det finns behov av att i övrigt föreslå förändringarvad gäller skyddet för grundläggande fri- och rättigheter.Kommittén beräknas avsluta sitt arbete senast den 31 december 2008.Tidigare behandlingUtskottet avstyrkte i betänkande 2003/04:KU12 två motioner(kd) snarlika de nu aktuella motionerna 2004/05:K415 och 2004/05:K418.I den ena av motionerna begärdes att frågan om ett tydligtdiskrimineringsskydd som är rättsligt bindande skulle tas upp i den då aviseradeöversynen av regeringsformen. I den andra begärdes att det skulletillsättas en utredning med anledning av behovet av förstärkta fri- ochrättigheter.Utskottet hänvisade till tidigare avstyrkanden och - när det gällerdiskrimineringsskyddet i regeringsformen - även till förberedelsearbetetför författningsöversynen.I socialförsäkringsutskottets betänkande 2004/05:SfU2 med anledning avbudgetpropositionen för konstaterades att förstärkningen avarbetet mot rasism och främlingsfientlighet fortsätter, liksom arbetetmed att motverka diskriminering. Bland annat kommer Integrationsverketatt kunna bidra med medel till den ideella föreningen (5,) och ge stöd till verksamhet för personer som villlämna rasistiska grupper (2,). Vidare förstärks stödettill lokal verksamhet mot diskriminering permanent med 2 miljoner kronorper år. Detta var enligt socialförsäkringsutskottet inte minst viktigteftersom regeringens analys i budgetpropositionen visade att skillnadernai sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda personer bl.a. kanförklaras av den diskriminering som finns i det svenska samhället. Ävenden förstärkning av verksamhet som regeringenföreslagit var betydelsefull i sammanhanget. Socialförsäkringsutskottetdelade uppfattningen att det var angeläget med aktiva åtgärder motfrämlingsfientlighet i bl.a. skolor och på arbetsplatser och att dedemokratiska partierna och folkrörelserna här har ett gemensamt uppdrag.Socialförsäkringsutskottet framhöll att de nu redovisade satsningarna,t.ex. på , torde ligga helt i linje med detta. Centrummot rasism är en ideell förening som ett antal frivilligorganisationer,på initiativ av regeringen och och , haretablerat för att motverka rasism och andra former av intolerans.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att frångå tidigare ställningstaganden när detgäller frågan om förstärkta fri- och rättigheter och ett rättsligtbindande skydd mot diskriminering i regeringsformen. Motionerna 2004/05:K415och 2004/05: K418 avstyrks följaktligen.Två utredningar arbetar med frågor om diskriminering. Enligt utskottetsmening bör resultatet av arbetet i dessa utredningar inte föregripas.Motionerna 2004/05:Sf288 yrkande 12 (fp) och 2004/05:K373 (m) avstyrks.Konstitutionsutskottet gör samma bedömning som socialförsäkringsutskottetom värdet av aktiva åtgärder mot främlingsfientlighet. Regeringensinsatser för att förstärka arbetet mot rasism och främlingsfientlighetfortsätter, bl.a. genom att medel tillförts . Motdenna bakgrund är enligt utskottets mening ett tillkännagivande tillregeringen om en bred samhällskampanj mot rasism inte påkallat. Motion2004/05:Ju332 yrkande 5 (mp) avstyrks.Skydd mot diskriminering på grund av könsidentitetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagande fleramotionsyrkanden (fp, v, resp. v, fp, c, mp) om att begreppet könsidentitetskall införas 1 kap. 2 § fjärde stycket regeringsformenJämför reservation 5 (fp, v, mp).MotionernaLydelsen av 1 kap. 2 § fjärde stycket regeringsformen tas upp i fyramotioner. m.fl. (v) begär i motion 2004/05:K272 yrkande1 att begreppet könsidentitet införs i uppräkningen av de diskrimineringsgrundersom det allmänna skall motverka enligt 1 kap. 2 § fjärde stycketregeringsformen. m.fl. (fp) begär i motion 2004/05:L295yrkande 12 ett tillkännagivande till regeringen i samma syfte, liksomLars m.fl. (v) i motion 2004/05:U257 yrkande 6 och . (v, fp, c, mp) i motion 2004/05:K336 yrkande 1.Tidigare behandlingUtskottet avstyrkte i betänkande 2002/03:KU26 (s. 44 f.) enrad motioner med samma innebörd som de nu aktuella. Utskottet hänvisadetill tidigare ställningstagande om att det i förarbetena till den dånyligen beslutade ändringen av 1 kap. 2 § regeringsformen framhållitsatt uppräkningen av otillåtna diskrimineringsgrunder endast ärexemplifierande och inte uttömmande. Det åligger alltså det allmänna attmotverka diskriminering även på grund av andra - liknande - osakligaomständigheter som gäller den enskilde som person. Utskottet ansåg motdenna bakgrund att det inte var nödvändigt med utvidgning av 1 kap. 2§ regeringsformen så att även diskriminering på grund av könsidentitetomnämns.Hösten avstyrkte utskottet åter ett par motioner om att 1 kap.2 § fjärde stycket regeringsformen skulle kompletteras med ordetkönsidentitet (bet. 2003/04:KU12 s. 18 f.). Utskottet var inte heller dåberett att tillstyrka ändringar i det då införda grundlagsskyddetmot diskriminering på grund av sexuell läggning i fråga om bl.a. begreppetkönstillhörighet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande när det gäller fråganom att införa begreppet könsidentitet i 1 kap. 2 § fjärde stycketregeringsformen. Motionerna 2004/05:K272 yrkande 1 (v), 2004/05:K336yrkande 1 (v, fp, c, mp), 2004/05:L295 yrkande 12 (fp) och 2004/05:U257yrkande 6 (v) avstyrks följaktligen.Jämställdhetsdepartement och diskrimineringsministerUtskottets förslag i korthetTvå motioner (v) respektive (kd) om inrättande av ett departement förjämställdhetsfrågor och om att integrationsministern skall ersättas aven diskrimineringsminister avstyrks med hänvisning till tidigareställningstaganden om återhållsamhet från sida när det gällerpåverkan på hur regeringen organiserar sitt arbete.MotionernaI motion 2004/05:K444 (yrkande 1) av m.fl. (v) begärsförslag på inrättande av ett departement för jämställdhetsfrågor i syfteatt jämställdhetspolitiken skall ges en mer feministisk inriktning.Jämställdhetsministern bör ha övergripande mandat och ett eget departement.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2004/05:Sf365 yrkande 37 endiskrimineringsminister i stället för integrationsministern. Enligt motionenantyder många forskare att diskriminering av utlandsfödda och personermed utländsk bakgrund är en viktig faktor för att förklara hindren förmänniskor med invandrarbakgrund att komma ut i arbetslivet. Det är merrimligt med en diskrimineringsminister än dagens traditionellaintegrationsminister. Därmed markeras diskrimineringens betydelse och attalla statsråd måste integrera mångfaldsfrågorna i sina politikområden.Tidigare behandlingHösten 1998 behandlade utskottet ett motionsyrkande om ansvaret förbostadspolitiska frågor (bet. 1998/99:KU1). Utskottet avstyrktemotionsyrkandet och erinrade om att det enligt 6 kap. 1 § regeringsformentillkommer statsministern att tillsätta de övriga statsråd som tillsammansmed statsministern utgör regeringen. Utskottet hänvisade vidare tillatt regeringen enligt 7 kap. 1 § regeringsformen fördelar ärendena mellandepartementen. Mot denna bakgrund bör enligt utskottet varaytterst återhållsam med att uttala sig eller på annat sätt söka påverkaregeringen i fråga om hur den skall organisera sitt arbete. Hösten 2002avstyrkte utskottet motionsyrkanden om en särskild djurskyddsministeroch en minister för den samlade minoritetspolitiken med hänvisning tillatt detta är frågor som det inte ankommer på att besluta om(bet. 2002/03:KU1).Våren 2003 vidhöll utskottet sitt tidigare ställningstagande i fråganom hur regeringen organiserar sitt arbete (bet. 2002/03:KU19).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande om återhållsamhetnär det gäller påverkan på hur regeringen organiserar sitt arbete.Motionerna 2004/05:K444 yrkande 1 (v) och 2004/05:Sf365 yrkande 37 (kd)avstyrks.Skyddet för HBT-personerUtskottets förslag i korthetTvå motioner (v) respektive (c) om åtgärder för att stärka skyddet förHBT-personer avstyrks med hänvisning till pågående arbete inomRegeringskansliet och HomO.Jämför reservationerna 6 (v, mp) och 7 (fp, c).MotionernaLars m.fl. (v) begär i motion 2004/05:U257 yrkande 9 etttillkännagivande till regeringen om att det bör införas en särskildHBT-förordningmed konkreta och utvärderingsbara mål för att avskaffa diskrimineringav HBT-personer i statsförvaltningen. Om statsförvaltningen skall kunnaleva upp till principen om alla människors lika värde, oavsett sexuelltillhörighet eller könsidentitet, är det av väsentlig betydelse attHBT-dimensionen integreras i all statlig verksamhet. Därför bör allamyndigheter få i uppdrag att återrapportera till regeringen resultatoch uppnådda mål inom HBT-området. För att myndigheter på ett ändamålsenligtsätt skall kunna redovisa mål och resultat inom HBT-området krävs docken särskild HBT-förordning innehållande konkreta och utvärderingsbaramål för att undanröja diskrimineringen av HBT-personer.Kenneth m.fl. (c) begär i motion 2004/05:So604 yrkande 1 etttillkännagivande till regeringen om HBT-politikens allmänna inriktningmot att bekämpa formell och social diskriminering, om familjeperspektiv,attitydpåverkan och internationellt perspektiv. Det är enligt motionenen viktig politisk uppgift att fördriva de sista resterna av formelldiskriminering av homo-, bi- och transpersoner och att intensifierakampen mot social diskriminering.BakgrundFrågan om myndighetsförordning har utretts av Utredningen om en översynav verksförordningen, som överlämnade betänkandet Frånverksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23). Utredningenframhöll att regeringen i sin styrning av myndigheterna ställer en mängdkrav på dem. De generella kraven kan delas in i två olika grupper. Denena innefattar sektorsövergripande krav som utgår från ett politikområdemen kan även riktas mot verksamheter inom andra sektorer. Sådana kravkan exempelvis avse jämställdhet, regionalpolitik och mänskliga rättigheter.De sektorsövergripande kraven bör enligt utredningen inte tas in imyndighetsförordningen. Förordningens syfte är i första hand att regleramyndigheternas organisation, ansvarsfrågor, formalia kring beslut samtandra frågor av förvaltningspolitisk karaktär. Frågor som avser olikapolitikområden, men som inte har direkt med myndigheternas förvaltningatt göra bör i stället regleras i politikområdets förordningar,regleringsbrev eller särskilda regeringsbeslut.Utredningen framhåller att myndighetens ledning naturligtvis är ansvarigför att de krav som ställs på en myndighet omsätts i dess verksamhet,och detta oberoende av om det är fråga om myndighetsspecifika krav ellergenerella förvaltningspolitiska eller sektorsövergripande krav ochoavsett om de har reglerats i myndighetsförordning eller annan förordning.Myndighetens ledning ansvarar för att utveckla verksamheten utifrån dekrav som gäller.Betänkandet har remissbehandlats och beredningen i Regeringskanslietsker med utgångspunkten att en ny förordning skall kunna träda i kraftden 1 januari 2006.I budgetpropositionen för anges att regeringens principiellautgångspunkt för ett skydd mot diskriminering på grund av sexuellläggning är att det i grunden är en fråga om mänskliga rättigheter. Kampenmot diskriminering och homofobi syftar till att värna principen om allamänniskors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individerpå lika villkor. Regeringen har i olika sammanhang konstaterat attarbetet för att motverka all slags diskriminering och rasism är en av deviktigaste samhällsfrågorna. Denna uppfattning består. Mot denna bakgrundhar skyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggning och homofobiförstärkts, och arbete pågår för ett ytterligare förstärkt skydd. Kampenmot diskriminering syftar enligt regeringen inte bara till att skyddamänniskor mot kränkande behandling. Den bidrar även till att människorsmöjligheter och livschanser förbättras.I propositionen Diskriminering inom det sociala området på grund avsexuell läggning (prop. 2004/05:22) föreslogs att diskriminering somhar samband med sexuell läggning skall vara förbjuden inom det socialaområdet, dvs. m.m., socialförsäkringssystemet,arbetslöshetsförsäkringen och hälso- och sjukvården. Syftet nåddes genom attförbuden mot diskriminering i 10-13 §§ lagen (2003:307) om förbud motdiskriminering utvidgades till att - utöver diskrimineringsgrundernaetnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning - även omfattasexuell läggning. Vidare skulle förbudet mot diskriminering på grund avsexuell läggning inte innebära något hinder mot att tillämpa bestämmelsernai lagen (1984:1140) om insemination och lagen (1988:711) om befruktningutanför kroppen. Lagändringarna trädde i kraft (bet.2004/05:AU22).Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO)skall arbeta mot homofobi och verka för att diskriminering på grund avsexuell läggning inte skall förekomma på några områden av det svenskasamhällslivet. Med diskriminering på grund av sexuell läggning menas enorättvis eller kränkande behandling som har samband med en persons homo-,bi- eller heterosexualitet. Transsexualitet/transsexualism är inte enfråga om sexuell läggning utan om könstillhörighet och faller därförunder (JämO) ansvar och inte underHomO:s.Genom rådgivning och på andra sätt medverkar HomO till att den somutsatts för diskriminering på grund av sexuell läggning kan ta till varasina rättigheter. I första hand skall myndigheten försöka uppnå att densom diskriminerats får upprättelse genom frivilliga överenskommelser.Om detta inte lyckas, har HomO befogenhet att väcka talan i domstol förden enskildes räkning inom en rad områden. En prioriterad och stor delav verksamheten består i att ta initiativ till och medverka i olikatyper av utbildnings- och informationsinsatser, centralt, regionalt ochlokalt. Syftet är att sprida kunskap och att förebygga och motverkahomofobi och diskriminering. Myndigheten föreslår regeringen lagstiftningoch andra åtgärder som kan behövas för att motverka homofobi ochdiskriminering. Att svara på remisser och delta i utredningsarbete är envanlig och ofta förekommande arbetsuppgift. Mänskliga rättigheter äruniversella och det internationella samarbetet är omfattande och aktörernamånga. HomO följer och deltar i den internationella utvecklingen inomansvarsområdet.Utskottets ställningstagandeFrågan om en ny myndighetsförordning bereds i Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör detta arbete avvaktas innan tarställning till behovet av en särskild HBT-förordning.