bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Vidare är sjöfartens miljöpåverkan frågor som behandlar inom ramen för behandlingen av regeringens skrivelse (skr. 2004/05:173) En nationell strategi för havsmiljön. Utgångspunkten i skrivelsen är att en ny förvaltning av havet bör utgå från ekosystemansatsen, dvs. att nyttjandet av havet inte leder till effekter som gör att ekosystemens livsuppehållande förmåga försämras eller förstörs. Utskottet har inhämtat att regeringen avser att lägga fram en transportpolitisk proposition . Motion 2004/05:K431 (fp) yrkande 16 bör med den nu lämnade redovisningen lämnas utan vidare åtgärd i berörd del. Ändrat delmål 1 om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrat delmål och avstyrker motioner med bl.a. följande innehåll: regeringens förslag om ändrat delmål bör avslås (m), förslag bör verkställas (mp, -), fiskeförbudsområdena bör utvärderas (m, fp, kd, c), reservat bör omfatta olika biotoper (kd), reservat med totalförbud mot fiske bör inrättas (s), samråd med kommuner och samförstånd med fiskets aktörer bör eftersträvas (s, m, c), delmål kring levande bottnar bör övervägas (mp, -) m.m. Jämför reservationerna 88 (m, fp, kd, c) och 89 (mp). Delmål 1 om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden lyder: skall av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigt skydd. skall ytterligare fem områden vara skyddade som reservat och berörda myndigheter skall ha tagit ställning till vilka övriga områden i marin miljö som behöver ett långsiktigt skydd. Regeringen föreslår att delmål 1 skall ha följande lydelse: skall av skyddsvärda miljöer och av kust- och skärgårdsområden med höga natur- och kulturvärden ha ett långsiktigt skydd. skall ytterligare fem, och därutöver ytterligare fjorton, områden vara skyddade som naturreservat och tillsammans utgöra ett representativt nätverk av naturtyper. Därutöver skall ett område med permanent fiskeförbud inrättas till 2006, för utvärdering till 2010 samt ytterligare tre områden med permanent fiskeförbud (kustnära och utsjöområden) inrättas till 2010 i vardera och för utvärdering till 2015. De reservat som inrättas bör enligt motion 2003/04:MJ408 (kd) yrkande 11 tillsammans täcka samtliga huvudbiotoper. Exempel på områden som bör skyddas är de s.k. utsjöbankarna. Enligt motionens yrkande 22 bör i och i vardera minst två kustnära områden och minst två utsjöområden inrättas som reservat med totalförbud mot fiske. I motion 2004/05:MJ520 (s) yrkas till kännagivande om att se över möjligheterna att öka antalet naturreservat i . Forskning visar att reservat är det effektivaste sättet att återställa bestånden av matfisk och skaldjur. Frågan om att inrätta fiskeförbud tas upp i flera motioner. I motion 2004/05:MJ26 (m) anförs att ett av de områden som är aktuellt för fiskeförbud är i östra . Förutom de arbetstillfällen som direkt går att hänföra till fisket kommer även övrig näringsverksamhet som är beroende av fisket att drabbas. Konsekvenserna av införande av ett fiskestopp bör kartläggas innan ett så ingripande förslag läggs fram. Även enligt motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd c) yrkande 24 bör fiskeförbudsområdena utvärderas. Motionärerna vill inte oreserverat ansluta sig till just sju områden med permanent fiskeförbud, utan behovet bör styra antalet. Förslaget om att inrätta områden med fiskeförbud i skärgården och längs de svenska kusterna bör enligt motion 2004/05:MJ35 (m) yrkande 1 avslås. Att ensidigt inrätta reservat med totalt fiskeförbud där det förekommer småskaligt fiske i svenska vatten bidrar inte till att förbättra återväxten av torsk. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 62 bör förslaget om fiskeförbud och utflyttad trålgräns verkställas. Ambitionsnivån när det gäller att inrätta områden med fiskeförbud bör höjas. I motionens yrkande 67 anförs att delmål som syftar till levande bottnar bör arbetas fram. Ett första sådant bör inriktas mot kartläggning av tillståndet hos våra bottnar. I nästa skede bör detta delmål ersättas av delmål för friskare bottnar. I arbetet med att fastställa de skyddade områdena och de områden som skall ha permanenta fiskeförbud bör enligt motion 2004/05:MJ27 (s) berörda kommuner och regioner ha ett reellt inflytande. För vissa regioner kan ett eventuellt fiskeförbud lägga en död hand över en möjlig utveckling av turismverksamhet. Även i motion 2004/05:MJ35 (m) yrkande 2 bör samarbetet utvecklas och breddas så att ett större samförstånd för fiskets bästa uppnås mellan fiskets alla intressenter. Samförstånd och samråd mellan fiskets aktörer bör enligt motionens yrkande 3 vara överordnat kvantitativa mål. Krav på motsvarande respektfullt och deltagardemokratiskt samarbete mellan forskare, fiskare och myndigheter som inom är enligt motion 2004/05:MJ495 (c) yrkande 3 att föredra framför hot om reservat sett från ett myndighetsperspektiv utan dialog och delaktighet. Utskottet konstaterar att delmålet har förutsättningar att nås inom utsatt tid. Målet om att inrätta fem nya naturreservat kräver dock intensifierade insatser från berörda aktörer för att det skall nås. Utskottet delar regeringens uppfattning att målet beträffande antalet naturreservat måste höjas om gjorda internationella åtaganden skall kunna uppfyllas och miljökvalitetsmålet nås. Beträffande delmål 1 är avsikten att skapa nätverk av skyddade områden för att bevara ekologiskt viktiga delar av våra typiska ekosystem. Utskottet gör samma bedömning som regeringen och anser att en ambitionshöjning med ytterligare fjorton naturreservat utöver de fem som anges i nuvarande delmål är motiverad med tanke på att den miljön skiftar längs långa kust, bl.a. med avseende på salthalt och geologiska förhållanden. De fjorton reservaten skall vara inrättade . I syfte att skapa ett bredare underlag för utvärderingen av fiskefria områden och bidra till en lösning på problemen för fiskbestånden anser utskottet i likhet med regeringen att delmålet skall kompletteras med ytterligare tre områden med permanent fiskeförbud (kustnära och utsjöområden) i vardera och . pågår ett arbete med att etablera ett sådant fiskefritt område i ett av de inledande fem naturreservaten. Regeringen avser att ge samtliga kustlän i uppdrag att efter samråd med och kartlägga de mest skyddsvärda områdena i varje län och utifrån denna kunskap med stöd av inrätta ytterligare fjorton naturreservat . Reservaten skall tillsammans utgöra ett representativt nätverk av naturtyper, i enlighet med den föreslagna ändringen av delmålet. Om kraven på representativitet av olika miljöer skall uppnås, bör ha en uppsättning skyddade områden fördelade längs hela kusten som speglar den variationsrikedom som finns. I de reservaten skall de regleringar av fisket genomföras som bedöms som nödvändiga från bevarandesynpunkt för respektive område. En samordning bör ske med de områden med totalt fiskeförbud som skall skapas ur fiskevårdande synvinkel (se nedan), så att fiskets samlade effekter på biologisk mångfald inom olika väsentliga ekosystem kan fastläggas. I likhet med och regeringen anser utskottet att fartygstrafik, inte minst den omfattande och ökande trafiken med oljetankfartyg, bör avledas från de mest värdefulla områdena. I ett första steg verkar därför kraftfullt för att Hoburgs bank och inklusive omgivande skyddszoner skall utpekas av den internationella sjöfartsorganisationen som områden som sjöfarten bör undvika. verkar för att den tunga fartygstrafiken, dvs. fartyg med ett djupgående , hänvisas till en föreslagen djupvattenled som går söder och öster om dessa områden. Detta sker inom ramen för arbetet med att få slutligt klassat som ett särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA). Genom denna åtgärd minskar risken för att oljeutsläpp från fartygstrafiken skall drabba fågellivet och de känsliga miljöerna vid dessa utsjöbankar. Skydd av områden mot fiske kan behövas både av bevarandeskäl och av fiskevårdsskäl. I det första fallet rör det sig i regel om ett permanent skydd mot alla former av störningar, t.ex. genom naturreservatsbildning med stöd av (se föregående avsnitt). I det andra fallet handlar det oftast om ett partiellt skydd eller beträffande redskap, och det behöver inte vara kopplat till andra typer av skydd. Fiskeförbud eller begränsningar meddelas här av med stöd av fiskelagen. I vissa fall sammanfaller skyddsbehov utifrån bevarandeskäl och fiskevårdsskäl, men det är ovanligt. Myndigheterna har fått regeringens uppdrag att i ett av de fem inledande naturreservaten inrätta ett fiskefritt område och utarbeta ett uppföljningsprogram i syfte att kunna utvärdera effekterna . Uppdraget skall redovisas . Detta kommer dock enligt regeringens bedömning inte att ge tillräckligt med information om värdet av fiskefria områden och ännu mindre bidra till en lösning på problemen för fiskbestånden. I syfte att skapa ett bredare underlag för utvärderingen avser regeringen att komplettera uppdraget med att ytterligare tre områden med permanent fiskeförbud (kustnära och utsjöområden) skall inrättas i vardera och för utvärdering . De enligt denna proposition tillkommande sex fiskefria områdena bör med hänsyn till sektorsansvaret, i motsats till de naturreservaten, som baseras på , utgå från fiskelagens föreskrifter för fiskevård och innebära ett fullständigt fiskeförbud. Syftet med att inrätta områden med fiskeförbud är bl.a. att bidra till att minska risken för beståndskollaps, att bygga upp fiskbestånd med diversifierad storleksfördelning och en naturlig genetisk sammansättning, att skydda andra naturvärden samt att fungera som referensområden för forskning och förvaltning. För att minska fisketrycket på uppväxande fiskar och för att skydda deras lekområden tog slutlig ställning till att flytta ut trålgränsen i och i . Den utflyttade trålgränsen gäller i huvudsak . Längs ostkusten är trålning tillåten innanför utmed större delen av kuststräckan för fartyg som är mindre än . Under arbetet med anpassning av trålgränsen på och regleringar av fisket innanför denna gräns har tillämpat ekosystemansatsen med skyddet av känsliga livsmiljöer från skadlig påverkan av bottentrålning som ett av motiven. skall, , i en delrapport redovisa effekterna av den utflyttade trålgränsen. En ytterligare utflyttning av trålgränsen utanför dagens gräns på tre alternativt kan enligt propositionen komma att behövas med hänsyn till miljön och till behovet av fiske med fasta redskap. har tidigare lyft fram vikten av att slå vakt om det kustnära fisket med tanke på dess betydelse för en levande kust och skärgård (prop. 2003/04:51, bet. 2003/04:MJU13, rskr. 2003/04:186). Ett viktigt instrument i det sammanhanget är bl.a. fördelningen av fiskekvoter. Regeringen avser att återkomma i dessa frågor. Förutom att skydda bottnarna och deras biologiska mångfald har en utflyttning av trålgränsen och de genomförda regleringarna inom denna gräns fått effekter på delmål 4 om bifångster och delmål 5 om uttag av fisk. Det anförda bör i allt väsentligt tillgodose syftet med motionerna 2003/04:MJ408 (kd) yrkandena 11 och 22, 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 67 och 2004/05:MJ520 (s). Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till delmål 1 och avstyrker därmed motionerna 2004/05:MJ26 (m), 2004/05:MJ35 (m) yrkande 1, 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 24 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 62. I propositionen anförs att arbetet med att bilda naturreservat går alltför långsamt. Som anförs i propositionen är ett skäl att förankringsprocesserna är tids- och personalkrävande. Vidare är erfarenheterna av att bilda naturreservat i marin miljö inte lika utvecklade och omfattande som de är beträffande landmiljön. Regeringen understryker vikten av att utveckla arbetet med värdefulla kulturmiljöer i kust- och skärgårdsområden. kulturreservat kan spela en viktig roll i arbetet med att uppmärksamma de kustnära kulturmiljöernas värden, förutsättningar och möjligheter. Utskottet instämmer i att myndigheterna i det fortsatta arbetet även bör öka samarbetet och samsynen kring skyddet och utvecklingen av värdefulla kultur- och naturmiljöer. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motion 2004/05:MJ27 (s), motion 2004/05:MJ35 (m) yrkande 2 och motion 2004/05:MJ495 (c) yrkande 3 om att samarbete och samråd vid inrättande av reservat är att föredra framför ett myndighetsperspektiv utan dialog och delaktighet. och har i en utredning visat att försök med totalt fiskeförbud i ett marint skyddsområde inte är möjligt att genomföra på grund av den erforderliga förankringsprocessen (skrivelse med redovisning av uppdrag om utredning om att i ett skyddat marint område införa fiskeförbud senast till 2010, dnr M2004/647/Na). Utan att något enskilt område utpekas anser verken dock att försök med fiskeförbud bör införas i ett nästa steg efter en lokalt och regionalt förankrad samrådsprocess med berörda intressenter. I vissa fall krävs även internationella överenskommelser. Som anförs i propositionen kan synen på vad som kan betraktas som långsiktigt skydd av kulturvärden behöva breddas. Möjligheterna att kunna leva i, utveckla och hitta nya användningsområden för fiskelägen och andra miljöer är grundläggande för kulturmiljöernas fortlevnad. Enligt delmål 2 om kulturarv och odlingslandskap skall en strategi utarbetas till 2005. Avsikten är att denna strategi väsentligen skall bidra till att kulturmiljövärdena i kust- och skärgårdsområdena bibehålls och utvecklas. Det anförda bör till stor del tillgodose syftet med motion 2004/05:MJ27 (s), motion 2004/05:MJ35 (m) yrkande 2 och motion 2004/05:MJ495 (c) yrkandena 2 och 3. Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd. Delmål 2 om en strategi för kulturarv och odlingslandskap Delmål 2 om en strategi för kulturarv och odlingslandskap lyder: skall en strategi finnas för hur kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap kan bevaras och brukas. Utskottet konstaterar att delmålet kommer att nås inom utsatt tid. Regeringen bedömer att strategin kommer att vara klar och att delmålet därmed uppnås. Strategin bör även ligga till grund för överväganden om huruvida nya delmål för kustens och skärgårdens kulturarv och odlingslandskap behöver utvecklas. Delmål 3 om åtgärder för hotade arter Delmål 3 om åtgärder för hotade arter lyder: skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter och fiskstammar som har behov av riktade åtgärder. Delmålet kommer inte att nås inom utsatt tid. Enligt propositionen behöver berörda myndigheter öka insatserna i det pågående arbetet i syfte att nå en så hög grad av måluppfyllelse som möjligt. Regeringen bedömer att delmålet inte kommer att nås , men att åtgärdsprogram kan komma att finnas för flertalet arter som bedöms vara hotade. Det krävs att berörda myndigheter, bl.a. och , höjer ambitionsnivån för att en så hög grad av måluppfyllelse som möjligt skall nås. Slutlig uppföljning av delmålet bör ske inom ramen för nästa fördjupade utvärdering. Kunskapen om arter, inte minst ryggradslösa djur, är mycket bristfällig. Det är därför av största betydelse att Artdatabanken genomför insatser för att öka denna kunskap som ett led i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet. Ändrat delmål 4 om minskning av bifångster Delmål 4 om minskning av bifångster lyder: skall de årliga totala bifångsterna av däggdjur uppgå till maximalt av respektive bestånd. Bifångsterna av sjöfåglar och oönskade fiskarter skall ha minimerats till nivåer som inte har negativ påverkan på populationerna. Regeringen föreslår att delmål 4 skall ha följande lydelse: skall de årliga bifångsterna av däggdjur understiga av respektive bestånd. Bifångsterna av sjöfåglar och icke målarter skall inte ha mer än försumbara negativa effekter på populationerna eller ekosystemet. Delmålet har förutsättningar att nås om fler åtgärder vidtas, både med den nuvarande och den föreslagna nya lydelsen. Det huvudsakliga skälet till förslaget att ändra delmålets lydelse är att det även bör omfatta de olika organismernas roll i ekosystemen, inte bara bifångsters påverkan på populationerna. Som regeringen anför utgör bifångster inom fisket ett allvarligt problem som påverkar olika delar av de ekosystemen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändring av delmålets lydelse. Ändrat delmål 5 om anpassning av uttaget av fisk Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrad lydelse av delmålet och avstyrker en motion om de vetenskapliga rekommendationerna när det gäller fiskekvoter (v) med hänvisning till att syftet med motionen i allt väsentligt är tillgodosett. Delmål 5 om anpassning av uttaget av fisk lyder: Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, skall vara högst motsvarande återväxten, så att fiskbestånden kan fortleva och, om så är nödvändigt, återhämta sig. Regeringen föreslår att delmål 5 skall ha följande lydelse: Uttaget av fisk, inklusive bifångster av ungfisk, skall inte vara större än att det möjliggör en storlek och sammansättning på fiskbestånden som ger förutsättningar för att ekosystemets grundläggande sammansättning och funktion bibehålls. Bestånden skall ha återuppbyggts till nivåer betydligt över biologiskt säkra gränser. I den kommande översyn av miljömålen, under miljömålet Levande hav, bör det enligt motion 2004/05:MJ421 (v) yrkande 1 klargöras att skall följa de vetenskapliga rekommendationerna när det gäller fiskekvoter för hotade arter. bör även agera och ta initiativ inom ramen för det nordiska samarbetet och i syfte att främja internationella fiskeförhandlingsresultat som baseras på de vetenskapliga rekommendationerna. Det är enligt propositionen osäkert om delmålet kan nås inom utsatt tid då det är beroende av framtida beslut inom EU. Delmålet är från samhällsekonomisk synpunkt ett av de delmål där bevarande- och nyttjandeintressen mest uppenbart sammanfaller. Om ekosystemet är i balans förbättras förutsättningarna för en mer selektiv och småskalig fångst av rovfiskar som lax och torsk. I överutnyttjade och övergödda system dominerar i stället arter som sill eller strömming och skarpsill. I innebär delmålets uppfyllelse också att problemet med miljögifter i konsumtionsfisk minskar. När det gäller fiske utanför territorialvatten måste förändringar i fisket som syftar till att bevara havens långsiktiga produktionsförmåga genomföras inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik. Utskottet förutsätter att vid behov kräver begränsning eller stopp av fisket på vissa bestånd till dess att bestånden har återhämtat sig. I syfte att öka förtroendet mellan forskare, förvaltare och fiskare och att öka legitimiteten i åtgärder bör stödja arbetet med att inom EU upprätta väl underbyggda förvaltnings- och där så krävs uppbyggnadsplaner. I regeringens skrivelse (skr. 2004/05:173) En nationell strategi för havsmiljön anges den strategiska inriktningen för det svenska havsmiljöarbetet . Fokus i strategin ligger på att stärka genomförandet av svensk havsmiljöpolitik. Utgångspunkten är att en ny förvaltning av havet bör utgå från ekosystemansatsen, dvs. att nyttjandet av havet inte leder till effekter som gör att ekosystemens livsuppehållande förmåga försämras eller förstörs. Ett fördjupat internationellt samarbete, särskilt inom EU och övriga , är en förutsättning för framgång. Som anförs i skrivelsen bör regeringen verka för att nyttjande temporärt upphör när uppsatta kritiska gränser underskrids, eller när sådana gränser utifrån försiktighetsprincipen kan antas underskridas. Tillräcklig kunskap bör inhämtas och återhämtningsplaner bör därefter upprättas. Utskottet utgår från att kommer att fortsätta att sträva efter att försiktighetsprincipen tillämpas och att fiskekvoter och förvaltningsåtgärder baseras på den vetenskapliga rådgivningen från (). Vidare bör självfallet verka för att ICES skall förstärka den vetenskapliga rådgivningen avseende fiskeripolitiken. Regeringen kommer även att utarbeta en plan för hur de svenska insatserna till förmån för ICES vetenskapliga rådgivning avseende marin miljö skall förstärkas. Enligt utskottets mening föreligger det inte någon motsättning mellan regeringens uppfattning och den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2004/05:MJ421 (v) yrkande 1. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrat delmål och föreslår att motionen lämnas utan vidare åtgärd i denna del. Delmål 6 om begränsning av buller och andra störningar från båttrafik Delmål 6 om begränsning av buller och andra störningar från båttrafik lyder: Buller och andra störningar från båttrafik skall vara försumbara inom särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden . I propositionen anförs att delmålet kan nås inom utsatt tid. Insatserna hos berörda myndigheter bör dock öka. Som anförs i propositionen är det angeläget att länsstyrelserna tillsammans med berörda kommuner pekar ut vilka de särskilt känsliga områdena är samt kommer i gång med att konkret ange de områden där buller och andra störningar från båttrafik skall begränsas. Det är viktigt att arbetet med metodutveckling fortsätter. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna i kustlänen utarbeta en handlingsplan som anger vilka insatser som krävs och när dessa skall genomföras för att delmålet skall nås. Delmål 7 om minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (m, fp, kd, c) om ett nytt delmål som kopplar till risken för olycksrelaterade oljeutsläpp med hänvisning till att frågan övervägs. Jämför reservation 90 (m, fp, kd, c, mp). Delmål 7 om minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg lyder: Genom skärpt lagstiftning och ökad övervakning skall utsläppen av olja och kemikalier från fartyg minimeras och vara försumbara . bör regeringen enligt motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 25 återkomma med förslag till nytt delmål under miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård som kopplar till risken för olycksrelaterade oljeutsläpp. Mot bakgrund av den akuta faktiska hotbild som finns bör ett nytt delmål snabbt införas. Utskottet konstaterar att delmålet har förutsättningar att nås inom utsatt tid. Det förebyggande arbetet ger goda resultat. ökar fartygstrafiken på alltjämt, med åtföljande risk för fler illegala utsläpp. Ytterligare insatser behöver därför genomföras. Avgörande för möjligheterna att nå delmålet är en ökad flygövervakning och en ökad närvaro av till sjöss. En annan viktig förutsättning är att det internationella samarbetet om flyg- och satellitövervakning som deltar i fungerar väl och utvecklas. Regeringen avser att driva frågan om att höja efterlevnaden av och öka effektiviteten i Helcoms s.k. Östersjöstrategi om mottagningsanläggningar i hamnar för fartygsgenererat avfall samt EG:s direktiv (2000/59/EG) om mottagningsanordningar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastrester. Som ett led i att förbättra situationen har regeringen gett i uppdrag att undersöka det svenska genomförandet av regelverken och att vid behov föreslå förbättringar. Regeringen överväger att ge berörda myndigheter i uppdrag att öka kunskapen om utsläpp av olika kemikalier i samband med fartygs drift, klargöra problemets vidd samt föreslå eventuella åtgärder som kan vidtas nationellt och/eller bör drivas internationellt. EU antog ett direktiv och ett rambeslut som tillsammans stärker det straffrättsliga regelverket för bestraffning av utsläpp av föroreningar orsakade av fartyg (EGT L 255, 30.9.2005, s. 164). Departementspromemorian (Ds 2005:43) Genomförande av direktivet och rambeslutet om åtgärder mot förorening från fartyg har utarbetats. Den kommer att remissbehandlas och därefter beredas i . Delmål 7 är inriktat mot avsiktliga utsläpp. Regeringen vill här framhålla vikten av att aktörerna i transportkedjan har skadeståndsansvar också för utsläpp av olyckshändelse. Skadeståndsansvaret regleras genom internationella konventioner.