bet · GS01UBU7 · 2005-03-10 00:00:00 — I fråga omelever som inte fyllt skall ävenvårdnadshavaren få sådan information.Det närmare syftet med utvecklingssamtal framgårav regeringens utvecklingsplan för förskola, skolaoch vuxenutbildning, Utbildning för kunskap ochjämlikhet (skr. 2001/02:188, bet. 2002/03:UbU3).Utvecklingssamtalet har en framåtsyftande karaktäroch elev och vårdnadshavare skall få besked omelevens studieresultat och utveckling i relationtill målen i läroplanen och kursplanerna. Vidareskall läraren allsidigt utvärdera varje elevskunskapsutveckling och redovisa detta för eleven ochvårdnadshavarna. Ingenting hindrar att elev, lärareoch vårdnadshavare skriftligen kommer överens omt.ex. hur elevens resultat i skolan skall förbättrasoch föräldrarnas roll i sammanhanget. Utskottetdelar, liksom vid tidigare behandling av liknandeyrkanden (senast i bet. 2003/04:UbU12), regeringensuppfattning om utvecklingssamtalets innebörd ochsyfte. Några särskilda regler om ansvarskontraktbehöver enligt utskottets mening inte införas.Utskottet vill också peka på att frågan omindividuella utvecklingsplaner i beredsinom i samband med förslaget om enny skollag.Övriga motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandet om möjlighetenatt tentera för betyg och försök med externaexaminatorer med hänvisning till tidigareställningstaganden.Jämför reservationerna 12 (m, fp) och 13(fp).MotionernaModeraterna menar i motion 2004/05:Ub390 yrkande 31att det bör införas en rätt att tentera upp och avbetyg. Att göra det möjligt att tentera av de olikanivåerna på ämnena skulle stärka elevernas rätt.Folkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub258yrkande 8 att ett geografiskt begränsat försök igymnasieskolan med externa examinatorer skallgenomföras. En sådan ordning skulle kunna ge svar påom de betyg som den undervisande läraren sätter,stämmer överens med de betygskriterier som finns.Dessutom skulle relationen mellan eleverna och denundervisande läraren kunna förbättras om elevernavisste att betyget inte sätts bara av en lärare.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet konstaterar att det inom gällanderegelverk finns möjlighet att tentera av kursersåväl i som i gymnasieskolan (7 kap. 16§ grundskoleföreningen respektive 7 kap. 14 §gymnasieförordningen). När det gäller möjlighetenatt tentera upp betyg anser utskottet attregeringens förslag om tillträdesregler tillhögskolan bör avvaktas. En proposition omhögskolefrågor har aviserats till maj 2005.I betänkandet Utveckling av gymnasieskolan (bet.2003/04:Ub13) behandlades motsvarande yrkande omexterna examinatorer. Utskottet anförde då attexamination kan genomföras på flera sätt inomnuvarande system - t.ex. skriftliga och muntligaprov, hemskrivningar, projektarbeten och enskildaarbeten - och utskottet finner därför inte att detfinns behov av en reglering avseende just externaexaminatorer. Utskottet har ingen annan uppfattningnu.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Betyg från tidigare årskurs och i fler steg(punkt 1) - fp, kd, cav (), (), SofiaLarsen (c) och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub258 yrkande 7 (i denna del),2004/05:Ub477 yrkande 7 och2004/05:Ub480 yrkande 20samt avslår motionerna2004/05:Ub208,2004/05:Ub304 och2004/05:Ub390 yrkande 21.StällningstagandeBetygen är en viktig del av målstyrningen av skolan.De ger en tydlig information till elev och föräldrarom hur långt eleven har kommit på väg motmåluppfyllelsen. De är inte bara en utvärdering avelevernas kunskaper, utan tvingar också skolornatill utvärdering av hur väl de lyckas stödjaeleverna i deras kunskapsutveckling. Det har ocksåvisat sig att betygen är centrala för elevens rätttill särskilt stöd. Vi förordar att betyg ges redanfrån årskurs 6. Betygsskalan skall utökas till sexsteg för att ge en mer rättvis bild av elevernaskunskaper. Eleverna hinner också vänja sig vidsystemet före slutbetyget i årskurs 9.2. Betyg från tidigare årskurs och i fler steg(punkt 1) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub208 och2004/05:Ub390 yrkande 21samt avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 7 (i denna del),2004/05:Ub304,2004/05:Ub477 yrkande 7 och2004/05:Ub480 yrkande 20.StällningstagandeModeraterna vill införa ett betygssystem i tio stegsenast från årskurs 5. Begränsningen att betyg fårsättas i årskurs 8 är enbegränsning i kvalitetsarbetet i skolan. Betyg utgören tydlig signal på hur eleven befinner sig iförhållande till uppsatta mål. De fyra betygsstegsom används är otillräckliga för att speglaelevernas kunskaper och resultat på etttillfredsställande sätt och informationen ombetygskriterierna måste förbättras. Det är för storaskillnader på vad som är nätt och jämt Godkänt ochnästan Väl godkänt för att motivera samma betyg.Eleverna tycker att detta gör betygen orättvisa,vilket gör betygen mindre användbara som pedagogisktverktyg. För att stärka elevens rätt skall betygenkunna överklagas.3. Avskaffande av dagens betygssystem (punkt 2)- v, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub230 yrkande 3.StällningstagandeVi vill att dagens betygssystem avskaffas. Betygenfungerar dåligt som kunskapsmätare och är dessutomdjupt orättvisa. har nyligenkonstaterat att dagens betygssystem inte ärlikvärdigt. Vilket betyg eleven får är beroende aven mängd omständigheter som har alltför lite attgöra med om eleven uppfyller kunskapsmålen eller ej.Dagens betyg fungerar även mycket dåligt sompedagogiskt instrument eftersom de säger alldelesför lite om vad eleverna kan och vilkautvecklingsmöjligheter de har.4. Utredning om ett nytt betygssystem (punkt 3)- mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub230 yrkande 4.StällningstagandeMiljöpartiet anser att en utredning behövertillsättas som ser över alternativ till dagensbetygssystem. Detta nya system skulle kunna varauppbyggt i tre steg med stegvis ökadkonkretionsgrad. bör det varaenbart muntliga utvecklingssamtal i skolår ett tilltre. Från skolår fyra lämnas en skriftlig rapporttill eleven och föräldrarna. Den skriftligarapporten bör vara övergripande och ge en samladbild av elevens kunskaper samt mycket tydligt betonautvecklingsmöjligheter. Rapporten bör sedanutvecklas ytterligare från skolår sju med tydligareoch mer konkret information uppdelat på de olikaämnena. Rapporten bör vara i tre delar. En del somtalar om vilka moment man gjort, en del som talar omvilken kunskap man uppnått i de olika ämnena och endel som blickar framåt och talar omutvecklingsmöjligheter. Ett sådant system skulletill skillnad från dagens betygssystem på ett bättreoch mer seriöst sätt visa på uppnådda kunskaper.5. Åtgärder för likvärdig betygssättning (punkt5) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), SofiaLarsen (c), () och Axel Darvik(fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub460 yrkandena 1-3.StällningstagandeLikvärdiga betyg har stor betydelse för elevernasrättssäkerhet i skolarbetet. Eleverna är föremål fören myndighetsutövning vars grunder måste varatydliga och lätta att identifiera. Vi anser attregeringen bör pröva hur huvudmännens ochrektorernas ansvar för likvärdiga betyg kantydliggöras i lag och andra författningar.Regeringen bör i regleringsbrev eller myndigheternasinstruktioner klargöra ansvarsfördelningen mellanSkolverket och Myndigheten för skolutveckling föratt aktivt bevaka och stödja arbetet för likvärdigbetygssättning. Regeringen bör regelbundet redovisaen bedömning av betygens likvärdighet och hur dennahar utvecklats, tillsammans med sinresultatinformation om skolan.6. Uppdrag till angåendelikvärdig betygssättning (punkt 6) - fp, kdav (), () och AxelDarvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub460 yrkandena 4-7.StällningstagandeFör att betygen skall kunna bli likvärdiga anser viatt bör utveckla sina allmänna råd ochsitt kommentarmaterial i syfte att tydliggöra hurbetygssystemet bör fungera och tillämpas samt vilketansvar som vilar på huvudmän och rektorer förbetygens likvärdighet. Även frågor om deprofessionella samtalen bör behandlas och exempelbör utarbetas för att tydliggöra arbetet. Vi menarockså att nationella prov är bra stöd förundervisning, bedömning och betygssättning.Skolverket bör i ökad utsträckning ta till vara detnationella provsystemet för att stödja en likvärdigbetygssättning. Framför allt bör provbankenutnyttjas till att omfatta flera ämnen. Vi kräver enomedelbar förbättring av kontrollen ochuppföljningen av betygen. måste förbättrasina metoder för att följa upp betygen. Resultatetav detta arbete bör redovisas till regeringen.Skolverket bör även aktivt använda sinuppföljningsinformation i syfte att påverka detlokala arbetet för likvärdiga betyg. börockså utveckla och förbättra sitt stöd för enlikvärdig betygssättning. Stödet bör inte styras avskolors och skolhuvudmäns efterfrågan, utan ävenutgå från konstaterade behov.7. Nationella prov (punkt 7) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 23samt avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 7 (i denna del),2004/05:Ub460 yrkande 8 och2004/05:Ub480 yrkande 17.StällningstagandeI en skola som styrs kvalitativt genom nationellakunskapsmål måste återkommande utvärderingar ochökad uppföljning få större betydelse. Mål utanuppföljning ger ingen styrning alls. Det finns olikakompletterande modeller för hur detta skall kunnaske. Ett exempel är ett ökat bruk av nationella provsom stämmer av elevernas kunskaper i ett visst ämnevid en viss tidpunkt. Ett annat exempel är ökatbruk av inlärningsscheman som till exempel LUS. LUSstår för LäsUtvecklingsSchema. LUS är ett verktygsom hjälper förskole-, grundskole- ochgymnasielärare att hålla reda på och följa elever ideras läsutveckling.8. Nationella prov (punkt 7) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 7 (i denna del)samt avslår motionerna2004/05:Ub390 yrkande 23,2004/05:Ub460 yrkande 8 och2004/05:Ub480 yrkande 17.StällningstagandeFolkpartiet anser att de nationella proven skallgöras obligatoriska från årskurs 3. Det är viktigtatt skolorna använder sig avdiagnostiska material och får stöd av Skolverketgenom dess provbanker för att undersöka vilka eleversom behöver stöd.9. Nationella prov (punkt 7) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub460 yrkande 8 och2004/05:Ub480 yrkande 17samt avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 7 (i denna del) och2004/05:Ub390 yrkande 23.StällningstagandeKristdemokraterna menar att obligatoriska nationellaprov skall genomföras i flera ämnen fr.o.m. årskurs5. Det är ett sätt att få en likvärdighet mellanolika skolor i hela landet och kan fungerasom ett stöd för lärarna. Det diagnosmaterial och deprov som ingår i det nationella provsystemet skalldels kunna användas för att ta reda på elevensstarka och svaga sidor, dels kunna hjälpa lärarenvid en bedömning av om uppställda mål har nåtts ochsom ett stöd inför betygssättningen. Nationella provhar också en viktig uppgift att fylla sområdgivningsinstrument för en likvärdigbetygssättning i hela landet. De nationella provenskall utformas på så sätt att elevens alla kunskaperkan prövas.10. Utvecklingssamtal och ansvarskontrakt(punkt 8) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 30samt avslår motionerna2004/05:Ub371 och2004/05:Ub480 yrkandena 18 och 19.StällningstagandeUtöver de nationella betygen bör skolan ha frihetatt själv utforma system för information tillhemmen. Det viktiga är att tydlig information om hurskolarbetet fortskrider kan lämnas.11. Utvecklingssamtal och ansvarskontrakt(punkt 8) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkandena 18 och 19samt avslår motionerna2004/05:Ub371 och2004/05:Ub390 yrkande 30.StällningstagandeUtvecklingssamtalen är ett viktigt område när detgäller att utveckla samarbetet mellan föräldrar ochskola. Under utvecklingssamtalet skall eleven,föräldrarna och lärarna tillsammans göra upp enindividuell studieplan som omfattar både elevenskunskapsutveckling och personliga utveckling.Kristdemokraterna anser att studieplanerna inteenbart skall vara framåtsyftande. Den individuellastudieplanen skall få innehålla en beskrivning avhur långt eleven kommit för att nå kunskapsmålen, enform av skriftligt omdöme. För att eleverna skalllyckas krävs insatser från eleven, skolan ochhemmen. Det är ett delat ansvar där alla partermåste hjälpas åt för att främja den enskilde elevenskunskapsmässiga, sociala och individuellautveckling. För att tydliggöra det gemensammaansvaret för barnets utveckling anser vi att denindividuella studieplanen bör ha utformningen av ettkontrakt, ett ansvarskontrakt. I kontraktetkonkretiseras skriftligt och det gemensammaansvaret och vilka delar som åligger respektivepart.12. Rätt att tentera för betyg (punkt 9) - m,fpav (), (), MargaretaPålsson (m), () och Axel Darvik(fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 31.StällningstagandeVi anser att regeringen skall lägga fram förslag omatt det skall vara möjligt att tentera upp och avbetyg. En regel som tillåter en elev attåterkommande tentera av olika nivåer i olika ämnenökar elevens möjligheter ytterligare.13. Externa examinatorer (punkt 10) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 8.StällningstagandeFolkpartiet anser att det vore värdefullt om ettförsök med externa examinatorer kunde genomföras pågymnasiet. Det skulle kunna ge svar på om de betygsom den undervisande läraren sätter stämmer överensmed de betygskriterier som finns. Dessutom skullerelationerna mellan eleverna och den undervisandeläraren kunna förbättras, om eleverna visste attbetyget inte sätts av bara en lärare. Vi menar attett geografiskt begränsat försök med externaexaminatorer bör genomföras.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Utredning om ett nytt betygssystem (punkt 3)- vav ().Betygen symboliserar konflikten mellan demotstridiga mål som präglar : att fostratill både samarbete och konkurrens och att verka förbåde jämlikhet och sortering. Betygen förstärkerkonkurrens och sortering och motverkar därigenom dedemokratiska målen i läroplanen. Betygen värderarbara elevernas kunskapsutveckling och tar ingenhänsyn till elevernas personlighetsutveckling ochsociala utveckling. menar att detbehövs andra former av återkoppling till ochbedömning av eleverna som är bättre relaterade tilloch speglar inte enbart kursplanemålen utan ocksåläroplanens mer övergripande mål, såsomsjälvständighet, samarbetsförmåga, kreativitet,ansvarstagande och flit. Fortlöpande information ombarnens skolsituation och kunskapsutveckling bör istället för betyg ingå i samarbetet mellan hem ochskola.2. Utvecklingssamtal och ansvarskontrakt (punkt8) - cav ().Individuella utvecklingsplaner bör införas frånårskurs 1. Ett kunskapskontrakt bör upprättas varjetermin mellan skola/lärare, elev och förälder.Kontraktet skall utgå från den individuellastudieplanen och utvärderas och reviderassuccessivt. Kontraktet skall vara obligatoriskt förskolan. I kontraktet skall regleras vad som händerom kontraktet bryts. Om elev eller förälder uppleveratt skolan bryter kontraktet skall de kunna vändasig till rektor, kommunen och i sista hand tillSkolverket. För eleven gäller att sanktionernafyller en funktion för att nå kunskapsmålen.BilagaFörteckning över behandlade förslagRedogörelsen från har i redogörelse2004/05:RRS4 angående statens insatser för enlikvärdig betygssättning, berett tillfälleatt ta del av vad som anförts i skrivelsen.Motioner från allmänna motionstiden20042004/05:Ub208 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om rätten för enskildaskolhuvudmän att sätta betyg tidigare än årskursåtta.2004/05:Ub230 av m.fl. (mp):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att dagensbetygssystem skall avskaffas.4. begär att regeringen tillsätter enutredning med syfte att se över alternativ tilldagens betygssystem i enlighet med vad som anförsi motionen.2004/05:Ub258 av m.fl. (fp):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att nationellaprov och betyg skall ges tidigare och att betygenskall sättas i fler steg.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att genomföra ettförsök med externa examinatorer i gymnasieskolan.2004/05:Ub304 av Skånberg (kd):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om fler betygssteg.2004/05:Ub371 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om komplement tillskolbetygen.2004/05:Ub390 av m.fl. (m):21. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om betyg femoch i tio steg.23. begär att regeringen lägger framförslag om vad i motionen anförs om nationellaprov och LUS.30. begär att regeringen lägger framförslag om vad i motionen anförs om möjlighet förskolor att avge betyg och skriftliga omdömen.31. begär att regeringen lägger framförslag om vad i motionen anförs om rätt atttentera upp och av betyg.2004/05:Ub460 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen bör pröva hur huvudmännensoch rektorernas ansvar för likvärdiga betyg kantydliggöras i lag och andra författningar.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att klargöraansvarsfördelningen mellan ochMyndigheten för skolutveckling för att aktivtbevaka och stödja arbetet för likvärdigbetygssättning.3. tillkännager för regeringen som sinmening att regeringen till regelbundetbör redovisa en bedömning av betygens likvärdighetoch hur denna har utvecklats.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att börtydliggöra hur betygssystemet skall fungera ochtillämpas.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att börta till vara det nationella provsystemet för attstödja en likvärdig betygssättning.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Skolverketaktivt bör använda sin uppföljningsinformation isyfte att påverka det lokala arbetet förlikvärdiga betyg.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att börutveckla och förbättra sitt stöd för en likvärdigbetygssättning.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att nationellaprov bör genomföras i flera ämnen 5.2004/05:Ub477 av m.fl. (c):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att betygskall ges tidigare och i fler steg.2004/05:Ub480 av m.fl. (kd):17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anför