bet · GS01UU8 · 2005-04-12 00:00:00 — Enligtdet brittiska förslaget skall denna ökning komma till stånd genominrättandet av en internationell mekanism, som med garantier om framtidabidrag från biståndsländer som säkerhet lånar upp medel på internationellafinansmarknader genom obligationsförsäljningar - resurser som däreftergörs tillgängliga för att hjälpa de fattigaste länderna att nå millenniemålen.Utskottet konstaterar att på årlig basis granskar ochidentifierar åtgärder som måste vidtas för att nå millennieutvecklingsmålen.Bankens analyser, som bl.a. publiceras i Global Monitoring Report,pekar på betydande framsteg vad gäller effektivisering av biståndet.Detta har i sin tur bidragit till att många länder fått förbättradkapacitet att tillgodogöra sig stödet. Den av motionärerna efterfrågadeutvärderingen av de finansiella institutionernas verksamhet i enlighetmed millenniemålen måste således anses vara tillgodosedd.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Fi4 (v)yrkandena 5 och 6 samt 2004/05:Fi7 (c) yrkande 4.Lånevillkor, skuldavskrivningarMotionerCenterpartiet anför i kommittémotion 2004/05:Fi7 (c) yrkande 8 attSveriges regering bör verka för en mer långsiktig lösning för de mestskuldtyngda ländernas situation. Principerna vad gäller beräkning omvad som är en hållbar skuld bör utgå från millenniemålen. Nya mekanismerför skuldsanering som inte bara kontrolleras av institutionerna börskapas på internationell nivå.I den enskilda motionen 2004/05:Fi5 (delvis) (s) anför motionären atttakten och omfattningen kring avskrivning av de fattigaste ländernasskulder måste öka. bör vidare, menar motionärerna, verka föratt nationellt ägda fattigdomsstrategier, som definieras av mottagarländernamed full parlamentarisk insyn, skall ligga till grund för de internationellafinansieringsinstitutens låneinstrument.Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:Fi6 (mp) yrkande 4 menaratt regeringen i det fortsatta arbetet i internationella finansiellainstitutioner bör prioritera metoder för effektiv skuldavskrivning ochverka för en radikal omkonstruktion av skuldavskrivningskonceptet.Vänsterpartiet anför i partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 8 att Sverigebör ta initiativ till att det genomförs en studie inom ramen för IMFoch som syftar till att undersöka hur man kan hitta enrättvisare lösning på återbetalningar som kan härledas till s.k. illegitimaskulder.I partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 7 anför att Sverigei internationella sammanhang bör stödja initiativ som diskuterar andraalternativa finansieringskällor, som t.ex. försäljning eller uppvärderingav IMF:s guldreserv, när det gäller att hitta sätt att finansieramultilaterala skulder till de fattiga och skuldtyngda länderna.Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:Fi6 (mp) yrkande 3 menaratt inte har någon uttalad position i frågan om illegitimaskulder, men bör stödja ett initiativ likt det norska.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis understryka att det delar regeringensbedömning att en minskad skuldsättning skapar förutsättningar att frigöraresurser i utvecklingsländerna som kan användas för satsningar som kommerfattiga människor till godo. Takten och omfattningen kring avskrivningav de fattigaste ländernas skulder bör således, menar utskottet,öka.Utskottet välkomnar det s.k. HIPC-initiativet (Heavily Indebted PoorCountries), vilket lanserades av IMF och och somsyftar till att, med hjälp av bilaterala och multilaterala skuldavskrivningar,möjliggöra för de fattigaste länderna att återfå en hållbar skuldsituation.Hittills har femton länder erhållit omfattande avskrivningar av sinaskulder inom ramen för HIPC-initiativet (det sammanlagda nominella värdetär ca ). Utskottet ser med tillfredsställelse påbeslutet (2004) att förlänga HIPC-initiativet med för att möjliggöraför fler länder med ohållbara skuldnivåer att kvalificera sig förskuldlättnad inom ramen för initiativet.Utskottet välkomnar vidare att har varit pådrivande i utformningenav HIPC-initiativet och att vi har tagit vår del av kostnaden. Sverigehar också, noterar utskottet, givit sitt stöd till initiativets förlängningoch betonat behovet av en hållbar långsiktig finansiering.Dessutom har verkat för att förändra den beräkningsmetod somanvänds för beräkning av skuldbördan när länder når slutpunkten inominitiativet. En förändrad metod skulle innebära att bilateralaskuldavskrivningar utöver vad HIPC-initiativet kräver inte längre inkluderasvid beräkningen av behovet av ytterligare avskrivningar. Detta skullekunna möjliggöra större skuldlättnad för berörda länder.För närvarande finns det dock inte, konstaterar utskottet, stöd hos enmajoritet av ledamöterna i exekutivstyrelserna i IMF och Världsbankenför den föreslagna beräkningsmetoden.Utskottet noterar vidare att G7-ländernas finansministrar, vid mötet iLondon , uppdrog åt IMF:s chef attundersöka huruvida en försäljning av en del av IMF:s guldreserv skullekunna användas för att finansiera skuldavskrivningar för de fattigasteländerna.Utskottet anser, liksom regeringen, att de eventuella negativa effektersom en sådan försäljning av guld kan få på den globala marknaden, måsteutredas noga. Det är angeläget att detta förslag inte genomförs tillpriset av finansiell instabilitet.Finansutskottet konstaterar i sitt yttrande att senast utskottet behandladefrågan om IMF:s konditionalitet var i betänkande 2003/04:FiU16 Svenskstrategi för ökad global finansiell strategi.Utskottet kan efter genomgång av skrivelsen konstatera att Sverigespolitik på området ligger i linje med vad utskottet och regeringentidigare anfört. Utskottet välkomnar att regeringen i IMF och Världsbankenbetonat vikten av att utvecklingsländernas inflytande och ansvar överhandlingsplaner och program i samband med skuldavskrivningar ochfattigdomsbekämpning förstärks. Vidare välkomnar utskottet att regeringenäven i detta sammanhang driver ståndpunkten att handlingsplanerna ochprogrammen måste bli mer resultatorienterade och mer strategiskt anpassadetill enskilda länders specifika situation.Utrikesutskottet delar finansutskottets ställningstagande. Skuldavskrivningkan endast bli ett effektivt medel i kampen mot fattigdomen om det ingårsom en del i en utvecklingsstrategi. För att skuldtyngda länder skallundvika att åter hamna i ohållbara skuldsituationer krävs en tydlig,rättvis, hållbar och utvecklingsfrämjande inhemsk politik. Skuldavskrivningarbör kombineras med demokratiska och ekonomiska reformer och andrainsatser i kampen mot korruption. Det är viktigt att understryka, anserutskottet, att en effektiv utvecklingspolitik endast kan komma tillstånd om ansvaret för dess genomförande delas mellan mottagarlandet ochgivarländerna. Det måste finnas en vilja och beredskap till förändringaroch översyn av politiken i såväl mottagarlandet som i givarlandet.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Fi4 (v)yrkandena 7 och 8, 2004/05:Fi5 (delvis) (s), 2004/05:Fi6 (mp) yrkandena3 och 4 samt 2004/05:Fi7 (c) yrkande 8.Miljöhänsyn, Kyotoprotokollet, ekologisk skuld m.m.MotionerVänsterpartiet anför i partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 10 att Sverigei IMF och bör agera för att Kyotoprotokollet implementerasoch att lån till utvecklingsländerna ligger i linje med klimatmålen.Vänsterpartiet anför i partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 9 att Sverigei bör agera för att banken får en inriktning som uppmärksammarde stora problem som växthuseffekten har för fattiga människor iutvecklingsländerna.Centerpartiet begär i kommittémotion 2004/05:Fi7 (c) yrkande 2 attregeringen återkommer med konkreta förbättringsförslag till hur integreringenav miljöhänsyn inom organisationerna kan ske såväl snabbare som effektivare.I den enskilda motionen 2004/05:Fi6 (mp) yrkande 1 efterlyser motionärenen utredning av mekanismer för att fastställa ekologisk skuld och iberäkningar ta hänsyn till dessa i relation till finansiella skulder,både för långivar- och låntagarländer.Motionären menar också (yrkande 5) att regeringen i det fortsatta arbeteti de internationella finansiella institutionerna bör prioritera ettförhållningssätt där långsiktigt hållbar hushållning med de samladenaturresurserna i världen och en energihushållning som begränsar fossilabränslen för att hindra klimatpåverkan blir styrande vid långivning.Vänsterpartiet kräver i partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 11 attSverige i IMF och agerar för att privatiseringar inomvattensektorn inte skall vara ett krav för att beviljas lån.Vidare anförs (yrkande 12) att i internationella institutionerbör dela med sig av erfarenhet och kunnande om att driva vattenverk ochvattendistribution i offentlig regi.Vänsterpartiet anför i partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 13 att Sverigebör stödja ett upprop om ett moratorium för finansiering av nya dammarfrån till dess att World Commission on Dams riktlinjer harantagits.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis erinra om att miljöaspekten utgör en centralbeståndsdel i millenniemålen. En väsentlig del av IMF:s verksamhet äratt stödja länder i genomförandet av en makroekonomisk politik som syftartill en hållbar tillväxt. IMF:s verksamhet omfattar rådgivning ochfinansiellt stöd till olika länders reformprogram och innefattar bedömningarav de sociala och miljömässiga konsekvenserna av skilda åtgärdsförslag.Världsbankens strategi för fattigdomsbekämpning kompletteras av ettflertal sektorsstrategier, däribland strategier avseende skogar,vattenresurser och miljöfrågor. Dessa revideras vart tredje år.Utskottet konstaterar vidare, vad gäller Kyotoprotokollet och växthuseffekten,att har aviserat som sin avsikt att försöka bidratill att stärka investeringar i hållbar och ekologiskt gynnsam tekniki utvecklingsländerna. Banken har vidare, i en nyligen publicerad rapportWorld Bank: Focus on Sustainability (2005) åter understrukit miljöhänsynensbetydelse i utvecklingsarbetet.Utskottet delar regeringens bedömning att frågor som miljöhänsyn,jämställdhet och samhällsstyrning bör genomsyra alla de sektorer som deinternationella finansiella institutionerna arbetar med. Det är därförviktigt, anser utskottet, att dessa frågor integreras i institutionernashela verksamhet.År 2000 tog initiativ till en utvärdering av projekt inomutvinning av fossila bränslen och gruvindustri som erhållit stöd frånbanken. Utvärderingen, den s.k. (), sompresenterade sin rapport (Striking a Better Balance) i december 2003intar en generellt kritisk attityd till att över huvud taget användasig av kolkraft och olja i utvecklingsländerna. I rapporten rekommenderasVärldsbanken att helt sluta finansiera projekt eller program i olje-och kolsektorerna.Utskottet noterar att tillsammans med övriga nordiska länderoch de baltiska länderna, i de styrelsediskussioner som hållits om bl.a. denna rapport, har uppmanat banken att ta intryck av rapporten ochtill styrelsen utförligt redovisa vilka av dess slutsatser som ledningenanser sig vilja och kunna ta fasta på. Utskottet delar dock regeringensbedömning att rapportens slutsats kan ifrågasättas inte bara ur ettutvecklingsekonomiskt perspektiv utan också ur ett rättviseperspektiv.De fattiga länderna har, noterar utskottet, i ,kraftigt protesterat mot dessa rekommendationer som upplevs som starktbegränsande för deras utvecklingsmöjligheter.Utskottet välkomnar dock att regeringen har drivit att Världsbankenskall öka finansieringen av alternativa energikällor och aktivt diskuterarekommendationerna från i styrelsen.Utskottet noterar vidare att den oberoende World Commission on Dams(WCD), som presenterade sin rapport angående dammprojekt i utvecklingsländerår , lyfter fram problem med processerna för hur dammprojekt beslutasoch ifrågasätter delvis de positiva effekterna dammar har medfört.Utskottet noterar att en del av de rekommendationer som lämnas iWCD-rapporten har tagits i beaktande, inte minst genom att de juridiskasystemen i många utvecklingsländer förändrats till det bättre.Utskottet delar dock även här regeringens bedömning att WCD-rapportensanalys inte är helt oproblematisk; rapporten undviker t.ex. att diskuteradammars roll i strävandena att främja ekonomisk tillväxt, bekämpafattigdom och vattenbrist. Rapporten diskuterar inte heller några realistiskaalternativ till dammar. Utskottet noterar att , trots att detfinns vissa analytiska brister i rapporten, har drivit ståndpunkten attdenna rapport är en god utgångspunkt för att diskutera frågan om el-och vattenförsörjning samt dammbyggen. var även pådrivande,konstaterar utskottet, för att skulle lägga fram sinaståndpunkter till i institutionens vattenresursstrategisom antogs 2003.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Fi4 (v)yrkandena 9-13, 2004/05:Fi6 (mp) yrkandena 1 och 5 samt 2004/05:Fi7 (c)yrkande 2.Global skatt på valutamarknaderna, s.k. TobinskattMotionerI partimotion 2004/05:Fi220 (v) yrkande 1 begär attSverige i internationella sammanhang aktivt bör agera för att det införsen transaktionsavgift på valutahandeln, en s.k. Tobinskatt. Vidare anförs(yrkande 2) att regeringen och Sida bör ta initiativ till en dialog medfolkrörelser från syd och nord för att ta fram konkreta förslag på hurde resurser som Tobinskatten genererar skall fördelas. I yrkande 3 begärmotionärerna att skall agera för att en transaktionsskatt påvaluta införs i och i övriga medlemsstater i EU. Avslutningsvis,i yrkande 4, menar motionärerna att i internationella sammanhangaktivt bör agera för att en låg transaktionsavgift på valutahandeln, ens.k. Tobinskatt, kombineras med en högre avgift när valutakurser rusari väg uppåt eller nedåt utanför en viss spännvidd.I den enskilda motionen 2004/05:Fi230 (mp) yrkande 1 anser motionärenatt regeringen bör utreda möjligheten att finansiera millennieutvecklingsmålengenom att införa en avgift på valutatransaktioner. Vidare anförs (yrkande2) att regeringen bör stödja det beskattningsinitiativ som tagits avpresidenterna i och för att utrota hungern i världen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att de senaste årtiondenas kriserhar startat en intensiv debatt om finansiell stabilitet. Ett av de mestframträdande av de förslag som har förts fram i debatten rör en globalomsättningsskatt på valutatransaktioner, en s.k. Tobinskatt. Skatten äruppkallad efter det förslag som professorn och nobelpristagaren lanserade i början av 1970-talet.Utskottet har i annat sammanhang (2003/04:UU2y) liksom regeringen (skriv.2002/03:118) konstaterat att det råder mycket delade uppfattningar omhuruvida Tobinskatten skulle vara ett effektivt medel för att motverkafinansiella kriser. Vissa har förkastat förslaget medan andra pekar påolösta frågor som förslaget aktualiserar. Stort samförstånd råderemellertid om att en eventuell Tobinskatt kräver en global överenskommelse.Skatten måste vara baserad på ett multilateralt åtagande från allarelevanta länder i det finansiella systemet. Därmed är, menar utskottet,Tobinskattens införande i praktiken en omöjlighet. Denna bedömningdelas av finansutskottet.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Fi220(v) yrkandena 1-4 samt 2004/05:Fi230 (mp) yrkandena 1 och 2.SkrivelsenSkrivelsen har i övriga delar inte föranlett några motioner. Utskottetföreslår att lägger skrivelsen till handlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Skrivelsens utformning, punkt 1 (v, c, mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Fi4yrkande 1, 2004/05:Fi6 yrkande 9 och 2004/05:Fi7 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att den nu aktuella skrivelsen och föredragningen införVärldsbankens vårmöte av finansminister ochbiståndsminister innebär en klar förbättring vad gäller detparlamentariska inflytandet och allmänhetens insyn när det gäller svensktagerande i och . Förbättringar kan dock göras. Avskrivelsen framgår det inte tillräckligt klart hur har agerat iolika frågor, vilka konkreta initiativ som har tagits och hur Sverigehar röstat. Skrivelsen har också brister när det gäller uppföljningenav rättighets- och fattigdomsperspektivet i den av beslutadepolitiken för global utveckling. Enligt beslut skall dennapolitik ta sin utgångspunkt i ett rättighets- och fattigdomsperspektiv.Fattigdomsperspektivet skall utgå från den fattiga människans behovoch intressen. I kommande skrivelser bör insatser tydligareframgå, vilka argument som har använts från svensk sida, inom vilkaforum har agerat och . Hur rättighets- ochfattigdomsperspektivet fått konkret genomslag i den svenska politikengentemot IMF och bör också framgå.Med det anförda anser vi att bör bifalla motionerna 2004/05:Fi4yrkande 1, 2004/05:Fi6 yrkande 9 och 2004/05:Fi7 yrkande 1.2. Institutionernas arbetsformer, punkt 2 (v, c, mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Fi4yrkandena 2 och 3, 2004/05:Fi7 yrkandena 5-7 och 2004/05:U279 yrkandena3-5.StällningstagandeTrots att säger sig vilja främja utvecklingsländerna i deinternationella finansiella institutionerna är det oklart med vilkastrategier och med vilket innehåll detta avses genomföras. Alltsedan IMFoch upprättades har av tradition chefen för kommitfrån och chefen för från . har givitsitt stöd till denna uppdelning av de högsta chefsposterna. Detta ärinte acceptabelt. Rekryteringsbasen för tänkbara chefer måste breddas.Sverige bör verka för att valet av chef i respektive institution föregåsav en demokratisk och öppen nomineringsprocess som möjliggör enchefstillsättning baserad på kompetens snarare än på landtillhörighet. Vianser vidare att en förstärkt analyskapacitet hos de länder som erhållerlån från de internationella finansiella institutionerna inte räcker somåtgärd för att öka deras inflytande. Brukarna, dvs. de fattiga länderna,borde ha ett större inflytande i institutionernas exekutivstyrelser.Sverige bör därför även verka för bättre balans i fråga om representationoch röstfördelning i styrelserna. En jämnare fördelning mellan kvinnoroch män i styrelserna bör också vara en prioriterad målsättning förSverige. För att uppnå dessa mål bör redovisa en övergripandestrategi för hur utvecklingsländernas befolkningar och regeringar skallfå ett ökat inflytande över institutionernas beslutsfattande.Med det anförda anser vi att bör bifalla motionerna 2004/05:Fi4yrkandena 2 och 3, 2004/05:Fi7 yrkandena 5-7 och 2004/05:U279 yrkandena3-5.3. De nationella parlamentens inflytande och delaktighet i deinternationellafinansiella institutionernas arbete, punkt 3 (v, c, mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Fi4yrkande 4, 2004/05:Fi6 yrkandena 2 och 6-8, 2004/05:Fi7 yrkande 3 och2004/05:U279 yrkandena 1 och 2 samt avslår motion 2004/05:Fi5 i dennadel.StällningstagandeUnder detta år kommer både och att utföra översynerkring sitt användande av konditionaliteten, dvs. de villkor som ställsi samband med långivning. Resultaten kommer att presenteras vidinstitutionernas höstmöten. Regeringen i har presenteratriktlinjer för att utforma en egen policy kring konditionalitet. Enligtdessa riktlinjer skall bl.a. bankens och fondens villkor utarbetas avcentrala nationella aktörer som del av fattigdomsbekämpningsstrategier.Den bör utforma en egen analys och egna positionerkring och villkorsgivande som utgår från rättighets-och fattigdomsperspektivet.Med det anförda anser vi att bör bifalla motionenerna 2004/05:Fi4yrkande 4, 2004/05:Fi6 yrkandena 2 och 6-8, 2004/05:Fi7 yrkande 3 och2004/05:U279 yrkandena 1 och 2 samt avslå motion 2004/05:Fi5 i dennadel.4. Millenniemålen, punkt 4 (v, c, mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Fi4yrkandena 5 och 6 samt 2004/05:Fi7 yrkande 4.StällningstagandeFN:s millenniedeklaration slår fast att global utveckling kräver enhelhetssyn, baserad bl.a. på insatser för fred, säkerhet, fattigdomsbekämpning,hälsa, utbildning, miljö, mänskliga rättigheter och demokrati. De s.k.millennieutvecklingsmålen (ökad utbildning, bekämpning av fattigdomoch hunger m.m.), som har utarbetats på basis av millenniedeklarationen,och vilka avses vara uppnådda till 2015, utgör konkreta, tidsbundnaetappmål på vägen mot målet att helt avskaffa fattigdomen i världen.Regeringen bör utarbeta strategier för att påverka IMF och Världsbankenså att deras ekonomiska politik blir styrd av millenniemålen och intemotarbetar dessa.Med det anförda anser vi att bör bifalla motionerna 2004/05:Fi4yrkandena 5 och 6 samt 2004/05:Fi7 yrkande 4.5. Lånevillkor, skuldavskrivningar, punkt 5 (v, c, mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Fi4yrkandena 7 och 8, 2004/05:Fi6 yrkandena 3 och 4 samt 2004/05:Fi7 yrkande8 och avslår motion 2004/05:Fi5 i denna del.StällningstagandeDet finns global konsensus om att en betydligt mer omfattandeskuldavskrivning är nödvändig om det skall vara möjligt att nå millenniemålenför de allra fattigaste länderna. har de faktiska skuldlättnadernagått sakta och för få länder har kunna dra fördel av de existerandeinitiativen. Det är glädjande att regeringens skrivelse medger att HIPC(Heavily Indepted Poor Countries) inte är tillräckligt. Programmet förHIPC behöver dock utvärderas och reformeras. Inom FN:s millenniemålsplanerunderstryks behovet av att koppla vad som är en hållbar skuld tillländernas vilja och förmåga att leva upp till millenniemålen. Mångarapporter pekar på att det kommer att vara nödvändigt med 100 %skuldavskrivningar för de allra fattigaste länderna. Genom att Storbritannienhar gjort frågan om skuldavskrivningar till en prioriterad fråga inombl.a. G 8-gruppen finns nu frågan på den internationella agendan tydligareän tidigare. bör nu verka för en mer långsiktig lösningför de mest skuldtyngda ländernas situation. Principerna vad gällerberäkning av vad som är en hållbar skuld bör utgå från millenniemålen.Nya mekanismer för skuldsanering som inte bara kontrolleras avinstitutionerna bör skapas på internationell nivå. Regeringen bör verka föratt så blir fallet.Med det anförda anser vi att bör bifalla motionerna 2004/05:Fi4yrkandena 7 och 8, 2004/05:Fi6 yrkandena 3 och 4 samt 2004/05:Fi7 yrkande8 och avslå motion 2004/05:Fi5 i denna del.6. Miljöhänsyn, Kyotoprotokollet, ekologisk skuld m.m., punkt 6 (v, c,mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Fi4yrkandena 9-13, 2004/05:Fi6 yrkandena 1 och 5 samt 2004/05:Fi7 yrkande2.StällningstagandeVärldsbanken satsar fortfarande på väldigt storskaliga projekt såsomdammbyggen, projekt för utvinning och export av fossila bränslen,pappers- och massafabriker, stålverk eller gruvindustri. Det är verksamhetersom har stor påverkan på miljön. Enligt beräkningar går av lånenfrån till fossila energisystem vilket främst gynnarinvesterare och inte en hållbar utveckling av den lokala ekonomin ilåntagarlandet.