bet · GS01BOU5 · 2005-02-17 00:00:00 — Allergiframkallande ämnen i byggprodukter, punkt 5 (fp, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo308yrkande 1.StällningstagandeEnligt befinner vi oss inomhus av vårtid. En god inomhusmiljö är därför av största vikt både för vår hälsaoch för vårt välbefinnande. Tyvärr är detta långtifrån alltid fallet.Alltför ofta kommer rapporter om hus som drabbats av mögelskador och ombyggmaterial som innehåller farliga kemikalier.Det behöver vidtas åtgärder inom flera områden för att skapa bättregarantier för att den tillkommande bebyggelsen skall bestå av friskahus. Huvudansvaret för utvecklingen måste ligga hos byggare och tillverkareav byggmaterial, men det krävs också tydligt formulerade krav frånsamhällets sida. Ett arbete som är viktigt i detta sammanhang är skapandetav en ny europeisk kemikaliepolitik (REACH). Det är nödvändigt att REACHnu verkligen blir ett effektivt verktyg för kunskap om och krav påkemikalier. måste därför vara drivande för att ett antal viktigaprinciper skall inkluderas i arbetet. Det gäller bl.a. principen attkunskap om kemikalier och deras effekter skall föras vidare till varjeled i produkt- och produktionskedjan.I nuläget finns det ett antal kemikalier, bl.a. polymerer, som inteingår i REACH. Det är viktigt att grundläggande kunskap kringsäkerhetsaspekter tas fram om de polymerer som är relevanta i byggbranschen.Polymerer i sig är sällan hälsovådliga utan riskerna uppkommer snararegenom samverkan med fukt, ålder och angrepp från t.ex. svamp och mögel.Fukt i byggnader är också en viktig orsak till att byggnadsrelateradeallergier har blivit allt vanligare. Det blir allt tydligare att emissionerav specifika kemikalier såsom formaldehyd och ftalater kan orsaka allergioch astma.Vi anser att regeringen bör ta fram en tydlig strategi mot allergiframkallande(sensibiliserande) ämnen i byggnadsmaterial. Denna strategi skall intebara innefatta lagstiftningsåtgärder utan även kartläggningar av deolika ämnen som kan förorsaka allergier. Den kunskap som kommer framgenom REACH-arbetet bör givetvis vara en viktig utgångspunkt förutvecklandet av en svensk strategi på området.Det vi nu med anledning av motion 2004/05:Bo308 (fp) yrkande 1 anförtom allergiframkallande ämnen i byggmaterial bör tillkännageför regeringen som sin mening.7. Radon i bostäder, punkt 6 (fp, kd, c)av (), (), () ochRigmor ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ498yrkande 42 och 2004/05:Bo308 yrkande 3.StällningstagandeRadon i bostäder står för den klart största andelen av den joniserandestrålning som svenska folket utsätts för. Radon är också efter rökningden främsta orsaken till lungcancer i . Omkring vart sjunde fallav lungcancer beror på överexponering av radon enligt en undersökningvid Institutet.Det är mot denna bakgrund som i miljömålsarbetet har fastställtett delmål för hur radonhalten i skolor, förskolor och bostäder successivtskall sänkas. Enligt en rapport från föregående år ärdet emellertid osannolikt att de uppsatta målen kommer att nås. Det kansåledes konstateras att de åtgärder som genomförs inte är tillräckliga.Framför allt utförs inte radonmätningar i tillräcklig omfattning.Regeringen bör mot denna bakgrund uppmanas att återkomma tillriksdagen med en redogörelse för vilka ytterligare åtgärder som börvidtas för att målen om minskad radonhalt i bostäder skall kunna nås.Vidare bör regeringen undersöka vilka metoder som kan användas för attstärka konsumentskyddet när det gäller bostäder och radon. Det bör bl.a. bli möjligt för den som bor i en lägenhet eller som avser att köpaett hus att få information om radonhalten i bostaden överstigergränsvärdena. Regeringen bör också verka för ökade informationssatsningarpå området.Vad vi ovan anfört bör tillkännage för regeringen som sinmening. Det innebär också ett bifall till motionerna 2004/05:MJ498 (kd)yrkande 42 och 2004/05:Bo308 (fp) yrkande 3.8. Energihushållning, punkt 10 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:N309yrkande 12, 2004/05:Bo214 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:Bo228.StällningstagandeDet energipolitiska omställningsprogrammet har visat ett magertresultat. Det krävs nu kraftfulla åtgärder inom alla sektorer. Bostadssektornstår för en stor del av den sammanlagda energiförbrukningen ochsparpotentialen är fortfarande hög. Särskilt vid nyproduktion, men även isamband med ombyggnad, är det viktigt att denna potential tas till vara.Det kommer emellertid rapporter som tyder på att det inte längre pågåren utveckling mot energisnålare hus. I en studie som gjorts på slås det fast att vi inte bygger mer energisnåla husnu än vad vi gjorde tidigare.Denna brist på utveckling inom byggsektorn kan ha flera orsaker.Informationen och kunskapsspridningen om kostnads- och energieffektivalösningar kan säkert förbättras i flera avseenden. Det finns åtskilligaexempel på projekt där en god ekonomi kunnat kombineras med byggnadstekniskalösningar som leder fram till en mycket låg energiförbrukning. Kunskapenom dessa lösningar måste ges stor spridning så att de kommer till allmänanvändning.Förklaringen till frånvaron av utveckling står sannolikt också att finnai bristande ekonomiska incitament eller otydliga byggkrav från samhälletssida. Det finns därför skäl att överväga formerna för sådana incitament.Exempelvis får inte skattereglerna motverka energieffektiva lösningar.Byggreglerna bör också ses över i syfte att lyfta fram byggnadstekniksom leder till en bättre energihushållning.Vad vi nu anfört med anledning av motion 2004/05:Bo309 (fp) yrkande 12bör som sin mening ge regeringen till känna. Det innebär attäven övriga motioner som behandlas i detta avsnitt delvis får anses blitillgodosedda.9. Energihushållning, punkt 10 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:N309yrkande 12, 2004/05:Bo214 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:Bo228.StällningstagandeI en studie som gjorts på slås det fast attvi inte bygger mer energisnåla hus nu än vad vi gjorde tidigare. Snararetycks utvecklingen gå åt motsatt håll. Det finns emellertid glädjandeundantag i form av projekt där man har lyckats bygga energisnåla hustill i stort sett samma kostnad som för ett vanligt bygge. Som föreslåsi motion 2004/05:N309 (fp) måste denna typ av projekt få uppmuntran,och kunskap om byggmetoder m.m. bör spridas till fler entreprenörer.Vidare bör, i enlighet med förslaget i motion 2004/05:Bo228 (s), endialog om metoder för energisnålt byggande initieras mellanberörda parter. Ett samarbete bör komma till stånd med bl.a. företrädareför byggbranschen, fastighetsägarna och i syfte att sektorn på ettbättre sätt än skall ta ansvar för att minska energiförbrukningeni flerfamiljshus.Jag anser också att bör uttala sig enligt de två förslag somläggs fram i motion 2004/05:Bo214 (kd). Det finns således ett behov avatt i energispararbetet i högre grad lyfta fram värmeutjämningensbetydelse. Regeringen bör ge tydliga direktiv till myndigheterna attvärmeutjämning bör ses som en viktig faktor i energieffektiviseringsarbetet.Det finns också anledning att följa upp implementeringen av EU:senergidirektiv så att effektiviseringsarbetet verkligen bedrivs effektivt.Regeringen bör därför till återkomma med en rapportom detta arbete.Vad jag ovan anfört med anledning av motionerna 2004/05:Bo214 (kd),2004/05:Bo228 (s) och 2004/05:N309 (fp) yrkande 12 bör riksdagentillkännage för regeringen som sin mening.10. Direktverkande elvärme, punkt 11 - motiveringen (m, fp)av de (), (), (), () och ().StällningstagandeVi anser att de aktuella motionerna med förslag om ett förbud motdirektverkande elvärme entydigt bör avvisas av . Det bör varamöjligt att välja uppvärmningsform utan denna typ av statliga restriktioner.Elenergi produceras i huvudsak inom landet. Denna produktion - genomvattenkraft och kärnkraft - ger dessutom i förhållande till andraenergiformer en miljömässigt mindre belastning.Det bör således stå den enskilde fastighetsägaren fritt att ta ställningtill om eluppvärmning är den bästa lösningen i det enskilda fallet,oavsett om det är frågan om s.k. direktverkande elvärme eller en elpannamed exempelvis vattenburen värmedistribution. Det kan i sammanhangetframhållas att i sin analys av konsekvenserna av ett förbudkonstaterat att det varken är miljömässigt eller ekonomiskt försvarbartmed ett förbud mot direktverkande elvärme.Med hänvisning till ovanstående motivering bör avslå motion2004/05:MJ507 (c) yrkande 12.11. Direktverkande elvärme, punkt 11 (v, c, mp)av (), (), () och HelenaHillar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ507yrkande 12.StällningstagandeElektricitet är en högkvalitativ energi som bör användas på bästa sätt.Det är mot den bakgrunden oroande att av produceradeelenergi används till uppvärmning och luftkonditionering av bostäderoch lokaler.I en- och tvåbostadshus är det fortfarande möjligt att installeradirektverkande elvärme om byggnaden har särskilt goda energiegenskaper.Det gäller för såväl nybyggnation som ombyggnation. Det är emellertiduppenbart att elanvändningen för uppvärmningsändamål måste minskakraftigt. Ett tungt vägande skäl är givetvis att kärnkraften skall avvecklas,men huvudskälet är att elenergin skall användas i mer teknisktkomplicerade sammanhang än uppvärmning. Ett första viktigt steg för attsuccessivt minska elanvändningen inom bostadssektorn är att hindra attytterligare bostäder förses med uppvärmningssystem som inte relativtenkelt kan konverteras till användning av miljövänliga värmekällor.Användningen av direktverkande elvärme förhindrar eller försvårarpåtagligt en sådan omställning.Riksdagen har avslagit motionsförslag om att införa ettförbud mot direktverkande elvärme med hänvisning till ett regeringsuppdragtill att genomföra en analys av konsekvenserna av ett sådantförbud. Detta uppdrag avrapporterades . bör därförbegära att regeringen lägger fram ett förslag om att ta bortdirektverkande eluppvärmning som uppvärmningsalternativ. Detta bör gällabåde vid nybyggnation och vid större ombyggnationer. Enstaka fritidshusbör fortfarande stå utanför dessa bestämmelser.Det som ovan anförts om direktverkande elvärme med anledning av motion2004/05:MJ507 (c) yrkande 12 bör som sin mening tillkännageför regeringen.12. Barnsäkerhet i äldre bostäder, punkt 12 (kd, v, c, mp)av (), (), (), StenLundström (v) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo306yrkande 27.StällningstagandeUnder en lång rad år har det i motioner föreslagits att åtgärder skallvidtas för att förebygga barnolycksfall i våra bostäder. Bostadsutskottetsoch majoritet har avvisat dessa förslag med hänvisning tillpågående överväganden eller genomförda informationskampanjer. Några merpåtagliga åtgärder för att förbättra barnsäkerheten i det befintligabostadsbeståndet har emellertid inte vidtagits. har ettskrämmande stort antal barnolycksfall understrukit behovet avytterligare insatser för en ökad barnsäkerhet.Regler som syftar till att förhindra barnolycksfall infördes ibyggnadslagstiftningen för nybyggda hus 1973 och för ombyggnader . Detinnebär med stor sannolikhet att bl.a. större delen av miljonprogrammetsbostäder inte från början försetts med sådan utrustning. Även om vissakompletteringar i efterhand kan ha gjorts i delar av det äldrebostadsbeståndet finns det förmodligen ett mycket stort antal lägenheter iområden med en hög andel barnfamiljer som helt saknar säkerhetsutrustning.Resultaten av de undersökningar som bl.a. () gjortav barnolycksfall utgör en sorglig bekräftelse på detta förhållande.BO:s undersökningar har visat att nästan alla dödsolyckor under senareår där barn fallit ut från fönster och balkonger har inträffat i husbyggda . BO har konstaterat att många av olyckorna hade kunnatundvikas om krav på säkerhetsanordningar funnits även för dessa årgångarav hus. BO har också föreslagit att barnsäkerhetskraveni byggregler även skall gälla fastigheter byggda före 1973.Boverket föreslog samma sak redan 1993.Under en följd av år reagerade regeringen inte alls på de förslag sommyndigheterna fört fram. Till slut tillsatte regeringen enbarnsäkerhetsdelegation med uppgift att se över frågor om säkerhet ochförebyggandeav skador i barns och ungdomars miljö. Barnsäkerhetsdelegationen redovisadesitt slutbetänkande . Det innehöll överväganden och förslagi många frågor. Delegationen redovisade däremot inte några övervägandeni frågan om behovet av och lämplig utformning av en lagstiftning ombarnsäkerhetskrav i äldre bebyggelse, trots att detta ingick i uppdraget.I samband med bostadsutskottets behandling av motioner anfördes i en reservation (kd, v, c, mp) att frågan hadeförhalats så länge av regeringen att det var dags att begära att ettförslag skulle läggas fram för med utökade krav på barnsäkerheti det äldre bostadsbeståndet. majoritet konstateradei stället att Barnsäkerhetsdelegationen visserligen inte föreslagitändrad lagstiftning men att denna fråga ändå kunde förväntas bli belystvid remissbehandlingen av delegationens betänkande. Vi kan nu konstateraatt regeringen valt att varken remissbehandla betänkandet eller på annatsätt pröva frågan om lagstiftning för att höja barnsäkerheten i äldrebostäder. Vid en föredragning av företrädare från Regeringskanslietframkom att det inte heller finns några som helst planer på att göra så.Vi anser mot denna bakgrund att det borde vara uppenbart att det krävsett initiativ från bostadsutskottet och i frågan. Riksdagenbör således begära av regeringen att den återkommer med ettförslag i enlighet med motion 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 27.13. Sprinklersystem, punkt 14 (v, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo219och 2004/05:Bo314 samt bifaller delvis motion 2004/05:Bo271.StällningstagandeBoverkets regler om brandskydd innehåller inga krav på sprinkleri lokaler för vårdinstitutioner. Däremot finns krav om automatisktbrandlarm samt högre krav på väggmaterial och byggnadens konstruktion.Enligt uppgift från är ett starkt personskydd grundlinjen närdet gäller brandsäkerhet vid vårdinstitutioner. Huvudsyftet är attmänniskorna i lokalen snabbt och säkert kan ta sig ut eller få hjälp attta sig ut.Även om det givetvis alltid bör vara utgångspunkten att människor snabbtskall evakueras från en brinnande byggnad måste det även finnas enberedskap för situationer när detta inte sker. Det kan bero på att depersoner som finns i en vårdlokal inte själva kan ta sig ur byggnadenoch hjälp inte finns på plats i tillräcklig omfattning. Det kan ocksåbero på att säkerhetsrutiner inte följs. Ett särskilt problem är delåsta vårdavdelningarna inom bl.a. psykiatrin. Ett tragiskt exempel påföljden av låsta avdelningar och bristande brandskydd är branden vidS:t Sigfrids sjukhus i då två unga kvinnor dog.Det pågår ett forsknings- och utvecklingsarbete inombrandskyddsområdet där en ökad användning av sprinkleranläggningar ärett intressant alternativ. Det finns nu lösningar som inte kräver sådyra investeringar. Sprinklersystemen har flera påtagliga fördelar, bl.a. kan andra byggnadstekniska lösningar godkännas. Större öppna ytorblir möjliga och det ställs inte längre lika hårda krav på t.ex.avskiljande dörrar mellan uppehållsrum och korridor på en vårdanläggning.Med ett sprinklersystem installerat kan det med andra ord skapas enbåde säkrare och trivsammare miljö för personal och boende.I flera andra länder har man med stor framgång infört regelsystem somi högre grad kräver sprinklersystem för att höja brandsäkerheten i bl.a. äldreboende. Representanter för har i olika sammanhangpläderat för införande av motsvarande krav även i . Det äremellertid viktigt att övervägandena inte begränsas till bara äldreboendeutan att frågan om motsvarande krav för andra typer av särskilt boendeoch institutioner också prövas. Särskilda krav bör kunna ställas påsäkerheten i olika former av institutioner med låsta avdelningar.Sammanfattningsvis anser vi att starka skäl talar för att sprinklersystemskall vara en obligatorisk metod att höja brandsäkerheten i vissa typerav boenden och institutioner. Vi anser därför att regeringen bör få ettuppdrag att utreda behovet av ett regelverk för sprinklersystem. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.14. Krav på tillgänglighet, punkt 15 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo213och 2004/05:Bo303 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:Ub230 yrkande26, 2004/05:Bo216, 2004/05:Bo241, 2004/05:Bo284 och 2004/05:Bo293yrkandena 1-3.StällningstagandeTillgänglighet för äldre och funktionshindrade i den byggda miljön ären viktig integrationsfråga för bostadspolitiken. Det är också rimligtatt se denna fråga som en grundläggande demokratifråga eftersomtillgänglighet är en förutsättning för delaktighet i de flestasamhällsaktiviteter.Det är därför nödvändigt att handikapperspektivet finns med på allanivåer och verksamheter i samhälletTrots att flera förändringar har gjorts i byggnadslagstiftningen undersenare år med syfte att förbättra tillgängligheten i den byggda miljönkan vi konstatera att det fortfarande tillkommer byggnader och helabostadsområden som har stora brister i tillgänglighet och användbarhet.Det kan vidare konstateras att arbetet med att åtgärda de omfattandebrister som finns i det äldre byggnadsbeståndet inte drivs på önskvärtsätt.Den diskriminering av stora delar av befolkningen som en bristandetillgänglighet innebär får inte fortgå, utan kraftfulla åtgärder börsättas in. Det kan inte accepteras att elever utestängs från sina skolor,att funktionshindrade inte kan besöka butiker eller andra serviceinrättningareller att äldre tvingas lämna sina invanda boendemiljöer när rörlighetenminskar.Många svenska kommuner har gjort sammanställningar, s.k. handikappguider,som anger tillgängligheten i olika byggnader och platser inom kommunen.Alla kommuner borde ha en sådan.Situationen för funktionshindrade elever och studenter bör särskiltuppmärksammas. Tillgängligheten till skolor, universitet och högskolorär ofta bristfällig. existerar inte samma möjlighet att väljaskola eller universitetsutbildning för funktionshindrade som för övrigadelar av befolkningen. Valet av fritidsaktiviteter blir också ofta styrtav bristen på tillgänglighet. Den främsta orsaken till denna diskrimineringär okunskap. Det är därför nödvändigt att arkitekter, byggherrar,byggingenjörer och beslutsfattare ges utbildning i handikappkunskap.De olika handikapporganisationerna har specifika kunskaper om tillgänglighetsom också måste tas till vara. Det måste skapas rutiner så att de kommerin i ett tidigt skede i planeringen. Detta kan bl.a. ske om dessaorganisationers möjlighet till samråd i plan- och byggärenden förstärks.Det är i detta sammanhang viktigt att komma ihåg att olika sortersfunktionshinder kräver olika lösningar.Den parlamentariska kommitté som utreder PBL har i uppdrag att se överkraven på en tillgänglig utformning av bebyggelsen. Det är nödvändigtatt denna översyn leder fram till förändrade regler och andra åtgärdersom har en klar inriktning på att de brister i den byggda miljön sompåtalas i de aktuella kd-motionerna undanröjs. Utgångspunkten för arbetetbör vara att all nybyggnation skall vara anpassad eller enkel att anpassatill funktionshindrades behov. Det finns också ett behov av att nogafölja att de skärpta lagkrav som redan antagit om anpassningsåtgärderi befintliga miljöer verkligen leder till att anpassningsåtgärdernakommer till stånd.Vad vi ovan anfört om bl.a. vikten av skärpta och förtydligade krav påtillgängligheten i den byggda miljön och om handikapporganisationernasinflytande i plan- och byggprocessen bör som sin mening geregeringen till känna. Detta innebär ett bifall till motionerna2004/05:Bo213 (kd) och 2004/05:Bo303 (kd) yrkande 3. Även övriga motionersom behandlas i avsnittet om tillgängligheten torde därigenom till stordel få anses vara tillgodosedda.15. Krav på tillgänglighet, punkt 15 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ub230yrkande 26 och 2004/05:Bo241 samt avslår motionerna 2004/05:Bo213,2004/05:Bo216, 2004/05:Bo284, 2004/05:Bo293 yrkandena 1-3 och 2004/05:Bo303yrkande 3.StällningstagandeI partimotion 2004/05:Ub230 behandlas frågor om hur elevermed funktionshinder skall kunna garanteras att få ta del av skolundervisningutan att behöva diskrimineras på olika sätt. En typ av diskrimineringsom de ofta utsätts för beror på att samhället har utformat sina fysiskastrukturer på ett otillgängligt sätt. Det är nu nödvändigt att vidtaolika åtgärder med målsättningen att alla skolans lokaler skall varatillgängliga för alla. Jag anser att bör tillstyrka Miljöpartietsförslag om att det skall tillsättas en utredning för att se över hur enlagstiftning som garanterar en successiv implementering av tillgänglighetbör utformas.Denna utredning bör också se över tillgänglighetsfrågorna för de gruppermed dolda handikapp som ofta glöms bort när tillgängligheten diskuteras.Det gäller bl.a. frågan om tillgängligheten till kulturutbudet förpersoner med de handikapp som diskuteras i motion 2004/05:Bo241 (s),dvs. allergi, epilepsi och stomi. begränsas personer med doldahandikapp i sin kulturkonsumtion genom dåligt anpassade lokaler. Detbör därför krävas att alla kulturinstitutioner utrustas med hjälpmedelför att klara av besökares olika behov.Vad jag nu anfört med anledning av partimotion 2004/05:Ub230yrkande 26 och motion 2004/05:Bo241 (s) bör tillkännage förregeringen som sin mening. Det innebär att även vissa förslag i övrigamotioner om tillgängligheten blir tillgodosedda.16. Behovet av hissar, punkt 16 (m)av de (), () och Carl-ErikSkårman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo204och avslår motion 2004/05:Bo222.StällningstagandeDet är nödvändigt att bostadskonsumenternas efterfrågan tillåts ge ettstörre genomslag på utbudet, bl.a. genom att fastighetsägarna gesmöjlighet att förvalta och förnya sitt bostadsbestånd utan en missriktadstatlig styrning. Denna utgångspunkt borde gälla för bostadspolitikeni stort men även i enskilda frågor. Ett exempel på en missriktad statligstyrning är det hissbidrag som kunde utgå i slutetav . Denna typ av subventioner som plötsligt dyker upp för att sedanförsvinna igen omöjliggör för fastighetsägare att långsiktigt planeraunderhåll och ombyggnader.