bet · GT01UU5 · 2005-11-08 00:00:00 — Häri pekar på ett antal punkter i PGU som behöver utvecklas eller förändras, exempelvis behovet av mer geografiskt koncentrerade biståndsinsatser (färre programländer), tydligare strategier för multilaterala bistånd och extern utvärdering och revision av den svenska utvecklings- och biståndspolitiken. Utskottet vill inledningsvis erinra om vikten av extern utvärdering och revision av den svenska politiken för global utveckling. Utskottet välkomnar därför att regeringen, utöver den självständiga utvärdering som fullgörs av Expertgruppen för utvecklingsfrågor, EGDI, har fattat beslut om etablerandet av en särskild myndighet, internationellt utvecklingssamarbete, med ansvar för att utvärdera det svenska utvecklingssamarbetet. Utskottet konstaterar att regeringen lät tillsätta en särskild utredare med uppdrag att bl.a. beskriva institutets arbetsuppgifter, organisera och bemanna myndigheten samt lämna förslag till instruktion och budget. I regeringens direktiv (dir. 2005:84) till utredaren anges vidare, vad avser institutets inriktning, att myndigheten skall utvärdera hur svenska biståndsmedel används i förhållande till utvecklingssamarbetets mål och syfte, liksom effekter av de använda medlen. Vidare skall myndigheten självständigt kunna initiera och genomföra analyser av det internationella utvecklingssamarbetet som har relevans för de beslut som påverkar utvecklingssamarbetet samt kunna analysera och utvärdera både multi- och bilateralt utvecklingssamarbete. Även insatser inom utvecklingssamarbetet skall kunna utvärderas. Myndigheten bedöms kunna inleda sin verksamhet /06. Utskottet välkomnar också att regeringen lanserade Forum för global utveckling (i proposition och betänkande benämnt ""), vars uppgift är att institutionalisera dialogen för global utveckling och involvera näringsliv, medier, enskilda organisationer, myndigheter, universitet och andra aktörer i samhället i genomförandet av politiken. Det är utskottets uppfattning att detta forum kan spela en viktig roll i diskussionen om målkonflikter och den årliga resultatredovisningen. Utskottet noterar att riktlinjerna för forumets verksamhet är under utarbetande - en utredning har presenterat ett antal förslag kring forumets organisation och verksamhet där också en informell remissbehandling har skett. Forum för global utveckling planeras starta sin verksamhet . Utskottet vill därutöver erinra om den utvärderings- och revisionsverksamhet som bedrivs av samt om den verksamhet som bedrivs av utrikesutskott, inom ramarna för dess arbete med uppföljning och utvärdering. Av stor vikt är därtill den forskning som med direkt eller indirekt bäring på internationellt utvecklingssamarbete bedrivs vid och högskolor. Utskottet konstaterar vidare att , såsom medlem i (Organization for Economic Co-operation and Development) och genom sitt aktiva engagemang i denna organisations specialkommitté för utvecklingsfrågor DAC (), deltar i ett internationellt nätverk av stater som genomför regelbunden utvärdering och revision av de respektive medlemsstaternas insatser och strategier på utvecklingsområdet. DAC, vars revisionsprojekt genomförs ungefär , har utfört och avrapporterat en ingående revision av den svenska politiken för global utveckling (. , 2005), främst med avseende på utvecklingssamarbetet. Utskottet vill i samband härmed erinra om det mycket positiva mottagande som den svenska politiken för global utveckling har fått i . Rapporten slår bl.a. fast att den svenska politiken för global utveckling utgör en innovativ och ambitiös handlingsplan och att är det första i kretsen av medlemsländerna i DAC som har antagit och börjat tillämpa ett så vittomfattande ramverk för utvecklingssamarbete. Rapporten konstaterar vidare att det är av stort intresse att framgent förmedlar sina erfarenheter till de övriga DAC-länderna, i takt med att politiken för global utveckling börjar förverkligas. Detta gäller i synnerhet frågor rörande parlamentets roll och inflytande i implementeringsprocessen samt frågor kring metoder och strategier som möjliggör och underlättar de globala utvecklingsfrågornas närvaro och angelägenhet inom hela statsförvaltningen. Utskottet konstaterar att rapporten identifierar ett antal problem knutna till politikens genomförande. Bland annat hävdas att det finns en tendens till geografisk spridning av biståndsinsatser och medel på bekostnad av strategiskt motiverade begränsade satsningar på vissa mottagarländer. Vidare pekas på risken att den ibland förekommande bristande koordinationen mellan UD och Sida kan resultera i onödigt komplexa och besvärliga riktlinjer för politikens tillämpning på fältet. Rapporten uppmanar också till fortsatt samarbete mellan UD och Sida i utvecklandet av en mer genomarbetad strategi för multilateralt bistånd samt poängterar att den oberoende utvärderingsenhet som är under upprättande (internationellt utvecklingssamarbete) bör ha hela statsmaktens insatser i fokus. Utskottet välkomnar och konstaterar att de slutsatser som rapporten presenterar på flera punkter sammanfaller med utskottets mening. Utskottet noterar exempelvis att i betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling ställde sig "positivt till att ländersamarbetet görs mer flexibelt, som insatserna koncentreras till färre områden". Det bilaterala samarbetet, anförde vidare, "som omfattar flera olika insatsområden i ett och samma land bör, av praktiska skäl, vara begränsat till färre länder än som varit fallet". menade också att "alltfler insatser skall göras tillsammans med andra givare. Därmed kan de svenska insatserna koncentreras till färre områden och sektorer." Det är i sammanhanget värt att framhålla, anser utskottet, att politiken för global utveckling alltjämt befinner sig i ett inledande skede där såväl politikens instrument som målsättningar är under utveckling. Såsom också konstateras i är de problem och frågor som identifieras föremål för översyn och vidareutveckling inom . Vad avser det motionsvis framförda kravet att politiken för global utveckling bör utvärderas och granskas av en oberoende organisation, konstaterar utskottet att extern utvärdering av utvecklingspolitiken, såsom ovan påvisats, redan sker såväl inom som internationellt, och att en ny utvärderingsmyndighet, internationellt utvecklingssamarbete, är under upprättande. Utskottet vill därtill understryka att uppbär ansvar för att den svenska politiken för global utveckling i sin helhet utvärderas. Utskottet vill understryka att även mer generellt analysarbete av de globala utvecklingsfrågorna är av stor vikt för att politiken för global utveckling skall kunna genomföras på ett sätt som effektivt bidrar till målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet konstaterar att studier genomförs, såväl internt inom som externt, för att öka kunskapen om hur politiken för global utveckling bäst kan genomföras. Politikens framgång beror ytterst på hur den påverkar fattiga människor i fattiga länder och i transitionsländer och dessa länders utvecklingsförutsättningar. Hänsyn måste tas till andra länders agerande samt till andra aktörer som t.ex. FN, EU och utvecklingsbankerna. Ett specifikt instrument för att mäta de rika ländernas samlade policyåtaganden gentemot utvecklingsländer utgörs av det s.k. Commitment to Development Index, framtaget av det oberoende organet i . Indexet, som spelar en viktig roll i den internationella policydebatten, publiceras i tidskriften och mäter de 21 rikaste ländernas samlade politik för att minska fattigdomen i världen. Utskottet välkomnar det aktiva svenska deltagandet i arbetet med att utveckla utformning och metodologi för detta index. En tydlig koppling görs bl.a. till det åttonde millennieutvecklingsmålet som berör åtaganden för ett globalt partnerskap för utveckling. Indexet bedömer utformningen av de rika ländernas åtgärder inom sju olika politikområden. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U19 (kd) yrkandena 2 och 4 samt 2005/06:U349 (kd) yrkande 11. I den enskilda motionen 2004/05:U19 (kd) yrkande 1 anförs att samordningsarbetet för PGU bör vara departementsövergripande i syfte att ställa lika och tydliga krav på alla departement med samverkan för en effektiv utvecklingspolitik från svensk horisont. I kommittémotion 2004/05:U4 (c) yrkande 1 efterfrågar motionärerna ett förtydligande av rollen för samordningsfunktionen på UD. I kommittémotion 2004/05:U5 (kd) krävs en konkretisering av politiken för global utveckling och ett klarläggande om hur och av vem samordningen mellan olika politikområden och mellan Sida och alla dess kontaktytor skall genomföras och upprätthållas. I partimotion 2005/06:U349 (kd) yrkande 12 anförs att det behövs ett kansli inom Statsrådsberedningen som ansvarar för sammanställning av departementens bidrag till politiken för global rättvisa, återrapportering av den förda politiken, framställning av bakgrundsanalyser, initierande av interdepartementala arbetsgrupper och identifiering av departementsöverskridande frågor inom politikområdet. I kommittémotion 2004/05:U331 (kd) yrkande 4 krävs att den funktion som skall samordna styrning, genomförande och utvärdering av utvecklingspolitiken ges mandat att vara "vakthund" vad gäller underlag inför regeringsbeslut och agera pådrivare för att se till att den svenska utvecklingspolitiken verkligen implementeras på departementen och i den faktiskt förda politiken. I yrkande 7 framhålls betydelsen av att den sammanhållna utvecklingspolitiken "får fäste" på respektive departement genom att det erbjuds fortbildning för medarbetarna i dessa frågor. I yrkande 9 understryks vikten av att tydlighålla rågången mellan vad som är att betrakta som bistånd och andra delar av utvecklingspolitiken, och att de senare skall finansieras inom ramen för varje enskilt politikområde. I kommittémotion 2004/05:U21 (fp) yrkande 3anförs att UD bör inrätta en enhet för främjande av övergång till demokrati i samarbetsländerna. Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U22 (fp) yrkande 1 konstaterar att det har bildats en interdepartemental referensgrupp inom . Motionären anser att denna grupps insatser måste utvärderas. I den enskilda motionen 2004/05:U261 (mp) yrkande 5 krävs att regeringen redovisar var inom administrationen och i vilken form den avser att skapa koordineringsfunktionen för den sammanhållna politiken för global utveckling. Utskottet anser, liksom regeringen, att den svenska politiken för global utveckling förutsätter ett långsiktigt och målmedvetet arbete för att öka samstämmigheten mellan olika politikområden. Utskottet kan, med ledning av skrivelserna, konstatera att arbetet med att formulera målsättningar och precisera konkreta aktiviteter och instrument för genomförandet av politiken har inletts inom olika politikområden. Man har dock inom olika politikområden kommit olika långt i genomförandet. Inom vissa politikområden har bedrivits ett arbete som ligger väl i linje med politikens målsättningar, medan arbetet inom andra områden har påbörjats. Områden där kommit långt när det gäller att integrera ett utvecklingstänkande i den nationella politikutformningen är handels-, jordbruks- och miljöpolitiken. Detta arbete skall fortsätta framhåller regeringen i skrivelsen. Områden där regeringen bedömer att behov föreligger av ett ökat svenskt engagemang är säkerhets- respektive migrationspolitiken. genomförs studier av hur utvecklingsperspektivet bättre kan prägla åtgärder inom dessa områden. Utskottet delar regeringens bedömning i detta avseende. Utskottet bedömer att vägen mot samstämmighet och konsekvens mellan målsättningar för olika politikområden kommer att bli såväl resurs- som tidskrävande. Utskottet vill dock i detta sammanhang understryka att är det enda land som har antagit en politik för global utveckling som omfattar samtliga politikområden. Den nya politiken har fått stor internationell uppmärksamhet, och andra länder, liksom internationella organisationer, följer med stort intresse hur omsätter denna nya politik i praktisk handling. Utskottet välkomnar regeringens fortsatta arbete med att identifiera sätt på vilka alla politikområden mer effektivt kan bidra till politikens genomförande. Regeringen anser att möjligheterna till fokusering mot politikområden där den globala påverkan är av särskild betydelse och där konkreta resultat kan uppnås, bör utredas. Utskottet delar denna uppfattning. Utskottet vill understryka att samstämmighetspolitik inte kan få fullt genomslag om den endast bedrivs på det nationella planet. Utskottet välkomnar därför att regeringen fortsatt deltar aktivt i det internationella erfarenhetsutbytet om samstämmighetsfrågor, samt sprider information om politiken och förankrar den i en bredare aktörskrets, såväl i som internationellt. Utskottet anser vidare, liksom regeringen, att samstämmighet och samverkan mellan olika politikområden ställer stora krav på såväl interna organisation som dess externa kontakter med myndigheter och internationella mellanstatliga och icke-statliga organisationer (s.k. non-governmental organizations, NGO). Utskottet vill härvid erinra om att i sitt beslut om politiken för global utveckling (bet. 2003/04:UU3), i ett tillkännagivande, underströk vikten av ett klargörande kring frågan var samordningsansvaret för politiken för global utveckling skall ligga. Utskottet konstaterar att det inom regeringen finns ett ansvarigt statsråd och att uppbär ansvar för samordningen av politiken för global utveckling. Utskottet konstaterar vidare att en omfattande intern fortbildningsinsats inom , syftande till att sprida och förankra kunskapen om den svenska utvecklingspolitiken hos departementens medarbetare, genomfördes . Politiken för global utveckling, vars grundtanke är att dess mål, perspektiv och huvuddrag skall genomsyra alla politikområden, är till sin natur departementsöverskridande. En interdepartemental referensgrupp med uppgift att förenkla och förbättra arbetet över departementsgränserna har därför inrättats inom . Utskottet konstaterar att det därutöver har inrättats ett antal interdepartementala arbetsgrupper som är orienterade mot specifika sakfrågor. Exempelvis tillsattes en särskild interdepartemental arbetsgrupp med uppgift att bl.a. stödja ett mer systematiskt och effektivt arbete i genomförandet och uppföljningen av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. Vidare har en interdepartemental arbetsgrupp för mänskliga rättigheter inrättats inom vars syfte bl.a. är att öka kunskapen och medvetenheten om de mänskliga rättigheterna och deras nationella och internationella aspekter. Utskottet välkomnar att koordineringsfrågorna, i enlighet med tillkännagivande , finns redovisade i skrivelse 2004/05:161 och konstaterar att ansvaret för den interna arbetsfördelningen och organisationen inom ligger hos regeringen. Utskottet förutsätter att den samordnande funktionen också ikläder sig rollen att vara pådrivande för att politiken för global utveckling skall få genomslag inom alla politikområden. Utskottet anser att de motionsvis framförda synpunkter som presenterats ovan, t.ex. rörande inrättandet av en enhet för främjande av övergång till demokrati, en s.k. transitionsenhet, inom , innehåller intressanta aspekter, men avhåller sig i övrigt från att göra formella uttalanden om organisation och ansvarsfördelningen inom regeringen. Utskottet konstaterar vidare att Sida uppbär en särställning bland myndigheterna i fråga om betydelse för politikens genomförande. Utskottet delar regeringens bedömning att den administrativa integrationen av utlandsmyndigheter där både och Sida är verksamma kommer att underlätta arbetet med ett tydligare ansvar för genomförandet av politiken. Utskottet vill också understryka vikten av att respektive politikområde tar sitt ekonomiska ansvar för politikens genomförande, såvida det inte är fråga om direkt utvecklingssamarbete. Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U4 (c) yrkande 1, 2004/05:U5 (kd), 2004/05:U19 (kd) yrkande 1, 2004/05:U21 (fp) yrkande 3, 2004/05:U22 (fp) yrkande 1, 2004/05:U261 (mp) yrkande 5, 2004/05:U331 (kd) yrkandena 4,7och 9 samt 2005/06:U349 (kd) yrkande 12. Skrivelsernas struktur och innehåll I den enskilda motionen 2004/05:U23 (mp) yrkande 3 anförs att begreppet "globala nyttigheter", i enlighet med propositionen, bör användas i skrivelsen i stället för termen "globala utmaningar". I den enskilda motionen2004/05:U22 (fp) yrkande 6 anförs att regeringen i avsnittet om den globala dagordningen bör uppta fredsfrågan (under rubriken för politiken för global utveckling). I den enskilda motionen 2004/05:U23 (mp) yrkande 4 anförs att avsnitt som belyser utmaningar, målkonflikter och problemställningar i framtida skrivelser bör bli mer problematiserande och utförliga samt ge en mer specifik redovisning när det gäller de områden som gjort tillkännagivanden om. I kommittémotion 2004/05:U20 (v) yrkande 1 menar motionären att man i kommande skrivelser bör inrikta sig på de stora utmaningarna när det gäller att skapa samstämmighet mellan olika politikområden och utifrån dessa redogöra för hur man försökt att ta itu med dem. I yrkande 2 anförs att regeringen i kommande skrivelser bör utgå från vad som sägs i miljömålsproposition 2004/05:150, där man redogör för de faktiska förhållanden som råder när det gäller rättvis förbrukning av världens resurser. I den enskilda motionen 2004/05:U3 (mp)yrkande 3 krävs att regeringen i kommande skrivelser skall ange hur arbetet med implementeringen av de tillkännagivanden gjort med anledning av propositionen Gemensamt ansvar - politik för global utveckling utförts. I yrkande 4 krävs att regeringen specifikt skall redovisa vilka åtgärder inom EU:s krishanteringskapaciteter som berör global utvecklingspolitik. I kommittémotion2004/05:U20 (v) yrkande 9 anförs att den svenska krigsmaterielexportpolitiken skall få en plats i regeringens kommande skrivelser om den globala utvecklingspolitiken. I den enskilda motionen 2004/05:U23 (mp) yrkande 8 anförs att regeringen torde vara väl medveten om den kraftiga kritiken mot svensk vapenexport och hur man inom ramen för PGU-betänkandet valt attinte problematisera detta i relation till fattigdomsbekämpningsmålen. I partimotion 2005/06:U276 (mp)yrkande 2 anförs att kommande skrivelser om politik för global utveckling skall redovisa samstämmigheten mellan satsningar på krigsmaterielexport och fattigdomsbekämpning. I den enskilda motionen 2004/05:U3 (mp)yrkande 2anförs att regeringen fortsättningsvis under egen rubrik skall ta upp samordningen inom försvarsområdet mot globalpolitiken och där redovisa såväl försvarsmaterielhantering som budgetmedelsanvändning och övriga försvarsbeslut med påverkan på internationella relationer. I den enskilda motionen 2004/05:U298(s)krävs att regeringen gör en samlad redogörelse för svensk politik, speciellt vad gäller den svenska handelspolitiken inom ramen för återrapportering av politiken för global utveckling. I den enskilda motionen 2004/05:U3 (mp)yrkande 7 krävs att en noggrannare analys av relationen mellan ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling i minst tre dimensioner för fattiga länder företas. I kommittémotion 2004/05:U20 (v)yrkande 3 anförs att regeringen i kommande skrivelser skall utgå från mer heltäckande perspektiv rörande begreppet ekonomisk tillväxt. I yrkande 4 anförs att regeringen i kommande skrivelser skall presentera en mer ingående redogörelse för agerande i IMF och och för hur agerat för att stärka position i IMF och så att den svenska IMF- och världsbankspolitiken tillsammans med övrig global utvecklingspolitik kan utvärderas ur ett samstämmighetsperspektiv. I yrkande 5 menar motionären att regeringen i kommande skrivelser rörande den globala utvecklingspolitiken, när det exempelvis gäller förhållandet mellan makroekonomisk stabilitet, ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning, måste problematisera sin redovisning. I yrkande 6 anförs att regeringen i kommande skrivelser inte bara skall redogöra för att den agerar i IMF och utan att den också utförligare redogör för hur den agerar i IMF och . I partimotion 2005/06:U311 (v) yrkande 16 samt i kommittémotion 2004/05:U20 (v)yrkande 7 anförs att regeringen i kommande skrivelser om den globala utvecklingspolitiken regelmässigt måste inkludera en redovisning av hur man har tagit till vara och utvecklat genusaspekterna såsom det anges i FN:s resolution och att kvinnors roll och möjlighet till medverkan över huvud taget bör redovisas utförligare när det gäller förebyggandet av konflikter. I yrkande 8 anförs att barnets rätt till konst och kultur och barnets rättigheter måste lyftas fram i kommande skrivelser om politik för global utveckling samt att åtgärder vidtagna när det gäller att värna barnets rättigheter i allmänhet redovisas. Utskottet konstaterar inledningsvis att den gruppering av huvuddragen som presenteras i regeringens skrivelse 2004/05:161 politik för global utveckling inte helt överensstämmer med motsvarande gruppering som presenterade i betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling. Huvuddraget "globala gemensamma nyttigheter", vars definition och innehåll för beslut om politiken för global utveckling ännu inte var till fullo färdigbearbetad (och som alltjämt är föremål för utredning i en gemensam internationell arbetsgrupp), har i regeringens skrivelse fått ge plats åt ett huvuddrag vars benämning är "globala utmaningar" och som härrör sig till "globala ödesfrågor" såsom "världsfattigdomen, konflikter och terrorism, spridningen av smittsamma sjukdomar, miljöförstöring inklusive klimatförändringar" (skr. 2004/05:161 politik för global utveckling). Utskottet ser ett värde i att så långt möjligt hålla fast vid de grundläggande ställningstaganden som gjordes i samband med beslut om den svenska politiken för global utveckling. Utskottet förutsätter därför att regeringen återkommer i nästa skrivelse med en mer utförlig förklaring till vad som motiverar en ändring av huvuddraget "globala gemensamma nyttigheter" - vilket är ett internationellt vedertaget begrepp - till "globala utmaningar". Utskottet konstaterar vidare att de motionsvis framförda kraven på förbättringar och preciseringar vad avser skrivelsernas innehåll och utformning, måste ses i ljuset av att politiken för global utveckling liksom arbetet med att finna lämpliga och heltäckande former för redovisningen av densamma, alltjämt befinner sig i ett inledningsskede. Det är utskottets förhoppning att såväl politikens metoder och instrument som redovisningen av måluppfyllelse, eventuella målkonflikter och problem gradvis kommer att förbättras och förtydligas i takt med att politiken omsätts i praktisk handling. Utskottet anser att flera av de förslag som framförs i de ovan återgivna motionerna rymmer intressanta idéer och tankar som kan vara till hjälp i detta arbete. Vad avser den av motionärerna efterfrågade redovisningen av hur regeringen har verkställt de tillkännagivanden som har gjort med anledning av propositionen Gemensamt ansvar. politik för global utveckling, konstaterar utskottet - avseende tillkännagivandet rörande politiken för global utveckling och krigsmaterielexporten - att utredningen om översynen av riktlinjerna för krigsmaterielexporten (SOU 2005:9) presenterades och att frågan är under fortsatt beredning inom . Vad gäller det andra tillkännagivandet - angående en regelbunden skrivelse från regeringen om verksamheten inom , och de regionala utvecklingsbankerna - konstaterar utskottet att regeringen inkom med skrivelse 2004/05:54 Redovisning av verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna /04. Utskottet behandlade denna skrivelse i betänkande 2004/05:UU8 Verksamheten i , och de regionala utvecklingsbankerna /04. Vad avser det tredje tillkännagivandet - angående koordineringsfrågorna inom - konstaterar utskottet att regeringen i skrivelse 2004/05:161 politik för global utveckling lämnar en redovisning av hur detta arbete fortskrider.