bet · GT01SfU4 · 2005-11-17 00:00:00 — Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2005/06:6 Flyktingskap och förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning jämte motioner som väckts med anledning av propositionen och under den allmänna motionstiden . I propositionen föreslås att personer som känner välgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning, och som enligt nuvarande bestämmelser ges skydd som skyddsbehövande i övrigt, i stället skall få skydd som flyktingar. De lagändringar som förslaget innebär skall träda i kraft som den nya utlänningslagen, . I motionerna tas bl.a. upp frågor om vad som inkluderas i begreppet kön, betydelsen av att dölja sin sexuella läggning, inre flyktalternativ, förföljelse inom den privata sfären, beviskraven och frågan om permanent uppehållstillstånd till offer för människohandel. Utskottet föreslår att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen skall återkomma med ett lagförslag som innebär att den som utsatts för människohandel under vissa förutsättningar skall kunna beviljas permanent uppehållstillstånd i . Därmed tillstyrks delvis ett flertal motionsyrkanden. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag samt avstyrker övriga motionsyrkanden. I ärendet finns 10 reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning antar regeringens förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716). Därmed bifaller proposition 2005/06:6 och avslår motionerna 2005/06:L291 yrkande 45, 2005/06:L341 yrkande 18, 2005/06:L342 yrkande 5, 2005/06:L375 yrkande 5, 2005/06:U246 yrkande 4, 2005/06:U382 yrkande 16, 2005/06:Sf1 yrkandena 1-4, 7, 8, 10 och 11, 2005/06:Sf3 yrkandena 1 och 3-5, 2005/06:Sf4 yrkandena 1 och 4 samt 2005/06:Sf251 yrkande 18. Reservation 1 (fp, kd) Reservation 2 (v) Reservation 3 (c) Reservation 4 (mp) avslår motion 2005/06:L342 yrkande 7. Reservation 5 (mp) avslår motionerna 2005/06:L291 yrkande 46, 2005/06:Sf1 yrkande 6, 2005/06:Sf2, 2005/06:Sf3 yrkande 2, 2005/06:Sf4 yrkande 2, 2005/06:Sf251 yrkande 19, 2005/06:Sf312 yrkande 4 och 2005/06:Sf364 yrkande 4. Reservation 6 (fp, kd, v, c, mp) Kunskap om könsmaktsordningen vid asylprövningen avslår motionerna 2005/06:Sf1 yrkande 5 och 2005/06:Sf3 yrkande 6. Reservation 7 (v, mp) avslår motion 2005/06:Sf251 yrkande 20. Reservation 8 (v) Utredning av kvinnors asylskäl avslår motion 2005/06:Sf4 yrkandena 5-7. Reservation 9 (fp, c) avslår motionerna 2005/06:L291 yrkande 44 och 2005/06:Sf4 yrkande 3. Reservation 10 (fp) tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om att under vissa förutsättningar bevilja offer för människohandel permanent uppehållstillstånd i . Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Ju306 yrkande 16, 2005/06:Ju383 yrkande 5, 2005/06:U340 yrkande 10, 2005/06:Sf1 yrkande 9, 2005/06:Sf224, 2005/06:Sf334 yrkande 15, 2005/06:Sf364 yrkande 5, 2005/06:Sf373 yrkande 15, 2005/06:So467 yrkande 1 och 2005/06:A370 yrkande 33 och avslår motionerna 2005/06:Ju482 yrkande 2 och 2005/06:U340 yrkande 5. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning Utskottets förslag i korthet Förföljelse som grundar sig på kön eller sexuell läggning skall kunna ligga till grund för flyktingskap enligt den nya utlänningslagen. Ett tillägg med denna innebörd görs i flyktingbestämmelsen som den särskilda bestämmelsen om skydd för den som på grund av kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse utgår. bör därmed bifalla regeringens förslag och avslå motioner bl.a. om vad som inkluderas i begreppet kön, betydelsen av att dölja sin sexuella läggning, inre flyktalternativ, förföljelse inom den privata sfären och beviskraven. Jämför reservationerna 1 (fp, kd), 2 (v), 3 (c), 4 (mp) och 5 (mp) samt särskilt yttrande (m). Enligt nuvarande utlänningslag (1989:529) finns två former av skydd som ger rätt till uppehållstillstånd, nämligen flyktingskap och ställning som skyddsbehövande i övrigt. Därutöver kan uppehållstillstånd beviljas på grund av anhöriginvandring, av humanitära skäl eller för arbete och studier. kommer nuvarande utlänningslag att ersättas av en ny utlänningslag (prop. 2004/05:170 och 172, bet. 2004/05:SfU17 och 18, rskr. 2005/06:1 och 2, SFS 2005:716). Förutom att den nya utlänningslagen innebär att en helt ny instans- och processordning införs i utlännings- och medborgarskapsärenden innehåller den nya utlänningslagen förhållandevis få förändringar jämfört med nuvarande utlänningslag. Bland förändringarna kan nämnas att den kategori ärenden som faller in under s.k. politisk-humanitära skäl i fortsättningen skall prövas enligt bestämmelserna om skyddsbehövande i övrigt samt att begreppet humanitära skäl i nuvarande utlänningslag ersätts med begreppet synnerligen ömmande omständigheter i den nya utlänningslagen. Definitionen av begreppet flykting finns konvention om flyktingars rättsliga ställning, , ändrad genom protokoll angående flyktingars rättsliga ställning, det s.k. New York-protokollet. Enligt förstås med flykting en person som i anledning av välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin ras, religion, nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politisk åskådning befinner sig utanför sitt hemland och som inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill begagna sig av hemlandets skydd. En flykting har enligt nuvarande regler en principiell rätt att få uppehållstillstånd i . Definitionen av vem som är flykting finns i 3 kap. 2 § utlänningslagen (UtlL) och har samma lydelse som i , dock med tillägget att denna rätt gäller oberoende av om förföljelsen utgår från landets myndigheter eller om dessa inte kan antas bereda trygghet mot förföljelse från enskilda. Utöver flyktingar har enligt 3 kap. 3 § UtlL tre andra kategorier en principiell rätt att få skydd i . Det rör sig om personer som lämnat sitt land av andra skäl än av flyktingskäl och som 1. känner en välgrundad fruktan för att straffas med döden eller med kroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (den s.k. tortyrbestämmelsen), 2. på grund av en yttre eller inre väpnad konflikt behöver skydd eller på grund av en miljökatastrof inte kan återvända till sitt hemland eller 3. på grund av sitt kön eller homosexualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse. Som flykting och som skyddsbehövande i övrigt anses även en person som är statslös och som av de uppräknade skälen befinner sig utanför det land där han eller hon tidigare haft sin vanliga vistelseort, under förutsättning att personen inte kan eller på grund av sin fruktan inte vill återvända dit. redovisade bestämmelser om flyktingar och skyddsbehövande i övrigt har oförändrade överförts till 4 kap. 1 och 2 §§ i den nya utlänningslagen (NUtlL), dock med den nämnda ändringen att till 4 kap. 2 § har även överförts den kategori ärenden som enligt nuvarande regler faller in under politisk-humanitära skäl. Ändringen innebär att den som känner välgrundad fruktan för allvarliga övergrepp på grund av andra svåra motsättningar i hemlandet än en yttre eller inre väpnad konflikt skall anses som skyddsbehövande i övrigt. Nedan redovisas bestämmelserna i den nya utlänningslagen inom parentes. En asylsökande som beviljas uppehållstillstånd kan enligt 3 kap. 6 § UtlL (4 kap. 3 § NUtlL) begära att en flyktingförklaring utfärdas. Flyktingskapet medför vissa rättsverkningar som inte gäller skyddsbehövande i övrigt eller utlänningar som beviljas uppehållstillstånd på annan grund. Rätten till resedokument tillkommer enligt 3 kap. 7 § UtlL (4 kap. 4 § NUtlL) endast flyktingar och statslösa. Ett resedokument ger innehavaren rätt att resa viseringsfritt till flera länder. Den som är flykting eller statslös kan också beviljas svenskt medborgarskap hemvist i i stället för de som normalt gäller för utomnordiska medborgare, 11 § lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap. Vidare gäller reglerna om familjeåterföreningsbidrag enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till endast flyktingar. En grundläggande och självklar del av svensk migrationspolitik är att i enlighet med bestämmelser bereda skydd åt människor som flytt undan förföljelse i sina hemländer och av denna anledning kommit till . Alla skyddsbehövande omfattas dock inte av ordalydelsen i flyktingdefinition. Definitionen har exempelvis i inte ansetts omfatta personer som flytt undan förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. Samma förhållande gäller för utlänningslagens flyktingdefinition. Regeringen har länge uppmärksammat de särskilda behov som människor på flykt undan förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning kan ha i asylprocessen. Efter en lagändring 1997 tillerkänns den som riskerar förföljelse på grund av kön eller homosexualitet ett skydd inom ramen för bestämmelserna om skyddsbehövande i övrigt. Det har dock visat sig att denna bestämmelse i praxis har fått en begränsad tillämpning, såväl när det gäller kön som homosexualitet. Iflertalet fall har den som åberopat förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning i stället beviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl, och i den mån det har ansetts föreligga en risk för förföljelse har skydd oftast beviljats på andra grunder än enligt bestämmelsen om skyddsbehövande i övrigt. Regeringen anser att tolkningen av flyktingbegreppet bör omfatta också den som behöver skydd mot förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning och föreslår att ett tillägg med denna innebörd görs i flyktingbestämmelsen och att den särskilda bestämmelsen om skydd på grund av kön och homosexualitet i bestämmelsen om skyddsbehövande i övrigt slopas. Begreppet kön används i svensk lagstiftning för att beteckna inte bara biologiskt kön utan inbegriper i vissa sammanhang även s.k. socialt eller kulturellt kön. I flyktingrättsliga sammanhang bör begreppet kön enligt regeringens mening användas i den vidaste bemärkelsen och således omfatta inte bara den biologiska skillnaden mellan män och kvinnor utan även socialt och kulturellt bestämda, stereotypa, föreställningar om hur män respektive kvinnor skall bete sig. Med begreppet sexuell läggning avses enligt vedertagen lagteknisk terminologi homo-, bi- och heterosexuell läggning. Med begreppet transpersoner brukar i regel avses transsexuella, transvestiter och andra personer som har en könsidentitet eller ett könsuttryck som eller alltid skiljer sig från för det kön som registrerats för dem vid födseln. Transsexualism anses i svensk rätt och EG-rätt vara en fråga om könstillhörighet. När det gäller övriga transpersoner gör regeringen bedömningen att också de bör kunna omfattas av begreppet kön, i den mån förföljelse som riktas mot dessa personer har sin grund i personernas förhållningssätt till könsidentiteten. När formerna för förföljelse tar sig olika uttryck beroende på om den förföljde är man eller kvinna brukar man i flyktingrättsliga sammanhang tala om könsspecifik förföljelse. Könsrelaterad förföljelse, däremot, avser det förhållandet att skälet till förföljelsen ligger i den förföljdes könstillhörighet. Exempel på könsspecifik förföljelse riktad mot kvinnor är könsstympning, tvångssteriliseringar och aborter som utförs under tvång. Även våldtäkt kan anses utgöra könsspecifik förföljelse när det gäller kvinnor. Beträffande förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning som grund för tillhörighet till en viss samhällsgrupp anges i propositionen att UNHCR i sina riktlinjer framhåller att en korrekt tolkning av begreppet tillhörighet till en viss samhällsgrupp inrymmer såväl kön som sexuell läggning och att kvinnor och homosexuella kan utgöra exempel på sådana samhällsgrupper som avses i konventionens flyktingbegrepp. I rådets direktiv /83/EG om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet, det s.k. skyddsgrundsdirektivet, anges uttryckligen att sexuell läggning kan vara en sådan egenskap som kan grunda tillhörighet till en viss samhällsgrupp samt att könsrelaterade aspekter kan beaktas vid bedömningen av vad som är en särskild samhällsgrupp. En särskild utredare har fått i uppdrag att ta ställning till hur direktivet skall genomföras i . Uppdraget skall redovisas (dir. 2004:114 och 2005:95). Regeringen anser att det är mycketangeläget att den svenska tolkningen av flyktingdefinitionen nu ändras i anslutning till dessa internationellt utarbetade och accepterade definitioner och riktlinjer. Regeringen föreslår därför att kön och sexuell läggning, ensamt eller i förening med andra kännetecken, skall kunna grunda tillhörighet till en viss samhällsgrupp även i den svenska utlänningslagens mening, och att den som söker skydd undan sådan förföljelse skall kunna ges flyktingstatus på denna grund. Enligt vad som anges i propositionen kan förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning inrymmas under samtliga grunder för förföljelse som anges i utlänningslagens flyktingdefinition. Förföljelsegrunderna är likvärdiga i förhållande till varandra och prövningen när förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning åberopas bör därför göras utifrån samtliga grunder, utan inbördes rangordning. Flera förföljelsegrunder kan också vara tillämpliga . Vid prövningen av om flyktingbestämmelsens krav att fruktan för förföljelse skall vara välgrundad skall göras en bedömning av risken för att sökanden kan komma att utsättas för förföljelse vid ett återvändande till hemlandet. Om en person i hemlandet har levt på ett sätt som minimerat risken för förföljelse, t.ex. genom att dölja sin sexuella läggning, kan denna omständighet ha betydelse vid riskbedömningen. Det hindrar dock inte att den enskilde, på grund av sin sexuella läggning, skall anses tillhöra en viss samhällsgrupp, och det får aldrig krävas att personen i fråga skall göra avkall på en sådan grundläggande egenskap vid ett återvändande. Riskbedömningen måste göras med utgångspunkt i omständigheterna i det enskilda fallet och de närmare gränsdragningarna för prövningen i detta avseende av asylskäl som rör förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning får överlämnas åt rättstillämpningen att göra. Bevisbördan i asylärenden ligger enligt vedertagna principer hos den asylsökande. Enligt regeringen syftar den föreslagna lagändringen inte till att förändra de beviskrav som gäller. Någon fullständig bevisning som klart styrker att det finns en risk för förföljelse kan sällan läggas fram, och sökandens berättelse bör därför godtas om den framstår som trovärdig och sannolik. Detta gäller enligt regeringen självfallet även påståenden om förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. Ändringen föreslås träda i kraft , när den nya utlänningslagen skall träda i kraft. Några av de motioner som redovisas nedan är väckta med anledning av propositionen. Det gäller motionerna Sf1, Sf2, Sf3 och Sf4. Övriga motionsyrkanden är väckta under den allmänna motionstiden , dvs. före det att propositionen överlämnades till . Förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. m.fl. (v) begär i motion Sf1 yrkande 1 ett tillkännagivande om att de rättsfall som refererats under 1.7 i utredningsbetänkandet Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse (SOU 2004:31) saknar relevans efter det att lagändringen trätt i kraft. I samma motion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om behov av ändrad tillämpning av de andra konventionsgrunderna förutom samhällsgrupp vid könsrelaterad förföljelse. För att undvika att samhällsgruppsrekvisitet används oproportionerligt ofta anser motionärerna att det måste tydliggöras att könsrelaterade aspekter skall beaktas även vid tillämpning av de andra konventionsgrunderna. I yrkande 4 begär motionärerna ett tillkännagivande om att den praxis som utvecklats hos och , om att hänvisa till ny lagstiftning avsedd att skydda kvinnor utan att ta hänsyn till om lagstiftningen genomförts i praktiken, inte längre får tjäna som vägledning. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om tillämpningen av UNHCR:s aktuella riktlinjer vad gäller svenska myndigheters tolkning av de nya bestämmelserna om förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. Motionärerna anser att Guidelines on international protection: Gender-Related Persecution och Guidelines on international protection: Membership of a particular social group bör vara vägledande för svenska myndigheter i deras tolkning av den nya bestämmelsen. m.fl. (mp) begär i motion Sf3 yrkande 5 ett tillkännagivande om att transpersoner skall inkluderas i flyktingbegreppet. m.fl. (fp) begär i motion L291 yrkande 45 ett tillkännagivande om den svenska lagstiftningen rörande förföljda homosexuella, bisexuella och transpersoner. Lagändringen måste enligt motionärerna kombineras med tydliga motivuttalanden och en förbättrad bevakning av HBT-personers utsatthet för förföljelse i olika länder. m.fl. (kd) begär i motion U382 yrkande 16 ett tillkännagivande om ett stärkt skydd för personer som riskerar förföljelse på grund av kön, bl.a. i form av könsstympning. m.fl. (v) begär i motion Sf251 yrkande 18 ett tillkännagivande om åtgärder för att den planerade lagstiftningen om flyktingstatus vid förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning skall få genomslag i rättstillämpningen. Motionärerna anser att det bör klargöras att vissa äldre rättsfall saknar relevans efter lagändringen. m.fl. (v) begär i motion L375 yrkande 5 förslag till lagstiftning som innebär att könsidentitet skall omfattas av flyktingbegreppet. m.fl. (c) begär i motion L341 yrkande 18 ett tillkännagivande om efterlevnad av beslut att förföljelse på grund av sexuell läggning och könsidentitet skall vara giltigt asylskäl. Motionärerna framhåller att beslut inte på ett tillfredsställande sätt implementerats i och verksamhet. I motion U246 av m.fl. (m, fp, kd, c) begärs i yrkande 4ett tillkännagivande om att våldtagna kvinnor ofta blir utfrusna från samhället och därför bör kunna få status som flyktingar precis som människor som förföljs för sin tro, politiska åsikt eller sexuella läggning. Betydelsen av att dölja sin sexuella läggning m.m. m.fl. (fp) begär i motion Sf4 yrkande 1 att godkänner som motivuttalande till den nya lagen att man inte kan kräva att en person skall avstå från att leva enligt sin sexuella läggning. Det är enligt motionärerna oacceptabelt att homosexuella flyktingar utvisas med motiveringen att de inte riskerar förföljelse om de döljer sin sexuella läggning. m.fl. (v) begär i motion Sf1 yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringens vägledande beslut inte längre ger uttryck för gällande rätt. Motionärerna refererar till ett regeringsbeslut avseende en homosexuell man från som beviljades uppehållstillstånd med stöd av könsbestämmelsen sedan han ådragit sig uppmärksamhet i massmedierna. m.fl. (mp) begär i motion Sf3 yrkande 3 ett tillkännagivande om att det faktum att sökanden har dolt sin sexuella läggning inte skall spela roll vid behandling av ärendet hos myndigheterna. m.fl. (mp) begär i motion L342 yrkande 5 ett tillkännagivande om att personer som förföljs på grund av sexuell läggning och/eller könsidentitet måste få uppehållstillstånd i och att de inte skall behöva dölja sin sexuella läggning. I samma motion yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om tidigare avvisningsbeslut. Eftersom slutat avvisa homosexuella till på grund av risk för avrättning anser motionärerna att de som redan fått avvisningsbeslut och lever gömda bör ges uppehållstillstånd i . m.fl. (fp) begär i motion Sf4 yrkande 4 ett tillkännagivande om att avvisningsbeslut som föranleds av att det finns ett internt flyktalternativ måste motiveras mer noggrant. Detta gäller särskilt i fråga om ensamstående kvinnor. m.fl. (v) begär i motion Sf1 yrkande 10 ett tillkännagivande om att tillämpa UNHCR:s riktlinjer angående inre flyktalternativ när det gäller möjligheten att hänvisa en asylsökande kvinna till ett alternativt skydd i hemlandet. m.fl. (mp) begär i motion Sf3 yrkande 4 ett tillkännagivande om att det inre flyktalternativet inte är avhängigt ett lagstiftat förbud mot homosexualitet. Om det inte finns ett direkt förbud mot homosexuella förbindelser i hemlandet avvisas eller utvisas personen i fråga. Förföljelse inom den privata sfären m.fl. (v) begär i motion Sf1 yrkande 7 ett tillkännagivande om att förföljelse i den privata sfären som grund för flyktingskap skall hanteras i överensstämmelse med internationell flyktingrätt. Om förföljelse från t.ex. maken är flyktinggrundande skall det inte spela någon roll om bristen på skydd från statens sida är flyktinggrundande eller inte. I samma motion yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att UNHCR:s yttrande bör anses vägledande för svenska myndigheter när det gäller den flyktingrättsliga bedömningen av våld i den privata sfären. Motionärerna hänvisar till ett yttrande av UNHCR över ett beslut av en immigrationsdomstol i . m.fl. (mp) begär i motion Sf3 yrkande 1 ett tillkännagivande om att beviskraven för förföljelse på grund av kön och sexuell läggning bör sänkas till en rimlig nivå. Med begreppet kön avses såväl biologiskt som socialt kön. Även transsexualism anses vara en fråga om könstillhörighet. Enligt vad som anges i propositionen kan också övriga transpersoner omfattas av begreppet kön i flyktingbestämmelsens mening. Utskottet välkomnar detta ställningstagande som innebär att samtliga transpersoner kan omfattas av begreppet kön. Liksom för övriga asylsökande krävs när det gäller samhällsgruppsrekvisitet att förföljelsen har sin grund i just personens kön eller förhållningssätt till könsidentiteten. Transpersoner kommer därmed att få samma skydd enligt flyktingparagrafen som andra personer får som utsätts för förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning. Utskottet kan också konstatera att s.k. könsspecifik förföljelse omfattas av regeringens förslag. I propositionen framhålls bl.a. att könsstympning är ett tydligt exempel på könsspecifik förföljelse riktad mot kvinnor och att detsamma gäller tvångssteriliseringar och aborter som utförs under tvång. Även våldtäkt kan anses utgöra könsspecifik förföljelse när det gäller kvinnor. Det finns enligt propositionen otaliga exempel på att våldtäkt mot kvinnor används systematiskt som en strategi i krigföring, där övergreppen har till syfte att förnedra inte bara kvinnan utan också hennes anhöriga. En våldtäkt kan ha sin grund i kvinnans eller hennes anhörigas ras, nationalitet, religion, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politiska åskådning men den kan också ha orsaker som inte har anknytning till flyktingdefinitionens förföljelsegrunder. För att undvika att samhällsgruppsrekvisitet används oproportionerligt ofta krävs i en av motionerna att könsrelaterade aspekter skall beaktas vid tillämpning även av andra konventionsgrunder. Utskottet konstaterar att förföljelse på grund av kön eller sexuell läggning kan inrymmas under samtliga grunder för förföljelse enligt den nya utlänningslagens flyktingdefinition och att flera förföljelsegrunder kan vara tillämpliga . Enligt vad som anges i propositionen kan det därför vara nödvändigt att pröva de åberopade asylskälen i förhållande till samtliga förföljelsegrunder för att finna den mest relevanta grunden. Något uttalande från sida är därmed inte påkallat. När det gäller betydelsen av att dölja sin sexuella läggning framhålls i propositionen att det vid prövningen av om kravet att fruktan för förföljelse skall vara välgrundad skall göras en bedömning av risken för att sökanden kan komma att utsättas för förföljelse vid ett återvändande till hemlandet.