bet · GS01NU9 · 2005-02-17 00:00:00 — Näringsministern redogjorde även ibörjan av för regeringens syn rörandeUPA-uppdraget och IUC-bolagen med anledning av enfråga (fr. 2004/05:777) om stöd tillproduktutveckling i små företag som ställts avBengt-Anders ().Utskottets ställningstagandeI här aktuella motioner ställs bl.a. krav pålångsiktiga och utvecklade satsningar på IUC-bolagenoch på det s.k. UPA-uppdraget. När det gäller kravenpå långsiktig finansiering vill utskottet poängteraatt avsikten med stödet till IUC-bolagen aldrigvarit att detta skulle permanentas, utan målet harvarit att verksamheten skulle blisjälvbärande. I det föregående har redogjorts förden nyordning som gäller , vilkeninnebär att det tidigare UPA-uppdraget ersätts medett program för produktutveckling i små företag. Detär utskottets uppfattning att IUC-bolagen och andraaktörer skall ha likvärdiga möjligheter att erbjudasina tjänster i programmet. Förhoppningsvis kommerdenna konkurrens att medföra att verksamhetenytterligare effektiviseras.Med hänvisning till det anförda avstyrks samtligahär aktuella motionsyrkanden.Oseriösa företagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om att upprättavarningslistor över oseriösa företag.Utskottet hänvisar bl.a. till devarningslistor som redan finns.MotionenI motion 2004/05:N370 (s) föreslås etttillkännagivande med innebörden att samtligalänsstyrelser skall upprätta varningslistor överoseriösa företag. Syftet med dessa listor skullevara att ge en samlad information till konsumenter,myndigheter och företag över företag som inte skötersig vad gäller t.ex. lagar och avtal eller som intelever upp till etiska och moraliska värderingar inomsitt branschområde. Listan skulle även kunna geinformation om vilka företag som inte betalar skatt,som fällts i arbetsdomstol, som harunderleverantörer som anlitar barnarbetare m.m.Motionärerna erinrar om att liknandelistor upprättas av bl.a. respektivetidningen kompletterande uppgifterSom nämns i motionen tar Råd & Röns Svarta lista uppföretag som vägrat följa ett beslut i (). Besluten som fattas avARN är inte tvingande. De är rekommendationer ochdet hör till god sed i affärsvärlden att följabesluten. Råd & Rön publicerar två svarta listor perår som bygger på nya fall hos . Förepubliceringen skickar de brev till alla företag föratt ge dem en möjlighet att rätta sig efter beslutetoch för att rätta till eventuella missförstånd.Tidigare sammanställde en listaöver blufföretag. Arbetet med och ansvaret för denlistan har övertagits av förbundet ,som har valt att på Internet publicera företag somanvänder sig av oseriösa marknadsföringsmetoder påen s.k. varningslista. Varningslistan samt de rådsom lämnas vänder sig till näringsidkare. Ettfemtontal kriterier ligger till grund förpublicering på listan, däribland att ett stort antalklagomål inkommit mot företaget, att företagetserbjudande är vilseledande, att företagets produktereller tjänster inte existerar, att personer somtidigare är kända i liknande sammanhang finns med iföretagets styrelse eller som revisorer, attföretaget enligt saknar revisor ellerstyrelse eller att företaget enligt kreditupplysninghar stora ekonomiska problem, vilket troligen kommeratt leda till att uppdragen inte kommer att kunnafullföljas. Kriterierna är inte inbördesrangordnade, och en samlad bedömning görs i varjeenskilt fall, vilket innebär att samtliga kriterierinte behöver vara uppfyllda avseende varje enskildpublicering.Även har en varningslista överoseriösa företag. Listan bygger på information somFinansinspektionen fått från andratillsynsmyndigheter och organisationer där manvarnar allmänheten.I näringslivsregister kan den som ärkund se aktuell information om ca 1 miljon företag.Här finns information om bl.a. aktiebolag,ekonomiska föreningar, enskilda näringsidkare,handelsbolag, kommanditbolag och ideella föreningar.Vidare innefattar näringslivsregistret ettkonkursregister (med information om vilka personeroch dödsbon som har gått i konkurs), ettnäringsförbudsregister (med information om vilkapersoner i som fått näringsförbud) och ettbiträdesförbudsregister (med information om personersom fått förbud att lämna ekonomiskt eller juridisktbiträde). Vidare kan man söka information omeuropeiska företag genom European Business Registersom innehåller officiell företagsinformation om merär 18 miljoner företag i 14 europeiska länder.Därtill kan kreditupplysningsföretagen nämnas idetta sammanhang. Det finns ca 15 företag i har Datainspektionens tillstånd att bedrivakreditupplysningsverksamhet. Merparten av allakreditupplysningar kommer från ett fåtal storaföretag. De största kreditupplysningsföretagen harvar sitt dataregister med uppgifter om alla personeröver i och om alla företag i landet.När det gäller privatpersoner är det främst tre slagav uppgifter som inhämtas, nämligen uppgifter omidentitet, inkomst, förmögenhet och innehav avfastighet samt betalningsanmärkningar. För juridiskapersoner, näringsidkare och näringsanknutna personerregistreras samma typ av uppgifter som förprivatpersoner. Därtill registreras bl.a. om man ärstyrelseledamot i ett aktiebolag eller delägare iett handelsbolag, om man har en inregistrerad firmaeller är redovisningsskyldig för mervärdesskatteller arbetsgivaravgifter. För juridiska personerfår även uppgifter om ansökan ombetalningsföreläggande registreras.Beträffande vad som sägs i motionen om företagsetiska och moraliska värderingar kan påminnas om deolika former av märkning som finns, såsomt.ex. Rättvisemärkt och Kravmärkt. Vidare kanerinras om att frågan om en frivilligjämställdhetsmärkning av produkter och tjänsterutretts (SOU 2002:30).När det gäller olika åtgärder mot oseriösa företagkan nämnas att lagutskottet (bet. 2003/04:LU13)hanterade ett antal motioner rörandeförslag till åtgärder mot s.k. fakturaskojeri ochmodemkapning. Samtliga motioner avstyrktes avutskottet, medan en avvikande uppfattning lämnades ien reservation (m).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas grundinställning attdet är angeläget att motverka olika former avoseriösa företag. Denna typ av verksamhet drabbarnäringslivet, organisationer, föreningar ochenskilda konsumeter. En viktig del i att motverkadetta ligger i att tillgängliggöra informationrörande sådana företag. Motionärerna förordar somett led i detta att länsstyrelserna ges i uppdragatt upprätta listor över oseriösa företag, och deger olika exempel på vilken typ av informationsådana varningslistor skulle innehålla. Utskottet äri grunden positivt till idén. måsteframhållas att utskottet ser vissa problem när detgäller de i motionen angivna exemplen. Frågan omvilka krav eller regler ett företag skall bryta motför att betecknas som oseriöst måste ställas. Vidarevill utskottet framhålla att några av de i motionenangivna exemplen kan vara svåra att fastställa påett objektivt sätt. Den mängd information som måstesammanställas och kontinuerligt uppdateras kanenligt utskottets bedömning även bli mycketomfattande. Som redogjorts för finns detredan i dag olika varningslistor när det gälleroseriösa företag. Dessa fyller enligt utskottetsmening en viktig funktion och det är positivt omdessa system kan utvecklas ytterligare. Därtillfinns möjligheten att på andra sätt kontrolleraföretag och näringsidkare, exempelvis genomBolagsverkets näringslivsregister ellerkreditupplysningsföretagen. Sammantaget serutskottet inte att motionen bör föranleda någotinitiativ från sida. Med hänvisning tilldet anförda avstyrks motionen.Auktorisation och certifieringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå olika motionsyrkandenrörande auktorisation och certifiering.Beträffande kraven på företagskörkortframhåller utskottet den friaetableringsrätten. När det gällerauktorisation av tolkar och certifiering avbrunnsborrare hänvisar utskottet till detarbete som Kammarkollegiet respektiveSveriges geologiska undersökning bedriver.MotionernaI motion 2004/05:Ub438 (s) framhålls att ärett land som framgent kommer att få allt större viktoch att efterfrågan på kvalificerade ukrainskaöversättare och tolkar har blivit allt större.Motionärerna påpekar att det saknas auktorisation avukrainska tolkar.Införandet av näringskörkort för företagareförordas i motion 2004/05: N316 (s). Genom ettnäringskörkort skall såväl dokumenteratyrkeskunnande som grundläggande kunskaper ibokföring, skatter och avgifter kunna styrkas.Motionären menar att skall kunna ställakrav på uppvisande av en formell handling som stödför att den enskilde har tillräcklig kompetens inomdet område denne önskar starta sin affärsverksamhet.Att det saknas krav och riktlinjer för attborrning av energibrunnar skall utföras avcertifierade yrkesmän påpekas i motion 2004/05:N218(m). Motionären förordar därför införandet av encertifiering som innebär att brunnsborrare både harerforderliga kunskaper och förbinder sig att följade rekommendationer och krav som tagits fram avSveriges geologiska undersökning (SGU).Vissa kompletterande uppgifterAuktorisation av tolkarEnligt förordningen (1985:613) om auktorisation avtolkar och översättare skall frågor om auktorisationav tolkar och översättare prövas av Kammarkollegiet.Uppskattningsvis talas det 150 olika språk iSverige. Vissa av dessa är emellertid inteskriftspråk. Vilka språk som Kammarkollegietsauktorisation av tolkar och översättare omfattarfastställs i en preliminär språkplan efter samrådmed en rådgivande nämnd. I nämnden finnsrepresentanter för bl.a. tolkars och översättaresintresseorganisation och . Enligt dennu gällande planen, vilken fastställdes i december2003 och löper , är det möjligt attansöka om auktorisation och genomgå de kunskapsprovsom krävs för 35 olika språk. Ukrainska är inte ettav dessa språk. Fastställandet av språkplaneninnebär inte att inte även andra språk kan komma attbli aktuella för auktorisation . Vilkaspråk som Kammarkollegiets auktorisation omfattarstyrs dels av behovet av tolkar och översättare,dels av möjligheten att genomföra ett prov. När detgäller efterfrågan på auktoriserade tolkar görsbedömningen efter kontakter med bl.a.tolkförmedlingar och . Möjlighetenatt genomföra provet är beroende av att det finnsopartiska kvalificerade bedömare, som hardokumenterad kunskap i både svenska och det språksom auktorisationen avser. Enligt Kammarkollegiet ärdet svårt att finna bedömare för de språk som inteundervisas i . Kammarkollegiet uppger att dekontinuerligt arbetar med att utöka antalet språkdet skall vara möjligt att bli auktoriserad i. Närdet gäller ukrainska anger Kammarkollegiet att deinte upplever någon särskild efterfrågan påauktoriserade tolkar eller översättare.Certifiering av brunnsborrareSveriges geologiska undersökning (SGU) har isamarbete med certifieringsorganet (SwedishInstitute for Technical Approval in Construction)tagit fram en kravspecifikation och ettutbildningsmaterial för certifiering av landetsbrunnsborrare. Utbildningen påbörjades sommaren 2004och har tio brunnsborrare certifierats.Certifikatet gäller . Det finns dockinga formella krav på att en brunnsborrare skallvara certifierad. SGU avser att genomföra olikautbildnings- och informationsinsatser för att spridafördelarna med att använda sig av en certifieradbrunnsborrare. Vidare ämnar SGU informera om vilkasom är certifierade brunnsborrare.Utskottets ställningstagandeNär det gäller krav på införande av näringskörkort,som tas upp i motion 2004/05:N316 (s), har utskottetinget annat att anföra än vad det sagt vid tidigaretillfällen då motionsyrkanden om särskildakunskapskrav på dem som önskar etablera företagbehandlats. Utskottet har vid dessa tillfällenbetonat betydelsen av den fria etableringsrätten somen grundläggande princip vid företagsetableringar.Samtidigt är det, utan att ge avkall på den friaetableringsrätten, oerhört viktigt att företagarehar kunskap om bl.a. ekonomi, arbetsmiljö ocharbetsrätt. Vid detta står utskottet fast.Beträffande certifiering av brunnsborrare, somberörs i motion 2004/05: N218 (m), vill utskottetframhålla att det inte ser något skäl till attinföra någon form av lagstadgat certifieringssystem,vilket endast bör ske i undantagsfall då mycketspeciella omständigheter kräver det. Utskottet ärdäremot positivt till olika former av frivilligacertifieringssystem som kan vara till nytta förkonsumenterna, och ser uppskattande på det arbeteSGU bedriver på området.Med anledning av vad som anförs i motion2004/05:Ub438 (s) om auktorisation av ukrainskatolkar vill utskottet framhålla sin uppfattning attvilka språk auktorisationen skall omfatta böransvarig, kvalificerad myndighet svara för.Utskottet förutsätter att ansträngningar görs föratt utöka antalet språkgrupper när det gällerauktorisation av tolkar. Utskottet har inget atterinra mot hur Kammarkollegiet sköter sitt arbete.Med hänvisning till det anförda avstyrks samtligahär aktuella motioner i berörda delar.FöretagsnedläggningarUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående arbete börriksdagen avslå en motion omföretagsnedläggningar. Jämför reservation 11(m, fp, kd, c).MotionenI motion 2004/05:N297 (mp) förordas att det genomlagstiftning möjliggörs för anställda att köpa uppföretag som avser att lägga ned sin verksamhet.Motionärerna anser att inget företag skall ha rättatt lägga ned en enhet utan att först bjuda ut dentill försäljning till, i tur och ordning, enhetensarbetare, ortens befolkning och den allmännamarknaden. Försäljningssumman skall regleras i lag,och ingen utrustning som krävs för att driva enhetenvidare skall, enligt motionärerna, kunna undantasfrån försäljning till enhetens nya ägare.Vissa kompletterande uppgifterMotsvarande motionsyrkanden om företagsnedläggningarhar avstyrkts av utskottet såväl (bet.2002/03:NU7) som (bet. 2003/04: NU10).Vid det senaste tillfället hänvisade utskottet tillden uppgörelse som finns mellan regeringen,och om att en utredningskall tillsättas i frågan och att utskottetförutsätter att uppgörelsen följs. Yrkandenaavstyrktes även i en reservation (m, fp, kd, c)medan de tillstyrktes i en annan reservation (v,mp).I den samarbetsuppgörelse som finns mellanregeringen, och (dets.k. 121-punktsprogrammet) finns angivet att detskall tillsättas en utredning som skall ta framförslag till hur stora företag skall ta ett störresocialt och ekonomiskt ansvar i samband medstrukturomvandling och nedläggningsbeslut. Vidareskall utredningen utarbeta förslag på hur anställdasövertagande av hotad produktion skall underlättas.Enligt uppgift från har ettarbete igångsatts för att analysera hur man skall gåvidare i frågan. Huvudansvaret för frågan ligger hosarbetslivsminister , och fråganhanteras av enheten för arbetsrätt och arbetsmiljö.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser inte att det inträffat något somskulle föranleda en annan inställning i denna frågaän vad utskottet senast gav uttryck för. Det finns,som tidigare nämnts, en uppgörelse mellanregeringen, och om attdet under innevarande mandatperiod skall tillsättasen utredning med den inriktning som krävs imotionen. Som utskottet redogjort för vid tidigaretillfällen är det utskottets uppfattning attmöjligheterna bör ökas för dem som arbetar i ettföretag att ta över ägandet i den händelse företagetskall säljas. Enligt den information utskotteterhållit har ett arbete igångsatts inomRegeringskansliet för att analysera hur man skall gåvidare i frågan. Utskottet anser att det fårförutsättas att uppgörelsen följs, varför ettriksdagsuttalande i frågan i enlighet med vadmotionärerna kräver kan besparas.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion2004/05:N297 (mp).Skogsindustriella frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeolika skogsindustriella frågor med hänvisningtill vidtagna åtgärder och pågående arbete.Jämför reservation 12 (m, fp, kd, c).MotionernaSkogens potential inom bioenergiområdet lyfts fram imotion 2004/05:MJ508 (fp); motionärerna påpekar attendast av skogens rest- och biprodukter i daganvänds för energiproduktion och att denna andel påsikt bör kunna öka. Långsiktiga regler som kanunderlätta för biobränslens konkurrenskraft gentemotfossila bränslen är viktiga för en utökad användningav bioenergi. De aspekter som lyfts fram i motionenbör enligt motionärerna ingå vid utarbetandet av ettnationellt skogsprogram och ett tillkännagivandedärom förordas.Insatser för att utveckla den svenskaträförädlingsnäringen föreslås i motion 2004/05:N356(kd). Motionärerna hänvisar till den rapport om merträ i byggandet (Ds 2004:1) som överlämnades tillregeringen och framhåller att detinte bara räcker med att lägga fram förslag på någraområden utan att regeringen måste skapa gynnsammaförutsättningar för hela verksamheten. att förutsättningarna för att starta och drivaföretag måste förbättras.Två tillkännagivanden om skogsnäringen föreslås imotion 2004/05:N313 (c). Det första föreslagnariksdagsuttalandet gäller att skogsnäringen ochvidareförädling av skogsråvaran bör utvecklas.Motionärerna menar att denna sektor ytterligare kanutvecklas genom att mer av råvaran vidareförädlas iSverige. Det andra uttalandet rör vikten av attskapa regionala träutvecklingscentrum i skogslänen.Sådana centrum skulle fungera som viktiga mötes-,informations-, kunskaps- och utvecklingsplatser förskogs- och träbranschen i respektive region.I motion 2004/05:MJ434 (mp) förordas ettriksdagsuttalande om villkoren för tillväxt inomskogsindustrin. Enligt motionärernas uppfattning kanoavbrutna krav på tillväxt inom skogsindustrin intemötas med ständigt ökad tillväxt i skogen.Tillväxten måste snarare ske genom mervidareförädling och produktion av kvalitetsvirkesnarare än produktion av bulkvaror.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade motionsyrkanden på tematvidareförädling av trä (bet.2003/04:NU10). I detta sammanhang behandlades ävenmotioner rörande den svenska träskiveindustrin. Meddelvis bifall till en motion uttalade , påutskottets förslag, att statsmakterna bör, efteranmälan till , skapa ett stödsystemsom möjliggör konkurrensneutralitet för den svenskaträskiveindustrin. Andra uppfattningar gavs uttryckför i två reservationer (m, fp; kd, c).I december 2002 beslutade regeringen att tillsättaen förhandlare med uppdrag att ta fram underlag överenskommelse inom näringslivet kring ennationell strategi för att främja en ökad användningav trä i byggandet. Uppdraget var i linje medriksdagens önskemål (bet. 2001/02:NU12).Förhandlaren (ställföreträdande generaldirektörFredrik ) presenterade resultatet av sittarbete i departementspromemorian Merträ i byggandet (Ds 2004:1). Den strategi somförhandlaren presenterade togs fram i samråd medföreträdare för skogsnäringen och byggsektorn.Strategin innehåller förslag på åtgärder, inklusiveåtaganden från näringslivet respektive staten. Blandåtgärderna i strategin föreslogs att regeringenutser en ordförande för den grupp av intressentersom skall genomföra strategin.I oktober 2004 utsåg regeringen riksdagsledamotenKenth () till ordförande för samordningenav träbyggnadsstrategin med uppdraget att verka föratt åtgärdsförslagen i strategin genomförs. Iarbetet skall berörda företrädare frånskogsnäringen, byggsektorn och myndigheter delta.Ordföranden skall samverka med en bred krets avföreträdare med intresse i byggfrågor, och tillseatt åtgärderna i linje med strategin främjarutvecklingen inom byggsektorn vad gäller utbudet avfler och bättre långsiktigt hållbara alternativ,utifrån objektiva grunder. Ordföranden skall, enligtregeringsbeslutet, beakta det konkurrensrättsligaregelverket och verka för en förbättrad konkurrenspå området. Vidare skall han söka samverkan med densärskilde byggsamordnare som fått i uppdrag attbygga upp och samordna ett utvecklingsprogram förbygg-, fastighets- och anläggningssektorn (dir.2004:138). Ordföranden skall rapportera tillregeringen hur det övergripande arbetet medstrategin går, och uppdraget skall avslutas med enredogörelse för vad som uppnåtts senast den 31december 2006.När det gäller vad som anförs i motion2004/05:MJ508 (fp) om skogens potential inombioenergiområdet kan erinras om det uppdragregeringen gav () ijuni 2003 att analysera de ekonomiska ochmiljömässiga förutsättningarna för en fortsatt ökadanvändning av biobränsle i . I slutet av juni2004 överlämnade SLU sin rapport,, till regeringen. Utredningenomfattar bl.a. en beskrivning av tillgångar ochanvändning av biobränslen och en granskning avnyligen gjorda prognoser och scenarier förutvecklingen inom samt en samhällsekonomiskanalys av skogsråvarans användning med särskilduppmärksamhet på trädbränslen.Utskottets ställningstagandeVidareförädling av skogsråvaran, vilket berörs iflera av de här aktuella motionerna, är en fråga somutskottet återkommande har behandlat. I likhet medvad utskottet gett uttryck för vid dessa tillfällenär utskottet positivt till att olika åtgärder vidtassom verkar för en ökad grad av vidareförädling. Somtidigare redovisats pågår ett arbete på dettaområde, och utskottet ser därför inget skäl atttillstyrka de här aktuella motionerna.När det gäller vad som lyfts fram i motion2004/05:MJ508 (fp) om skogens potential inombioenergiområdet anser inte utskottet att detföreligger grund för ett riksdagsuttalande.Utskottet vill i detta sammanhang också hänvisa tillden bioenergiutredning som SLU genomfört.Utskottet vill även uppmärksamma att det väcktsett antal motioner rörande olika skogsindustriellafrågor med anledning av den storm som passeradesödra . Stormen harinneburit ett hårt slag mot skogsägarna i områdetoch kan påverka virkesförsörjningen tillskogsindustrin i en stor del av landet under långtid. Utskottet avser att behandla de motioner somremitterats till utskottet vid ett senare tillfälleoch återkommer således till dessa frågor.Med hänvisning till det ovan sagda avstyrkssamtliga här aktuella motionsyrkanden.Betong- och cementindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandebetong- och cementindustrin. Utskottetframhåller bl.a. att träbyggnadsstrategininte innebär att träindustrin kommer attsubventioneras på bekostnad av betong- ochcementindustrin.MotionernaI motion 2004/05:N222 (kd) begärs etttillkännagivande till regeringen med innebörden attbetong- och cementindustrin skall ges sammakonkurrensvillkor som konkurrerande branscher.Motionären framhåller vikten av godakonkurrensvillkor gentemot konkurrerandebyggmaterial och att det inte behöver finnas enmotsättning i förhållande till andra branscher sålänge inte statliga medel snedvrider konkurrensen.Konkurrensvillkoren för betong- ochcementindustrin lyfts också fram i motion2004/05:N261 (kd). Motionären understrykerbetydelsen av att det råder lika konkurrensvillkormellan olika typer av byggnadsmaterial och motsättersig att statsmakterna subventionerar exempelvisträindustrin på bekostnad av cement- ochbetongindustrin.Även i motion 2004/05:N355 (kd) behandlasvillkoren för cement- och betongindustrin.Motionärerna framhåller att denna industri, liksomövriga företag, behöver stabila villkor, t.ex. ifråga om energi. Vidare måste cement- ochbetongindustrin ha konkurrensvillkor som gör att deninte blir missgynnad gentemot andra branscher.Utskottets ställningstagandeMed anledning av vad som tas upp i motionerna villutskottet inledningsvis framhålla vikten av att detfinns tillgång till olika material på marknaden ochatt det råder en god konkurrens dem emellan. Betongär ett viktigt byggmaterial och kommer även att varaså framgent.I några av motionerna berörs denträbyggnadsstrategi som genomförs. uppfattning innebär denna strategi inteatt träindustrin kommer att subventioneras påbekostnad av betong- och cementindustrin. Någotinitiativ från sida på detta område anserutskottet därför vara obehövligt.Med hänvisning till det anförda avstyrks samtligahär aktuella motioner i berörda delar.FordonsindustrinUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkandenrörande fordonsindustrin. till de satsningar som regeringen,och enats om pådetta område.