bet · GT01NU6 · 2005-11-24 00:00:00 — Utskottet ställer sig således bakom förslaget att ersättning skall utbetalas efter tolv timmars avbrott. I motionerna 2005/06:N5 (kd), 2005/06:N6 (fp), 2005/06:N7 (m) och 2005/06:N290 (c) behandlas lagförslagets effekter för små nätbolag. Farhågor för att skyldigheten att betala avbrottsersättning kan komma att få betydande negativa konsekvenser för de mindre nätbolagen måste enligt utskottets uppfattning tas på stort allvar. En utslagning av de mindre bolagen och en ökad koncentration när det gäller ägandet av näten är inte en utveckling som utskottet önskar. Regeringen har emellertid uppmärksammat problemet och föreslagit en möjlighet till jämkning av avbrottsersättningen. Vidare innefattar förslaget en möjlighet till dispens från funktionskravet. Enligt utskottets bedömning bör dessa förslag kunna motverka de negativa effekter som befaras. Utskottet förutsätter att regeringen följer konsekvenserna av de föreslaga bestämmelserna och, om det trots allt skulle visa sig att förslaget skulle få väsentligt negativa konsekvenser för de mindre nätbolagen, vidtar åtgärder för att förhindra en sådan utveckling. Något riksdagsuttalande därom behövs dock inte enligt utskottets mening. Motion 2005/06:Fö260 (kd) med krav på införande av avbrottsersättning anser utskottet tillgodosedd. Det aktuella yrkandet i motionen avstyrks således. Med det anförda tillstyrker utskottet förslagen i propositionen rörande avbrottsersättning i här berörda delar. Samtliga i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden avstyrks. Regeringen har, som tidigare nämnts, föreslagit att avbrottsersättningen skall kunna jämkas om den är oskäligt betungande med hänsyn till de ekonomiska förhållandena hos det ersättningsskyldiga nätföretaget eller det nätföretag som kan vara skyldigt att regressvis betala hela eller delar av ersättningen till det förstnämnda företaget. I författningskommentarerna framhålls att jämkning av avbrottsersättning endast bör komma i fråga i undantagsfall. Vidare påpekas att jämkning bör kunna ske om ett normalt välskött nätföretag, som följer ett ambitiöst program för investeringar i elnätet, riskerar att hamna i betalningssvårigheter på grund av omfattande anspråk på avbrottsersättning. Hänsyn kan tas till, anmärks det, att praktiska skäl har förhindrat arbetet med att snabbt få i gång överföringen av el. Så kan exempelvis vara fallet om nätföretagens reparationsarbete har försenats väsentligt av att arbetet varit förenat med icke obetydliga risker för arbetstagarna eller att röjningen av vägar och annan infrastruktur som arbetet är beroende av har tagit . Utskottet ställer sig bakom detta. är det utskottets uppfattning att det av lagen mer uttryckligt bör framgå att hänsyn skall tas till riskerna för arbetet med att reparera näten i samband med storm och mörker vad gäller jämkning. Arbetarskyddslagstiftningens krav på säkra arbeten måste i detta hänseende särskilt beaktas. Av detta skäl förordar utskottet att det i ellagen preciseras att ersättningen även får jämkas efter vad som är skäligt om arbetet med att få i gång överföringen av el har behövt försenas för att inte utsätta arbetstagarna för betydande risker. Med det sagda tillstyrks propositionen i denna del, dock med den ändring som ovan förordats och som framgår av utskottets förslag i bilaga 3. Enligt regeringens förslag skall bestämmelsen om ett funktionskrav på högst tjugofyra timmars elavbrott träda i kraft och övriga föreslagna bestämmelser . Det har i två motioner, 2005/06:N5 (kd) och 2005/06:N8 (kd), förordats att lagstiftningen skall träda i kraft än regeringen föreslagit. Utskottets uppfattning är emellertid att reglerna bör få verka . Syftet med reglerna om avbrottsersättning är att, som redogörs för i propositionen, skapa en stark drivkraft för nätföretagen att ordna sina elnät så att de blir leveranssäkra. Vidare är det angeläget att ge de elanvändare som drabbas av långvariga elavbrott en rimlig ersättning. När det gäller förslaget i den förstnämnda motionen om att senarelägga ikraftträdandet vad gäller möjligheten att erhålla dispens från funktionskravet delar utskottet inte motionärens inställning. Dispensen måste naturligen kunna meddelas innan funktionskravet träder i kraft. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag när det gäller ikraftträdandet. Mot detta stående motionsyrkanden avstyrks i motsvarande delar. När det gäller regeringens övriga förslag till ändringar i ellagen har utskottet inget i sak att erinra. Med anledning av de här aktuella motionsyrkandena vill utskottet anföra följande. Att effekterna av åtgärderna för att säkra elförsörjningen bör utvärderas och att det finns en beredskap att återkomma med ytterligare förslag om det visar sig nödvändigt, framhålls i motion 2005/06:N374 (s). Utskottet delar denna uppfattning. Det är alltid angeläget att effekterna av genomförda lagförslag följs upp. är det utskottets mening att detta givetvis åligger regeringen. Ett riksdagsuttalande om att regeringen skall utvärdera de nu föreslagna åtgärderna är därför inte erforderligt. I motion 2005/06:N7 (m) påstås att förslaget i propositionen skulle innefatta detaljerade och tekniska krav. Utskottet delar inte denna syn. Enligt utskottets uppfattning är funktionskravet en bärande del av det nu aktuella förslaget. Vad gäller risk- och sårbarhetsanalyser samt åtgärdsplaner anser utskottet, i likhet med regeringen, att dessa kan bidra till att kravet på högst tjugofyra timmars elavbrott uppfylls till . Vidare kan de underlätta arbete. Förslaget rörande bemyndigandet om god kvalitet på överföringen av el innebär en ändring i lagstiftningen som möjliggör för regeringen att bemyndiga den för ändamålet mest lämpade myndigheten att utfärda myndighetsföreskrifter. Utskottet står bakom förslaget även i denna del. Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om ändring i ellagen i de delar som inte har behandlats i det föregående. Samtliga här aktuella motionsyrkanden avstyrks . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Åtgärder för ökad leveranssäkerhet, punkt 1 (m, fp, kd) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N8 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:N476 yrkande 17 och avslår motionerna 2005/06:N6 yrkande 3, 2005/06:N243 yrkande 12, 2005/06:N436 yrkande 17 och 2005/06:N448. Som framhålls i motionerna 2005/06:N8 (kd) och 2005/06:N476 (kd) är det nödvändigt att vidta åtgärder för att öka leveranssäkerheten i det svenska elnätet. Det är vår uppfattning att det måste finnas starka ekonomiska incitament för nätbolagen att öka driftsäkerheten och minska antalet strömavbrott. Avbrotten är kostsamma som de försvagar tryggheten i samhället. Av detta skäl anser vi, i likhet med vad som förordas i sistnämnda motion, att bör ställa sig bakom kravet att regeringen mer genomgripande utreder driftsäkerheten i elsystemet och återkommer med förslag om hur den kan förbättras. Regeringen bör vidare se över hur man kan underlätta för nätbolagen att tillse att det finns betryggande personella resurser vid omfattande strömavbrott. Det är även vår uppfattning att en ny regleringsmodell för kontroll av nättarifferna bör införas. Den modell som används, den s.k. nätnyttomodellen, är enligt vår åsikt för teoretisk för att på ett korrekt sätt kunna avspegla verkligheten. I modellen antas exempelvis att hela det svenska elnätet i princip byggts , något som givetvis inte är i överensstämmelse med verkligheten. Modellen har även mött stark kritik från branschen. Enligt vår mening är nätnyttomodellen inte den mest lämpade modellen för att reglera nätkostnaden. För att förhindra kommande elavbrott måste nätbolagen få starka ekonomiska incitament att förbättra elnäten. Vi anser därför att en bättre modell måste utarbetas, en modell som i större utsträckning kan stimulera till investeringar även på lång sikt. bör göra ett uttalande om att regeringen vidtar åtgärder i enlighet med vad vi här förordat. Därmed tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Ersättning vid elavbrott, punkt 2 (m, fp, kd) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) såvitt avser 10 kap. 10 och 12 §§ och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller proposition 2005/06:27 i denna del och motionerna 2005/06:N6 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:N7 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Fö260 yrkande 1, 2005/06:N5 yrkandena 2, 3 i denna del och 4, 2005/06:N8 yrkande 2 i denna del och 2005/06:N290. Regeringen har föreslagit en i lag stadgad skyldighet för nätbolagen att betala ersättning till elanvändare vid långvariga oplanerade elavbrott. Enligt förslaget skall elanvändare ha rätt till ersättning vid avbrott som varar minst , och ju längre avbrottet varar, desto högre blir ersättningen. Vi instämmer i principen att elkunderna skall ha rätt till ersättning från nätbolagen då dessa inte har kunnat leverera det kunden betalar för. Detta menar vi är en rimlig ordning. Vi anser även att det är lämpligt att ha en schabloniserad ersättning för att begränsa processkostnaderna. På samma gång är det viktigt att möjligheterna till ersättning för direkt skada finns kvar, framför allt i sådana fall då skadorna väsentligen överstiger schablonersättningen. kan vi konstatera, genom de synpunkter som framkommit med anledning av regeringens förslag, att propositionen i vissa avseenden är bristfällig. Som framhålls i motionerna 2005/06:N6 (fp) och 2005/06:N7 (m) har de mindre nätföretagen framfört en stark oro för vilka konsekvenser förslaget kan få. De små nätföretagen kan drabbas ekonomiskt mycket hårt vid ett omfattande elavbrott. Det kan också ses som besynnerligt att de medlemsägda nätföretagen i praktiken kan tvingas undergräva sin ekonomi genom att betala avbrottsersättning till sina egna medlemmar. Sammantaget finns det en risk att kostnaden för konsumenterna, i form av höjda nätavgifter, blir betydande och att små nätbolag slås ut i onödan. Det är därför angeläget att regeringen noggrant följer upp konsekvenserna av de i propositionen föreslagna reglerna. Av detta skäl bör begära att regeringen noga följer effekterna av förslaget och, om så krävs, är beredd att föreslå förändringar. Särskilt bör beaktas vilka effekterna blir för elkonsumenternas nätkostnad, hur de mindre nätbolagen påverkas och hur möjligheterna till dispens och jämkning av ersättningar tillämpas. Även förslagets effekter för arbetarskyddet bör beaktas. I övrigt ställer vi oss bakom förslaget i propositionen när det gäller avbrottsersättning i den del som här behandlas. Med det anförda tillstyrker vi propositionen i här aktuellt avsnitt samt nämnda motionerna i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks i motsvarande delar. Jämkning av avbrottsersättning, punkt 3 (m, fp) av Per (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) såvitt avser 10 kap. 13 §. Därmed bifaller proposition 2005/06:27 i denna del. Regeringen har föreslagit att avbrottsersättningen skall kunna jämkas om den är oskäligt betungande med hänsyn till de ekonomiska förhållandena hos det ersättningsskyldiga nätföretaget eller det nätföretag som kan vara skyldigt att regressvis betala hela eller delar av ersättningen till det förstnämnda företaget. I författningskommentarerna framhålls att jämkning av avbrottsersättning endast bör komma i fråga i undantagsfall. Utskottsmajoriteten förordar dock en ändring i förhållande till regeringens förslag som innebär utökade möjligheter för nätbolagen att jämka avbrottsersättningen. Förslaget innebär att det i ellagen preciseras att ersättningen även får jämkas efter vad som är skäligt om arbetet med att få i gång överföringen av el har behövt försenas för att inte utsätta arbetstagarna för betydande risker. Arbetsmiljölagstiftningen är viktig och får självfallet inte åsidosättas. Emellertid kan vi inte ställa oss bakom utskottsmajoritetens förslag. Införandet av ett sådant tillägg i den aktuella bestämmelsen skulle öppna för godtycke när det gäller tillämpningen av lagen. Den av utskottsmajoriteten föreslagna ändringen ger nätbolagen utökade möjligheter att frånhända sig ansvaret att ersätta elkunderna och leder därigenom till att lagförslaget i övrigt blir urvattnat. Införandet av den bestämmelse som utskottsmajoriteten föreslår begränsar således lagförslagets möjligheter att bidra till mer leveranssäkra elnät som det minskar elkundernas möjlighet att kunna erhålla ersättning då långvariga elavbrott inträffar. Dessutom anser vi att Lagrådet åtminstone borde ha hörts innan en sådan omfattande ändring av lagförslaget som utskottsmajoriteten förordar antas av . Vi menar därför att bör besluta i enlighet med förslaget i propositionen. Med hänvisning till det anförda tillstyrker vi regeringens förslag till ändring i ellagen såvitt gäller 10 kap. 13 §. Lagförslagets ikraftträdande, punkt 4 (m, fp, kd) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) såvitt avser ikraftträdandebestämmelserna, dock med ändrad lydelse enligt förslag i bilaga 4. Därmed bifaller delvis proposition 2005/06:27 i denna del och motion 2005/06:N8 yrkande 2 i denna del och avslår motion 2005/06:N5 yrkandena 1 och 3 i denna del. Enligt regeringens förslag skall bestämmelsen om ett funktionskrav på högst tjugofyra timmars elavbrott träda i kraft och övriga föreslagna bestämmelser . Vi anser, i likhet med vad som framförs i motion 2005/06:N8 (kd), att det är helt orealistiskt att inom en så kort tidrymd som markant höja leveranssäkerheten. Det vore rimligare att nätbolagen fick mer tid på sig att anpassa sig till de nya kraven. Även Lagrådet har påpekat, när det gäller ikraftträdandet, att tiden mellan ett riksdagsbeslut senhösten 2005 och ikraftträdande framstår som alltför knapp för att det beskrivna syftet med lagstiftningen - att skapa starka drivkrafter för leveranssäkra elnät - skall kunna uppnås åtminstone på kortare sikt. Till detta kommer, menade , att det kan ifrågasättas om den föreslagna ikraftträdandetidpunkten i praktiken ens ger utrymme för företagen att överväga eventuella försäkringslösningar och vid behov vidta åtgärder i detta avseende. Vi delar den kritik som Lagrådet framfört. bör därför besluta att ikraftträdandet skall senareläggas. Vår sammantagna bedömning är att ikraftträdandet, med undantag för funktionskravet, skall bestämmas till . Som en följdändring bör även besluta om vissa ändringar när det gäller ikraftträdandebestämmelserna punkt 2 rörande där stipulerade årtal. Med det anförda tillstyrks delvis nämnda motion i här berörd del. Motion 2005/06:N5 (kd) avstyrks i här aktuella delar. Lagförslaget i övrigt, punkt 5 (m, kd) av Per (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) i den mån det inte omfattats av förslagen till riksdagsbeslut i det föregående och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 5. Därmed bifaller proposition 2005/06:27 i denna del och motion 2005/06:N7 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:N374. Även om vi är positiva till att det i ellagen införs bestämmelser om avbrottsersättning anser vi att regeringens förslag inbegriper en rad detaljerade tekniska krav som inte bidrar till att höja leveranssäkerheten. Statsmakternas uppgift är att skapa ett väl fungerande ramverk, t.ex. avseende vilken funktionalitet som elkonsumenterna skall ha rätt att kräva. Införandet av en lagstadgad rätt till avbrottsersättning ligger i linje med detta. Att dessutom detaljreglera nätbolagen är onödigt, skapar byråkrati och riskerar att skada konsumenterna genom att kostnaderna höjs. Vi menar att detaljerade tekniska krav bryter, för det första, mot intentionen bakom systemet med schablonersättningar. För det andra riskerar de att bli kostnadsdrivande. För det tredje kan de begränsa konkurrensen genom att nätbolag som finner nya och kostnadsbesparande metoder för att öka leveranssäkerheten inte kan tillämpa dessa. Med det anförda tillstyrks motion 2005/06:N7 (m) i berörd del. Motion 2005/06:N374 (s) avstyrks. Särskilt yttrande (kd) () anför: Det är orimligt med ikraftträdande av lagförslaget . Men när motion i sin helhet ej fått stöd i näringsutskottet har jag valt att ställa mig bakom ett så samlat motförslag som möjligt beträffande ikraftträdandet av när avbrottsersättning skall utgå. För att praktiskt möta de problem som kommer att uppstå beträffande avbrottsersättningen har utskottsmajoriteten kompletterat jämkningssystemet med en bestämmelse som riskerar att bli föremål för många tolkningar. Med en avbrottsersättning är det dock nödvändigt med någon form av utökat jämkningssystem liknande det som utskottet föreslår. Det bästa hade varit om man följt förslag att tidpunkten för när avbrottsersättning skall utgå skall stå i rimlig proportion till när reparationsarbetet kunnat genomföras för att trygga säkerheten i elleveransen. Utskottsmajoritetens beslut om ett vidgat jämkningssystem i kombination med en tolvtimmarsregel vid avbrottsersättning är enligt mening bättre än om ingen utökad möjlighet till jämkning införs, även om det finns risk för att ett osäkert läge skapas beträffande när ersättningar skall utgå. Om företagen fått rimlig tid på sig att klara elleveranssäkerheten hade det också varit berättigat att ställa krav på avbrottsersättning fullt ut. En viktig faktor för att klara detta är också att få till en reglering av nätnyttomodellen som stimulerar investeringar i stället för den reglering som hämmar desamma. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:27 Leveranssäkra elnät: Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). 2005/06:N5 av (): beslutar att den av regeringen föreslagna ändringen i 3 kap. 9 b § ellagen skall träda i kraft först . avslår regeringens förslag till ändring av 10 kap. 9-16§§ ellagen enligt vad i motionen anförs. begär att regeringen återkommer med förslag om avbrottsersättningen så att tolvtimmarsregeln ersätts med en 24-timmarsregel och på ett sådant sätt att dessa regler också de kan träda i kraft enligt vad i motionen anförs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en utredning om de små elnätbolagens situation. 2005/06:N6 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa de små nätföretagens situation. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa de fall då avbrottsersättning betalas ut när reparation inte kan ske på grund av arbetsmiljölagen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om egen respektive kontrakterad personal för snabb insats vid störningar i eldistributionen. 2005/06:N7 av Per m.fl. (m): begär att regeringen noggrant följer upp konsekvenserna av de i propositionen föreslagna reglerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att detaljreglera elföretagen. 2005/06:N8 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av leveranssäkra elnät. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa avbrottsersättningen först och att ersättningen skall utfalla i stället för och att ersättningen skall utfalla . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny regleringsmodell för kontroll av nättarifferna bör införas. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Fö260 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på schablonersättning för drabbad person vid el- och teleavbrott. 2005/06:N243 av och (båda fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om krav på el året om i och . 2005/06:N290 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte införa bestämmelser som snedvrider konkurrensen och slår ut de små nätbolagen. 2005/06:N374 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om insatser för att säkerställa säkrare elförsörjning. 2005/06:N436 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om starka ekonomiska incitament för nätbolagen att öka leveranssäkerheten i elnätet. 2005/06:N448 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om landsbygdens behov av leveranssäkra elnät. 2005/06:N476 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utreda möjligheten för en ökad driftssäkerhet och minskade strömavbrott. Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs i fråga om ellagen (1997:857) dels att 3 kap. 1 a och 9 §§, 8 kap. 12 § samt 13 kap. 5 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas tretton nya paragrafer, 3 kap. 9 a-9 e §§ och 10 kap. 9-16 §§, samt närmast före 3 kap. 9 c § och 10 kap. 9 § nya rubriker av följande lydelse. 1 a §1[Senaste lydelse 2005:404.] En juridisk person som bedriver nätverksamhet får inte bedriva produktion av eller handel med el. Utan hinder av första stycket får produktion av el bedrivas tillsammans med nätverksamhet av samma juridiska person, om produktionen 1. uteslutande är avsedd att täcka nätförluster, eller 2. sker i mobila reservkraftaggregat som är avsedda för tillfälligt bruk vid elavbrott. 2. sker tillfälligti syfte att ersätta utebliven el vid elavbrott. 9 §2[Senaste lydelse 2002:121.] Den som har nätkoncession är skyldig att på skäliga villkor överföra el för annans räkning. Överföringen av el skall vara av god kvalitet. En nätkoncessionshavare är skyldig att avhjälpa brister hos överföringen i den utsträckning kostnaderna för att avhjälpa bristerna är rimliga i förhållande till de olägenheter för elanvändarna som är förknippade med bristerna. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten, får meddela närmare föreskrifter om god kvalitet på överföringen av el. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka krav som skall vara uppfyllda för att överföringen av el skall vara av god kvalitet. Om inte strängare krav följer av 9 § andra och tredje styckena eller av föreskrifter som meddelats med stöd av 9 § fjärde stycket, skall en nätkoncessionshavare se till att avbrott i överföringen av el till en elanvändare aldrig överstiger . Första stycket gäller inte om koncessionshavaren visar att avbrottet beror på ett hinder utanför koncessionshavarens kontroll som koncessionshavaren inte skäligen kunde förväntas ha räknat med och vars följder koncessionshavaren inte heller skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. får i det enskilda fallet ge dispens från kravet i 9 a § i en del av ett koncessionsområde om 1. kravet är oskäligt betungande med hänsyn till koncessionshavarens ekonomiska situation, eller 2. det finns synnerliga skäl. Dispens får ges i sammanlagt högst . Underlag och information om leveranssäkerhet Den som bedriver nätverksamhet med stöd av nätkoncession för linje med en spänning som understiger eller nätkoncession för område skall upprätta 1. en risk- och sårbarhetsanalys avseende leveranssäkerheten i elnätet, och 2. en åtgärdsplan som visar hur leveranssäkerheten i det egna elnätet skall förbättras.