bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Den modell som reger-ingen har valt och som innebär att urval av programmen sker efter branschvi-sa samtal med näringslivet och att därefter svarar för utformningenav programmen i interaktion med näringslivet bör, enligt näringsutskottetsmening, kunna leda till goda resultat.Industriforskningsinstituten skall, som tidigare redovisats, via till-föras för kompetensutveckling. Den verksamhet sominstituten bedriver är av stor betydelse för näringslivet och därmed för denekonomiska tillväxten i . anser att den omstrukture-ring av instituten som pågått sedan riksdagsbeslutet och somsyftar till att skapa en sammanhållen struktur med färre, större och mer inter-nationellt konkurrenskraftiga institut med en stark förankring hos näringslivethar varit nödvändig. Som näringsutskottet framhöll (bet.2001/02:NU5) är omstruktureringen av instituten ett steg i riktning för attskapa kraftfulla aktörer när det gäller finansiering av behovsmotiverad forsk-ning.I motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) uttalas stöd för att skall till-föras för samverkan med näringslivet, men det anses interäcka utan motionärerna vill införa bl.a. s.k. vinstdelningspaket för att ökakommersialiseringen av forskningsresultat. Likartade synpunkter framförs imotion 2004/05:N413 (fp), och även i motionerna 2004/05:N241 (fp) och2004/05:N393 (kd) förordas ytterligare åtgärder för att öka kommersialise-ringen. delar motionärernas önskan om att kommersialise-ringen skall öka. Insatserna och initiativen i propositionen har just dennainriktning. Utöver det som tidigare nämnts rörande samverkan med näringsli-vet och industriforskningsinstituten kan nämnas att universitet och högskolor,enligt regeringen, bör upprätta handlingsplaner för kommersialisering ochtekniköverföring och att lärosätenas holdingbolag skall ses över och stärkas.Det pågår också utredningsarbete beträffande avskaffande av lärarundantagetoch på patentområdet. Vidare bör den tidigare nämnda, nyinrättade koncernenInnovationsbron, som disponerar ett kapital på under entioårsperiod, kunna spela en betydelsefull roll när det gäller kommersialise-ring. Sammantaget vill näringsutskottet framhålla att frågan om behovet avåtgärder för att främja kommersialisering självfallet inte kan anses avfördmed de insatser och initiativ som är aktuella. Detta arbete bör snarare sessom en fortgående process.När det gäller förslagen i motionerna 2004/05:N284 (kd) och 2004/05:N285 (kd) om ökade verksamhetsmöjligheter och resurser till note-rar näringsutskottet att anslagen till kommer att öka med 575 miljo-ner kronor . Detta innebär att anslagen, som uppgår till 1,1 miljarderkronor för , kommer att öka med . Beträffande förslaget imotion 2004/05:Ub8 (fp) om att småföretag bör ges möjlighet att delta indi-rekt i via t.ex. inkubatorer eller forskningspar-ker kan noteras att en tredjedel av de deltagande företagen i kompetenscent-rumprogrammet är små och medelstora (dvs. under 250 anställda). Huvudin-riktningen har varit att företagen skall delta direkt och inte via melhänder. Utformningen av framtida program pågår inom Vin-nova.I motion 2004/05:N300 (v) framförs, som tidigare redovisats, sex yrkandenrörande olika åtgärder för att stärka den behovsmotiverade forskningen ochspeciellt industriforskningsinstituten. delar motionärernassyn på behovet av att stärka den behovsmotiverade forskningen. Forsknings-propositionen präglas också av en positiv syn på den behovsmotiveradeforskningen, och ett flertal olika insatser och initiativ presenteras för att sden. Till stora delar kan således den nyssnämnda motionen anses tillgodo-sedd, även om motionärerna i vissa avseenden hade velat gå längre. När detgäller den årliga avrapportering av det innovationspolitiska arbetet som före-slås i motionen menar näringsutskottet att det är viktigt att regeringen pålämpligt sätt och i lämpligt sammanhang håller informerad omutvecklingen av arbetet. Däremot anser näringsutskottet inte att det finnsbehov av att föreskriva att detta skall ske genom en årlig, innovationspolitiskskrivelse.Sammantaget innebär propositionen ökade satsningar på teknisk forskningoch på samverkan med näringslivet, vilka näringsutskottet till fullo stöder.Samtliga här aktuella motioner bör avstyrkas av utbildningsutskottet i berördadelar.Branschfrågor och vissa övriga frågorInledningI detta avsnitt behandlas yrkanden om särskilda branscher eller områden, som- med ett undantag - härrör från motioner från allmänna motionstiden. ställningstaganden redovisas under respektive rubrik.Verkstadsteknisk forskningMotionernaI tre motioner från allmänna motionstiden - 2004/05:N419 (s), 2004/05:Ub439 (s) och 2004/05:N418 (fp, m, v, kd, c) - begärs tillkännagivanden omstöd till projektet i Väst. Motiveringarna bakom de tre motionsyr-kandena är likartade. i Väst, som är en forsknings-,utvecklings- och utbildningsplattform för industriell produktion, skapadesvåren 2004 och är ett samarbete mellan , Ingen-jörshögskolan i , , ochHögskolan i /. Motionärernas vision är att Produktion iVäst skall stärka konkurrenskraft, tillväxt och kunskapsutveckling i västraSverige genom samarbete mellan industri och akademi. Produktion i Västskall, sägs det i motionerna, samordna kraftfulla, gemensamma insatser, bl.a.följande: effektiv samverkan mellan industri och högskolor genom industriba-serade forskningsprojekt; omfattande forskningssamverkan mellan högsko-lorna genom högskolegemensamma forskargrupper; breda satsningar på hög-skolegemensam fort- och vidareutbildning, anpassade till företags behov ochförutsättningar; långtgående samordning av utbildningsprogram till civilin-genjörer och högskoleingenjörer för att säkerställa ett industriellt kompetens-behov på bredden och på djupet; yrkeshögskolor med inriktning mot svenskindustri, bl.a. fordonsindustrin; gemensam forskarutbildning inom produk-tionsområdet, baserad på industriella behov och med ett stort inslag av indu-strianknutna doktorander; insatser för effektivt utbyte av kunskaper och erfa-renheter mellan akademi och företag; konkurrensneutral samverkan mellanregionerna i västra där produktionsfrågan och den industriella utveck-lingen står i fokus. Produktion i Väst har en organisation med en styrgrupp,en operativ ledningsgrupp och fem forskargrupper, där varje grupp består avlärare och forskare från flera högskolor i västra . Områden som omfat-tas av projektet är följande: processutveckling och processimulering, utform-ning av produktionssystem, virtuell produktion, människan i produktion ochautomatisering samt produktivitet och effektivitet. iVäst är den starkaste samlingen och koordineringen av forsknings- och ut-bildningsresurser inom produktionsområdet som genomförts i , ochdet har skett på högskolornas eget initiativ och inom ramen för befintligaresurser, säger motionärerna. De menar dock att det nu krävs en medverkanoch ett stöd från olika industriforskningsinstitut och regeringen.Ett tillkännagivande om att det bör tillskapas ett nytt forskning och att detta bör förläggas till , föreslås i motion2004/05:Ub286 (kd, m, fp, c) från allmänna motionstiden. De nuvarandeindustriforskningsinstituten är mycket kompetenta, men en samordning krävsför att möta morgondagens behov, säger motionärerna. De erinrar om att detpågår en omstruktureringsprocess av forskningsinstituten och att en program-kommitté har presenterat en framtida struktur med följande fyra områden:Bio-, miljö- och byggteknik; Fiber- och förpackningsteknik; Informationstek-nik; Material- och verkstadsteknik. Förslaget om ett brett verkstadsteknisktforskningsinstitut är mycket positivt, och Ireco bör genomföra dettaförslag, anser motionärerna. Detta institut måste kunna möta industrins behovav tillämpad forskning och utveckling, och institutets uppdrag och verksam-het måste tydliggöras både utifrån övergripande behov och utifrån efterfrågani industrin, anför motionärerna. De menar att det är viktigt att institutet fårstrategisk, geografisk placering och att en placering i är att förordav olika skäl - förekomsten av många små och medelstora företag, Ingenjörs-högskolan vid och ,forskningssamarbete med ett tyskt , m.m.I motion 2004/05:N241 (fp) från allmänna motionstiden föreslås ett till-kännagivande om förutsättningar att fortsatt vara ett viktigt cent-rum för fordonsmässig produktion, forskning och utveckling. måsteligga i framkant vad gäller forskning, utveckling, produktion och marknadsfö-ring för att säkerställa att inte viktiga delar av verksamheten flyttas till anländer där förhållandena anses ge bättre företagsekonomiska förutsättningar,anför motionärerna. De menar att forskningsintensiva företag behöver enkringliggande miljö som stimulerar utbyte av erfarenheter och kunskapermellan skilda men till sin akademiska inriktning likartade verksamheter,vilket i kommer till uttryck främst på fordonsområdet.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen (s. 153) finns, som tidigare redovisats i avsnittet om FoU-program i samverkan med näringslivet, ett särskilt avsnitt om forskningspro-gram med koppling till fordonsindustrin. Där redogörs för det arbete rörandefordonsforskningen under programrådet för fordonsforskning som bedrivitssedan år 1994 och vilka medel som skall anvisas arbetet framöver. Vidareinformeras om uppdrag att lämna förslag på FoU-program inomområdena produktionsteknik och fordonstelematik (fordons-IT) och de medelsom regeringen vill avsätta för dessa ändamål.Vinnova redovisade uppdraget i en rapport (dnr 2004-02841). I förslaget ingår två FoU-program - dels ett inom produktionsteknikmed fokus på tillverkningsprocesser, produktionssystem och produktionsut-veckling, dels ett inom fordons-IT med fokus på fordonstelematik och for-donselektronik. Inom produktionsteknik föreslås gemensamma satsningar påminst och inom fordons-IT på minst 180 miljoner kronorunder . Programmen skall bl.a. möjliggöra en fortsattkonkurrenskraftig svensk fordonsindustri, effektivisera nyttiggörandet avforskningsresultat, skapa varaktiga arbetstillfällen i tillverknings- och for-donsindustrierna samt få internationella koncerner att satsa på FoU i Sverige.Inom produktionsteknik ingår t.ex. satsningar på integrerad produktionsut-veckling, simulering av tillverkningsprocesser och virtuell produktionsut-veckling. Inom fordons-IT ingår t.ex. satsningar på datorarkitektur - hurdatorer, sensorer och styrenheter kommunicerar och fungerar tillsammans -samt hur tekniker från fordons- och telekommunikationsindustrierna kananvändas i kommunikationen mellan fordon och infrastruktur. Programförsla-gen skall ta till vara det regionala behovet av kraftsamling kring västsvenskfordonsindustri och det nationella intresset av internationellt konkurrenskraf-tiga FoU-miljöer som kan gynna hela den svenska fordonsindustrin och till-verkningsindustrin.De båda FoU-programmens övergripande målsättning är att bidra till densvenska fordonsindustrins internationella konkurrenskraft. Programmen syftartill att främja detta genom sådan forskning och utveckling som stärker for-donsföretagens svenska etableringar och bidrar till att är attraktivt fframtida nyetableringar. I förslagen ingår en ökad samverkan av regionalaoch nationella resurser, och därför föreslås en sammanhållen finansiering därstatens och regionens medel tillsammans utgör offentliga medel som medfi-nansieras av övriga aktörer med minst samma belopp. Fordonsindustrinsbehov har varit styrande för programutformningen, varför de fyra fordonstill-verkarna - , , ochScania AB - är naturliga avtalsparter i programmen.Vinnovas förslag till FoU-program inom områdena produktionsteknik ochfordonstelematik bereds inom . Produktion i Väst, som aktualiserats i några motioner, kan kommaatt få stöd från detta program eller från andra av program är ettbeslut som det tillkommer myndigheten att fatta. Ett sådant beslut kan ocksåfattas av myndigheten tillsammans med övriga avtalsparter inom ramen för ettsamverkansprogram.Riksdagen avslog - på förslag av näringsutskottet - tidigare under våren2005 två motionsyrkanden rörande insatser för fordonsindustrin (bet.2004/05:NU9). Utskottet hänvisade till de satsningar på infrastruktur, forsk-ning och utbildning för att stärka och som produk-tionsplats för fordonsindustrin som regeringen, och Miljöparti-et enats om. I en reservation (m, fp, kd, c) förordades att regeringen bör utarbeta en offensiv strategi när det gäller fordonsindustrin. Reservanterna ansågatt statsmakterna tydligt måste ta ansvar för de övergripande nationella struk-turerna, såsom t.ex. forskning, skatter, utbildning och infrastruktur, med syftatt tillse såväl att nuvarande industrijobb behålls som att nya skapas.Näringsutskottets ställningstagandeVerkstadsteknisk forskning, som är föremål för yrkande i de fem här aktuellamotionerna 2004/05:N419 (s), 2004/05:Ub439 (s), 2004/05:N418 (fp, m, v,kd, c), 2004/05:Ub286 (kd, m, fp, c) och 2004/05:N241 (fp), är ett mycketviktigt område och av stor betydelse för det svenska näringslivet och dessutveckling. Som redovisats pågår det FoU-program med denna inriktning.Vidare planeras ytterligare programinsatser på området, vilket redovisas ipropositionen. har avrapporterat uppdrag rörande FoU-program inom produktionsteknik och fordonstelematik, och myndighetensförslag bereds nu inom . Inom kretsen av industriforsk-ningsinstitut finns, som tidigare redovisats, en gruppering på de material- ochverkstadstekniska områdena.Med hänvisning till de insatser som redan görs och de som planeras ansernäringsutskottet att det inte finns anledning för att agera i fråganom verkstadsteknisk forskning. När det gäller frågan om stöd till enskildaprojekt som det här aktuella Produktion i Väst, är det dessutom en typ avbeslut som det tillkommer myndigheten eller finansiären att fatta. bör således avstyrka de fem här aktuella motionerna i berördadelar.Neutronforskningsanläggningen motion 2004/05:N278 (s) från allmänna motionstiden föreslås ett tillkänna-givande om att neutronforskningsanläggningen bör lokaliseras till Lundoch . European Spallation Source (ESS) är en forskningsanläggningsom enligt planerna skall byggas i och tas i drift om ett tiotal år.Forskningen vid ESS kommer att innebära att neutroner utnyttjas för att stu-dera hur ett material är uppbyggt och fungerar. Anläggningen kommer att fåcentral betydelse för flera strategiska forskningsområden, såsom bio- ochnanoteknik, utveckling av läkemedel och biokompatibla implantat, material-teknik, energiteknik och många andra potentiella applikationsområden, anförmotionärerna. är dels en förening (bildad av desvenska, danska och norska neutronspridningssällskapen), dels ett konsortiumsom driver frågan om att ESS skall byggas i . Beslut kanväntas som resultat av förhandlingarpå hög nivå mellan inblandade länder. har varit i kontaktmed företrädare för Närings- och Utbildningsdepartementen och påpekatvikten av att agerar för att anläggningen skall lokaliseras till ,säger motionärerna. De bedömer att konkurrensen om anläggningen kanförväntas hårdna, och de anser att det krävs att regeringen ekonomiskt backarupp och i europeiska sammanhang driver kravet på en lokalisering till Lund.Det är positivt att regeringen har gett i uppdrag till en särskild förhandlareundersöka möjligheten att placera ESS i , framhåller motionärerna. Deerinrar om att näringsutskottet påpekade (bet. 2003/04:NU10) attt.ex. natur- och kulturmiljön i Lunds omgivningar bör beaktas i en sådanbedömning. Motionärerna menar dock att närings- och tillväxtaspekternamåste lyftas fram ytterligare vid en bedömning av projektet.Även i motion 2004/05:N403 (fp, m, kd, c) från allmänna motionstidenbegärs ett tillkännagivande om att regeringen skall engagera sig i arbetet föratt ESS skall placeras i . I motionen påpekas att ESS är ett projekt somkan ses som ett led i arbetet med att stärka konkurrenskraft. Projektetväntas få stöd från såväl EU som enskilda europeiska länder, den totala kost-naden beräknas till ca och ESS skall tas 2013,säger motionärerna. Utöver de förväntade 500 fast anställda vid anläggningenberäknas mellan 4 000 och 5 000 gästforskare utnyttja anläggningen.Motionärerna erinrar om det arbete som pågår för att ESS skall placeras iÖresundsregionen och i . Det finns starkt stöd inom skånsk politik, när-ingsliv och forskarvärld för en sådan placering, säger motionärerna. De anseratt den förhandlare som regeringen tillsatt bör få ett tydligare uppdrag, medmålsättning att ESS skall placeras i . har den tänkta finansieringen av ESS utgått från att olika länder bidrar via sina respektive forsknings-budgetar, men motionärerna menar att finansieringen bör lyftas upp till EU-nivå. Regeringen bör därför, tillsammans med andra länder, driva frågan omatt en stor del av finansieringen av ESS skall ske med EU:s forskningsmedel,anför motionärerna.I en motion som väckts med anledning av forskningspropositionen -2004/05:Ub9 (fp) - föreslås också ett tillkännagivande om ESS. Regeringenbör verka för att den planerade ESS-anläggningen, som utgör en av världensmest kraftfulla neutronkällor, får starkt stöd och direkt finansiering från EU.Motionärerna anser att detta är ett exempel på den typ av större vetenskapligasatsningar som lämpar sig för EU-nivån. Även i denna motion erinras om detarbete som har inletts för att ESS skall placeras i och detstöd som finns för en placering av ESS i . Det är viktigt med ett brettnationellt stöd, och bör därför, enligt motionärerna, uttala att regeingen aktivt skall arbeta för att placeringen av ESS skall ske i ochLund.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner om en lokalisering av ESS till ,liknande de här aktuella (bet. 2003/04:NU10). redovisadearbetsläget och hänvisade till att frågan lämpligen borde behandlas i anslut-ning till ställningstagande till den nu aktuella forskningspolitiskapropositionen.I budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1 utg.omr. 16) lämnades enredovisning av arbetsläget . Där sades (s. 250) följande beträffan-de uppdraget för den av regeringen tillsatta förhandlaren för ESS (f.d. statsrådet ):ESS-Council inbjöd 2001-2002 de europeiska länderna att ange förslag omvärdskap för en stor europeisk neutronforskningsanläggning, ESS. En sam-manslutning av nordiska forskare har lämnat ett förslag att placera ESS iLund. Förutom detta finns även förslag från och attvara värd för ESS. Ytterligare några länder kan vara intresserade av att ge budpå att vara värdnation för ESS. Med anledning av det nordiska förslaget attvara värd för ESS med en placering i , beslöt regeringen vid sammanträ-de att undersöka möjligheterna till en eventuell placering avESS i genom att utse en särskild förhandlare. I förhandlarens uppdragingår att klargöra intresset för ESS i forskarsamhället, näringslivet, i andraeuropeiska länder och hos . Dessutom skall förhandlarenanalysera de långsiktiga tillväxteffekterna för samhället, undersöka möjligaregionala, nordiska och europeiska finansiärers intresse för medverkan i byg-gandet av ett ESS i Sverige.Vid sidan av uppdraget att klargöra intresset från forskarsamhället och när-ingslivet samt analysera de långsiktiga tillväxteffekterna för samhället skallutredaren, med utgångspunkt i denna analys, studera vilka möjligheterna ärför näringslivets finansiella medverkan. Förhandlaren skall även undersökamöjliga regionala, nordiska och europeiska finansiärers intresse för medver-kan. Andra europeiska länders och inställning skall ocksåklargöras. skall bistå förhandlaren i vetenskapliga bedöm-ningar av projektet och i initiala kontakter med näringslivet. Vidare bör be-rörda svenska ambassader bistå i förhandlingsuppdraget. Regeringen kommer senare att ta ställningtill frågan om ett eventuellt svenskt värdskap. I detta ingår en bedömning avintresset, kostnadsberäkningar och finansieringsmöjligheter samt möjligheter-na till utländsk medfinansiering av projektet.Förhandlaren har, enligt uppgift från Utbildningsdeparte-mentet, i sitt hittillsvarande arbete genomfört diskussioner med de nordiskaländerna, , och . Han har även diskuterat med Nor-diska investeringsbanken och med om deras möjligheteratt delta i investeringen. Hur dessa diskussioner utfallit saknar uppgift om, men det påpekas att kommissionen generellt betalarmaximalt av budgeten. Detta har dock sagts i samband med mindreprojekt, och hur kommissionen ställer sig till en så stor investering som ESSfinns ingen uppgift om.ESS finns inte omnämnt i forskningspropositionen. Neutronfaciliteter be-rörs dock i propositionen i avsnitt 6.2 om forskningsinfrastruktur (s. 99). Därsägs att staten, via , finansierar svenskt deltagande vid spallationskällan i och vid kärnreaktorn i . bedömer att det finns ett behov av att långsiktigt öka det svenska enga-gemanget vid dessa neutronfaciliteter. Myndigheten avser med hänvisning tilldetta behov att utarbeta en långsiktig plan för svensk användning av neutron-spridningsteknik. Den brittiska regeringen ämnar, enligt Utbildningsdeparte-mentet, bygga ut till högre effekt. Dess storlek blir av ettESS.Näringsutskottets ställningstagandeDen planerade ESS-anläggningen bedöms bli en viktig del i infra-struktur för forskning och teknisk utveckling inom flera strategiskt betydelse-fulla områden. Mot denna bakgrund vore det av värde om skulle ståsom värdland för anläggningen.Som redovisats har regeringen tillkallat en särskild förhandlare, f.d. stats-rådet , med uppdrag att undersöka möjligheterna att eventuelltplacera ESS i . Uppdraget skall redovisas . Med hän-visning härtill kan näringsutskottet inte se någon anledning för attnu uttala sig i frågan. bör alltså avstyrka de tre här aktella motionerna i berörda delar.När det gäller lokalisering till , som förordas i motionerna, vill när-ingsutskottet erinra om vad utskottet anförde , då likartade mo-tionsyrkanden behandlades. framhöll då (bet. 2003/04:NU10) att olika positiva nyttoeffekter vid en helhetsbedömning måste vägasmot t.ex. värdet av att bevara natur- och kulturmiljön i Lunds omgivningar.Vidare måste olika risker beaktas, som exempelvis hanteringen av miljöfarligtavfall samt att eleffektbalansen i kan påverkas negativt.Nanoteknisk forskningMotionenI motion 2004/05:N282 (kd) från allmänna motionstiden begärs två tillkänna-givanden rörande nanoteknik, nämligen om en nationell satsning på nanotek-nisk forskning och utveckling med målet att skall vara ledande inomområdet och om att ett nordiskt nanocentrum bör startas i . StudienTeknisk framsyn pekade ut nanotekniken som ett viktigt och strate-giskt forskningsområde, men har ännu inte gjort någon samlad sats-ning på nanoforskning, säger motionären. Hon hänvisar vidare till att Fram-tidsgruppen för svensk industri, ledd av verkställande direktör förbundsordförande , föreslog en satsning påytterligare för att förstärka svensk nanoforskningmed tonvikt på . startades en verk-samhet, Pronano, av , med syfte att koppla samman svenskindustri med nanoteknisk forskning, säger motionären. Pronano har t.o.m. år2004 finansierats av och , varefter finansieringen äroklar. Att inrätta ett nationellt med starkakopplingar till svenska universitet och högskolor och med goda resurser atthjälpa svensk industri skulle innebära en satsning , så att Sverigekan vara spjutspets när den nya industriella revolutionen kommer, anför mo-tionären.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen finns under avsnittet om ett av de prioriterade områdena,teknisk forskning, ett särskilt avsnitt om materialteknik och nanovetenskap (s.78). Där sägs bl.a. att det inom materialvetenskapen pågår en utveckling motstudier av mindre strukturer med inriktning på mikro- och nanoskalan. Nano-vetenskap och nanoteknik har en stor industriell potential inom bl.a. material-industrin och elektronikindustrin. Dessa industrier är omfattande i Sverigeoch behovet av kompetens inom nanoområdet, inklusive kunskap om eventu-ella risker med tekniken, är därmed stort. Flera högkvalitativa forskningspro-gram inom materialområdet har börjat riktas mot nanovetenskap, sägs det ipropositionen.