bet · GS01SFU10 · 2005-03-17 00:00:00 — omedelbar sjuk- och tandvård samt sådan sjuk-och tandvård som inte kan anstå. I den omfattningsom landstingen ger vård enligt överenskommelsenlämnas ersättning till landstingen enligtförordningen (1996:1357) om statlig ersättning förhälso- och sjukvård till asylsökande. Ersättninglämnas även för bl.a. mödrahälsovård,förlossningsvård, preventivmedelsrådgivning och vårdvid abort. Vidare lämnas ersättning förhälsoundersökning/hälsosamtal. Utöver enschablonersättning kan staten lämna en särskildersättning för vård om kostnaden för en vårdkontaktöverstiger . Enligt överenskommelsenerhåller asylsökande barn och ungdomar under 18 årsamma vård som barn bosatta i allmänna råd (1995:4) Hälso-och sjukvård för asylsökande och flyktingar framgåratt begreppet omedelbar vård och vård som inte kananstå inte kan definieras så att det täcker allasituationer som kan uppkomma. Det är endast denvårdansvariga läkaren som utifrån förutsättningarnai det enskilda fallet kan bedöma vilken vård somskall ges. Vård som inte faller under dessakriterier och där en måttlig fördröjning inte medförallvarliga följder för patienten ersätts inte avstaten. I begreppet hälso- och sjukvård ingår ävenpsykologisk och psykiatrisk vård till personer sompå grund av exempelvis traumatiska upplevelser ochövergrepp är i behov av sådan vård. Det är även idessa fall den vårdansvarige läkaren som utifrånförutsättningarna i det enskilda fallet har attbedöma vilken vård som skall ges.Utskottet delar inte uppfattningen att rätten tillstatlig ersättning bör utvidgas till att omfattaäven sjukvård för icke akuta sjukdomstillstånd.Utskottet avstyrker därför motionerna Sf361 yrkande20 och Sf252 yrkande 3. Även motion Sf318 yrkande 2avstyrks med det anförda.Personer som håller sig undan så attett beslut om avvisning eller utvisning inte kanverkställas erhåller hälso- och sjukvård även underden tid de håller sig gömda. I dessa fall lämnarstaten ersättning för vården. Däremot lämnas inteersättning för vård av vuxna som håller sig gömda.Utskottet anser inte att staten - i de fall enutlänning fått sjukvård somgömd - skall stå för kostnaderna för denna vård omuppehållstillstånd senare beviljas. Det finns dockinte några hinder för landstingen att som vilkenborgenär som helst efterge sin fordran. Inte helleranser utskottet att staten skall påta sig kostnadenför mödravård och förlossningsvård till illegalaflyktingar. Motionerna Sf361 yrkande 22 och Sf289avstyrks därmed.Utredningen om flyktingmottagande och introduktionhar i betänkandet Etablering i (SOU 2003:75,s. 61 f.) föreslagit bl.a. att Migrationsverketregelbundet skall underrätta landstingen om vilkaasylsökande som bor inom landstingsområdet och påvilken adress de kan nås för att få erbjudande omhälsoundersökning. Skälet härtill är att under 2002var det som faktiskt genomgåtthälsoundersökning. Det beror dels på svårigheter atthitta de asylsökande, dels på problem förlandstingen att få tid och resurser förverksamheten. Förlaget kommer, om det genomförs, attunderlätta för landstingen att nå ut med erbjudandenom hälsoundersökning till de asylsökande. Därmedökar möjligheterna att tidigt upptäcka de medicinskabehov som finns. Utskottet har erfarit attregeringen planerar att överlämna en proposition omnyanlända invandrares etablering i undervåren 2006. Eftersom utredningens förslag således ärunder beredning i anser utskottetatt det saknas skäl för att göranågot uttalande i frågan. Utskottet avstyrker meddet anförda motionerna Sf205, Sf278 yrkande 6 ochSf252 yrkande 1.När det gäller farhågorna för att de asylsökandeinte skulle få den vård de har rätt till på grund avatt landstingen inte får full kostnadstäckninghänvisar utskottet till den nya överenskommelsenmellan staten och som innebäratt statens ersättning till landstingen höjtsfr.o.m. Utskottet avstyrkerdärmed motion Sf361 yrkande 19.Utbildning i posttraumatiska syndrom av personalinom offentlig sektor är enligt utskottet en frågasom måste hanteras av respektive myndighet ellermotsvarande. Utskottet anser att det saknasanledning för att ta något initiativ ifrågan. Motion Sf252 yrkande 2 avstyrks därmed.Arbete m.m.MotionerI motion Sf378 av () begärs iyrkande 7 ett tillkännagivande om arbetstillstånd.Dagens system som kräver ansökan om att undantasfrån förbudet att arbeta bör enligt motionärenändras så att alla automatiskt får ettarbetstillstånd.Lars m.fl. (fp) begär i motion2003/04:Sf326 yrkande 3 ett tillkännagivande om attarbete och egenförsörjning redan under väntan påbeslut om uppehållstillstånd bör vara regel. I sammamotion yrkande 4 begärs ett tillkännagivande omåtgärder för att förbättra mottagandet avasylsökande. Motionärerna anser attintroduktionstiden bör vara mycket kort. Därefterbör arbete varvas med språkstudier.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf365 yrkande11 ett tillkännagivande om att undanröja de hindersom finns för asylsökande att snabbt få tillgångtill arbetsmarknaden. Motionärerna anser att detmåste blir enklare att få arbetstillstånd, atthandläggningstiden måste kortas och att kravet påsfi-språktest bör slopas. Ett liknande yrkande finnsi motion 2003/04:Sf402 yrkande 6 av m.fl.(kd).Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf361yrkande 2 ett tillkännagivande om att betyg skallekvivaleras och nödvändig kompletterande utbildningskall ges utan dröjsmål. I samma motion yrkande 7begärs ett tillkännagivande om möjligheten attbevilja asylsökande undantag från kravet påarbetstillstånd. bör i högre gradän bevilja undantag.Birgitta m.fl. (c) begär i motion2003/04:Sf396 yrkande 1 ett tillkännagivande om attett ökat sysselsättningsfokus bör präglaflyktingmottagandet. Motionärerna påpekar att det ärviktigt bl.a. att validering av betyg, intyg,kunskaper och utbildning sker . Vidare börpersonen i fråga möjligt sysselsättas, alltför att undvika en passiv och inhuman väntan påbeslut.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf360yrkande 14 ett tillkännagivande om att asylsökandeskall få ID-handlingar som gör att de själva kan taut sin lön. Ett likalydande yrkande finns i motionSk243 av och ().I motion Sf255 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att ge riktlinjer tillMigrationsverket om att samtliga asylsökande skallinformeras om situationen på arbets- ochbostadsmarknaden i landets kommuner. Detta skulleenligt motionärerna möjliggöra en bättreintegration.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla vikten av attarbete och egenförsörjning uppmuntras och att tidigaåtgärder sätts in för att underlätta inträdet påarbetsmarknaden för såväl asylsökande som nyanländainvandrare.Utredningen om flyktingmottagande och introduktionhar lämnat förslag som ligger i linje med dettasynsätt, nämligen att asyltiden skall bliintegrationsförberedande, dock utan att förloraåtervändandeperspektivet. I det tidigare nämndautredningsbetänkandet SOU 2003:75 föreslåssammanfattningsvis att de väntetider som uppstår iavvaktan på beslut skall utnyttjas så att de som fårstanna har fått en god grund för sin etablering ilandet och att de som måste återvända kan göra detmed värdefulla erfarenheter och kunskaper.Asylsökande i arbetsför ålder skall enligt förslagetfå tidigare utbildning och yrkeserfarenhet kartlagdav handläggare och ges informationom möjligheterna att arbeta . Därtillskall företrädare för ge demsom bedöms stå nära arbetsmarknaden en fördjupadyrkes- och arbetsmarknadsrådgivning, förmedla arbetetill dem som har rätt att arbeta samt bistå vidanskaffning av praktikplatser. Vidare förslås (s.54) att arbetsförmedlingen skall ansvara bl.a. förallmän information om förhållanden och villkor påden svenska arbetsmarknaden.Som tidigare nämnts planerar regeringen attförelägga en proposition om nyanländainvandrares etablering i under våren 2006.Utskottet anser med hänsyn härtill att det inte ärnödvändigt för att göra något uttalande ifrågan om åtgärder för att snabbt ge asylsökandetillträde till arbetsmarknaden. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna 2003/04:Sf326 yrkandena 3 och 4,Sf365 yrkande 11, 2003/04:Sf402 yrkande 6, Sf361yrkande 2, 2003/04:Sf396 yrkande 1 och Sf255.I fråga om undantag från kravet på arbetstillståndvill utskottet erinra om att det avbudgetpropositionen framgår (utg.omr. 8, s.48-49) att ca 43 000 personer var registrerade iMigrationsverkets mottagandesystem vid årsskiftet2003/04, att det var 15 560asylsökande som hade tillträde till den öppnaarbetsmarkanden samt att 696 personer hade uppgivitatt de arbetade. Som redovisats ovan är enasylsökande undantagen från skyldigheten att haarbetstillstånd i de fall bedömeratt beslut i ärendet inte kan fattas inom fyramånader. Undantaget gäller fram till dess att ettlagakraftvunnet beslut föreligger i ärendet. mening är det viktigt att en asylsökandesom får vänta på beslut ges möjlighet attarbeta. Utskottet är emellertid inte berett attföreslå en ändring av den nuvarande ordningen menförutsätter med hänsyn till de långahandläggningstiderna i asylsystemet att enasylsökande som får ett erbjudande om arbete på ettsnabbt och enkelt sätt får bevis om undantag frånkravet på arbetstillstånd. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf378 yrkande 7 och Sf361yrkande 7.I två av motionerna framhålls svårigheterna för enasylsökande att få ID-handlingar. En viktig faktor isammanhanget är den kraftigt ökade dokumentlöshetenunder . Av utredningsbetänkandetTidsbegränsat uppehållstillstånd vid oklar identitetoch resväg (SOU 2004:132) framgår att 1997 saknade34 % av de asylsökande passhandlingar, dvs. passeller vissa slags identitetskort och körkort. Förstakvartalet 2004 saknade av de asylsökandepasshandling. Frågan om har även berörts iutredningsbetänkandet EG-rätten och mottagandet avasylsökande (SOU 2003:89). Däri framhålls (s. 55)att asylsökande ibland har problem med attidentifiera sig och att problemet accentueras fördem som lyckas ordna ett eget förvärvsarbete underväntetiden. Dessa asylsökande får ofta problem medatt hämta ut sin lön i bank eller hos Svenskkassaservice och personal tvingaslägga ned ganska mycket tid och resurser på att lösasådana problem. Utredningen lämnar inte någotförslag vad gäller utan föreslårsammanfattningsvis att det s.k. anpassastill direktivet 2003/9/EG om miniminormer förmottagandevillkor för asylsökande genom att detkompletteras med en text som anger att innehavarenav kortet är asylsökande. Utredningens förslagbereds inom medsikte på att en proposition skall föreläggasriksdagen . Med hänsyn till attproblemet med för asylsökande har påtalatsav nämnda utredning anser utskottet attriksdagen inte nu bör vidta någon åtgärd i frågan.Utskottet avstyrker motionerna Sf360 yrkande 14 ochSk243.SvenskundervisningMotionerI motion Sf378 av () begärs iyrkande 4 ett tillkännagivande om undervisning isvenska. Motionären anser att alla asylsökande skallerbjudas undervisning i svenska under helavistelsetiden.Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf361yrkande 1 ett tillkännagivande om attsvenskundervisning skall starta och attden inte skall avbrytas vid ett beslut om avslag avMigrationsverket.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf360yrkande 13 ett tillkännagivande om att asylsökandesom skall avvisas skall ha rätt att arbeta ochstudera svenska ända fram till avvisningsdatum.I motion 2003/04:Sf332 av ()begärs ett tillkännagivande om svenskundervisningför flyktingar. Antalet undervisningstimmar skiljersig åt i landet. Motionären anser att likformighetskall gälla oavsett placering.Utskottets ställningstagandeEnligt LMA åligger det att ilämplig omfattning ge asylsökande m.fl.sysselsättning bl.a. genom att de får tillfälle attdelta i svenskundervisning. Som nämnts innehållerutredningsbetänkandet Etablering i (SOU2003:75) även förslag som tar sikte ,som enligt utredningen skall varaintegrationsförberedande. Bland annat förslås attden svenskundervisning som erbjuds skall följakursplanen för sfi och att de studerande skall hamöjlighet att avlägga prov på ett sådant sätt att dekan ligga till grund för tillträde till fortsattastudier. Svenskundervisningen skall dessutominnehålla arbets- och samhällslivsorientering ienlighet med förslag i betänkandeVidare vägar och vägen vidare - svenska somandraspråk för samhälls- och arbetsliv (SOU2003:77). Av sistnämnda betänkande framgår bl.a. (s.105) att fattadebeslut att svenskundervisningen för asylsökandefr.o.m. 2004 skall följa kursplanen för sfi i allalandets regioner och att tanken med det är attförbättra möjligheterna att styra och följa uppverksamheten liksom att underlätta en övergång frånMigrationsverket till kommunen för dem som fåruppehållstillstånd.Mot bakgrund härav och då regeringen som nämntsplanerar att förlägga en proposition omnyanlända invandrares etablering i undervåren 2006 anser utskottet att det inte finnsanledning för att ta något initiativ ifrågan.Beträffande möjligheten att arbeta och studerasvenska från det att beslut om avvisning ellerutvisning har meddelats till dess att verkställighetsker vill utskottet erinra om att när ettlagakraftvunnet avvisningsbeslut föreligger skallpersonen i fråga lämna landet. Huvudregeln är atthan eller hon skall göra det . Medhänsyn härtill anser utskottet att det inte ärrimligt att undantaget från skyldigheten att haarbetstillstånd utsträcks till att gälla även dennatid. Utskottet intar motsvarande ståndpunkt vadgäller svenskundervisning.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSf378 yrkande 4, Sf361 yrkande 1, Sf360 yrkande 13och 2003/04:Sf332.Ersättning till kommuner för asylsökande m.m.MotionerPer m.fl. (m) begär i motion Sf237yrkande 7 ett tillkännagivande om att finansieringenav flyktingmottagningen bör vara ett statligtansvar. Dagens dubbla system för mottagning avflyktingar, dvs. verksamhet ochden kommunala introduktionen, bör enligtmotionärerna ersättas av ett enda system med statensom ansvarig för finansieringen.I motion Sf211 av () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om det statligaansvaret för kostnader föranledda av asylsökandesvistelse i kommunerna. Flyktingpolitiken är ennationell angelägenhet. Om inte kommunernakompenseras blir det svårt att finna kommuner somvill ta emot asylsökande. I samma motion yrkande 2begärs att regeringen återkommer till meden redogörelse för vidtagna initiativ för attkompensera kommunerna för deras kostnader förasylsökande.I motion 2003/04:Sf300 av ()begärs ett tillkännagivande om en översyn av deekonomiska åtaganden som det innebär för en kommunatt inom sitt område ansvara för enflyktingförläggning. Enligt motionären medför detextra kostnader för värdkommunen. Staten bör därförtillförsäkra kommunerna ersättning för de extrakostnader, t.ex. för barn- och ungdomsvård, som inteersätts direkt av Migrationsverket.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf265yrkande 2 ett tillkännagivande om att införa ettdecentraliserat flyktingmottagande med ett störreindividfokus. Mottagande sker på ett fåtal avMigrationsverkets enheter, där dessutom belastningenär mycket hög. En decentralisering ger en jämnarefördelning av mottagandet över landet och utgör godgrund för en lyckad integration. Ett liknandeyrkande finns i motion Sf12 yrkande 2 av BirgittaCarlsson m.fl. (c). I sistnämnda motion yrkande 3begärs ett tillkännagivande om att staten bör gekommunerna ersättning för de kostnader som uppkommeri och med flyktingmottagandet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har full förståelse för att det storaantalet asylsökande liksom detförhållandet att så många blir kvar imottagningssystemet har inneburit ökade kostnaderför kommunerna. kom 31 355 asylsökandetill , vilket var något färre än 2002, då 33000 personer sökte asyl här. Enligt regeringensprognos kommer 22 000 personer att söka asyl iSverige . En så påtaglig minskning avantalet asylsökande jämfört ikombination med att får ökade resurser föratt minska ärendebalanserna bör få till följd attäven de långa vistelsetiderna i mottagningssystemetminskar. Utskottet, som förutsätter att regeringennoga följer utvecklingen av kommunernas kostnaderför asylsökande, anser att det i första hand fårankomma på regeringen att inför beredningen avbudgetförslagen överväga om ytterligareåtgärder och/eller resurser bör tillföras kommunernaför dessa kostnader. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf211 yrkandena 1 och 2,2003/04:Sf300 och Sf12 yrkande 3.Något skäl för att slå samman Migrationsverketsverksamhet med kommunernas eller att i övrigt göranågra större förändringar i den nuvarandeansvarsfördelningen mellan stat och kommun när detgäller mottagandet av asylsökande kan utskottet intese. Inte heller ser utskottet något skäl att införaett decentraliserat mottagande av asylsökande.Motionerna Sf237 yrkande 7, Sf265 yrkande 2 och Sf12yrkande 2 avstyrks därmed.Barns rätt till skola, vård m.m.MotionerI motion Sf378 av () begärs iyrkande 5 ett tillkännagivande om undervisning förbarn. Enligt motionären är det inte acceptabelt meds.k. asylklasser, dvs. klasser med ett begränsatantal ämnen. I samma motion yrkande 6 begärs etttillkännagivande om ingripanden vid uppsökandehälso- och sjukvård och skola. Gömda barn törs integå till skolan eller uppsöka sjukvården. Det bordedärför vara olagligt med polisingripanden i skolanoch inom hälso- och sjukvården.Sven m.fl. (kd) begär i motion 2003/04:Sf8yrkande 6 ett tillkännagivande om att landsting ochkommun på lämpligt sätt måste uppmärksammas påasylsökande barns rätt till vård och skolgång. Trotsatt samma regler gäller för dessa barn som för andrabarn har det hänt att de nekats vård eller skolgångeller att vårdcentraler har tagit ut avgift. Ettlikalydande yrkande finns i motion Sf335 yrkande 3av m.fl. (kd).Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf361yrkande 17 ett tillkännagivande om skolans ansvarför barn till asylsökande och om möjligheten attinföra skolplikt även vad gäller asylsökande barn.Motionärerna anser att skolan bör ta ett meruppsökande ansvar för barn till asylsökande samtöverväga skolplikt även för dem. I samma motionyrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att gömdabarn skall ha rätt att gå i skola.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf265yrkande 5 ett tillkännagivande om att alla barn utanuppehållstillstånd som vistas i skall harätt till utbildning och tillgång till en samladhälso- och sjukvård. Motionärerna anser att skoloroch sjukhus måste bli frizoner där polishämtning avgömda barn inte skall kunna ske.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) begär i motion2003/04:Sf357 yrkande 24 ett tillkännagivande omminiminivåer i EU:s asylmottagande för asylsökandebarn. Lagstiftningen skiljer sig mellan EU-länderna,varför i EU-sammanhang bör driva frågan omatt det införs miniminivåer för rätt till skola ochhälso- och sjukvård för asylsökande barn.I motion Sf379 av och (s) begärs ett tillkännagivande omstatsbidrag till asylsökande grundskoleelever.Enligt motionärerna tvingas kommuner av ekonomiskaskäl att ge de asylsökande barnen skolgång med sämrekvalitet trots att kostnaderna härför är ettstatligt ansvar.I motion Sf391 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om en studie avförutsättningarna för undervisning i svenska förasylsökande barn. Motionärerna framhåller attbristande ekonomiska resurser i vissa kommuner ledertill att asylsökande barn inte får mer än ett partimmar för att träna svenska.Utskottets ställningstagandeAsylsökande barn och ungdomar har inte skolplikt mende har tillgång till förskoleverksamhet, utbildningoch skolbarnsomsorg på i princip samma villkor sombarn som är bosatta här i . Den som hållersig undan verkställighet av avvisnings- ellerutvisningsbeslut har däremot inte rätt tillutbildning m.m. Den statliga ersättningen tillkommunerna regleras i förordningen (2002:1118) omstatlig ersättning för asylsökande m.fl. Ersättninglämnas med ett schablonbelopp per elev och årberoende på vilken skolform det gäller. Kommunernakan också få ersättning för vissa extraordinärakostnader.Av regeringens skrivelse framgår att Statskontoretpå regeringens uppdrag har gjort en uppföljning avkommunernas verksamhet avseende asylsökande barnsutbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg.I rapporten skolgång (2004:12)konstateras bl.a. att det förekommer att asylsökandebarn inte erbjuds likvärdig utbildning beträffandeantal undervisningstimmar och innehåll. I rapportenanges bl.a. att den utbildning som erbjudsgrundskolebarnen varierar i antalundervisningstimmar upptill beroende på årskurs. Mångakommuner ger enbart den utbildning som den statligaersättningen räcker till. Enligt rapporten kan detdå handla om färre undervisningstimmar änför andra elever i motsvarande åldersgrupp.I det tidigare redovisade utredningsbetänkandetEG-rätten och mottagande av asylsökande (SOU 2003:89s. 82) görs bedömningen att inget av vad utredningenfunnit tyder på annat än att de asylsökande barnenäven i praktiken får tillgång till skolgång ochutbildning på det sätt som föreskrivs i förordningenom utbildning, förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. ochdärigenom även på sätt som anges i direktivet2003/9/EG om miniminormer för mottagande avasylsökande i medlemsstaterna. Såväl den svenskaförfattningsregleringen som den faktiskautformningen av de asylsökande barnens skolgång ochutbildning tillgodoser enligt utredningendirektivets krav.Utskottet kan konstatera att Statskontoretsrapport och den nämnda utredningen ger delvismotstridiga bilder av barnens möjligheter att fåtillgång till den utbildning m.m. som de har rätttill. Eftersom rapporten och utredningens förslag ärföremål för beredning inom anserutskottet att inte bör vidta någon åtgärdi frågan.Barn som fått avslag på en asylansökan har rätttill utbildning fram till dess attbarnet lämnar landet. När det gäller gömda barnsskolgång har utskottet tidigare uttalat (se bl.a.bet. 2003/04:SfU2 s. 32 f.) att det är givet attbarn i familjer som saknar tillstånd att vistas iSverige och som håller sig undan myndigheternaregelmässigt lever under svåra förhållanden och attdet därför är av stor vikt att olika åtgärder vidtasliksom att projekt initieras och utvecklas i syfteatt förhindra att barnfamiljer gömmer sig. Utskottetansåg att möjligheten till utbildning är av storbetydelse för barn som inte har rätt att vistas iSverige men var inte berett att förorda att ävengruppen gömda barn ges en uttrycklig rätt tillutbildning m.m. Utskottet finner inte skäl attfrångå detta ställningstagande. Utskottet noterardock att ansvarigt statsråd i ett svar den 23februari 2005 på en skriftlig fråga (2004/05:998) omgömda barns rätt till skolgång upplyst om att lämnat nyarekommendationer till om de åtgärder sombehövs för att fullt ut skall ansesefterleva bestämmelserna i samt attfrågan hur dessa rekommendationer skall hanteras ochvilka eventuella åtgärder som kommer att vidtas medanledning därav diskuteras inomRegeringskansliet.När det gäller rätt till hälso- och sjukvård nämnda utredningen i SOU 2003:89 funnit attden vård som i praktiken ges i , enligt enöverenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet, motsvarar EG-direktivets(2003/9/EG) krav och delvis går längre än vaddirektivet fordrar. Författningsregleringen äremellertid svåröverskådlig och ofullständig. En nylag som reglerar landstingens skyldighet att erbjudahälso- och sjukvård samt tandvård föreslås därför.Några förändringar i sak beträffande de asylsökandesmöjligheter att få vård och behandling föreslåsdäremot inte.Asylsökande barn har rätt till hälso- och sjukvårdpå samma villkor som barn bosatta i , ochdetta gäller även gömda barn och ungdomar under 18år. Vidare har de rätt till vård fram till dess attett avvisnings- eller utvisningsbeslut verkställs.Något särskilt tillkännagivande från ärdärför inte påkallat i frågan om asylsökande barnsrätt till hälso- och sjukvård.