bet · GS01NU16 · 2005-06-02 00:00:00 — Transparensdirektivet och vissa övriga konkurrenspolitiska frågor SammanfattningUtskottet tillstyrker förslagen i proposition 2004/05:140 om genomförande avEU:s transparensdirektiv. Detta direktiv har som syfte att underlätta granskning av att företag inte får sådana stöd från det allmän-na eller andra fördelar av en medlemsstat som strider mot för företag och stater. Direktivet och den nu aktuella lagstiftningenskall däremot inte ses som ett medel för att reglera förhållandet mellan offent-lig och privat sektor på nationell nivå. Lagändringarna - i vilka utskottetföreslår ett smärre tillägg - skall träda i kraft den 1 augusti 2005.I en motion föreslås en utvidgning av tillämpningsområdet i förhållandetill vad som krävs enligt transparensdirektivet. Enligt utskottets mening bördock någon sådan utvidgning inte göras . I en reservation (m,fp, kd, c) anmodas regeringen att göra konsekvensanalyser av en utvidgningav tillämpningsområdet och återkomma till riksdagenmed förslag om lagändringar.När det gäller frågan om konkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor föreslår utskottet att , genom ett tillkännagivande,skallbegära att regeringen återkommer till med förslag till åtgärder föratt komma till rätta med konkurrensproblemen mellan offentlig och privatsektor. I ett sådant arbete bör ett domstolsförfarande övervägas. Regeringenbör återkomma i frågan så att under /06 kan behand-la regeringens förslag. Regeringen bör vidare redovisa sina förslag med an-ledning av förslag på området från . Dessa förslag avserbl.a. åtgärder för att tillförsäkra att gällande lagar och riktlinjer följs,införan-det av en nationellt utformad reglering av subventioner samt hur en offentligaktör skall få använda information och kompetens upparbetad i myndighets-rollen. Detta sistnämnda arbete bör regeringen redovisa till underriksmötet /06. När det gäller förslag om hur en nationellt utformad reg-lering kan utformas noterar utskottet att en sådan regel skulle kunna fungerasom ett nationellt komplement till den EG-rättsliga regleringen av statligtstöd. I en reservation (m, fp, kd, c) efterlyses ytterligare åtgärder frånreger-ingens sida senast under /06 för att reda upp konkurrenssitua-tionen mellan offentlig och privat sektor.I betänkandet behandlas och avstyrks även motionsyrkanden rörande kon-kurrenspolitikens inriktning. I en reservation (m, fp, kd, c) redovisas dessapartiers gemensamma syn på konkurrenspolitikens inriktning. Utskottet av-styrker också motionsyrkanden om kriminalisering av karteller, med hänvis-ning till ett avlämnat utredningsbetänkande, i vilket presen-terades en konkret lagstiftningsmodell för en kriminalisering inom konkur-rensrätten. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser återkom-ma till i frågan. Utskottet finner ingen anledning att föregripa dennafortsatta beredning. I två reservationer (fp respektive kd) följs motionsyrkan-dena upp. Slutligen avstyrker utskottet en motion om en utvärdering av verksamhet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Konkurrenspolitikens inriktningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L291 yrkande 3, 2004/05:L336yrkande 2, 2004/05:MJ332 yrkande 3, 2004/05:N249 yrkande 2,2004/05:N305 yrkande 1, 2004/05:N393 yrkande 7, 2004/05:N411 yr-kande 1 och 2004/05:N413 yrkande 6 i denna del.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privatsektorRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanför. Därmed avslår motionerna 2004/05:N249 yrkandena 3,4 och 6, 2004/05:N305 yrkandena 2 och 3, 2004/05:N308 yrkande 3,2004/05:N391 yrkandena 1 och 2, 2004/05:N393 yrkande 4, 2004/05:N397 yrkandena 2 och 9, 2004/05:N400 yrkandena 8 och 9, 2004/05:N401 yrkande 7, 2004/05:N402 yrkandena 2-4 och 2004/05:N412 yr-kande 8.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Genomförande av transparensdirektivetRiksdagen antar regeringens förslag till lag om insyn i vissa finansiellaförbindelser m.m. Därmed bifaller proposition 2004/05:140punkt 1 och avslår motion 2004/05:N22 yrkandena 1-5.Reservation 3 (m, fp, kd, c)4. Övriga lagförslaga) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(2005:110) om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m.Därmed bifaller proposition 2004/05:140 punkt 2.b) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1970:417) om marknadsdomstol m.m. Därmed bifaller propo-sition 2004/05:140 punkt 3.c) antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1997:614) om redovisning, dock med ändring att 2 kap. 13 §skall ha lydelse enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller riks-dagen delvis proposition 2004/05:140 punkt 4.d) antar regeringens förslag till lag om ändring i bokföringsla-gen (1999:1078), dock med ändring att 7 kap. 7 § skall ha lydelse enligtutskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller delvis proposition2004/05:140 punkt 5.5. Kriminalisering av kartellerRiksdagen avslår motionerna 2004/05:MJ332 yrkande 4,2004/05:N249 yrkande 1, 2004/05:N393 yrkande 8, 2004/05:N413 yr-kande 6 i denna del och 2004/05:Bo306 yrkande 16.Reservation 4 (fp)Reservation 5 (kd)6. rollRiksdagen avslår motion 2004/05:N271.Reservation 6 (m, fp, kd, c) - motiv.Stockholm den 2 juni 2005På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (),(), (), (), CarinaAdolfsson Elgestam (s), (), (), (), (), (), KristerHammarbergh (m), () och ().2004/05NU16Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2004/05:140 om genomförande av transparensdirektivet,dels en motion som väckts med anledning av propositionen,dels 17 motioner från den allmänna motionstiden om olika konkurrenspoli-tiska frågor.Betänkandet inleds med ett avsnitt om konkurrenspolitikens inriktning.Därefter behandlas propositionen och den motion som väckts med anledninghärav samt i anslutning härtill motionsyrkanden från allmänna motionstidensom tar upp olika aspekter av konkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor. Slutligen tar utskottet upp motionsyrkanden rörande kriminali-sering av karteller och om roll.Utskottets övervägandenBakgrundKonkurrenslagen (1993:20), som trädde i kraft (prop.1992/93:56, bet. 1992/93:NU17), är baserad på den s.k. förbudsprincipen,vilken utgår från att vissa konkurrensbegränsningar i sig är skadliga och där-för skall vara förbjudna. Efter mönster från EG-rätten innehåller lagen tvåprincipiella förbud, nämligen mot konkurrensbegränsande samarbete mellanföretag (6 §) och mot missbruk från ett eller flera företags sida av en domine-rande ställning (19 §). Dessa bestämmelser motsvaras av EG-fördragets artik-lar 81 (regler beträffande avtal m.m. som har till syfte eller effekt att hindrbegränsa eller snedvrida konkurrensen) och 82 (regler beträffande ett ellerflera företags missbruk av dominerande ställning), vilka ingår i de grund-läggande konkurrensreglerna för den gemensamma marknaden. I konkurrens-lagen finns också bestämmelser rörande företagskoncentrationer.Konkurrenspolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om konkurrenspolitikens in-riktning. Utskottet redogör för sin syn på inriktningen av denna po-litik, vilken överensstämmer med den som tidigare ställtsig bakom. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion 2004/05:N305 (m) begärs ett tillkännagivande om vikten av attbekämpa monopol. Statens uppgift är att ställa upp regler för företag ochenskilda och att finansiera viktiga välfärdsuppgifter såsom skola, vård ochomsorg, anför motionärerna. De menar att en renodling av statens och kom-munernas roller, där dessa inte agerar domare och spelare på samma gång,skapar förutsättningar för fler livskraftiga företag med fler aktiva ägare. måste ges ökade resurser för att kunna bevaka konkurrensen påolika områden, säger motionärerna. De anser att de räder som verket gjort motvissa branscher där det befarats bristande konkurrens har varit bra och börutvecklas. Motionärerna välkomnar den reformering av konkurrensövervak-ningen som sker inom EU och förespråkar att skall verka för att EUskall ingripa med kraft mot t.ex. olagligt och konkurrenssnedvridande stats-stöd eller begränsningar av konkurrensen i olika medlemsländer. Privatamonopol och kartellbildningar hör inte hemma i en marknadsekonomi, ochtendenser till detta måste bekämpas med kraft, anförs det avslutningsvis.Ett tillkännagivande om strukturförändringar i konkurrensfrämjande syfteföreslås i motion 2004/05:L291 (m). Fasta spelregler och konkurrens på likavillkor är viktiga förutsättningar för att marknadsekonomin skall fungera, ochkonkurrens är den bästa garantin för att konsumenter skall få så bra varor ochtjänster som möjligt, till rimliga priser, säger motionärerna. De menar ocksåatt det är av avgörande betydelse för den internationella styrkan hos svensktnäringsliv att konkurrensen upprätthålls på hemmamarknaden. Den konsu-mentpolitik som Moderata samlingspartiet förespråkar syftar till att öka denkonkurrensutsatta sektorn, vidga området för privat näringsverksamhet, av-veckla offentliga monopol och minska offentligt ägande i näringsverksamhet,sägs det.I motion 2004/05:N249 (fp) begärs ett tillkännagivande om att konkurrens-lagen bör göras effektivare. Fri konkurrens på lika villkor inom de ramar somsätts upp av etiska principer och lagstiftning är det bästa verktyget för atttillgodose konsumenternas efterfrågan och hushålla med begränsade resurser,anför motionärerna. De menar att en effektiv konkurrens i första hand alltidgynnar konsumenterna, och konkurrensen är den kanske viktigaste drivkraf-ten till teknisk utveckling och ekonomisk tillväxt. Marknadsekonomin förut-sätter en effektiv konkurrenspolitik, som förhindrar marknadsdelning ochprissamverkan samt utövar fusionskontroll, säger motionärerna. De anser atten fungerande och sträng konkurrenslagstiftning behövs för att en effektivkonkurrens skall råda i det privata näringslivet. Staten skall sätta ramar ochövervaka spelreglerna på marknaden, men om staten är både domare ochspelare på marknaden är risken stor att konkurrensen snedvrids, anför motio-närerna. De menar att en viktig orsak till att placerar sig dåligt i des.k. välfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens ocdelvis omfattande regleringar. En hel del viktiga avregleringar har redangjorts i , men inom en del sektorer är konkurrensen fortfarande brist-fällig, framför allt på de marknader där hushållen är köpare, t.ex. detaljhandeoch tjänsteproduktion, säger motionärerna. De hänvisar härvid till , matpriserna och konkurrensen (2004:2),som presenterades och enligt vilken den svenska prisnivån för denprivata konsumtionen låg över den genomsnittliga nivån inomEU. Även inom varierar prisnivåerna - i är maten ca 6 %billigare än i , säger motionärerna. De anser att regeringeninte bör fördröja beredningen av rapporter utan så snartsom möjligt vidta åtgärder och lägga fram förslag. För att göra konkurrensenmer effektiv krävs det, enligt motionärerna, konkreta åtgärder på följandeområden: ökad avreglering; skärpning av konkurrenslagen och effektiviseringav övervakningen; resurstillskott till ; granskning av nyaregeringsförslag utifrån såväl ett småföretagsperspektiv som ett konkurrens-perspektiv; identifiering och avveckling av kvarvarande konkurrenshämman-de regleringar i den privata sektorn.Ett tillkännagivande om konkurrens föreslås även i motion 2004/05:N413(fp), med likartad motivering som i nyssnämnda motion 2004/05:N249 (fp).I motion 2004/05:L336 (fp) begärs ett tillkännagivande om ökad konkur-rens, varvid det hänvisas till den i motion 2004/05:N249 (fp) nämnda rappor-ten av . Effektiv konkurrens i privat och offentlig verksam-het är till nytta för konsumenterna, framhåller motionärerna. En betydande delav prisskillnaden mellan och övriga länder beror på bristande konkur-rens, varför avregleringar i konkurrensstimulerande syfte framför allt är ettkonsumentintresse och bör fortsätta på fler marknader, anför motionärerna.Det behövs en effektivare konkurrenspolitik för dagligvaruhandeln, anförsdet i motion 2004/05:MJ332 (fp). har för höga matpriser, säger mo-tionärerna och hänvisar till att livsmedelspriserna låg högre iSverige än genomsnittet i EU (om mervärdesskatten räknas bort blir skillna-den mindre men fortfarande betydande). av skillnaden beräknasbero på bristande konkurrens i . Inom finns också betydandeprisskillnader mellan olika regioner, påpekar motionärerna. De konstaterar attdagligvaruhandeln i kännetecknas av stark koncentration. Mellanåren 2003 och 2004 har de tre detaljhandelsblocken , och stärkt sin sammanlagda andel av daglig-varumarknaden ytterligare, från till , trots att nya aktörer, såsomLidl, har tillkommit. Bristen på konkurrens är mycket allvarlig och gör attkonsumenterna får betala mer för maten än de skulle ha behövt om dagligva-rumarknaden fungerat mer effektivt, anför motionärerna. För att marknadenskall fungera måste antalet aktörer bli fler, antingen genom nyföretagandeeller genom att fler utländska aktörer etablerar sig på marknaden. Detta kan,enligt motionärerna, underlättas genom en effektiv konkurrenspolitik ochgenom att kommunerna underlättar för nyetableringar.I motion 2004/05:N393 (kd) begärs ett tillkännagivande om en effektivarekonkurrenspolitik. En viktig orsak till att placerar sig dåligt i den svälfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens ochdelvis omfattande regleringar, säger motionärerna, i likhet med vad som sadesi den nyssnämnda motionen 2004/05:N249 (fp). Marknadsekonomin förutsät-ter en effektiv konkurrenspolitik som förhindrar marknadsdelning, prissam-verkan och som utövar fusionskontroll, anför motionärerna. De menar att densvenska konkurrenspolitiken, som bör harmoniseras med utvecklingen inomEU, kan dämpa prisstegringstakten. Det finns många indikationer på att del av det potentiella nyföretagandet hindras av ett alltför omfattanderegelverk, varför en ökad avreglering bör ske för att ge utrymme för konkur-rens, säger motionärerna. De anser också att konkurrenslagen bör skärpas ochatt övervakningen bör bli effektivare, varvid såväl privata som offentligamonopol och oligopol skall motverkas.Forskning om sambanden mellan pris, kvalitet, service, mångfald, inträ-deshinder, innovationer och konkurrens måste initieras, anförs det i motion2004/05:N411 (kd). Hänvisning görs till den i motion 2004/05:N249 (fp)tidigare nämnda rapporten från . De svenska priserna pålivsmedel är högre än i många andra europeiska länder, påpekar motionärer-na. De anser att regeringen - även om den lokala konkurrensen är en kommu-nal fråga - måste ta ett ansvar för att de svenska livsmedelspriserna är såhöga. Det krävs forskning och jämförande analyser med andra länder medfokus på olika samband som har betydelse för livsmedelspriserna, t.ex. sam-bandet mellan pris och konkurrens, anförs det i motionen.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingRiksdagen avslog motionsyrkanden rörande konkurrenspolitikensinriktning, liknande de här aktuella (bet. 2003/04:NU13). Utskottet erinradedärvid om sin syn i frågan. I en reservation (m, fp, kd, c) redovisades dessapartiers gemensamma syn på konkurrenspolitikens inriktning.I det nyssnämnda betänkandet behandlades också proposition 2003/04:80om moderniserad konkurrensövervakning. Förslagen i propositionen grunda-de sig på en ny EG-förordning om tillämpning av konkurrensreglerna, sombörjade gälla . Syftet med de nya reglerna är att effektiviseratillämpningen av och möjliggöra en förstärkt övervak-ning av allvarligare konkurrensbegränsningar, såsom karteller. EU-reformeninnebär bl.a. att och alla nationella konkurrensmyndighe-ter inom EU kommer att samarbeta inom ett nätverk. Genom detta samarbetekommer hanteringen av EU-ärenden i större utsträckning än för närvarandeatt delegeras till nationella konkurrensmyndigheter och domstolar. Riksdagenbeslöt i enlighet med propositionen. I en reservation (m, fp, kd, c) välkomna-des moderniseringen av tillämpningen av konkurrenslagstiftningen, samtidigtsom vissa synpunkter framfördes. Lagändringarna trädde i kraft den 1 juli2004.Utskottet har justerat betänkande 2004/05:NU17 om skadeståndenligt konkurrenslagen, m.m. (prop. 2004/05:117). I propositionen föreslåsbl.a. att kretsen av skadeståndsberättigade skall vidgas, vilket förväntas ökaden s.k. reparativa effekten av konkurrensreglerna, liksom den preventivaeffekten. I en reservation (m) avvisades detta förslag. Även en ökning avpreskriptionstiden från fem till föreslås, vilket utskottet har ställt sbakom men som har avvisats i en reservation (m, fp, kd, c). be-handlar det nämnda betänkandet som det nu aktuella betänkandet.I några motioner berörs frågan om en förstärkning av Konkurrensverketsresurser. beslöt 2005 (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24 Näringsliv, bet. 2004/05:NU1).Anslaget för uppgår till . avslog sam-tidigt motionsyrkanden om ökade anslag till med respekti-ve (m), (fp), (kd) och7 (c). I sitt ställningstagande noterade utskottet att anslagettill höjdes för med mot bakgrundav de ökade arbetsuppgifter som verket fick till följd av de ändringar i kon-kurrenslagen som beslöt om med syfte att effektiviserakartellbekämpningen. Utskottet erinrade också om att anslaget dessförinnannivåhöjdes med . Det framhölls vidare attKonkurrensverkets möjligheter att ta egna initiativ för att spåra, utreda ochbevisa skadliga konkurrensbegränsningar har ökat. Detta beror till en del påatt verkets resurser inte längre i lika stor utsträckning som tidigare tas i anspråk för ren ärendehantering; konkurrenslagen har varit i kraft i cirka tio åroch marknadens aktörer har därmed bättre kunskap om lagen och inte längresamma behov som tidigare av att få olika frågor prövade. Även riksdagensnyssnämnda beslut med anledning av proposition 2003/04:80 ommoderniserad konkurrensövervakning innebär att det hos Konkurrensverketkommer att frigöras resurser, vilka kan användas för övervakning och be-kämpning av allvarliga konkurrensstörningar (bet. 2003/04:NU13).Utredningen om ökad effektivitet på konkurrensområdetRegeringen tillkallade en särskild utredare, kammarrättspre-sident , med uppdrag (dir. 2004:128) att effektivisera förfa-randet enligt konkurrenslagen. Instansordningen för konkurrensskadeavgifterskall övervägas. Det nuvarande systemet innebär dels undersökning, analysoch bedömning hos , dels prövning därefter i Stockholmstingsrätt och dels, vid överklagande, överprövning i Marknadsdomstolen.Handläggningen tar när det rör sig om ett omfattande material ochmånga som skall höras. I utredarens uppdrag ingår att överväga att minskaantalet domstolsinstanser samt, för det fall utredaren finner att den nuvarandeordningen skall bestå, att överväga att införa prövningstillstånd i ledet tingsrätt-Marknadsdomstolen.Utredaren skall dessutom göra en översyn av konkurrenslagens regler omföretagskoncentration med anledning av rådets förordning (EG) nr 139/2004av om kontroll av företagskoncentrationer. Utredarenskall föreslå de ändringar av det svenska regelsystemet som bedöms motive-rade. De frågor utredaren särskilt skall analysera gäller substanstest, behand-lingen av vissa begränsningar, svenska myndigheters bistånd till kommissio-nen i samband med inspektioner samt anmälan om företagskoncentration.Slutligen skall utredaren bedöma om bör få möjlighet att taut en avgift för en sådan anmälan. I uppdraget ingår avslutningsvis att över-väga ytterligare effektiviseringsåtgärder och att se över konkurrenslagensstruktur och överskådlighet.Utredaren skall redovisa sitt uppdrag i fråga om instansordningen och före-tagskoncentrationer , och när det gäller övriga förslagtill effektivisering, regelförenkling och konkurrenslagens struktur senast den1 februari 2006.Konkurrensverkets rapport i år 2004Konkurrensverket presenterade rapporten iSverige (2004:5), vilken är avsedd att ge en bild av konkurrensläget isvensk ekonomi . I rapporten beskrivs konkurrensläget i ett tiotalbranscher inom sju områden som på olika sätt har varit aktuella i verksamhet och första halvåret 2004.Sammanfattningsvis sägs i rapporten att det finns en del indikationer på attkonkurrensen i inte fungerar riktigt så väl som den borde. Den svens-ka prisnivån ligger över genomsnittet för EU, vilket bara delvis kan förklarasav löne- och skattenivåer. har i en serie rapporter analyse-rat i vilken utsträckning den höga prisnivån beror på dålig konkurrens. Ävenom det är svårt att med exakthet besvara den frågan, är den entydiga slutsat-sen att ökad konkurrens leder till lägre priser, ökad mångfald och konsument-nytta, sägs det i rapporten. Många delar av det svenska näringslivet präglas aven relativt hög koncentrationsgrad. Trots de senaste årens regelreformer förökad konkurrens, trots medlemskapet i EU och trots att den svenska ekono-min blir alltmer integrerad med omvärlden kvarstår viktiga inträdeshinder påmånga marknader. I kombination med den svenska ekonomins relativa liten-het kan inträdeshinder leda till hög koncentrationsgrad och en dåligt funge-rande konkurrens.Om- och avregleringarRegeringen tillsatte en särskild utredare (chefsekonom ) med uppgift (dir. 2003:151) att, utifrån de utvärderingar somgjorts av regelreformeringar inom tele-, el-, post-, inrikesflyg-, taxi- ochjärnvägsmarknaderna, utvärdera och göra en samlad analys av de långsiktigaeffekterna för konsumenterna, näringslivet, arbetsmarknaden och samhälls-ekonomin i olika delar av . Utredaren skulle även, utifrån de genom-förda utvärderingarna, föreslå de åtgärder som kan behövas för att ytterligareförbättra marknadernas funktion.Regelutredningen presenterade resultatet av sitt arbete i betänkandet Libe-ralisering, regler och marknader (SOU 2005:4). Utredningen skulle enligtdirektiven främst utgå från tidigare gjorda utvärderingar men fann dock attdet finns relativt få utvärderingar av de genomförda reformerna och att dentillgängliga statistiken i många fall är bristfällig. Olika variabler och olikastatistikkällor har i flera fall visat på skilda utvecklingar. Utredningen pekadärför särskilt på behovet av ytterligare forskning kring utvecklingen på deliberaliserade marknaderna samt behovet av att förbereda utvärderingar redanföre tidpunkten för liberaliseringen.Utredningen anser att det är varken möjligt eller önskvärt att återgå till dentidigare marknadsformen. Även om det vore önskvärt att återgå till den tidiga-re regleringen är detta inte möjligt av ett flertal skäl - den tekniska utveck-lingen, EU-medlemskapet och den ökade internationaliseringen. Som en följdav liberaliseringarna har antalet företag ökat på de studerade marknaderna.Utredningen anser att ingen av de liberaliserade marknaderna har nått sinslutgiltiga form men att de genomförda reformerna har bidragit till en ökadsamhällsekonomisk effektivitet på flertalet av marknaderna. Det finns dockett behov av ytterligare reformer för att förbättra marknadernas funktionssätt.Utredningen pekar särskilt på behovet av ett ökat konsumentstöd, en förstärktägarfunktion avseende statliga företag i och en förbättradtillsyn över marknaderna. Dessutom lämnas mer specifika förslag när detgäller tele-, post-, taxi- och järnvägsmarknaderna.Utredningen anser att de genomförda reformerna av marknaderna i otill-räcklig utsträckning tagit hänsyn till konsumenternas intressen. Detta gällersärskilt för elmarknaden men också för telemarknaden, vilket innebär att detfinns ett behov av att stärka konsumenternas ställning på dessa marknader.Utredningen framlägger därför förslag beträffande bl.a. elmarknaden, tele-marknaden och statligt ägda företag. Utredningen anser att det alltid kommeratt krävas starka institutioner kring marknader för infrastrukturtjänster. Svå-righeterna att bedriva en effektiv reglering bör dock uppmärksammas. Dereglerande institutionerna har inte utvecklats i samma takt som marknadernahar liberaliserats och statens roll minskat.