bet · GS01JUU19 · 2005-06-02 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden somväckts under den allmänna motionstiden . De behandlade yrkandenatar i huvudsak upp olika frågor som rör polisen, bl.a. antagningen ochutbildningen till polis, polisens arbetsmetoder, arbetsmiljöfrågor ochutrustning. Vidare behandlas yrkanden om bl.a. åtgärder mot illegalavapen och rätt till alkoholtest för berusade personer som omhändertagitsenligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m.Utskottet föreslår att gör ett tillkännagivande av innebördatt regeringen skall låta se över frågan om att låta vissa utbildningsmomenti polisutbildningen automatiskt ge akademiska poäng.När det gäller övriga motioner hänvisar utskottet bl.a. till gällanderegelverk och pågående beredningsarbete, och föreslår att riksdagenavslår samtliga yrkanden.I ärendet finns 28 reservationer och 5 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. SpråktestRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju350 yrkande 1.Reservation 1 (v)2. Antagning till polisutbildning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju350 yrkande 2, 2004/05:Ju392,2004/05:Ju465 yrkande 11, 2004/05:Ju489 yrkande 7, 2004/05:Ju501 yrkandena14, 18 och 19 samt 2004/05:Sf365 yrkande 22.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Hatbrott och rasistiska brott i polisutbildningenRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf365 yrkande 23.Reservation 3 (kd)4. Samarbete mellan HBT-organisationer och polisenRiksdagen avslår motion 2004/05:U257 yrkande 15.Reservation 4 (v, mp)5. Akademiska inslag i polisutbildningenRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanfört om akademiska inslag i polisutbildningen. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2004/05:Ju350 yrkande 3 och 2004/05:Ju501 yrkande 15.6. Polisens vapenträningRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju350 yrkande 4.Reservation 5 (v)7. PolisforskningRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju365.Reservation 6 (m, fp, c)8. Vidareutbildning för poliser m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju501 yrkandena 10-13 och 17 samt2004/05:Ju505.Reservation 7 (m, fp, c)9. Etik och moral m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju262 yrkande 4, 2004/05:Ju324yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju325 och 2004/05:Ju350 yrkande 7.10. Brottsmisstänkta poliserRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju371 och 2004/05:Ju501 yrkande 29.Reservation 8 (fp)11. Polisens arbetsmetoderRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju272 yrkandena 1-6, 2004/05:Ju474yrkande 4 och 2004/05:Ju489 yrkande 2.Reservation 9 (c)12. Användning av handfängselRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju380.Reservation 10 (m, fp, c)13. En nationell underrättelseenhetRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju501 yrkandena 5, 6 och 9.Reservation 11 (fp)14. En avdelning för Internetrelaterad brottslighet vidRikspolisstyrelsenRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju486 yrkande 9.Reservation 12 (m, fp, kd, c)15. Samordning vid upphandling av IT-system m.m.Riksdagen avslår motion 2004/05:Ju308.16. PolisstyrelsernaRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju465 yrkande 6.Reservation 13 (kd, c)17. Arbetsmiljöfrågor m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju350 yrkande 5, 2004/05:Ju465yrkande 5 och 2004/05:Ju501 yrkandena 7 och 8.Reservation 14 (m, fp, kd, c)Reservation 15 (v)18. Hot och våld mot poliser m.m.Riksdagen avslår motion 2004/05:Ju496 yrkandena 1-3.Reservation 16 (m, fp, kd, c)19. Polisens utrustningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju465 yrkande 7 och 2004/05:Ju501yrkandena 27 och 28.Reservation 17 (fp, kd, c)20. Digitala fotografierRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju253 och 2004/05:Ju416.Reservation 18 (m, fp, kd, c)21. BeredskapspolisenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju326 och 2004/05:Ju489 yrkande 8.Reservation 19 (m, fp, kd, c)22. Straffskärpning vid vapenbrott m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju231 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju352yrkande 5 och 2004/05:Ju412 yrkande 17.Reservation 20 (m, fp, kd, c)23. Tillfällig vapenamnestiRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju243 och 2004/05:Ju329.Reservation 21 (m, fp, kd, c, mp)24. Ljuddämpare vid jaktRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju240.Reservation 22 (m, c)25. VapenförvaringRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju203, 2004/05:Ju244 och 2004/05:Ju284.Reservation 23 (c)26. KamphundarRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju247.27. Anmälningar mot ordningsvakterRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju465 yrkande 1.Reservation 24 (kd)28. Alkoholtest för omhändertagna personer m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju301 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Ju415yrkandena 1-3, 2004/05:Ju469, 2004/05:Ju473 och 2004/05:Ju510.Reservation 25 (m, fp, kd, c)29. Allmän kameraövervakningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju317 yrkande 4, 2004/05:Ju412yrkande 14 och 2004/05:Ju497.Reservation 26 (fp)Reservation 27 (v)30. MedborgarkontorRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju501 yrkande 23.Reservation 28 (fp)den 2 juni 2005På justitieutskottets vägnarBritta LejonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), RolfOlsson (v), (), (), (),(), Elisebeht (), (), GöranNorlander (s), (), (), (), (), (), (),() och ().Utskottets övervägandenI detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden somhuvudsakligen rör polisen och som väckts under den allmänna motionstidenår 2004.Polisutbildningen m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden rörande antagningtill och innehållet i polisutbildningen. Vidare behandlas motionsyrkandenom bl.a. tillsättandet av polischefer, samordnad vidareutbildning förbrottsbekämpande myndigheter samt etik och moral inom polisen. Slutligenbehandlar utskottet motionsyrkanden om utredningar om och avstängningav brottsmisstänkta poliser. Utskottet föreslår att gör etttillkännagivande av innebörd att regeringen skall se över frågan om attlåta vissa utbildningsmoment i polisutbildningen automatiskt ge akademiskapoäng. Såvitt gäller övriga motionsyrkanden föreslår utskottet, bl.a.med hänvisning till vidtagna åtgärder och pågående arbete, att de avslås.Jämför reservationerna 1-8.Antagning till polisutbildning m.m.Ett antal motioner har väckts som rör olika antagnings- och utbildningsfrågorinom polisen. I motionerna Ju350 (v), Ju392 (fp), Ju465 (fp), Ju489 (c),Ju501 (fp) och Sf365 (kd) begärs olika åtgärder rörande antagningentill polisutbildningarna. I motionerna Ju350, Ju465, Ju489, Ju501 ochSf365 handlar det om olika åtgärder för att fler personer med utländskbakgrund skall antas till polisutbildningarna. I motion Ju350 föreslåsbl.a. att provet i svenska tas bort vid antagningen. I motion Ju392krävs ökat inflytande för polismyndigheterna vid antagningen. I motionSf365 begärs vidare att utbildning om hatbrott och rasistiska brottskall bli obligatoriska moment i polisutbildningen. I motion U257 (v)anförs att ett samarbete bör inledas mellan å ena sidan polisen pånationell och lokal nivå och å andra sidan organisationer för homo-, bi-och transsexuella (HBT-organisationer) i syfte att öka polisens kunskapi HBT-frågor och höja förtroendet för polisväsendet inom denna grupp avmänniskor.Beredningen för rättsväsendets utveckling avgav i december 2003delbetänkandet Läget i rättsväsendet och förslag till fortsatta reformerinom brottsutredningsverksamheten m.m. (SOU 2003:114). I betänkandetges en beskrivning av bl.a. bakgrunden till och innehållet i den nuvarandepolisutbildningen (s. 215 f.).Under år 2004 antogs totalt 1 056 studerande till polisutbildningen. Avsamtliga antagna som också valde att påbörja utbildningen hade enannan etnisk och kulturell bakgrund än svensk ().Rekryteringskampanjer har riktats främst mot målgrupperna kvinnor och personermed en annan etnisk och kulturell bakgrund än svensk (Polisensårsredovisning 2004 s. 59).I Polisens årsredovisning för sägs i fråga om mångfaldsarbetetbl.a. En del polismyndigheter anger i platsannonser att degärna ser sökande med annan etnisk och kulturell bakgrund än svensk. Deflesta myndigheter har kontakter med invandrarföreningar. Vissa myndigheterordnar öppet hus-arrangemang och informationsinsatser i köpcenter ochskolor. polismästardistrikt driver ett projekt där den somhar utomnordisk bakgrund kan få en civil projektanställning i syfte attbli behörig för att söka till polisutbildningen. iSkåne medverkar i projektet , vilket är en förberedandeutbildning till polisutbildningen som riktar sig till ungdomar medinvandrarbakgrund. De anställda inom polisväsendet har ökat sina kunskaperinom mångfaldsområdet, bl.a. genom föreläsningar och utbildningar.Rikspolisstyrelsen har ordnat utbildning i mångfaldsfrågor för personalenpå grundutbildningen vid och för övrig personal somarbetar med frågorna. i har ordnat en nationellheldag om mångfald. Av årsredovisningen framgår vidare att Rikspolisstyrelsendriver ett projekt benämnt Normgivande mångfald inom polisen. gång har alla ledningsgrupper i de 21 polismyndigheternafått utbildning i homo- och bisexuellas villkor i arbetslivet. Fempilotdistrikt utsågs för breddutbildning: Polismyndigheterna i ,, och , samt i . Omkring3 000 medarbetare gick utbildningen (s. 62).Utskottet har inhämtat att i samband med nämnda utbildning avledningsgrupperna vid de 21 polismyndigheterna har från projektetNormgivande mångfalds sida i förekommande fall kontakter tagits med lokalaRFSL-föreningar i syfte att få till stånd informationsutbyte och lokaltsamarbete. Projektet har fr.o.m. årsskiftet 2004/05 bytt namn till Frittfram och pågår under hela år 2005.En utredare fick i uppdrag att biträda Justitiedepartementetmed mångfaldsfrågor inom polisen. Arbetet resulterade bl.a. i enhandlingsplan för mångfaldsfrågor inom polisen (Ju/2004/8969/PO). Avhandlingsplanen framgår bl.a. att några redovisade faktorer har särskildbetydelse för arbetet med dessa frågor. Här kan nämnas att ledningensansvar behöver tydliggöras och att mångfaldsarbetet måste inordnas i ensammanhållen strategi. Vidare föreslås att man utarbetar kompetensprofilerför olika funktioner inom polisen och att rekryteringen till polisutbildningenskiljs från anställningsförfarandet som polis. Ansvaret för rekryteringenbör överflyttas till och genomföras vid respektiveutbildningsplats samt bör ske utifrån framtagna kompetensprofiler. I planenföreslås vidare att blir en egen myndighet underJustitiedepartementet.Handlingsplanen bereds inom Justitiedepartementet.Rikspolisstyrelsen har i regleringsbrevet för fått iuppdrag att redovisa bl.a. vilka överväganden styrelsen har gjort medanledning av den redovisning om mångfald inom polisen som lämnades underhösten 2004 av den ovan nämnda utredaren för mångfaldsfrågor. framgår vidare att styrelsen skall redovisa de åtgärdersom vidtagits för att åstadkomma och förbättra förutsättningarna förmångfald inom polisen, bl.a. vilka metoder och tillvägagångssätt somanvänts för att motverka diskriminerande attityder och beteenden blandpersonalen. Vidare skall styrelsen återrapportera antalet anställda somunder genomgått utbildning i diskriminerings- och mångfaldsfrågor.Slutligen skall styrelsen redogöra för andelen anställda som är utrikesfödda och inrikes födda med en respektive två utrikes födda föräldrar.Utskottet har inhämtat att det prov i svenska som genomförs i sambandmed ansökan till består av fyra delar som testar desökandes språkliga förmåga genom bl.a. ett ordkunskapstest och ettstavningstest. Inom har en kartläggning gjorts av omprovet i svenska eventuellt missgynnar sökande med t.ex. annan etniskbakgrund. Några belägg för att vissa grupper skulle missgynnas av provethar inte framkommit. Efter kartläggningen har dock gränsen för godkäntresultat på provet i svenska sänkts. klarar av de sökandeproven i svenska.När det gäller frågan om utbildning om hatbrott och rasistiska brotthar utskottet inhämtat att en obligatorisk kurs som bl.a. behandlardenna typ av brottslighet ingår i polisutbildningen.Utskottet har behandlat liknande yrkanden vid ett flertal tillfällentidigare, senast (bet. 2003/04:JuU15 s. 29 f.). Utskottetuttalade då bl.a. att frågor om polisutbildningens utformning ochrekrytering av poliser är viktiga frågor. Det är angeläget att sammansättningeninom polisen speglar samhället i stort. Det är därför viktigt attpersoner med en annan etnisk bakgrund än svensk, särskilt personer frånutomnordiska länder, antas till polisutbildningen. Utskottet välkomnadeatt ett flertal åtgärder för att öka andelen poliser med utländskbakgrund vidtagits. Utskottet framhöll betydelsen av att poliserhar goda kunskaper i det svenska språket, utan att för den skull uttalasig om hur och när dessa kunskaper skall förvärvas. Polisers språkkunskaperhar betydelse för frågor som rör bl.a. rättssäkerhetsaspekter ochmöjligheter till lagföring.Utskottet har inte ändrat sin tidigare inställning i frågan. Det äralltså alltjämt utskottets uppfattning att det är viktigt att den etniskasammansättningen inom polisen speglar samhället i stort. Utskottetvälkomnar därför det omfattande mångfaldsarbete som har inletts och ännupågår i syfte att öka andelen polisaspiranter med annan etnisk ochkulturell bakgrund än svensk. Utskottet ser i detta sammanhang ingetmotsatsförhållande i att ett prov i svenska används vid antagningentill polisutbildningen för att säkerställa att de blivande polisernahar tillräckliga språkkunskaper för att tillgodogöra sig polisutbildningenoch framgent verka som poliser. Utskottets inställning är sålunda attprovet i svenska vid antagningen bör bibehållas. Någon förändring isyfte att öka polismyndigheternas inflytande över antagningen anserinte utskottet heller vara något som är påkallat. Utskottet kan vidarekonstatera att polisutbildningen har kursmoment som tar upphatbrott och rasistiska brott, varför motionsyrkandet som tar upp dennafråga får anses vara tillgodosett. När det gäller frågan om ökat samarbetemellan polisen och HBT-organisationer är utskottet för sin del övertygatom att polisen, precis som i samband med den ovan redovisadeutbildningsverksamheten i HBT-frågor, också vid kommande aktiviteter samverkarmed HBT-organisationer i syfte att få tillstånd ökat kunskapsutbyte ochi förlängningen stärka förtroendet för polisen bland dessa grupper. Meddet anförda föreslår utskottet att avslår motion Ju392 ochmotionerna Ju350, Ju465, Ju489, Ju501, Sf365 och U257 i nu behandladedelar.Polisutbildning m.m.I motion Ju350 (v) föreslås polisutbildningen skall göras om till enhögskoleutbildning. I motion Ju501 (fp) framhålls att en ökad akademiseringav polisutbildningen kan öka möjligheterna till att görapolisforskning till en akademisk disciplin. I motion Ju365 (m) framhållsvikten av att möjliggöra för poliser med stor erfarenhet av praktisktpolisarbete att forska.I motion Ju501 påtalas även behovet av fler specialister inom polisenoch begärs åtgärder rörande utbildning och tillsättning av polischefer.I motion Ju350 begärs vidare att enhetliga regler skall införas förpolisens vapenträning.I motion Ju501 föreslås också att vidareutbildningen för de brottsbekämpandemyndigheterna skall samordnas. I motion Ju505 (s) efterfrågas en gemensamgrundutbildning för tjänstemän inom polis, tull och försvar.Polismyndigheterna skall i behövlig utsträckning ge poliser fortbildningi handhavande av skjutvapen. Poliser skall genomföra ettkompetensprov i fråga om handhavande av tjänstevapen. Om det har förflutitmer än 18 månader sedan en polis med godkänt resultat avlade kompetensprovför ett tilldelat skjutvapen, skall polismyndigheten återta skjutvapnet(11-12 §§ RPSFS 2001:1, FAP 104-2). Utskottet har inhämtat attpolismyndigheterna står för ammunitionskostnaderna vid skjutningar på tjänstetidinför och vid det årliga kompetensprovet.När frågan om polisens vapenträning och vapenhantering behandlades iutskottet (bet. 2003/04:JuU15 s. 29 f.) delade utskottetmotionärens uppfattning att det är viktigt att poliser har en högkompetens i frågor som rör tjänstevapen, men såg ingen anledning förutskottet att uttala sig i frågan.Utskottet har inhämtat att planerar att tillsättaen utredning om möjligheten att bedriva polisutbildning på fler orterän de nuvarande tre. Utredningen kommer också att ta upp frågan om hurpolisutbildningen skall knytas närmare högskolan i syfte att åstadkommaen ökad akademisering av polisutbildningen. Utskottet har vidare inhämtatatt utredningen kommer att belysa förutsättningarna för att göra ompolisutbildningen till en helt eller delvis akademisk utbildning.Rikspolisstyrelsen har i regleringsbrevet för fått iuppdrag att redovisa bl.a. i vilken omfattning polisens mål förkompetensförsörjningen uppnåtts och vilka åtgärder som vidtagitssamt vilka mål som gäller för myndighetens kompetensförsörjning underår 2006 respektive åren 2007-2008.I departementspromemorian Strukturella brister inom polisen (Ds 2004:34)berörs bl.a. olika utbildnings- och rekryteringsfrågor. I promemoriananförs att det finns brister både i utbildningssystemet för poliser iallmänhet och i rekryterings- och utbildningssystemet för polischefer.Utredningen menar att bör ta ett större ansvar förgrundutbildningen av poliser genom att bli tydligare i sitt kravställandepå utbildningens innehåll och genom att i större utsträckning låta görautvärderingar av grundutbildningen. Regeringen bör överväga att återinföra en för hela det svenska polisväsendet enhetlig och grundläggandepolischefsutbildning. I utredningen framhålls vidare att det inte harvarit möjligt att, inom ramen för detta relativt begränsade utredningsarbete,närmare gå in på frågorna om en sådan utbildnings utformning eller deekonomiska konsekvenserna av en sådan ändring i utbildningssystemet.Utredningen föreslår därför att regeringen låter utreda den frågan isärskild ordning. Vidare anser utredningen att börta ett större ansvar och utöva en fastare styrning även när det gällervidareutbildningen för samtliga poliser, dvs. också för polischefer.Även ledningen inom respektive polismyndighet har ett ansvar för frågorom vidareutbildning för poliser. Utvecklingen och vidmakthållandet aven enhetlig, välutbildad och mera samsynt poliskår, och då inte minstdess chefer, är enligt utredningen i det närmaste avgörande för polisensframtida förmåga att lösa sina av statsmakterna ålagda uppgifter.Utredningen menar sålunda sammanfattningsvis att det finns anledning förRikspolisstyrelsen att utöva en fastare styrning på flera områden somden förfogar över, exempelvis när det gäller utbildning och utrustning(Ds 2004:34 s. 8 f.). Promemorian bereds inom Justitiedepartementet.Behovet av utbildning och fortbildning i ledarskap inom polisen haruppmärksammats genom att i regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa de åtgärder som vidtagitsför att utveckla polisens ledarskap, bl.a. när det gäller att uppmuntraanställda inom polisen att utveckla sin kompetens och genom att stödjachefer på de lägre chefsnivåerna i arbetsgivarrollen.Av budgetpropositionen för framgår att inlettett arbete med nationella ledarskapsprogram för chefer och lämpligachefskandidater. Polisen har även startat en trainee-utbildning förblivande chefer (prop. 2004/05:1 utg.omr. 4 s. 121).Av Polisens årsredovisning för framgår att det totala antaletcivilanställda bedöms minska under . Som ett led iarbetet inom ramen för En nationell polis kommer antalet civilanställda,främst med administrativa arbetsuppgifter, att minska. kommerdet att finnas behov av att nyanställa civil personal med specialistkompetensoch för sådana arbetsuppgifter som utförs av poliser, men somannan personal har bättre eller lika goda förutsättningar att utföra.Därigenom kan poliser frigöras för att användas för mer renodladepolisiära arbetsuppgifter.Utskottet har inhämtat att när det gäller frågan om specialister harjustitieministern uttalat att han mot bakgrund av behovet avstarkare spetskompetens inom polisen vill skapa en specialistutbildningför vissa poliser exempelvis inom IT-relaterad brottslighet och ekonomiskbrottslighet. Justitieministern uttalade vidare att det behövs mersatsning på forskning inom polisen för att få fler poliser att doktorera.Utskottet delar motionärernas uppfattning att polisutbildningens utformningär viktig, och utskottet ser ett mervärde i att polisutbildningen knytsnärmare högskolan. Genom att koppla polisutbildningen till högskolankan det skapas större möjligheter att utveckla både grundutbildning ochvidareutbildning av poliser. Utskottet välkomnar därför den utredningom polisutbildningen som aviserats.Motionerna Ju350 och Ju501 tar upp sambandet mellan polisutbildningenoch akademisk utbildning. Vissa utbildningsmoment i polisutbildningenkännetecknas av en hög teoretisk nivå. Det finns därför skäl att låtadessa utbildningsmoment i polisutbildningen automatiskt ge akademiskapoäng. Regeringen bör ges i uppdrag att se över denna fråga. Vad utskottetnu med anledning av motionerna Ju350 och Ju501 anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Vad härefter gäller frågan om poliser bör ges möjlighet att bedrivaforskning anser utskottet att det aviserade utredningsarbetet böravvaktas. Motion Ju365 bör avslås av riksdagen.När det gäller frågan om polisens vapenträning och vapenhantering kanutskottet inte se att frågan kommit i något annat läge jämfört med närutskottet senast behandlade frågan . Det är alltsåalltjämt utskottets uppfattning att det saknas anledning för riksdagenatt uttala sig i frågan. Motion Ju350 bör i denna del avslås av riksdagen.Vad sedan gäller motionsönskemålet om att vidareutbildningen för debrottsbekämpande myndigheterna skall samordnas anser utskottet att deti första hand får ankomma på berörda myndigheter att själva bedöma ivilken omfattning samordning är lämplig och möjlig. Även när det gällermotionsönskemålen om fler specialister samt om åtgärder rörande rekryteringoch utbildning av polischefer bör beslut fattas av berörda polismyndigheter.Motion Ju501 i dessa delar bör avslås av riksdagen.Vad slutligen gäller motionsönskemålet om att skapa en gemensamgrundutbildning för polis, tull och försvar kan utskottet, mot bakgrund avden stora skillnaden i verksamheternas uppgifter och krav, inte se attnågot utrymme för en gemensam grundutbildning finns . Utskottetföreslår att avslår motionen Ju505.Etik och moral m.m.Några motioner har väckts som berör frågor om etik och moral inom polisen.I motion Ju262 (c) begärs att en parlamentariskt sammansatt kommittésom skall behandla frågan om attityder inom polisen tillsätts. I motionernaJu324 (kd) och Ju350 (v) förordas att etik och moral skall ingå somobligatoriska moment i polisutbildningen respektive begärs utbildningsinsatseri dessa frågor. I motion Ju324 framhålls även värdet av att religionskunskapingår i polisutbildningen. I motion Ju324 begärs vidare att det upprättasett etiskt policydokument inom polisen, som stöd och hjälp i utsattasituationer. I motion Ju325 (kd) föreslås att det skall finnas en"polispräst" alternativt pastor eller diakon i varje polisdistrikt.Utskottet har inhämtat att frågor om etik och moral ingår som obligatoriskamoment i polisutbildningen. Det saknas dock något kursmoment som särskiltbehandlar religionsfrågor. Utbildning i etikfrågor förekommer också förpoliser anställda i polisväsendet. deltog t.ex. 200 poliser iyttre tjänst vid i i etikutbildning (Polisensårsredovisning 2004 s. 60).I den ovan nämnda departementspromemorian Strukturella brister inompolisen (Ds 2004:34) anförs bl.a. att det är utredarens intryck att dettyvärr fortfarande förekommer att poliser gör sig skyldiga till kränkandeeller på annat sätt olämpliga handlingar och tillmälen av olika slag,inte bara vid demonstrationer. Detta är naturligtvis allvarligt menarutredaren, inte minst från ett medborgarperspektiv. I promemorianframhålls dock att en förklaring när det gäller polismäns uppträdandenvid demonstrationer kan vara att demonstrationsdeltagarnas agerande idessa sammanhang på en del håll har förråats . Intesällan finns det enskilda deltagare som inte egentligen kan ses somsådana personer som genom demonstrationen vill framföra en mening. Dessapersoner utnyttjar egentligen sammanhanget för att ställa till med bråkoch skadegörelse.