bet · GS01BOU3 · 2005-03-15 00:00:00 — Herrelösa fastigheter samt ansvar för konkurskostnader SammanfattningI betänkandet behandlar bostadsutskottet regeringens förslag tillriksdagen i proposition 2004/05:35 Herrelösa fastigheter samt ansvar förkonkurskostnader jämte motioner som väckts med anledning av propositionen.Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag och avslårsamtliga motionsförslag.Regeringens förslag avser frågor om fastigheter som ägs av upplöstajuridiska personer, s.k. herrelösa fastigheter. Syftet med de förslagsom lämnas är dels att skapa regler för hantering av herrelösa fastigheter,dels att motverka uppkomsten av dem.Enligt regeringens förslag skall god man kunna utses för upplöstajuridiska personer i mål och ärenden om expropriation. Genom förslagetblir det möjligt att expropriera herrelösa fastigheter. Motsvarandeordning kommer även att gälla för inlösen enligt plan- och bygglagen.Det innebär att det blir möjligt att definitivt ta hand om fastighetersom blivit herrelösa.Det föreslås också en regel som innebär att konkursförvaltare, som läggerut av egna medel för att försöka sälja fastigheter, i sista hand skallfå sina utlägg ersatta av staten. Förslaget avser att motverka attkonkursförvaltare avstår från att försöka sälja fast egendom på grund avrisken att inte ersättas för utlägg.I propositionen behandlas också frågan om ansvar för konkurskostnadernär en konkurs upphävs av högre rätt. Regeringen föreslår att denborgenär som ansökt om konkurs i vissa fall skall svara för konkurskostnadernanär konkursen upphävs av högre rätt. Detta skall gälla när konkursbeslutetinte kan anses bero på omständigheter gäldenären svarar för.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 maj 2005.Till betänkandet har 5 reservationer och 2 särskilda yttranden fogats.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Begreppet herrelösa fastigheterRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo3 yrkande 1.Reservation 1 (kd)2. Regeringens lagförslag i fråga om herrelösa fastigheterRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring iexpropriationslagen (1972:719) och2. lag om ändring i konkurslagen (1987:672)i denna del.Därmed bifaller proposition 2004/05:35 i dennadel.Reservation 2 (c)3. Herrelösa fastigheter med visst värdeRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo1.Reservation 3 (m, c)4. Det kommunala ansvaret för herrelösa fastigheterRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Bo2 och 2004/05:Bo3 yrkandena 2-4.Reservation 4 (kd)Reservation 5 (c)5. Regeringens lagförslag i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag tilllag om ändring i konkurslagen(1987:672) i den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagitovan.Därmed bifaller proposition 2004/05:35 i denna del.Stockholm den 15 mars 2005På bostadsutskottets vägnarRagnwi MarcelindFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), de (),(), (), (), PeterDanielsson (m), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetEfter ett förslag från lagutskottet anmodade regeringenatt i lämpligt sammanhang föranstalta om erforderligt utredningsarbeteför att få problemen med övergiven (herrelös) egendom i samband medkonkurs allmänt belysta och behovet av lagstiftning klargjort (rskr.1997/98: 157, bet. 1997/98:LU14). I hölls idecember 2000 ett möte med konkursförvaltare och representanter förmyndigheter och organisationer där frågan om herrelös egendom, särskiltherrelösa fastigheter, uppmärksammades. Syftet med mötet var att fåkännedom om hur vanligt det är att bl.a. fastigheter blir herrelösa,vilka problem som då uppstår och hur man skulle kunna komma till rättamed problemen. Efter mötet bildades en arbetsgrupp med företrädare förJustitie-, Finans- och Miljödepartementen. I gruppen har övervägts defrågor och förslag som behandlades vid mötet. Resultatet av arbetsgruppensöverväganden presenterades i promemorian Herrelösa fastigheter samtansvar för konkurskostnader (Ds 2003:64). I promemorian behandladesytterligare en fråga, nämligen hur ansvaret för konkurskostnader skallfördelas när ett konkursbeslut upphävs av högre rätt. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju 2004/152/L2).Regeringens i detta ärende lämnade förslag till lagändringar återfinnsjämte motiveringar och vissa bedömningar i närliggande frågor i proposition2004/05:35. Lagförslagen har även tagits in som bilaga 2 i detta betänkande.Lagrådet har granskat lagförslagen, och dess yttrande finns intaget ipropositionen (bilaga 5).Propositionens huvudsakliga innehållI proposition 2004/05:35 Herrelösa fastigheter samt ansvar förkonkurskostnader lämnar regeringen förslag till om ändringar iexpropriationslagen (1972:719) och konkurslagen (1987:672).Regeringens förslag avser frågor om fastigheter som ägs av upplöstajuridiska personer, s.k. herrelösa fastigheter. Syftet med de förslagsom lämnas är dels att skapa regler för hantering av herrelösa fastigheter,dels att motverka uppkomsten av dem.Enligt förslaget skall en god man kunna utses för upplösta juridiskapersoner i mål och ärenden om expropriation. Genom förslaget blir detmöjligt att expropriera herrelösa fastigheter. Motsvarande ordning kommeräven att gälla för inlösen enligt . Det innebär attdet blir möjligt att definitivt ta hand om fastigheter som blivitherrelösa.Det föreslås också en regel som innebär att konkursförvaltare, som läggerut av egna medel för att försöka sälja fastigheter, i sista hand skallfå sina utlägg ersatta av staten. Förslaget avser att motverka attkonkursförvaltare avstår från att försöka sälja fast egendom på grund avrisken att inte ersättas för utlägg.I propositionen behandlas också frågan om ansvar för konkurskostnadernär en konkurs upphävs av högre rätt. Regeringen föreslår att denborgenär som ansökt om konkurs i vissa fall skall svara för konkurskostnadernanär konkursen upphävs av högre rätt. Detta skall gälla när konkursbeslutetinte kan anses bero på omständigheter gäldenären svarar för.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 maj 2005.Utskottets övervägandenHerrelösa fastigheterBegreppet herrelösa fastigheterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om att regeringen skall verka föratt begreppet herrelösa fastigheter ersätts av ett genusneutralt begrepp.Jämför reservation 1 (kd).I fastighetsregistret finns alla fastigheter antecknade med uppgift omvem som är ägare. Det fastighetsrättsliga systemet förutsätter att allafastigheter ägs av någon. En fastighet kan inte kastas bort som en lössak och ägaren anses inte kunna ensidigt avsäga sig äganderätten. Föratt någon skall upphöra att vara fastighetsägare måste det alltså finnasnågon annan som tar över äganderätten till fastigheten.Vanligtvis representerar en fastighet ett betydande värde och övergårtill en ny ägare genom köp. Den kan emellertid även övergå i annans ägopå annat sätt, t.ex. genom gåva eller bodelning.Det finns ett flertal regler om att juridiska personer i olika situationerär skyldiga att upplösas. Åtskilliga juridiska personer upplöses dessutompå grund av att ägarna eller medlemmarna inte önskar fortsätta med denverksamhet som bedrivs. När juridiska personer skall upplösas finnsregler för hur det skall förfaras med deras egendom. Regleringen är iviss mån komplicerad och kan ge upphov till tillämpningssvårigheter.Gemensamt för reglerna är att de syftar till att den juridiska personensegendom skall avyttras och att de medel som flyter in fördelas mellandem som har fordringar på den juridiska personen eller dess ägare ellermedlemmar. När en juridisk person upplöses och en fastighet som ägs avdenna inte går att avyttra anses den upplösta juridiska personen kvarståsom fastighetens ägare. Fastigheter som ägs av upplösta juridiskapersoner har kommit att kallas herrelösa fastigheter. I propositionen hardet begreppet använts för att beteckna denna företeelse.Att en fastighet inte går att sälja i samband med upplösningen av enjuridisk person beror på att fastigheten saknar värde eller att ägandetav den innebär en belastning. Den vanligaste orsaken till detta ansesvara att fastigheten är miljöskadad eller i vart fall belastad på någotsätt. En köpare blir därmed tvungen att sanera fastigheten eller vidtanågon annan åtgärd för att försätta fastigheten i godtagbart skick.Inte sällan grundas sådana skyldigheter på offentligrättsliga bestämmelserom miljö- och personskydd. Kostnaderna för att vidta nödvändiga åtgärderkan överstiga värdet av fastigheten i åtgärdat skick. Det s.k.efterbehandlingsansvaret i kan sålunda bidra till att miljöskadadefastigheter inte går att sälja. Efterbehandlingsansvaret innebär att enförvärvare av en fastighet normalt måste räkna med att få betala försådana åtgärder som behövs för att förebygga, hindra eller motverka attskada eller olägenhet uppstår för människors hälsa eller för miljön.Svårigheter att avyttra fastigheter förekommer även när föreläggandenom rivning eller andra åtgärder har utfärdats enligt (1987:10). Säljs en fastighet som omfattas av ett sådant föreläggande,blir den nye ägaren ansvarig för att åtgärderna vidtas. Ytterligare enorsak till att en fastighet inte kan säljas kan vara att det inte finnsnågon marknad för försäljning av vissa fastigheter. Det kan bero på attdet råder lågkonjunktur eller på strukturell regional avfolkning. Ensärskild omständighet som kan bidra till att fastigheter lämnas osåldaär att en konkursförvaltare inte alltid ersätts för utlägg i sambandmed försök att sälja fastigheter, vilket kan motverka en del försäljningsförsök.I motion 2004/05:Bo3 (kd) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivandeom att regeringen skall verka för att begreppet herrelösa fastigheterersätts av ett genusneutralt begrepp. Beteckningen anses bl.a. utgöraett i raden av språkliga och begreppsliga hinder för jämställdhetsarbetet.Begreppet herrelös finns inte i någon nu i gällande lag ellerförordning. Däremot förekommer det inom EG-rätten i ett par rättsakter(både direktiv och förordning) dock i annat sammanhang än det ipropositionen aktuella.Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att fastigheter somägs av upplösta juridiska personer har kommit att kallas herrelösafastigheter. Det är inte ovanligt att ord och begrepp vid närmare eftertankevisar sig ha en koppling till manligt eller kvinnligt kön men att degenom sin användning inte uppfattas som könsbundna. Ordet herrelös ärett sådant ord. I propositionen används begreppet herrelös fastighetför en speciell företeelse, och det finns naturligtvis praktiskahänsynstaganden bakom detta. Utskottet förordar att detta begrepp användsäven fortsättningsvis. Med hänvisning till detta avstyrker utskottetkd-motionen.Särskild företrädare för upplösta juridiska personer och ersättningtill konkursförvaltare för kostnader för att sälja fast egendom(propositionensavsnitt 4.2 och 3)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens lagförslag i denna del. Jämför reservation2 (c).Regeringen har föreslagit att en god man skall kunna förordnas för enupplöst sammanslutning vid expropriation och vid inlösen enligt plan-och bygglagen. Enligt förslagen skall arvode till den gode mannen iförsta hand tas ur expropriationsersättningen. I andra hand kommerarvodet att betalas av kommunen. Regeringen föreslår också att staten,i sista hand, skall ersätta en konkursförvaltares utlägg för försäljningav fast egendom.För att en expropriation skall kunna genomföras krävs att någon kanföreträda fastighetsägaren i expropriationsförfarandet. Genom förslagetom möjligheterna till förordnande av en god man blir det alltså möjligtatt expropriera herrelösa fastigheter. Motsvarande ordning kommer ävenatt gälla för inlösen enligt . Det innebär att detblir möjligt att definitivt ta hand om fastigheter som blivit herrelösa.Förslaget om att staten i sista hand skall stå för en konkursförvaltaresutlägg avser att motverka att konkursförvaltare avstår från att försökasälja fast egendom på grund av risken att inte ersättas för sina utlägg.Enligt propositionens lagförslag skall de nya reglerna träda i kraftden 1 maj 2005.Inte någon av de följdmotioner som väckts står mot de lagförslag sompropositionen innehåller.Utskottet föreslår att på de i propositionen angivna skälenantar regeringens lagförslag i denna del. Det gäller dels förslagettill lag om ändring i expropriationslagen (1972:719), dels förslagettill lag om ändring i konkurslagen (1987:672) i vad det avser lydelsernaav 14 kap. 2 och 14 §§ jämte ikraftträdandebestämmelse.Herrelösa fastigheter med visst värdeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om ett klargörande av var gränsengår för när expropriation inte skall få komma till stånd när det finnsen köpare till fastigheten. Jämför reservation 3 (m, c) och särskiltyttrande 1 (fp).I motion 2004/05:Bo1 (m) lämnas förslag som innebär att rättsläget skallklargöras i fråga om var gränsen går för när en expropriation inte skallkomma till stånd på grund av att det finns en köpare till fastighetenoch fastigheten således har ett visst värde. Gränsdragningsproblematikenomfattar frågan om när ett likvidationsförfarande kan inledas.Såsom utskottet förstår motionen fokuserar förslaget på den situationenatt det egentliga vederlaget utgörs av kostnaden för att åtgärdaförhållanden som ligger bakom att fastigheten blivit herrelös, t.ex.miljösanera fastigheten. Enligt motionärerna måste i det fall det finnsen intresserad köpare en expropriation kunna undvikas och en regelrättförsäljning i stället kunna ske (förslag om tillkännagivande).Regeringen har när det gäller frågeställningarna om det finns tillräckligaskäl att gå fram med förslaget om god man m.m. behandlat den situationmotionärerna tagit upp, dvs. att det finns en köpare till en herrelösfastighet eller någon som är villig att ta emot en sådan fastighet somgåva. Regeringen anför bl.a. följande.Vissa skäl talar mot en möjlighet att utse en god man för den upplöstajuridiska personen i den situationen. Det framstår exempelvis inte somlämpligt att en god man skall behöva avgöra fastighetens värde. Gör dengode mannen en felaktig bedömning, riskerar han skadeståndskrav frånägare och panthavare. En bedömning av fastighetens värde bör i ställetgöras av en domstol, inom ramen för expropriation eller inlösen. Omnågon är beredd att betala för fastigheten, kan dessutom förutsättningarnaför likvidation ofta vara uppfyllda, och för att fördela en eventuellköpeskilling torde likvidation i de flesta fall vara nödvändig. Medhänsyn härtill finns det inte skäl att införa en möjlighet att förordnagod man för privata rättshandlingar.Lagrådet har anmärkt att det genom anpassningar i aktiebolagslagen kundeåstadkommas en ordning där en likvidator skulle kunna förordnas attföreträda ett upplöst aktiebolag i en situation som den nu aktuella.Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande överett förslag till ny aktiebolagslag. Med hänvisning till sitt kommandeyttrande över förslaget har Lagrådet förordat att frågan om god man iexpropriationsförfaranden skall övervägas på nytt i anslutning till denfortsatta beredningen av lagstiftningsärendet om ny aktiebolagslag.Regeringen konstaterar dock att det som är utmärkande här är att denefter konkurs upplösta associationen innehar en fastighet med "negativt"värde. För att en likvidator skall kunna förordnas och likvidation kunnaske efter en konkurs som avslutats utan överskott har det hittillsansetts att konkursgäldenärens kvarvarande tillgångar måste ha ettpositivt värde. I regeringens lagrådsremiss om en ny aktiebolagslagföreslås inte någon ändring av gällande rätt härvidlag. Det går inte nuatt bedöma om den fortsatta beredningen av ärendet kommer att leda tillnågon sådan ändring av de aktiebolagsrättsliga reglerna som Lagrådetöverväger att föreslå. Det bör också beaktas att systemet med god manredan finns på ett näraliggande rättsområde och att det inte, ioch för sig, torde vara någon risk att regelverken skulle behöva blimotstridiga ifall också möjligheten till likvidation utvidgas enligtLagrådets eventuella förslag. Den gode mannens uppgift är att tillvaratahuvudmannens intressen i en väl specificerad rättslig angelägenhet,medan en likvidators uppgift är att likvidera tillgångarna och fördelamedel till aktieägarna. Om ersättning undantagsvis skulle utgå till detupplösta bolaget i expropriationsärendet, kan en likvidator ta vid isyfte att fördela köpeskillingen. Regeringen anser alltså att det finnstillräckliga skäl för att nu gå fram med förslaget om god man.Det skall här anmärkas att propositionen med förslag till ny aktiebolagslagvid tidpunkten för detta betänkandes justering beslutats av regeringenmen ännu inte avgivits till riksdagen.Som regeringen påpekat kan förutsättningarna för likvidation ofta varauppfyllda om någon är beredd att betala för en herrelös fastighet. Dettorde knappast finnas anledning att anta annat än att det endast i någotsällsynt undantagsfall skulle uppkomma en konkurrenssituation mellan enkommun som vill expropriera en herrelös fastighet och en annan intressentsom är villig att sanera fastigheten och mer eller mindre endast meddenna insats som "vederlag" önskar överta fastigheten. Enligt utskottetsmening synes m-motionens förslag i det väsentliga gå ut på att expropriationskall undvikas i ett fall som detta. En förändring av aktiebolagslagenslikvidationsregler i enlighet med vad Lagrådet sedermera förordat isitt yttrande över förslaget till ny aktiebolagslag skulle kunna ge ettökat utrymme för att i vissa situationer få till stånd ägarförändringarbeträffande herrelösa fastigheter utan att ett expropriationsförfarandemåste tillgripas. Regeringens proposition med förslag till ny aktiebolagslagförväntas läggas på bord. Enligt vad utskotteterfarit har regeringen i detta förslag beaktat Lagrådets synpunkter omutformningen av bestämmelserna om likvidation i fråga om ett bolag somupplösts efter konkurs. Lagförslaget har utformats så att ett beslut omlikvidation skall fattas inte bara om det efter konkursens avslutandeåterstår tillgångar som inte omfattas av konkursen utan även om talanväcks mot bolaget eller det av annat skäl uppkommer behov av enlikvidationsåtgärd.Mot den nu givna bakgrunden saknas enligt utskottets mening anledningatt gå motionärerna till mötes. Däremot kan det finnas skäl att återkommatill den frågeställning som väckts genom motionen när tillräckligaerfarenheter vunnits av de nya regler kan komma att anta.Motionen avstyrks.Det kommunala ansvaret för herrelösa fastigheterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen i fråga om det kommunala ansvaretför herrelösa fastigheter. Jämför reservationerna 4 (kd) och 5 (c) samtsärskilt yttrande 2 (fp).I motion 2004/05:Bo3 (kd) yrkande 2 föreslås lagstiftning som utvidgarden kommunala skyldigheten att åtgärda problem som hänger samman medherrelösa - eller som det i motionen sägs ej säljbara - fastighetersamt statlig finansiering av denna verksamhet (förslag avseende etttillkännagivande om att regeringen skall lägga fram förslag). I sammamotion - yrkande 3 - lämnas förslag om att den s.k. tioprocentsregelnsom gäller för bidrag från anslag för sanering avförorenade områden skall avskaffas (förslag om tillkännagivande).Förslagen syftar i de ekonomiska delarna till att öka kommunernas möjligheteratt ta sig an problemen med de herrelösa fastigheterna. I motionen lämnasvidare - yrkande 4 - förslag om en utvidgning av statens stöd tillomstrukturering av kommunala bostadsföretag till att också omfatta privatabostadsföretag. Syftet är härvidlag att förebygga uppkomsten av herrelösafastigheter. Motionärerna hänvisar i delar till vad Lagrådet anfört isitt yttrande över de lagförslag som remitterats dit av regeringen.I motion 2004/05:Bo2 (c) föreslås åtgärder som friskriver kommunernafrån saneringskostnader i linje med vad Lagrådet yttrat om någon formav statsbidrag för miljösanering eller en obligatorisk försäkring försaneringskostnader (förslag om tillkännagivande). Förslaget avser attkomma till rätta med att kommunerna av ekonomiska skäl har ett mycketbegränsat intresse av att åtgärda problemen med herrelösa fastigheter.Enligt motionärerna bör ansvaret för herrelösa fastigheter i förstahand vara statligt.Lagrådet konstaterade i sitt yttrande att det av olika remissyttrandenframgår att kommunernas intresse av att expropriera herrelösa fastigheterkommer att vara mycket litet, eftersom kommunen då som ägare av fastighetendrar på sig ett saneringsansvar enligt 10 kap. 3 § men inteannat än vid synnerliga skäl kan få statliga bidrag till fullgörandetav sitt åliggande. Dessutom kan straffansvar enligt 29 kap. 1 § miljöbalkenkomma i fråga. Om fastigheten inte exproprieras kommer kommunen sällanatt vara skyldig att sanera fastigheten på grund av bestämmelsernai 1 kap. 2 § och 3 kap. 1 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, ochkommunen kan då skjuta problemet . Vidare anförde Lagrådetatt om målet är att sanera fastigheter med negativt värde på grund avmiljöfarligt avfall krävs det därför andra åtgärder än förordnande avnågon som kan företräda den upplösta juridiska personen i ettexpropriationsmål. Lagrådet hänvisade till remissyttranden där det fannsuppslag om hur detta skulle kunna ordnas. Det effektivaste instrumentetanses i dessa vara en ändring av reglerna om statsbidrag tillsaneringskostnader eller en obligatorisk försäkring som täckersaneringskostnader.Även för situationen att fastighetens värde inte är negativt men ettsaneringsbehov föreligger fanns enligt Lagrådet flera beaktansvärdaförslag i remissyttrandena om hur ändringar i konkurslagen ellerförmånsrättslagen skulle kunna främja att konkursbon tar itu med saneringen.Lagrådet underströk att det är angeläget att dessa mer långtgåendeöverväganden tas upp i ett senare sammanhang.Utskottet kan konstatera att staten har åtagit sig en betydande del avkostnaderna för sanering av förorenade områden, särskilt i fall därvarken verksamhetsutövare eller ägare kan göras ansvariga. Medel fördetta ändamål har anslagits till , som i sin turkanaliserar dem till länsstyrelserna. Enligt förordningen (2004:100) omstatsbidrag till åtgärder för utredning och efterbehandling av förorenadeområden får anslagen användas för bl.a. undersökningar ochefterbehandlingsåtgärder av förorenade områden. Bidrag får lämnas om ansvarenligtmiljöbalken eller motsvarande äldre lagstiftning inte kan utkrävas ellerom den eller de som är ansvariga för att bekosta åtgärderna inte kanbetala eller om det annars finns synnerliga skäl. Regeringen har ipropositionen bedömt att det ofta torde finnas möjlighet för den kommunsom exproprierat en fastighet som enligt regler behöversaneras att få betydande statligt stöd. Vad gäller motionsyrkandet omden s.k. tioprocentsregeln så har miljö- och jordbruksutskottet tidigareunder tagit ställning till ett motsvarande förslag. Utskottetsom avstyrkte motionen anförde (bet. 2004/05:MJU1):Som framgår av skrivelsen [2003/04:141 Sanering och återställning avförorenade områden - resultatredovisning] är en faktor som påverkarmöjligheten att nå miljökvalitetsmålet svårigheten att hitta villigahuvudmän för genomförande av efterbehandlingsprojekt med huvudsakligenstatlig finansiering. menar att många kommuner ansersig sakna tillräcklig kompetens och resurser för att bära de kostnadersaneringen för med sig eftersom statsbidrag lämnas med högst avkostnaden i enlighet med bidragsförordningen (SFS 2004:100). I rapportenVägskäl för bostadsbristen har i lämnatförslag till förändringar i bidragsförordningen för förorenade områdeni syfte att stimulera bostadsbyggande. Rapporten bereds för närvarandei . Utskottet anser mot bakgrund av det anförda attmotion[en] ... bör lämnas utan vidare åtgärd.I den ovannämnda rapporten konstateras att saneringen av förorenad markär förenad med mycket stora kostnader och att det inte är rimligt attbegära att bostadsexploateringar skall bära dessa kostnader.