bet · GS01SKU23 · 2005-03-08 00:00:00 — Beredningen avbetänkandet bör avvaktas.Med det ovan anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.Skatt på avfallUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om en differentierad skatt på förbränning avosorterat avfall och om en utredning av frågor kring en differentieradskatt på deponi av avfall.Jämför reservation 12 (fp) och särskilt yttrande 4 (c).BakgrundLagen (1999:673) om skatt på avfall trädde i kraft den 1 januari 2000.Dess syfte är att i enlighet med EU:s avfallshierarki styra mot minskadavfallsdeponering för att främja avfallsminskning, återanvändning ochåtervinning.Den s.k. (Fi 2003:06) har i uppdrag att bl.a. granskaoch utvärdera avfallsskattelagen och föreslå en utformning av lagen sompå mest ändamålsenliga sätt stämmer överens med EG-fördragets regler omstatligt stöd. Utredningen skall lämna förslag till hur en skatt påavfall som förbränns lagtekniskt kan utformas och bedöma lämplighetenav att införa en sådan skatt eller om andra ekonomiska styrmedel istället bör förordas (dir. 2003:96). Utredningen beräknas avsluta sittarbete senast den 30 juni 2005.Riksdagen har i samband med budgetbeslutet (2004/05:FiU1)avslagit förslag (c) om att det införs en skatt på förbränning av osorteratavfall, med hänvisning till att resultatet av det pågående utredningsarbetetbör avvaktas.MotionenFolkpartiet föreslår i motion MJ369 av m.fl. att detinförs en differentierad skatt på förbränning av osorterat avfall(yrkande 36). Förbränning har , enligt motionen, en gynnad situationsom vid betraktande av avfallshierarkin inte är rimlig från miljösynpunkt.I motionen föreslås vidare en utredning av frågor kring en differentieradskatt på deponi av avfall (yrkande 37).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör resultatet av arbete medfrågan om en förbränningsskatt på avfall respektive översyn avavfallsskattelagen avvaktas. Utskottet avstyrker motion MJ369 yrkandena 36och 37.Skatt på naturgrusUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om att avveckla respektive sänka skatten pånaturgrus.Jämför reservation 13 (m).BakgrundNaturgrus är en icke förnybar resurs, och en skatt infördes den 1 juli1996 (prop. 1995/96:87, bet. 1995/96:SkU18) i syfte att öka hushållningenmed naturligt förekommande grus och sand. Lagstiftningen bygger påbetänkandet Naturgrusskatt m.m. (SOU 1995:67). Efter förslag ibudgetpropositionen höjdes skatten på naturgrus från 5 till 10 krper ton den 1 januari 2003.Riksdagen har i samband med budgetbeslutet (bet. 2004/05:FiU1)ansett att skatten på naturgrus skall bibehållas på nuvarande nivå ochavslagit förslag (m) om en sänkning med per ton.MotionernaRolf () anser i motion Sk218 att skatten på naturgrus börhalveras till tidigare nivå för att inte hota åkare i norra och () går i motion Sk314 längreoch föreslår att naturgrusskatten avvecklas eftersom den inte ärmiljömässigt motiverad och skapar konkurrensnackdelar för svenska företag.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser ingen anledning att omprövar nivån pånaturgrusskatten och avstyrker motionerna Sk218 och Sk314.Skatt på spelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om en översyn av skatteberäkning och fördelningav utfallet vid totospel mellan staten och berörda travorganisationer.BakgrundLotterilagen (1994:1000) bygger på att lotterier är tillståndpliktigaoch att alla tillstånd står under statlig kontroll. Inkomster frånlotterier är förbehållna det allmänna eller allmännyttiga ändamål. Endasti undantagsfall tillåts kommersiella intressen. Privata aktörer kanutöva s.k. restaurangkasinospel (roulett-, tärnings- och kortspel) ochspel på varuautomater. Spelmarknaden är uppdelad på tre huvudaktörer:AB , AB Trav och Galopp (ATG) samt folkrörelserna.ATG bildades och ansvarar för totalisatorspel på trav- ochgalopptävlingar efter tillstånd av regeringen som utfärdas med stöd avett bemyndigande i lotterilagen. Bolaget ägs gemensamt av och . Staten tillsättersex av de elva styrelseledamöterna, inklusive ordföranden. Spelverksamhetenregleras dels i det s.k. totalisatorsavtalet med staten, som omförhandlasmed viss periodicitet, dels i regeringsbeslut om att bevilja ATG tillståndatt bedriva totalisatorspel. Regeringen har träffatett fyraårigt avtal med ATG om riktlinjerna för hästtävlingar medtotalisatorspel. Regeringen har vidare givit ATGtillstånd att t.o.m. anordna vadhållning i sambandmed hästtävlingar på vissa villkor.Enligt lagen (1991:1482) om lotteriskatt tas skatt ut av anordnaren med36 % av behållningen sedan vinsterna räknats av från insatserna. Ideellaföreningar som bedriver allmännyttig verksamhet är undantagna. Detsammagäller även AB . Det är således i realitetenbara ATG som betalar lotteriskatt. Beskattningen av roulett-, tärnings-och kortspel regleras i en annan lag, lagen (1972:820) om skatt på spel.ATG och AB är enligt inkomstskattelagen frikallade frånskattskyldighet för all annan inkomst än sådan som hänför sig tillinnehav av fastighet. Den som deltar i svenska lotterier och spel betalarsom regel ingen skatt på vinsten.På grundval av rapporten statligt styrda spelbolagens koncessioneroch organisationer m.m. (Ds 1995:61) och ett avtal mellan staten ochtrav- och galoppsporten höjde lotteriskatten den 1 juli 1997från till och ändrade i viss mån skatteunderlaget (prop.1996/97:98, bet. 1996/97:SkU18).Regeringen (dir. 2004:76) tillkallade en särskild utredaremed uppdrag att se över lagstiftningen, inklusive skattereglerna, inomspel- och lotteriområdet. Uppdraget skall redovisas senast den 15december 2005.MotionenRunar () föreslår i motion Sk359 en översyn av skatteberäkningoch fördelning av utfallet vid totospel mellan staten och berördatravorganisationer. Enligt motionären bör en ändring ske till förmån förtravbanornas verksamhet.Utskottets ställningstagandeLagstiftningen på spelområdet är föremål för översyn,och ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med motionen ärdärför inte påkallat. Utskottet avstyrker därmed motion Sk359.Skatt på fritidsbåtarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår dels ett förslag om att införa en skatt på fritidsbåtar,dels ett förslag om att en sådan skatt inte bör införas.BakgrundFinansministern uppgav i ett frågesvar (fr. 2003/04:437) i december2003 att fått regeringens uppdrag attutreda förutsättningarna för ett fritidsbåtsregister, att Sjöfartsverketredovisat uppdraget till regeringen , att resultatetav utredning bereddes inom och attdet först därefter enligt finansministern är meningsfullt att prövafrågan om båtskatt. Utskottet (2003/04:SkU24) instämde i finansministernsbedömning. Enligt budgetpropositionen (utg.omr. 22) avserregeringen att återkomma till registerfrågan i den kommande transportpolitiskapropositionen som skall presenteras våren 2005.MotionernaHillevi () anser i motion T262 yrkande 2 att regeringen böråterkomma med förslag om att införa båtskatt. Motsatt uppfattningredovisar () i motion T263 yrkande 2 som anser att enbåtskatt inte bör införas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det finns anledning att avvakta regeringensställningstagande i registerfrågan och avstyrker båda motionerna.Skatt på djurförsökUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett förslag om att införa en skatt på djurförsök.MotionenGustav och () föreslår i motion Sk305 att en utredningbör se över möjligheten att införa en skatt på djurförsök. Motionärernavill att intäkterna från skatten skall användas till forskning kringalternativ till djurförsök.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att staten , genomCentrala försöksdjursnämnden och genom ,satsar skattemedel på utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök.Anslaget har stegvis ökat, och enligtDjurskyddsmyndighetens regleringsbrev skall användasför ändamålet. Utskottet har hävdat att all statlig verksamhetbör underkastas normal budgetprövning, och utskottet har därför konsekventmotsatt sig förslag som innebär en specialdestinering av skattemedel.Utskottet ser ingen anledning att frångå denna princip i detta fall ochavstyrker motion Sk305.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Energibeskattning, allmänt, punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om energibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2004/05:Sk354, 2004/05:Sk405 yrkandena 3och 4, 2004/05:Sk453 yrkande 12, 2004/05:N348 yrkande 3, 2004/05:N397yrkande 1 och 2004/05:N405 yrkandena 4-7 och avslår motionerna 2004/05:Sk262,2004/05:Sk268, 2004/05:Sk284, 2004/05:Sk424, 2004/05:Sk428, 2004/05:Sk461,2004/05:U311 yrkande 18, 2004/05:MJ6 yrkande 20, 2004/05:MJ369 yrkande5, 2004/05:MJ498 yrkande 10, 2004/05:N276 yrkande 2, 2004/05:N307 yrkande8, 2004/05:N410 yrkandena 4-6, 14, 15, 20 och 21 samt 2004/05:N415yrkande 2.StällningstagandeModerata samlingspartiets energipolitik har två övergripande mål: attenergipolitiken skall främja en säker och konkurrenskraftig el- ochenergiförsörjning i hela samt att all energiproduktion skallklara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Det första målet innebäratt energibeskattningen inte markant bör avvika från våra konkurrentländersoch att osäkerheten inom energipolitiken måste reduceras så attkraftföretagen kan våga investera i ny produktionskapacitet.För att nå dessa mål måste energibeskattningen göras om i grunden. Syftetmed olika skatter på energiområdet måste renodlas. Skatter som främsthar till syfte att generera intäkter för staten bör tas ut i konsumentledet,medan miljöstyrande skatter tas ut i producentledet. Miljöskatter ut så nära föroreningskällan som möjligt. I den mån det är möjligtatt använda utsläppsskatter är detta att föredra. De särskildaproduktionsskatterna och subventionerna, som utan ordentliga miljöskälförsämrar energimarknadens funktionssätt, bör tas bort. Den särskildaeffektskatten på kärnkraftsel är djupt skadlig och minskar direktreinvesteringsutrymmet i kärnkraftsanläggningarna. Effektskatten börsuccessivt reduceras. Det enda uttag som är motiverat är det som skullemotsvara en tänkt, kommersiell försäkringspremie för kärnkraftensriskkostnader. I ett första steg bör skatteuttaget sänkas someffektskatten omvandlas till energiskatt.Grunden för miljöskatterna bör vara den samhällsekonomiska skada somorsakas av energiproduktionen. Det finns således ingen anledning attsärskilt gynna s.k. förnybara energikällor utöver vad som följer avderas miljöegenskaper. Särskilt egendomlig är koldioxidskattebefrielsenför torv, som av de flesta bedömare betraktas som ett fossilt bränsleoch inte som ett förnybart.Moderaterna avvisar därmed tanken om skatteväxling. Miljöskatter skallanvändas för att minska miljöbelastningen från energiproduktionen. Detfinns också fiskala skäl att beskatta energi, likaväl som andra varor.Det finns dock inte övertygande skäl att utan närmare analys lägga enytterligare skattebörda på energisektorn. Nivån på beskattning av energi,utöver de rena miljöskatterna, bör fastställas genom en sedvanligavvägning mellan beskattning av olika skattebaser, med syfte att minimerade samlade snedvridande effekterna av skattesystemet.För att den gemensamma nordiska, och snart europeiska, elmarknaden skallfungera är det av stor vikt att beskattningen, liksom regelverket iövrigt, är likartat i dessa länder. På denna punkt har regeringenunderlåtit att agera. Skillnaderna i skatte- och avgiftssystem mellan denordiska länderna har snarare ökat än minskat. Detta leder till en radsnedvridningseffekter som gör att de gemensamma produktionsresursernainte utnyttjas optimalt. Det leder också till orättvisa konkurrensförhållandenmellan olika kraftproducenter i olika nordiska länder. Hög beskattningav svensk industris utsläpp kan dessutom leda till att produktionenflyttar utomlands. I de fall svensk industri i utgångsläget har mermiljövänlig produktion kan det innebära att de globala utsläppen ökar.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.2. Energibeskattning, allmänt, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om energibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2004/05:Sk268 och 2004/05:MJ369 yrkande 5, bifallerdelvis motion 2004/05:Sk354 och avslår motionerna 2004/05:Sk262,2004/05:Sk284, 2004/05:Sk405 yrkandena 3 och 4, 2004/05:Sk424, 2004/05:Sk428,2004/05:Sk453 yrkande 12, 2004/05:Sk461, 2004/05:U311 yrkande 18,2004/05:MJ6 yrkande 20, 2004/05:MJ498 yrkande 10, 2004/05:N276 yrkande2, 2004/05:N307 yrkande 8, 2004/05:N348 yrkande 3, 2004/05:N397 yrkande1, 2004/05:N405 yrkandena 4-7, 2004/05:N410 yrkandena 4-6, 14, 15, 20och 21 samt 2004/05:N415 yrkande 2.StällningstagandeFolkpartiet anser att EU har unika möjligheter att minska de gränsöverskridandemiljöproblemen. Tack vare EU:s arbete omsattes klimatkonventionen frånRio 1992 i ett konkret åtagande från i-världens sida att reducera sinautsläpp genom Kyotoöverenskommelsen 1997.För att riva hindren mot en rationell klimatpolitik måste EU få ökadmakt över den nationella klimatpolitiken. En europeisk miniminivå förkoldioxidavgift är ett första steg. Trots att samtliga partier sägersig förespråka en sådan är i realiteten en av de värstabromsklossarna mot en sådan utveckling. Skälet är att socialdemokrater ochmoderater har bildat en ohelig allians och vägrar låta EU:s beslutsreglerförändras så att beslut om miljöskatter kan fattas med majoritet.Eftersom enighet krävs kommer det medlemsland som har lägst miljöambitionatt stoppa en rationell klimatpolitik. Risken är stor att problemenökar när nya medlemmar med stor kolproduktion får vetorätt. Det är därförangeläget att regeringen snabbt ändrar sin inställning och börjar drivafrågan om ekonomiska styrmedel i klimatpolitiken på EU-nivå.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.3. Energibeskattning, allmänt, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om energibeskattning, allmänt. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2004/05:Sk284, 2004/05:Sk428, 2004/05:MJ6yrkande 20, 2004/05:MJ498 yrkande 10 och 2004/05:N410 yrkandena 4-6, 14,15, 20 och 21 samt avslår motionerna 2004/05:Sk262, 2004/05:Sk268,2004/05:Sk354, 2004/05:Sk405 yrkandena 3 och 4, 2004/05:Sk424, 2004/05:Sk453yrkande 12, 2004/05:Sk461, 2004/05:U311 yrkande 18, 2004/05:MJ369 yrkande5, 2004/05:N276 yrkande 2, 2004/05:N307 yrkande 8, 2004/05:N348 yrkande3, 2004/05:N397 yrkande 1, 2004/05:N405 yrkandena 4-7 och 2004/05:N415yrkande 2.StällningstagandeSverige behöver ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifterutformas så att välfärd och sysselsättning inte drabbas. Systemet måsteEU-harmoniseras och vara långsiktigt. Det skall utformas så att viminimerar miljöbelastningen men säkerställer tillgången till energi. Detsvenska energiskattesystemet är extremt komplext och svåröverblickbart,och vi anser att det är dags att ta ett helhetsgrepp och presenteraett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitetoch verkningsgrad vid elproduktionen premieras.Kristdemokraterna anser att konkurrenssnedvridande produktionsskatterbör avvecklas. En avtrappning av effektskatten på kärnkraft bör påbörjassnarast. Regeringen bör lägga fram förslag som innebär attavtrappningen av effektskatten kan påbörjas. En övergång tillkonsumtionsbeskattning är en möjlig finansieringsväg - det finns dock andramöjligheter.Regeringen bör genom förhandlingar med och andra kraftproducerandeländer införa en miljöavgift på importerad kolkraft.Kristdemokraterna anser att inom EU bör vara aktivt pådrivandeför att skattesystem och statliga subventioner verkar i riktning moteffektiv energianvändning. Kraftvärme får inte missgynnas skattemässigt.Det måste bli stopp för medlemsländernas subventioner av fossilabränslen och det bör finnas kraftfulla incitament för odling av energigrödor.Kristdemokraterna har länge drivit kravet att EU skall göras merhandlingskraftigt på miljöområdet, eftersom miljöpolitik bör vara en avEU:s huvuduppgifter. Ett viktigt steg i den riktningen vore att fattabeslut om miljöavgifter med kvalificerad majoritet. har det,just på grund av ett fåtal länders blockering, visat sig omöjligt attdriva igenom t.ex. en gemensam miniminivå för koldioxidavgifter. Densvenska regeringen har konsekvent motsatt sig en förändring, med hänvisningtill att skattefrågor är en nationell angelägenhet. Vi anser attmiljöfrågor är gränsöverskridande problem som bör hanteras i ett internationelltsammanhang.Kristdemokraterna anser vidare att svensk energiproduktion är bäst omden är decentraliserad. Det minskar sårbarheten i hela energisystemetoch skapar sysselsättning i hela landet. Det är därför viktigt attbyggande av t.ex. vindkraft stimuleras även skattemässigt. Den gräns förvilken skattefrihet gäller för dem som använder egenproducerad vindkraftselbör höjas kraftigt eller t.o.m. slopas. Enligt nuvarande regler kanexempelvis en lantbrukare inte bygga större vindkraftverk än 50 kW utanatt behöva betala energiskatt på den el som han själv förbrukar. Detligger i statsmaktens intresse att blir så självförsörjande sommöjligt. Därför är det självklart att den som är beredd att bygga ettvindkraftverk också skall slippa betala skatt på den el som förbrukasi den egna verksamheten. Regeringen bör återkomma till medett förslag som innebär antingen att gränsen för skattefri egenproduceradvindkraftsel helt slopas eller åtminstone en kraftigt höjd gräns.Förnyelsen av det svenska elnätet har låtit vänta på sig. För att skapaincitament för elbolagen att höja leveranssäkerheten bör bl.a. elskattensänkas. Reducerad elskatt under i de hårt stormdrabbade områdenai västra och kan snabba på processen och hålla elprisetoförändrat för elkunderna trots de betydande investeringar som krävs avelbolagen med risk för åtföljande taxehöjningar.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.4. Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattning,punkt 2 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- ochenergibeskattning. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Sk209och 2004/05:Sk405 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2004/05:Sk410,2004/05:Sk411, 2004/05:Sk412, 2004/05:Sk455 yrkandena 1 och 2,2004/05:Sk485, 2004/05:MJ497 yrkandena 35 och 36 samt 2004/05:MJ508 yrkande6.StällningstagandeModerata samlingspartiet anser att det svenska jordbrukets konkurrensförmågamåste bli avsevärt bättre än . Svenska jordbruksprodukter måstebli billigare. Vi anser därför bl.a. att punktskatterna på jordbruketsproduktionsmedel som växtnäring och bekämpningsmedel skall tas borthelt. Vi är kritiska till att förslag omhöjd dieselskatt, höjd fordonsskatt för lätta lastbilar och en kilometerskattför tunga lastbilar verkar i motsatt riktning och försämrar jord- ochskogsbrukets konkurrensförmåga.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.5. Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattning,punkt 2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- ochenergibeskattning. Därmed bifaller delvis motion 2004/05:MJ508yrkande 6 och avslår motionerna 2004/05:Sk209, 2004/05:Sk405 yrkandena1 och 2, 2004/05:Sk410, 2004/05:Sk411, 2004/05:Sk412, 2004/05:Sk455yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk485 och 2004/05:MJ497 yrkandena 35 och 36.StällningstagandeFolkpartiet anser att det är angeläget att det blir långsiktiga ochenhetliga spelregler och att det skapas en framtidstro hos jordbruksföretagarna.Det svenska lantbruket har sämre konkurrensvillkor än andra länder påflera områden. Det beror bl.a. på högre skattebelastning.Folkpartiet anser vidare att det är viktigt att minska användningen avfossila bränslen. Regeringen borde ge lantbruket ekonomiska incitamentatt öka användningen av förnybara alternativ. Det skulle exempelviskunna ske genom en skattelättnad vid inblandning av förnybara drivmedel.En inblandning av exempelvis RME i diesel ökar andelen förnybart bränsleoch minskar koldioxidutsläppen. Med hänsyn till EG-direktivet om attvarje medlemsland skall nå förnybara drivmedel fram tillår 2007 är behovet av långsiktiga ekonomiska incitament än viktigare.Enligt vår mening skulle den genomförda sänkningen av skattenpå dieselolja som används i jordbruk, skogsbruk och vattenbruk baragälla i samband med inblandning av RME eller annat biobränsle.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.6. Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattning,punkt 2 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- ochenergibeskattning. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Sk455yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:MJ497 yrkandena 35 och 36 samt avslårmotionerna 2004/05:Sk209, 2004/05:Sk405 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk410,2004/05:Sk411, 2004/05:Sk412, 2004/05:Sk485 och 2004/05:MJ508 yrkande6.StällningstagandeDen svenske bonden står sig väl i konkurrensen så länge den sker pålika villkor. Problemet är att skatter och avgifter är olika i viktigakonkurrentländer. anser att det är angeläget attSverige inom EU driver frågan om harmonisering av avgifter och skatterför jordbruket. Om inte det sker kommer fler svenska lantbruk att läggasned och arbetslösheten öka i jordbruksnäringen och i livsmedelsindustrin.Den genomförda sänkningen av skatten på dieselolja i jordbruk,skogsbruk och vattenbruk bör ses som ett första steg i denharmoniseringsprocessen.Kristdemokraterna motsätter sig höjd skatt på bekämpningsmedel. Vi anseratt regeringen bör ta fasta på förslag om en differentieradskatt på bekämpningsmedel, men utan en höjning av det totala skatteuttaget,och återkomma till i frågan.Växthusodlingen är en mycket energiintensiv näringsgren som är utsattför en stark internationell konkurrens. Växthusodlingens elanvändningavser huvudsakligen processenergi för att driva fotosyntesen och utgördärmed en förutsättning för en marknadsanpassad åretruntproduktion.Kristdemokraterna anser att växthusodlingen skall undantas från elskatti enlighet med den möjlighet som ges i energiskattedirektivet.Vad ovan anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.7. Vägavgifter, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om vägavgifter. Därmed bifaller delvismotionerna 2004/05:T461 yrkande 4 och 2004/05:T462 yrkande 6 och avslårmotionerna 2004/05:Sk415, 2004/05:Sk422, 2004/05:Sk430 yrkandena 2 och3 samt 2004/05:MJ441 yrkande 2.StällningstagandeKristdemokraterna anser att trafikbeskattningen i EU bör bli merharmoniserad i jämförelse med dagens situation. En gemensam kilometerskattinom EU bör införas, men med utrymme för lokala variationer.