bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — På grund av de stora underskott som råderi statens finanser anser vi att ett balansmål för statens finansiellasparande måste fasas in successivt.Med det anförda tillstyrker vi delvis motionerna Fi13 av . (m) yrkande 2 i denna del, Fi14 av m.fl. (fp)yrkande 3 och Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 3 och 4.3. Riktlinjer för budgetpolitiken, punkt 3 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riktlinjer för budgetpolitiken. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Fi13 av m.fl. (m) yrkande 2 i dennadel ochavslår proposition 2004/05:100 punkt 1 i denna del och motionerna2004/05:Fi14 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och 4,2004/05:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 1 i dennadel och 5 samt2004/05:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 1 i denna del.StällningstagandeUngefär 1,5 miljoner människor försörjs genom olika offentligaersättningar i stället för arbetsinkomster eller arbetar mindre än deskulle önska. I stora delar av landet står en tredjedel av den vuxnabefolkningen i arbetsför ålder utanför arbetsmarknaden. Kostnaderna försjukpenning, sjukersättning, a-kassa och AMS-åtgärder uppgår tillsvindlande . står inför endemografisk utveckling som innebär att allt färre kommer att behöva tahand om alltfler och finansiera alltmer.I denna situation saknar regeringen en ekonomisk strategi, och dekonkreta förslag som lämnas i propositionen är få och små. Effekterna avregeringens förslag kommer inte att bli mer än marginella. Trots attsysselsättningen står högst på regeringens dagordning förmår man inteomprioritera alls inom ramen för en 900-miljardersbudget. I ställetlånar regeringen ytterligare pengar.Vi föreslår en ekonomisk-politisk strategi inriktad på att stimuleratill arbete. Detta är möjligt genom en kombination av sänkta skatter påarbete och stramare bidrag. Trygghetssystemen måste vara utformade såatt de fångar upp och skyddar dem som drabbas av sjukdom, arbetsskadaeller arbetslöshet, men systemen måste också ge tillräckliga incitamentför arbete. Strategin innebär också att efterfrågan på arbetskraft måsteöka. Både företagsklimatet och arbetsmarknadens funktionssätt måsteförbättras. Vår politik består av fyra huvudkomponenter.Det måste löna sig att arbeta. Ett större arbetsutbud är avgörande föratt möta kraven som följer av en åldrande befolkning. Med ett störrearbetsutbud ökar ekonomins produktionsförmåga och därmed utrymmet förkonsumtion, både för hushållen och för den skattefinansierade välfärden.Skatterna bör sänkas så att effekten på arbetsutbudet blir så stor sommöjligt. Kärnan i skattestrategin är ett avdrag för arbetsinkomster medinriktning i första hand på låga och medelhöga inkomster, dvs. de gruppersom har störst marginaleffekter. Skattesänkningarna ska till stor delfinansieras genom skärpta regler och sänkta ersättningar i arbetslöshets-och socialförsäkringarna. På så sätt förstärks också den ekonomiskaskillnaden mellan att vara försörjd av arbete eller bidrag. Ersättningsnivåni sjukförsäkringen sänks till och däreftertill , och ersättningsnivåerna sänks även inom föräldraförsäkringenoch för förtidspensionerna. Egenfinansieringen i a-kassan bör höjastill , vilket både ger besparingar för staten och ökad försäkringsmässigheti arbetslöshetsförsäkringen.Företagens konkurrenskraft måste förbättras. För att svenska företagska klara den tilltagande internationella konkurrensen behövs en radåtgärder för att förbättra företagens villkor, t.ex. avskaffadförmögenhetsskatt, minskad regelbörda, skärpt konkurrens och bättre beskattningav fåmansbolag.Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete.Särskilt viktigt är det att unga snabbt kommer in på arbetsmarknadenoch att personer med svag förankring på arbetsmarknaden kan kommatillbaka. Vi anser också att integrationspolitiken måste reformeras såatt arbetslinjen återupprättas. Invandrare måste få både ökade möjligheteroch förstärkta drivkrafter att försörja sig genom arbete.Den offentliga sektorn måste reformeras och välfärden tryggas. Denenskildes valfrihet måste stärkas, och alla vägar till effektivitetsvinsteri den offentliga sektorn måste tas till vara. Det behövs ökad konkurrensoch förbättrade styrsystem inom de offentliga verksamheterna.Avgiftsfinansieringen inom vården bör öka. Något högre avgifter kan väntasdämpa den överefterfrågan som den offentliga finansieringen skapar menär också ett sätt att tillföra resurser till de offentliga verksamheterna.Vi vill satsa på den offentliga kärnverksamheten, och vi gör en tydligpolitisk prioritering. Sjukvården, skolan och barn- och äldreomsorgenär viktigare än generösa ersättningar vid sjukdom och arbetslöshet.Kommunsektorn får ett sammantaget tillskott på åren2005-2007 utöver regeringens förslag.Uthålliga offentliga finanser måste säkras. Finanspolitiken bör inriktaspå en långsiktigt uthållig skuldsättning för den konsoliderade offentligasektorn. För att reducera skuldsättningen till av BNPvill vi fastställa ett årligt mål för staten så att det offentligaöverskottet uppgår till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel.Våra förslag innehåller besparingar på , skattesänkningarpå brutto (netto ), satsningarpå samt övriga inkomstförstärkningar för staten på10 miljarder kronor. beräknas det offentliga sparandetstärkas med 7, 4 respektive . På bedömervi emellertid att förslagen genom sina stimulerande effekter på tillväxtoch sysselsättning har förutsättningar att därutöver ge betydandeförbättringar av de offentliga finanserna.Med det anförda tillstyrker vi motion Fi13 av m.fl.(m) yrkande 2 i denna del och avstyrker proposition 100 yrkande 1 idenna del samt motionerna Fi14 av m.fl. (fp) yrkandena2 och 4, Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 1 i denna del och5 samt Fi16 av m.fl. (c) yrkande 1 i denna del.4. Riktlinjer för budgetpolitiken, punkt 3 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riktlinjer för budgetpolitiken. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Fi14 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och 4samtavslår proposition 2004/05:100 punkt 1 i denna del och motionerna2004/05:Fi13 av m.fl. (m) yrkande 2 i dennadel,2004/05:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 1 i dennadel och 5 samt2004/05:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 1 i denna del.StällningstagandeSunda offentliga finanser är en nödvändig förutsättning för en stabilekonomi. Båda verktygen för sunda statsfinanser - överskottsmålet ochutgiftstaket - har misskötts av regeringen. Av vårpropositionen framgåratt det strukturella underliggande sparandet inte är i närheten avöverskottsmålet om av BNP. Utgiftstaket har under kunnathållas endast i formell mening genom diverse budgettrixande. De omedelbaraproblem som den svenska ekonomin står inför är dels att en så stor andelav den arbetsföra befolkningen står utanför arbetsmarknaden, dels attdet saknas en politik för att sätta fart på företagandet så att deutanförstående har några jobb att gå till. Vi vill föra en politik motutanförskapet, för rimligare och mindre skadliga skatter och med inriktningpå att underlätta för företagande. Vi anser att det krävs en politikmed ett sådant dubbelt grepp för att råda bot på problem.Strategiska skattesänkningar för fler i arbeteSocialdemokraternas skattehöjningar har successivt förstört stora delarav den skattereform som genomfördes . liberalerna villarbeta för en ny skattepolitik som innebär att fler människor kommer iarbete och nya och varaktiga jobb skapas i . Vi föreslår en radstrategiska förändringar av skattepolitiken. Genom att sänka inkomstskattenför främst låg- och medelinkomsttagare i form av ett förvärvsavdrag görvi det relativt sett mer lönsamt att gå från bidragsförsörjning tillarbete. En sådan förändring underlättar för människor att genom egnainsatser påverka sin ekonomi. Vi vill föra tillbaka inkomstskatten tillde principer som bestämdes vid skattereform - att de flestabara ska betala i skatt, och att de med höga inkomster ska betala50 % på de högre delarna av sin inkomst. Inkomstskatterna sänks medsammanlagt . Vi sänker även den högsta marginalskattengenom att stegvis ta bort den s.k. värnskatten på 5 %.Bättre villkor för företagandeSverige lider i hög grad brist på entreprenörer och entreprenörsanda.Vi behöver fler entreprenörer som omvandlar kunskap och innovationertill produkter och produktionsmetoder som genererar inkomster, jobb ochföretagande. Därför vill vi med vår politik åstadkomma stora förbättringarav villkoren för små och växande företag och för företagaren. Vi slopararbetsgivaravgiften (exklusive pensionsavgiften) för en lönesumma upptill per företag. Vi sänker också entreprenörsskatten somsmåföretagare betalar enligt de s.k. 3:12-reglerna. En nyckelfaktor föratt åstadkomma fler och växande företag är tillgången på riskkapital.Vi föreslår fyra åtgärder på skattesidan för att öka tillgången påriskkapital. Dessa är avskaffande av förmögenhetsskatten, avskaffande avdubbelskatten på aktier, en möjlighet att föra över kapital från ettföretag till ett annat utan att beloppet beskattas och slutligen bättremöjligheter att avsätta vinstmedel i ett företag till framtida investeringar.Sammantaget sänks skatterna för företagande med ca 10 miljarder kronor.Reformering av arbetsmarknadspolitikenArbetsmarknadspolitiken kostar . Desssyfte är förskjutet till att inför val dölja öppen arbetslöshet,snarare än att lösa de arbetslösas problem. Arbetsmarknadspolitikenkan inte - och ska inte heller - skapa reguljära arbeten. Den ska däremothjälpa till att matcha arbetssökande och lediga arbeten samt hjälpamänniskor att flytta mellan olika yrken och även geografiskt om så behövs.Vi vill reformera arbetsmarknadspolitiken på ett antal områden.Arbetslöshetsförsäkringen ska göras om till en verklig omställningsförsäkring.Försäkringen ska vara allmän och ge rimlig ersättning vid tillfälligaperioder av arbetslöshet samt medverka till att människor känner trygghetoch vågar prova nya jobb och uppgifter i arbetslivet. Ersättningen blirtidsbegränsad och trappas av . Arbetsförmedlingen ska stärkasoch inriktas på intensifierade och mer individanpassade åtgärder. DagensAMS läggs ned och ersätts av en ny myndighet; arbetsmarknadspolitikenöppnas för konkurrens mellan dels arbetsförmedlingar, dels anordnare avarbetsmarknadsåtgärder. Arbetsrätten moderniseras för att göra det merattraktivt att anställa nya medarbetare och motverka dagens utanförskapför invandrare, kvinnor och ungdomar.Satsningar på vården, föräldraförsäkringen och arbetsmarknadspolitikenDetär främst inom tre områden som vi gör andra prioriteringar än regeringen.Vi vill genomföra en ordentlig satsning på vård och omsorg. Vi tillför1 miljard kronor i form av stimulansbidrag till förbättringar aväldrepolitiken. Vidare genomför vi en Finsamreform med samma inriktningsom den reform som genomfördes av den borgerliga regeringen i början av1990-talet. Reformen kommer att medföra kraftigt minskade köer inomsjukvården. För att åstadkomma resultat avsätter vi över en halv miljardkronor i rehabilitering så att människor snabbt ska kunna komma tillbakafrån sjukskrivning. Vi anser att tillgängligheten till offentliga miljöerför handikappade ska förbättras. För detta avsätts 1 miljard kronorunder perioden. Ett ökat stöd till psykiatrin ingår också.Vi vill införa en jämställdhetsbonus i föräldraförsäkringen som stimulerartill ett jämnare uttag av föräldraledighet mellan föräldrarna. För varjemånad som den andre föräldern tar ut utgår ersättning av lönenmot enligt nuvarande regler. Detta innebär en satsning på ca 1miljard kronor.På arbetsmarknadspolitikens område satsar vi sammantaget ett par miljarderkronor på åtgärder som vi anser är effektivare än de som regeringenprövar. Vi vill införa nystartsjobb, som innebär att arbetsgivaravgifternatas bort helt för personer som varit beroende av arbetslöshetsersättning,sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Vivill också införa en jobbgaranti för dem som har mycket svårt att kommain på den reguljära arbetsmarknaden. Jobbgarantin ersätter den nuvarandeaktivitetsgarantin.Starkare statsfinanserSammantaget innebär vår politik att statsfinanserna stärks med 7,9respektive 2006 och 2007, jämfört med regeringensförslag. Våra skattesänkningar och satsningar finansieras främst genomminskade utgifter för företagsstöd och byggstöd, statlig administration,subventioner, minskad sjukförsäkring och förtidspensioner samt genomomläggningen i arbetsmarknadspolitiken. En ökad egenfinansiering ava-kassan bidrar också med ca 10 miljarder kronor.Sammanfattande ställningstagandeSammanfattningsvis anser vi att liberalernas redovisadeförslag bör ligga till grund för budgetpolitikens utformning underkommande år. Det betyder att bör bifalla motion Fi14 (fp)yrkandena 2 och 4. Vi avstyrker regeringens förslag i berörda delar liksomde övriga motioner som är aktuella i detta sammanhang.5. Riktlinjer för budgetpolitiken, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riktlinjer för budgetpolitiken. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 1 i dennadel och 5 samtavslår proposition 2004/05:100 punkt 1 i denna del och motionerna2004/05:Fi13 av m.fl. (m) yrkande 2 i dennadel,2004/05:Fi14 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och 4samt2004/05:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 1 i denna del.StällningstagandeMed snart 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder utanför arbetsmarknadenmåste politikens färdriktning läggas om. föreslår enbudgetpolitik för nya jobb genom kraftiga skattesänkningar på arbeteoch lättnader för små och medelstora företag. Vi satsar också på rättvisabarnbidrag samt mer resurser till vård, omsorg och rättstrygghet. Medvår politik skapar vi förutsättningar för en uthållig ekonomisk tillväxtpå per år.Kristdemokraterna vill minska statens lånebehov. ska statsskuldensom andel av BNP vara högst . Det ska huvudsakligen ske genom ensnabbare försäljning av statliga tillgångar. Utgiftstakets andel av BNPbör minska och därmed möjliggöra ett sänkt skattetryck. Som ettriktmärke för statens utgiftstak ska detta tillsammans med övrigaoffentliga utgifter ge utrymme för en gradvis anpassning av skattetryckettill jämförbara nivå.Sex prioriterade områden bör styra inriktningen av budgetpolitiken:Långsiktigt goda tillväxtförutsättningarKristdemokraternas tillväxtpolitik vilar på stabila och goda villkorför fler och växande företag. Därigenom kan sysselsättningen öka,arbetslösheten minska och välfärden tryggas. Med en balanserad finanspolitikför sunda statsfinanser i kombination med strukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt, kan detta åstadkommas. De strukturellaåtgärder som vi vill genomföra spänner över ett brett fält av ekonomin.Skattesystemet ska reformeras och bidra till att fler uppmuntras attarbeta. Tjänstesektorn ges möjlighet att växa genom en skattereduktionför hushållens köp av tjänster. Näringslivet måste ges bättre förutsättningaratt expandera. Dubbelbeskattningen på risksparande ska avvecklas successivt,som riskkapitalavdrag bör införas. Jordbruksnäringen ska harimliga och rättvisa konkurrensvillkor. Därför föreslår vi att dieselskattensänks till EU-nivån.En hög tillväxt förutsätter en väl fungerande lönebildning som kan geen låg arbetslöshet. Vi vill synliggöra kostnaderna för arbetslösheten.Kristdemokraterna föreslår att en allmän och obligatoriskarbetslöshetsersättning med en högre grad av egenfinansiering införs. Denavgiftsökning som detta innebär kompenseras de försäkrade för genominkomstskattesänkningar. Jag anser också att god konkurrens ger högretillväxt. Detta åstadkoms bl.a. genom att avveckla statligt och kommunaltägande på marknader där privata företag skulle kunna verka.SkattepolitikenKristdemokraterna vill skapa en skattestruktur som gör att individensdrivkrafter för arbete stärks. Vi lägger fram en inkomstskattereformsom uppgår till nästan , vilket är en fördubbling avvårt tidigare förslag. Marginaleffekterna minskas genom att ett statligtförvärvsavdrag för arbetsinkomster införs. Med förvärvsavdrag stärksarbetslinjen och det blir mer lönsamt att gå från bidrag till arbete.Högre utbildning måste löna sig bättre och vi vill därför successivtavskaffa värnskatten. I likhet med övriga borgerliga partier vill viKristdemokrater också att s.k. nystartsjobb införs. i näringslivet ska tas bort helt för personer som varitbidragsberoende . Med dagens skattesystem uteblir mångainvesteringar i . Förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen påinvesteringar och risksparande bör fasas ut, vilket vi finansierar meden höjning av bolagsskatten. står fast vid att denstatliga fastighetsskatten bör slopas helt. Reformen finansieras tillviss del genom att kommunerna ges rätt att ta ut en avgift för kostnadersom härrör från de fastigheter som finns i kommunen. Därtill finansierasreformen genom att kapitalvinstskatten vid försäljning av privatbostäderföreslås höjas från 20 till 30 %.Valfriheten för barnfamiljerVi Kristdemokrater vill förbättra familjepolitiken både när det gällervalmöjligheter och när det gäller fördelningen av stöden. Det nuvarandebarnbidraget bör fördubblas som det görs beskattningsbart.Föräldraförsäkringen ska ge en ekonomisk grundtrygghet. Eftersom deflesta unga föräldrar inte hunnit bygga upp ett sparande vill vi höjagolvet i föräldraförsäkringen till per dag. Bostadsbidraget börstärkas för att förbättra för de sämst ställda barnfamiljerna. Föräldrarska ges en ekonomisk möjlighet till mer tid med barnen när de är små.Efter föräldraförsäkringstiden vill vi införa ett system som kallasbarndagar. För varje barn som fyllt tilldelas som ärvärda 200 kr.I dag saknas valfrihet i barnomsorgen. Vi vill att alla barn ska gesrätt att få del av kommunernas stöd till barnomsorg. Kommunerna ska haskyldighet att erbjuda ekonomiskt stöd inte bara till barn i förskolanutan också till de föräldrar som själva tar hand om sina barn. Reformernafinansieras bl.a. genom att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)ska beräknas som genomsnittet av de senaste två årens inkomster. Därutöverföreslås att i föräldraförsäkringen samt de 90lägstanivådagarna dras in.PensionärernaMånga pensionärer har drabbats hårt av nedskärningarna och bristerna iäldrevården. Pensionerna har också släpat efter i inkomstutveckling.Kristdemokraterna vill därför ge de sämst ställdapensionärerna bättre villkor. Därefter ska värdet av samtliga pensionerförbättras genom sänkt skatt. De ekonomiskt sämst ställda pensionärernagynnas genom att garantipensionen höjs. Ett särskilt högre grundavdragbör återinföras för ålderspensionärer.Vård, omsorg och skolaKristdemokraterna anser att kommunsektorn bör tillföras resurser föratt kunna uppnå en bättre kvalitet i vården och omsorgen. Det behövssatsningar inom bl.a. psykiatrin. Kommuner och landsting ska få i ytterligare resurser jämfört medregeringens förslag. Därtill bör som låsts in iriktade satsningar göras fritt disponibla för kommunerna.Antalet sjukfrånvarande aktivitets- och sjukersatta är rekordhögt. Vivill motverka ohälsan framför allt genom rehabilitering av långtidssjukskrivnamen beivra det över- eller felutnyttjande av ersättningssystemensom finns. En ny rehabiliteringsförsäkring ska införas, och viföreslår att anslås till detta ändamål. Vivill också förbättra villkoren för de studerande och föreslår höjdastudiebidrag för gymnasiestuderande. För högskolestuderande börbidragsandelen av studiemedlen höjas och fribeloppet slopas.Ett återupprättat rättsväsendeDe tillskott som Socialdemokraterna föreslår för rättsväsendet räckerinte till för att rätta till tidigare års försummelser. Vårt mål är attsenast till 2008 uppnå en nivå där antalet poliser uppgår till 19 000.Kristdemokraterna anslår mer än regeringen både2006 och 2007. Åklagarväsendet behöver stärkas. Åklagarorganisationenska förstärkas med nya åklagare, och domstolsväsendet bör tilldelasytterligare medel. En fungerande kriminalvård kräver också utökaderesurser. Målet är att meningsfulla insatser genomförs för att möjliggöraett liv utan brottslighet.Sammanfattningsvis föreslår jag att ställer sig bakomKristdemokraternas förslag till inriktning av budgetpolitiken. Riksdagenbör således tillstyrka motion Fi15 yrkandena 1 i denna del och 5. Jagavstyrker regeringens förslag i berörda delar liksom de övriga motionersom är aktuella i sammanhanget.6. Riktlinjer för budgetpolitiken, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riktlinjer för budgetpolitiken. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 1 i denna delochavslår proposition 2004/05:100 punkt 1 i denna del och motionerna2004/05:Fi13 av m.fl. (m) yrkande 2 i dennadel,2004/05:Fi14 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och 4samt2004/05:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 1 i dennadel och 5.StällningstagandeDe offentligt producerade välfärdstjänsterna slukar alltmer resursersamtidigt som bl.a. köerna till vården är oacceptabelt långa. Närmare1,4 miljoner människor i arbetsför ålder står utanför arbetsmarknaden.Inför dessa enorma problem står den socialdemokratiska regeringennärmast handlingsförlamad. När Socialdemokraterna talar om skattehöjningarmenar i stället att det till stor del är just de högaskatterna som är orsaken till våra problem. Vi vill sänka inkomstskatternaoch öka incitamenten för att jobba. Vi måste skära i de stora utgiftsposterna,och där finns framför allt kostnaden för ohälsan. Om inget görs riskerarohälsans utgifter att tränga undan all annan verksamhet och skatternanå höjder som gör det i praktiken olönsamt att arbeta eller att verkasom företagare.Jobbavdrag som minskar marginaleffekterna för låg- ochmedelinkomsttagareCenterpartiet har krävt en radikal skattereform avsedd attgynna dem med normala och låga inkomster. kan många låginkomsttagareinte leva på sin lön. Eventuella löneökningar äts effektivt upp avexempelvis höjda skatter och sänkta bostadsbidrag. Nuvarande grundavdragtrappas av redan vid inkomster på ca , vilket innebärsvaga incitament att arbeta mer eller att gå från bidrag till jobb.Centerpartiet föreslår i stället ett jobbavdrag som innebär attmarginalskatterna sänks för alla inkomstkategorier imånaden. Med dessa förändringar förbättras möjligheterna att gå frånbidragsberoende till arbete.Skattereformen ger mer självbestämmande åt kommunernaSjälvbestämmande är utgångspunkten för skattepolitik.Det gäller för individen men även för kommunerna, som så långt möjligtska vara självförsörjande utan att statliga pålagor dränerar såvälinitiativrikedom som skattebaser. Jobbavdraget utformas som en statligskattereduktion, och dessutom omvandlas befintliga avdrag tillskattereduktioner. Det innebär att kommunerna får behålla intäkterna frånsina skattebaser och att de därigenom blir mindre beroende av statligabidrag. Genom vårt förslag förstärks kommunernas skatteinkomster med 53miljarder kronor.En politik för fler och växande företagEn politik där det lönar sig att arbeta måste kompletteras med en politikför fler jobb i nya och växande företag. vill ha ettsamhälle där det är lika naturligt att starta och driva företag som attvara anställd. Vi vill sänka kostnaden för att anställa genom att halveraarbetsgivaravgiften för den först anställde samt för alla nyanställda.Den halvering av arbetsgivaravgiften som finns i vissa utsattaregioner vill vi behålla. Vidare vill vi säkra tillgången på riskkapitalgenom att successivt avskaffa förmögenhetsskatten, skattebefria sparandetill startkapital samt öka möjligheterna för småföretag att avsättamedel i periodiseringsfonder.