bet · GT01UbU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Man menar också att kravet på samverkan mellan minst ett universitet och en högskola skall följas (yrkande 3). Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. På regeringens uppdrag har en särskild utredare utvärderat hur stöd till utbildningsvetenskaplig forskning påverkat området i fråga samt studerat om systemet för forskningsfinansiering bör ändras och vilka ändringar som i så fall vore lämpliga. Utredningen överlämnade sin redovisning och har därefter remissbehandlats. Remissvaren bereds för tillfället i . Utskottet anser inte att bör ta ställning till lärosätenas medfinansiering av utbildningsvetenskaplig forskning innan denna beredning är färdig. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om förstärkning eller prioritering av forskningen inom vissa områden. Utskottet hänvisar till att den närmare fördelningen av de statliga forskningsresurserna ankommer på forskningsfinansierande myndigheter och på universitet och högskolor. Jämför reservation 28 (kd). Ett 30-tal motioner innehåller förslag om prioritering eller förstärkning av vissa forskningsområden. Inom det medicinska vetenskapsområdet finns följande motionsyrkanden. Enligt motion 2005/06:So314 (m) yrkande 6 behöver forskningen om ätstörningar, deras orsaker och behandling öka. Förståelsen av processerna bakom problemen samt kunskapen om effektiva insatser är alltför begränsad. Motion 2005/06:So317 (s) yrkande 2 och motion 2005/06:Ub374 (-) yrkande 2 menar att forskningen om kvinnors hälsa behöver utökas. Den forskning som bedrivits har inte i tillräckligt stor utsträckning tagit fasta på att mäns och kvinnors hälsa varierar beroende på kön. Enligt motion 2005/06:So546 (fp) yrkande 2 bör det satsas mer på forskning kring de reumatiska sjukdomarna. Detta gäller inte minst forskning kring de sjukdomar som fortfarande saknar bra behandlingsmetoder. Behovet av en satsning på forskning kring problem med övervikt och fetma hos barn och vuxna tas upp i motion 2005/06:So426 (kd) yrkande 2. Motionären skriver att det är angeläget att utreda de bakomliggande orsakerna till varför barn och vuxna ökar i vikt på ett ohälsosamt sätt. I motion 2005/06:So706 (kd) yrkande 8 framhålls behovet av forskning och kompetensutveckling angående rehabilitering av funktionshindrade. Enligt motionärerna finns det brister i det vetenskapliga underlaget för olika rehabiliteringsmetoder. Enligt motion 2005/06:So713 (kd) yrkande 1 behövs en forskningssatsning om orala infektioners samband med övrig hälsa. Dålig tandhälsa kan exempelvis påverka hjärt- och kärlsystemet. I motion 2005/06:So422 (c) framhålls att det är viktigt att säkra allsidig forskning kring hälsoeffekterna av elektromagnetisk strålning (yrkande 4). Motionärerna menar också att anslagstilldelningen till den kritiska forskningen på området måste säkras (yrkande 7). Även motion 2005/06:Bo277 (mp) behandlar detta ämne och framhåller att det behövs mer behandlingsinriktad forskning om elöverkänslighet (yrkande 14). Forskningen om neurologiska sjukdomar har enligt motion 2005/06:So552 (c) yrkande 17 fått allt mindre resurser . är kunskaperna om dessa sjukdomar otillfredsställande och forskningsområdet måste därför värnas menar motionären. För att få mer kunskap om riskerna med konsumtion av energidrycker behövs det mer forskning menar motion 2005/06:Ub321 (c). Kunskap behövs för att ta reda på om det finns anledning att gå längre än att bara varna yngre människor för en stor konsumtion. Enligt motion 2005/06:Ub392 (c) är det av stor vikt att satsa på medicinsk forskning. Det behövs mer forskning om såväl förebyggande åtgärder som behandlande insatser menar motionären. Ökad forskning om tekniklösningar inom vård och omsorg framhålls i motion 2005/06:Ub531(s). Motionärerna menar att detta är viktigt för såväl nationellt bruk som export. I motion 2005/06:Ub566 (s) anförs att det krävs ytterligare fokusering på den svenska forskningen om de globala infektionssjukdomarna. Malaria, tbc och hiv skördar miljontals offer som de orsakar stort mänskligt lidande och omfattande fattigdom. Motion 2005/06:Ub292 (mp) yrkande 1 argumenterar för att det behövs ökad forskning om den reumatologiska sjukdomen sklerodermi. Framför allt behövs det forskning om behandlingsformer som botar eller minskar besvären av sjukdomen. Inom det samhällsvetenskapliga och humanistiska vetenskapsområdet finns följande yrkanden. I motion 2005/06:Kr235 (m) yrkande 2 framhålls att forskningen inom designområdet behöver ges bättre möjligheter. Området sägs vara eftersatt vilket riskerar att hämma svensk industri. Enligt motion 2005/06:Ub534 (kd) yrkande 15 behöver det initieras forskning om relationen mellan pedagogisk teori och praktik, bl.a. för att ge lärarutbildningen en trovärdig forskningsanknytning. I motion 2005/06:Ub550 (kd) yrkande 1 anförs att det finns behov av ökad forskning om stamning. Enligt motionären finns det endast en verksam forskare i inom detta område. Behovet av en opartisk historisk forskning kring assyrier/syrianers situation lyfts fram i motion 2005/06:Ub412 (s). Motionärerna önskar att opartisk forskning skall dokumentera de utrensningar och övergrepp som skett. Behovet av forskning om s.k. socialt kapital framhålls i motion 2005/06:Ub445 (s). Motionärerna menar exempelvis att socialt kapital kan bidra till konkurrenskraft och tillväxt. Enligt motion 2005/06:Ub505 (s) finns det ett forskningsbehov rörande social ekonomi. Mer specifikt handlar det om forskning om ekonomiska verksamheter som bedrivs i demokratiska föreningar. Vikten av forskning och kunskapsspridning kring det demokratiska entreprenörskapet lyfts fram i motion 2005/06:Ub559 (s). Motionärerna menar att nya entreprenörsformer kan vara ett sätt att öka tillväxten i samhället. Motion 2005/06:Sf251 (v) yrkande 21 framhåller behovet av stöd till ett forskningsprojekt om s.k. språkanalyser. Motionären påpekar att språkanalyser används för att söka fastställa asylsökandes ursprungsländer trots den omfattande kritik som finns mot metodens tillförlitlighet. Utökad forskning om vad som konstituerar freds- respektive våldskulturer efterfrågas i motion 2005/06:U337 (mp) yrkande 4. Svensk fredsforskning borde, menar motionärerna, kartlägga de sociala och känslomässiga mekanismer och samhällsstrukturer som kan förklara dessa kulturella tillstånd. Behovet av forskning om pedagogiska metoder för att arbeta med utveckling av barns och ungdomars värdegrund lyfts fram i motion 2005/06:Ub318 (mp) yrkande 3. Motionärerna menar att det behövs forskning och utvärdering av t.ex. undervisning i emotionell intelligens. Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena. Utskottet påminner om att statsmakterna när det gäller resurserna till forskning endast fattar övergripande beslut om fördelningen av de statliga forskningsmedlen. Den närmare fördelningen av de statliga forskningsresurserna sker via de forskningsfinansierande myndigheterna , , och samt universiteten och högskolorna. Med anledning av de motionsyrkanden som gäller det medicinska vetenskapsområdet vill utskottet peka på att regeringen i sin forskningspolitiska proposition (2004/05:80) har meddelat att den medicinska forskningen skall prioriteras. I budgetpropositionen föreslår regeringen därför att anslag för medicinsk forskning ökas med . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om att inrätta ett miljöpris, samt motionsyrkandet om en samlad redovisning av samtliga forskningsanslag från olika utgiftsområden. Jämför särskilt yttrande 4 (v). I motion 2005/06:Ub223 (mp) anförs att ett miljöpris bör inrättas, om möjligt knutet till namn. Motionären menar att detta skulle kunna stimulera den internationella miljöforskningen. Enligt motion 2005/06:Ub236 (fp) bör regeringen i sina framtida budgetförslag lämna en samlad redovisning av alla anslag inom alla utgiftsområden som används till forskning. Enligt motionären skulle detta ge en bättre överblick över den svenska forskningspolitiken vilket skulle underlätta prioriteringar och avvägningar. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Nobelprisen har instiftats i enlighet med vilja och kan inte ändras eller kompletteras med fler priser. Utskottet anser liksom motionären att det är av stor vikt att stimulera den vetenskapliga forskningen. Enligt utskottet är detta giltigt såväl för forskningen om miljö som för forskningen inom andra områden. Utskottet ser därför inte skäl till ett särskilt pris inom det miljövetenskapliga forskningsområdet, och bör sålunda avslå motionen. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen i avsnittet om forskningspolitik samlat redovisar vilka statliga medel som fördelas via de statliga forskningsfinansiärerna inom olika utgiftsområden. Utskottet konstaterar också att de forskningspropositioner som regeringen lägger fram varje mandatperiod ger en bra samlad bild av svensk forskning, vilket för övrigt skedde . Till detta kommer årliga sammanställningar av såväl statliga som andra finansiärers bidrag till forskningen. Enligt utskottets mening krävs ingen ytterligare redovisning för en samlad överblick över de statliga forskningsinsatserna. 6 Anslagen inom utgiftsområde 16 Utskottets förslag i korthet bör för anvisa anslagen inom utgiftsområde 16 enligt regeringens förslag samt bifalla motion 2005/06:Fi320 yrkande 4 vad avser anslaget 25:77 . Jämför särskilda yttrandena 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c). Regeringens och motionärernas förslag En sammanställning av regeringens och motionärernas budgetförslag för utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning finns i bilaga 3 till detta betänkande. Utskottet har i avsnitten 2 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning, 3 Högskoleverksamhet, 4 Vissa centrala myndigheter m.m. och 5 Nationella och internationella forskningsresurser m.m. redogjort för innehållet i förslagen. I de föregående avsnitten har utskottet redovisat sin bedömning av regeringens och motionärernas förslag inom olika delar av utgiftsområdet och där tagit ställning till samtliga berörda yrkanden. Utskottet har tillstyrkt regeringens förslag samt motion 2005/06:Fi320 yrkande 4 i vad avser anslaget 25:77 . Utskottet föreslår att för anvisar anslagen inom utgiftsområde 16 enligt regeringens och samarbetspartiernas förslag (kolumnerna Regeringens förslag och s, v, mp i bilaga 3). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. forskning, punkt 1 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om forskning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub238 yrkande 10. Skolutveckling behöver i högre grad vara baserad på vetenskap och beprövad erfarenhet. Lärare skall inte behöva vara hänvisade till enbart sin egen erfarenhet. Skolor måste i större utsträckning lära av framgångsrika exempel. Vi föreslår därför att ett forskning inrättas och tillför resurser för detta under anslaget forskning. På så sätt vill vi stärka den skolnära forskningen, etablera en koppling mellan skolan, lärarprofessionen och skolforskningen samt bygga upp skolans kunskapsbas. Det ger en grund för skolutveckling av hög kvalitet. Myndigheten för skolutveckling avvecklas därmed. Nationell skolinspektion, punkt 2 - motiveringen (m) av (), () och (). utbildningsinspektion har inneburit att granskningen av skolor har förbättrats. Det är steg i rätt riktning, men inte tillräckligt. vill understryka att staten behöver ta ansvar för att kvalitetsgranskningarna av förskolor och skolor stärks. Vi anser att ambitionerna för utbildningsinspektionen skall höjas och resurser tillföras för detta. bör få i uppdrag att kvalitetsgranska varje skola minst . Alla skolor, oavsett huvudman, skall granskas med samma ögon. Inspektionen skall inrikta sig mot hur väl skolorna klarar kunskapsuppdraget, dvs. att alla elever ges förutsättningar att nå kunskapsmålen i samtliga ämnen. Nationell skolinspektion, punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om (fyll i). Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf383 yrkande 24, 2005/06:Ub344 yrkande 70 och 2005/06:Ub481 yrkande 2. Tolerans, förståelse och respekt för andra skall prägla skolans vardag. Skolan skall inte vara värdeneutral, utan tydligt ta ställning för grundläggande humanistiska och demokratiska värderingar. För att garantera att alla skolor, både konfessionella och icke- konfessionella, följer läroplanen skall en särskild nationell skolinspektion skapas. Den nationella skolinspektionens ansvarsområde skall vara tillsyn och utvärdering av skolväsendet. bör få en annan roll än den roll det har och framför allt inrikta sig på att fastställa kursplanerna och betygskriterierna, godkänna fristående skolor och ge myndighetsservice till skolor. Den nya myndigheten, den nationella skolkvalitetsinspektionen, skall stå för tillsynen samt säkerställa likvärdigheten i bedömningen av nationella prov och det nationella betygssystemet. , punkt 3 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om (fyll i). Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub426 yrkande 20 och 2005/06:Ub513 yrkande 2. Ett fristående kvalitetsinstitut bör införas i stället för Myndigheten för skolutveckling för att ge kommunerna stöd i kvalitetsarbetet. Ett nationellt kvalitetsinstitut kan åstadkomma en jämförelse kommun för kommun och skola för skola. Det nationella kvalitetsinstitutet bör också ha till uppgift att utveckla och förfina metoder för utvärdering samt stödja kommunerna i deras arbete. Läs- och skrivutveckling, punkt 4 - motiveringen (m) av (), () och (). För att förbättra måluppfyllelsen krävs tidig uppföljning av elevernas utveckling, tydligare krav på tidiga stödinsatser samt en individanpassad undervisning. För att garantera alla elever en hög miniminivå på tidig uppföljning och stödinsatser, vill införa en första obligatorisk kontrollstation 2 samt ge skolorna bättre förutsättningar att individanpassa undervisningen. Kontrollstationen 2 skall fokusera på läsförståelse, eftersom det lägger grunden för all annan inlärning. Kontrollstationen skall innebära att mål i svenska införs, obligatoriska nationella prov i läsförståelse ges, och krav på att skolorna erbjuder stöd till elever som riskerar att inte nå målen skärps. Fler verktyg för individanpassning skall ges bl.a. genom att göra det möjligt för skolor att erbjuda eleven extra undervisningstid. I samband med kontrollstationen skall den individuella utvecklingsplanen tydliggöra var eleven befinner sig i förhållande till målen, vilket erbjudande om stöd eleven ges av skolan och ansvarsfördelningen mellan skola, elev och föräldrar. Läs- och skrivutveckling, punkt 4 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om (fyll i). Därmed bifaller motion 2005/06:Ub513 yrkande 1. Vi anser att regeringens satsning på att öka kvaliteten i skolan och barnomsorgen är kortvarig. vill i stället göra en betydligt mer hållbar satsning, där vi lägger på ett läs- och skrivutvecklingsprogram. Här stärks kompetensen och insatserna ökas mot läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samt dyskalkyli. Inom anslaget ryms också en satsning på skolböcker. Lärlingsprogram i gymnasiet, punkt 8 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om (fyll i). Därmed bifaller motion 2005/06:Ub513 yrkande 3. I årets budgetproposition lägger regeringen på lärlingsutbildning som en sysselsättningsåtgärd. välkomnar ett lärlingsprogram, men inte i den form som regeringen föreslår utan i stället som en del av gymnasieskolan. Därför vill flytta en del av dessa pengar till utgiftsområde 16 och föreslår därför ett nytt anslag för att bygga upp ett lärlingsprogram på gymnasiet. Användning av bidraget till personalförstärkning, punkt 10 - motiveringen (m) av (), () och (). Regeringen detaljstyr skolan genom öronmärkta statsbidrag, vilket leder till en otydlig mål- och resultatstyrning och till en ineffektiv resursfördelning i kommunerna. Beslut om hur resurserna i skolan skall användas skall tas så nära verksamheten som möjligt - av skolledning och huvudman - där informationen finns om de lokala förutsättningarna. anser därför att det öronmärkta statsbidraget till personalförstärkningar skall tillföras kommunerna via det allmänna statsbidraget. Användning av bidraget till personalförstärkning, punkt 10 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om (fyll i). Därmed bifaller motion 2005/06:Ub481 yrkande 1. anser att de bidrag som betalas ut till personalförstärkningar i skola och fritidshem har bidragit till att höja andelen obehöriga lärare och fritidspedagoger. Det är viktigt att det görs klart att kommuner bara skall tilldelas bidraget om de anställer behöriga lärare, fritidspedagoger och förskollärare. Nedläggning av Valideringsdelegationen, punkt 12 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nedläggning av Valideringsdelegationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub533 yrkande 6. Att kunna validera kunskaper från såväl formellt som informellt lärande är avgörande för en framgångsrik vuxenutbildning, och har därför länge drivit frågan om att utveckla ett väl fungerande system för validering. Eftersom Valideringsdelegationen rent lokalmässigt är inhyst hos () avdelning i , hade Valideringsdelegationens utformning varit lämpligare som en avdelning inom CFL. Valideringsdelegationen verkar också ha haft svårigheter att åstadkomma konkreta åtgärder. Mot bakgrund av Valideringsdelegationens svagheter anser jag att Valideringsdelegationen skall inlemmas i CFL för att skapa större möjlighet till effektivitet och samordning. Översyn av myndighetsstrukturen, punkt 13 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om översyn av myndighetsstrukturen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub557 yrkande 11. Vi anser att flera små myndigheter bör läggas ned. Enligt finns det ca 270 myndigheter i . Granskningar av statens effektivitet visar att de små myndigheterna ger onödigt stora administrationskostnader. Vi anser att myndighetsstrukturen bör renodlas och att uppdragen bör föras över till . Andra små myndigheter bör också föras in under andra myndigheter för att öka de ekonomiska och verksamhetsmässiga samordningseffekterna. Kostnader för teckentolkning inom vuxenutbildningen, punkt 14 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kostnader för teckentolkning inom vuxenutbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub383 yrkande 6. menar att döva och hörselskadade måste få tillgång till teckentolkar inom vuxenutbildningen. Problemet är vanligen att det blir för dyrt för en utbildningsanordnare att bekosta teckentolkar. Vi föreslår därför att staten tar över ansvaret för finansieringen av utbildningstolkning inom den offentligt finansierade vuxenutbildningen. Reformen bör finansieras genom att medel förs över från det generella statsbidraget till kommunerna till ett samlat anslag för utbildningstolkning. styrelses redogörelse angående bidrag till personalförstärkningar i skolor och fritidshem, punkt 15 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om styrelses redogörelse angående bidrag till personalförstärkningar till skolor och fritidshem. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub3 yrkandena 1-7 och lägger redogörelse /06:RRS5 till handlingarna. , uttryckte alla kritik mot bidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem när det infördes. Vi gav stöd åt de ökade resurserna då bidraget infördes men kritiserade regeringens styrning. Vi menar att specialdestinerade bidrag enbart skall användas i undantagsfall, och de skall vara framtagna i samarbete med mottagande part. Risken för ett mycket omfattande administrativt arbete, liksom svårigheter att följa upp resultaten, lyftes också fram då bidraget infördes. Efter granskning står vi fast vid vår kritik mot det specialdestinerade bidraget, och vi anser att bör ta revisorernas kritik på allvar och besluta i enlighet med de rekommendationer som framför. Vi vill framför allt peka på slutsatser att det inte varit möjligt att säkerställa att resurserna haft den avsedda effekten, att alla kommuner inte kunnat få ta del av bidraget samt att kommunernas underlag varit otillförlitligt på grund av bristande information och att utbetalningarna därför i flera fall kan ha varit felaktiga. Orsakerna till bristerna anses huvudsakligen ligga i att ärendet enbart bereddes inom och att inget remissförfarande användes för att ge bidraget en välfungerande utformning. Beslutet visade sig också komma i konflikt med andra överenskommelser med de s.k. delegationskommunerna, varvid regeringen tvingades dra tillbaka kravet på att personaltätheten skulle öka i reella tal för att bidraget skulle betalas ut. Ändring av högskolelagen, punkt 16 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: bifaller motionerna 2005/06:Ub557 yrkande 2 och 2005/06:Ub585 yrkande 3 och avslår proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 16 punkt 1. Förslaget om ändring av högskolelagen medför en detaljstyrning över lärosätenas verksamhet som regering och riksdag borde avhålla sig ifrån. är dessutom hållbar utveckling en viktig komponent i lärosätenas forskning och undervisning. Den föreslagna ändringen begränsar därför lärosätenas och forskningens självständighet i onödan. Framtida ökning av anslagen till universitet och högskolor, punkt 17 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om framtida ökning av anslagen till universitet och högskolor . Därmed bifaller motion 2005/06:Ub346 yrkandena 5, 8, 9 och 13 samt avslår motionerna 2005/06:U292 yrkande 6, 2005/06:Ub257, 2005/06:Ub292 yrkande 2 och 2005/06:Ub495. Resurserna till forskningen måste öka, de har kommit att urholkas . Särskilt den humanistiska och den samhällsvetenskapliga forskningen har drabbats. Forskningen inom medicin och teknik måste prioriteras, den är en viktig grund för företagande och tillväxt. Därtill måste mer resurser tillföras för att skapa bättre villkor för forskarna. Om man skall kunna tala om en reell satsning på forskning krävs mer resurser än vad regeringen föreslår. Universitetsstatus eller vetenskapsområde för vissa högskolor, punkt 20 - motiveringen (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). behöver en högre utbildning och forskning av hög kvalitet. Beslut om en högskola skall tillföras universitetsstatus eller ett vetenskapsområde får inte riskera att politiseras, utan skall tas på kvalitativa grunder. Därför anser vi att denna typ av beslut inte skall tas av regeringen, utan av på grundval av den akademiska kvalitet som lärosätet bedöms hålla.