bet · GS01KU20 · 2005-01-01 00:00:00 — Föranleder det som anförs i den senast gjorda granskningsanmälan några kommentarer i övrigt? Som svar har översänts en inom upprättad promemoria (bilaga A7.2.4). Av svaret framgår bl.a. följande. UD- tjänstemannen har på förfrågan upplyst följande. Sida utarbetade på uppdrag av regeringen förslag till riktlinjer för utvecklings- samarbetet med och för åren 19982000 (sedermera antagna av regeringen ). Som ett led i detta arbete tog Sida fram material, bl.a. den nu aktuella konsultrapporten. Material i riktlinjearbetet delgavs löpande den ansvariga enheten på UD för synpunk- ter och kommentarer. Materialet var också föremål för dialog mellan berörda tjänstemän på Sida och UD. UD-tjänstemannen är helt säker på att några diskussioner om eventuell sekretess för den aktuella rapporten därvid inte fördes. Enskilda delar av beredningsmaterialet för riktlinjerna delgavs eller föredrogs inte för biståndsministern under arbetets gång. 7 VISSA ÖVRIGA FRÅGOR Den i granskningsärendet aktuella rapporten synes ha kommit till reger- ingens eller berört statsråds kännedom först i samband med de debattartik- lar som publicerades i pressen i februarimars 2004 samt . Ingen specifik information om den aktuella rapporten har getts till riks- dagen eller av utsett organ. Det har inte inom beslutats några särskilda regler eller rutiner som syftar till att säkerställa att myndigheters uppgifter om korrup- tion kommer till och regeringens kännedom. Utskottet har hållit en utfrågning med statsminister (bilaga B13). Vid utfrågningen framkom bl.a. följande. Statsminis- tern förutsatte att väsentlig information om korruption förs vidare från myndigheter till , om missförhållandena inte redan har undanröjts. I regleringsbreven till myndigheterna framhålls vikten av att bevaka och beivra de aktuella företeelserna. Av 10 kap. 8 § regeringsformen framgår att utrikesministern skall hållas underrättad, när fråga som är av betydelse för förhållandet till annan stat eller till mellanfolklig organisation uppkommer hos annan statlig myndig- het. I samband med föregående års administrativt inriktade granskning av regeringsarbetet (bet. 2004/05:KU10 s. 72) erinrade utskottet om vissa utta- landen i förarbetena till denna grundlagbestämmelse. I förarbetena har framhållits att det i fråga om utrikespolitiken finns ett särskilt starkt intresse av enhetlighet och konsekvens. Vidare har framhållits att även till synes tekniska ärenden kan rymma eller snabbt få utrikespolitisk betydelse. Det understryks också i motiven att en central kontroll måste finnas över alla utrikesförbindelser som har någon utrikespolitisk betydelse eller kan med- föra rättsliga förpliktelser för riket. Utskottet konstaterar att det således enligt 10 kap. 8 § regeringsformen kan åligga förvaltningsmyndigheter att underrätta utrikesministern om exem- pelvis förekomsten av korruption i andra länder med vilka myndigheterna bedriver utvecklingssamarbete för svensk räkning. Det är att märka att Sve- rige inom ramen för både EU-samarbetet och annat internationellt samar- bete har iklätt sig åtaganden i fråga om åtgärder för att motarbeta korruption. Vid granskningen har framkommit att det inte inom har beslutats några särskilda regler eller rutiner som syftar till att säkerställa att myndigheters uppgifter om korruption kommer till och reger- ingens kännedom. Det sistnämnda förhållandet kan emellertid inte föran- leda kritik från konstitutionell synpunkt. Ärendet föranleder inget ytterligare uttalande från utskottets sida. 7 VISSA ÖVRIGA FRÅGOR 7.3 Finansminister nyttjande av ett statsflygplan I en anmälning till , bilaga A7.3.1, begärs att utskot- tet granskar dåvarande finansministern användning av statsflygplan i samband med en resa hem från i . I anmälan anförs bl.a. att i samband med ett besök i passade på att se match mot i . Detta medförde att resan förlängdes med samt att ett statsflygplan fick flyga från för att hämta finansministern för att han skulle hinna hem för att tala på . Kostna- den för denna resa uppgår enligt tidningsuppgifter till . Till grund för granskningen har bl.a. legat två inom Statsrådsberedningen upprättade promemorior, bilagorna A7.3.2 och A7.3.3. Utredning i ärendet Gällande ordning Statsflygsförordningen (1999:1354) trädde i kraft . För- ordningen gäller användningen av de flygplan som staten anskaffat för statschefens och den högsta civila och militära ledningens resor (1 §). Enligt 3 § kan den som reser med ett flygplan bestämma att någon eller några andra personer får följa med på flygningen. I 4 § föreskrivs att Försvars- makten skall svara för driften av de flygplan som staten har anskaffat för ändamålet och samordna beställningar av flygningar. För varje flygning skall det enligt 9 § hos Försvarsmakten finnas en handling som visar 1. dagen för flygningen, 2. vilket flygplan som använts, 3. destinationen, 4. vem beställaren är, 5. vilka passagerarna är, 6. ändamålet med resan, 7. vilken ersättning för flygtransportkostnader och för upphandling som bestäl- laren skall betala till Försvarsmakten. Av 10 § framgår att beställaren skall se till att uppgifter om vilka passagerarna är och om ändamålet med resan lämnas till Försvarsmakten senast när passagerarna går ombord. Beställa- ren skall enligt 11 § ersätta Försvarsmakten för 1. flygtransportkostnader, 2. upphandling, 3. kostnader när beställningar återtas, 4. vissa avgifter för riskfinansiering och skadereglering. Beställarens skyldighet att ta betalt av passagerare vars resa inte är en statlig tjänsteresa regleras i 12 och 13 §§. eller myn- digheter under regeringen är beställare, skall myndigheten enligt huvudre- geln i 12 § ta betalt av passagerare vars resa inte är en statlig tjänsteresa. Skyldigheten enligt 12 § gäller dock inte 7 VISSA ÖVRIGA FRÅGOR 1.när beställaren skall bekosta ett statsråds resa mellan och hemorten enligt 6 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m., eller 2.när det finns andra särskilda skäl att inte ta betalt. Betalningens storlek regleras i 14 §. Betalningen skall motsvara fullpriset för en liknande resa med reguljärt flyg. Om det är uppenbart att passagera- ren kunde ha skaffat en billigare flygbiljett, skall i stället priset för en sådan biljett läggas till grund för beräkningen. Vid enkel resa skall hälften av priset för en turochreturbiljett tas ut. Om en tjänsteresa kombineras med något annat arrangemang, skall myndigheten göra en fördelning och ta betalt efter vad som är skäligt. Inför att statsflygsförordningen skulle beslutas upprättades en promemoria i Statsrådsberedningen med kommentarer till statsflygsförordningen. Prome- finns arkiverad i akten som hör till ärendet. Enligt promemorian bygger det förslag till statsflygsförordning som har upprättats i på betänkande (SOU 1998:81), remissyttrandena över betänkandet och uttalandena i budgetpro- positionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 6 s. 43). Vidare sägs att en utgångspunkt för förslaget är de speciella förhållan- dena som statsråden arbetar under och som kräver att de kan planera och genomföra resor utan att vara bundna av de begränsningar i form av fasta avgångstider m.m. som användningen av reguljärt flyg innebär. Statsrådens behov av statsflygplan och ibland flygplan som staten hyr tenderar att öka inte minst med anledning av det svenska ordförandeskapet i EU . I promemorian påpekas att förhållandena självfallet kan vara olika för olika statsråd och också skifta från tid till annan. Det är enligt promemorian mot denna bakgrund väsentligt att statsråden från statens sida ges all den service som behövs för att de skall kunna sköta sina uppdrag effektivt. Man bör, när det gäller resandet, inte bara skapa tidsvinster i arbetet och i övrigt underlätta detta utan också göra det möj- ligt för statsråden att leva ett så normalt familjeliv som möjligt. I prome- framhålls att denna inställning ligger i linje med de bedömningar som gjorts i jämförbara länder. Som exempel nämns den grundprincip som följs i , nämligen att statsrådens resor skall företas på best tænke- lig mode. Stora resurser har enligt promemorian på sina håll avsatts för detta ändamål. I promemorian anförs att när det gäller att avgöra vilket färdsätt som bör väljas i det enskilda fallet behöver en rad faktorer vägas in. Till en början måste alltid säkerhetsaspekterna beaktas, vid behov efter samråd med eller på initiativ av Säkerhetspolisen. Det gäller enligt promemorian att mini- mera riskerna för statsrådens liv och hälsa. 7 VISSA ÖVRIGA FRÅGOR Vidare framhålls att med hänsyn till den hårda belastningen på statsrå- den utgör också tidsfaktorn ett viktigt moment. Möten kan exempelvis vara utsatta på sådana tider att användningen av reguljärt flyg skulle medföra avsevärd tidsförlust. Det kan också förhålla sig så att olika möten ligger varandra så nära i tiden att ett annat färdsätt än reguljärt flyg måste väljas. Därutöver påpekas att planerade restider och resmål ofta måste ändras i ett sent skede. Möten kommer också till stånd med kort varsel, vilket kan med- föra att reguljärt flyg inte är ett användbart transportmedel. Ett möte skulle helt enkelt inte kunna äga rum om det bara fanns sådant flyg att tillgå. I promemorian anförs vidare att en betydelsefull faktor är att statsrådet färdas på ett sådant sätt att han eller hon har möjlighet att utan alltför ned- satta krafter ta itu med de arbetsuppgifter som föranleder resan. Väsentligt är enligt promemorian även behovet av att under resan kunna ofta tillsammans med medarbetare så ostört som möjligt förbereda sig inför kommande möten och annat, liksom att i övrigt bereda ärenden och sköta annat arbete. Därutöver framhålls att kostnadsaspekter naturligtvis också skall vägas in. Riktlinjer beträffande resekostnader för statsråd och politiskt anställda i Riktlinjer för handläggningen inom av frågor som är för- knippade med användningen av statsflygplan finns i förvaltningschefens beslut Riktlinjer beträffande resekostnader för statsråd och politiskt anställda i (FA2002/583/SERV). I riktlinjerna anges att det i uppdraget som statsråd ingår att i olika sam- manhang framträda och redovisa regeringens politik. En resa som ett statsråd företar för att framträda i egenskap av statsråd är enligt riktlin- jerna alltid en tjänsteresa oavsett vem som exempelvis arrangerar ett möte eller syftet med mötet i övrigt. svarar då för resekostna- der och övriga kostnader som hör till en sådan tjänsteresa. Det innebär enligt riktlinjerna att även framträdande som sker vid ett partievenemang, t.ex. under en valrörelse, skall betraktas som en tjänste- resa på samma sätt som gäller för ledamöter i enlighet med lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och tillämp- ningsföreskrifter till denna lag. I riktlinjerna konstateras att dessa resor ofta innehåller både offentliga framträdanden (pressträffar, arbetsplatsbesök, tele- fonväkteri osv.) och aktiviteter av partiintern karaktär. När ett statsråd redovisar regeringens politik skall resan anses vara en tjänsteresa, även om statsrådet under samma resa deltar i andra arrangemang. 7 VISSA ÖVRIGA FRÅGOR Regler och riktlinjer beträffande riksdagsledamöters tjänsteresor Bestämmelser om resekostnadsersättning för riksdagsledamöters tjänstere- sor finns i 4 kap. lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter. Med tjänsteresa avses enligt 1 § en resa som en ledamot företar som ett led i utövandet av sitt uppdrag som riksdagsledamot. Ledamotens bostad på hemorten betraktas därvid som tjänsteställe. Riksdagsstyrelsen har meddelat ytterligare bestämmelser i tillämpnings- föreskrifter till lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (2002:5). Av föreskrifterna framgår bl.a. att som tjänste- resa betraktas förutom resa till och från för att delta i det löpande riksdagsarbetet och resa till, från samt i den valkrets för vilken ledamoten är vald sådan resa som föranleds av sammanträde med riks- dagsgruppen, partikonferens och annat partiarrangemang, utskottsresa samt deltagande i arbetet i nämnder, delegationer, kommittéer eller liknande inom . Enligt tillämpningsföreskrifterna är en egen studieresa för utövandet av uppdraget att hänföra till tjänsteresa liksom resa föranledd av medverkan i arrangemang som syftar till att informera om eller riksdagsupp- draget. I föreskrifterna anges vidare att en resa som inte är direkt föran- ledd av riksdagsledamotsuppdraget, såsom uppdrag för organisationer, kommuner eller myndigheter, inte berättigar till ersättning. I riksdagsförvaltningens riktlinjer 2001:2 för riksdagsledamöternas tjäns- teresor anges beträffande flygresor bl.a. att inriktningen bör vara att välja billigaste färdsätt så länge det inte medför hinder mot att genomföra upp- draget på det mest effektiva sättet. Vid interkontinentala resor kan, om så påfordras, business klass väljas. Vid kortare färdsträckor bör i första hand ekonomiklass väljas. granskade utskottet (bet. 1998/99:KU25 s. 127130) vissa frågor om kostnaderna för tjänsteresor m.m. som företagits av statsminis- tern. Utskottet konstaterade att dess granskning med anledning av den anmälan som gjorts om statsministerns tjänsteresor inte hade visat att det allmänna fått bära ökade kostnader till följd av att statsministern tagit ut rekreationsdagar i samband med vissa utrikes tjänsteresor och . Granskningen hade inte heller gett grund för anta- gande att en flygresa till och från hade kunnat upphandlas på fördelaktigare villkor än som skett. Utskottet fann det vidare angeläget att den påbörjade översynen av praxis ledde fram till så kostnadseffektiva reg- ler som möjligt. Reglerna måste, enligt vad utskottet uttalade, givetvis utformas med tanke på de viktiga uppgifter som statsministern och övriga statsråd har. 7 VISSA ÖVRIGA FRÅGOR ledamot anförde i en reservation att granskningen inte hade frambringat några starka skäl för att för statsministerns resa till välja inhyrning av ett flygplan för en kostnad på mer än i stället för reguljärt flyg till en avsevärt lägre kostnad. Vad beträffar återresan från ett besök i hade det enligt reservanten inte framkommit några säkerhetsskäl varför den inte, i likhet med ditresan, kunnat företas med reguljärflyg. Reservanten kunde för sin del inte finna annat än att resorna utan påtagliga men skulle ha kunnat genomföras till klart lägre kostnader. granskade utskottet (bet. 2003/04:KU20 s. 182186) vissa frågor om statsminister utnyttjande den franska vin- gården Domaine , som ägs av , för konferen- sändamål samt användningen av statsflygplanet i samband med detta arrangemang. Av ett svar från Statsrådsberedningen i ärendet framgick bl.a. att framför allt säkerhetsskäl låg bakom valet av statsflygplanet som färd- sätt i detta fall. Enligt Statsrådsberedningen hade det socialdemokratiska partiet betalat hela det av Försvarsmakten fakturerade beloppet avseende flygkostnader. Granskningen föranledde inget uttalande från utskottets sida. Utskottet har genom två skrivelser som sänts till begärt svar på bl.a. följande frågor: Vem inom beslutar om beställningar av resor med statsflygplan och om att ta betalt av passagerare som medföljer sådant flygplan? Varför valdes statsflygplan som färdsätt för den resa som avses i granskningsanmälningen? tagit ut betalning av någon passagerare för den flygresa som avses i granskningsanmälningen? Vilka överväganden har legat till grund för ställningstaganden härvidlag? När gjordes beställningen av den aktuella resan med statsflygplan? Hur såg det officiella programmet för finansministerns besök i Portu- gal ut? Därvid har även efterfrågats en kopia av det aktuella program- met. har respektive över- sänt två inom Statsrådsberedningen upprättade promemorior (bilaga A7.3.2 respektive bilaga A7.3.3). En kopia av det program som upprättades inom inför besöket har fogats som en bilaga till den senast översända promemorian. Av promemoriorna framgår bl.a. följande. Varje statsråd beslutar själv om sina beställningar av resor med statsflygplan. En beställning av den aktuella resan med statsflygplan gjordes . Frågor om att ta betalt av passagerare vars resa inte är en statlig tjänste- resa sköts av personal inom ekonomiadministration. 7 VISSA ÖVRIGA FRÅGOR Finansminister hade vid sitt besök i ett pro- gram som bestod av ett flertal punkter. I programmet ingick: ett semina- rium om svensk ekonomi; ett möte med den portugisiska finansministern; en träff med svensk polis på plats i ; deltagande i Svenska Fotboll- förbundets träff med sponsorer; fotbollsmatchen SverigeItalien, där han var den portugisiska finansministerns gäst. Programmet slutade så sent på kväl- len att det inte fanns någon möjlighet att flyga hem till . För att hinna till nästa tjänsteförrättning, att som regeringens represen- tant delta i , använde sig av statsflyget. har inte tagit ut någon betalning eftersom resan för samt- liga passagerare var en statlig tjänsteresa. Av det bifogade besöksprogrammet framgår bl.a. att besöket inleddes . På programmet för finns som en punkt upptagen Fotbollsmatch SverigeItalien . Därefter skedde över- nattning och återfärd till tidigt . Av utredningen i ärendet framgår att den aktuella resan för dåvarande finansministern vidkommande har varit att betrakta som en statlig tjänsteresa i den mening som avses i statflygsförordningen. Ären- det föranleder inget ytterligare uttalande från utskottet. 7.4 Statsråds ansvar för att videoupptagningar från vraket av förstörts I en anmälan, bilaga A7.4.1, begärs att ställer veder- börligt statsråd till ansvar för att originalvideoband som visar vraket från Estonia har förstörts. Enligt anmälan uppvisar tillgängligt filmmaterial från vraket av grava kvalitetsbrister. Vissa sekvenser synes vara bortklippta. Enligt anmälaren har originalvideofilmerna förvarats hos det företag, i , som utförde undervattensfilmningen. Anmälaren anger att företaget uppgivit att originalvideobanden inte längre förvaras där utan har bränts upp. Anmälaren anger vidare i sin anmälan att ansvarigt statsråd beordrat, samtyckt eller i varje fall inte förhindrat att banden har förstörts och däri- genom allvarligt försvårat utredningen av vår tids största fartygskatastrof. 7 VISSA ÖVRIGA FRÅGOR Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt en redogörelse för vad som ägt rum och kommentarer till anmälningen. Som svar har översänts en inom Försvarsdepartementet upp- rättad promemoria, bilaga A7.4.2. I promemorian anförs att de videoband från dykningarna vid vraket av som fanns hos i inte har legat till grund för den internationella haverikommis- sionens slutsatser. Inget statsråd har begärt att de ska förstöras. Vad gäller kvaliteten på filmmaterialet finns enligt promemorian de 19 originalvideobanden hos Styrelsen för psykologiskt försvar. Dessa var avsedda som arbetsmaterial och därför kan kvaliteten ha försämrats när man överfört materialet från masterband till VHS. De sekvenser som man ofta får se i TV är klippta versioner. Granskningen föranleder inte något uttalande från utskottets sida. 7.5 Avsaknad av fastighetsskatt för finansminister sommarstuga I en anmälan till , bilaga A7.5.1, begärs att utskottet granskar dåvarande finansminister på grund av dennes underlåtenhet att vidta åtgärder med anledning av beskattningen av sin som- marstuga i . Anmälningen avser varken statsrådets tjänsteutövning eller regeringsärende- nas handläggning. Utskottet kan därför inte ta upp anmälningen till gransk- ning enligt 12 kap. 1 § regeringsformen. Följande reservationer har avgivits. I rubriken anges inom parentes vilket avsnitt i utskottets granskning som behandlas i reservationen. Socialminister beslut att inte tillsätta en parlamentarisk utredning om socialförsäkringarna (avsnitt 1.10) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), () och (). Som tidigare anfört förutsätter utskottet att reger- ingen hörsammar tillkännagivanden och att regeringen redovi- sar sina bedömningar för om de begärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med riks- dagsbeslutet måste detta enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan uppställts av . Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Utskottet anser således att det kan finnas särskilda skäl att inte tillmö- tesgå ett tillkännagivande från . I det aktuella fallet är det emel- lertid fråga om att regeringen inte ens har för avsikt att söka fullfölja beslut. Detta är enligt utskottets mening inte acceptabelt. Justitieminister agerande i fråga om en utredning om könsneutral lagstiftning (avsnitt 1.11) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), () och (). Som tidigare anfört förutsätter utskottet att reger- ingen hörsammar tillkännagivanden och att regeringen redovi- sar sina bedömningar för om de begärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med riks- dagsbeslutet måste detta enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan uppställts av . Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Utskottet anser således att det kan finnas särskilda skäl att inte tillmö- tesgå ett tillkännagivande från . I det aktuella fallet är det emel- lertid fråga om att regeringen inte ens har för avsikt att söka fullfölja beslut. Detta är enligt utskottets mening inte acceptabelt. RESERVATIONER 2004/05:KU20 Justitieminister hantering av arbetet med säkerheten på fängelser (avsnitt 2.3) av (), (), () och (). I regleringsbrevet för avseende kriminalvården gav reger- ingen en rad uppdrag som bl.a. hade betydelse för säkerheten på anstalterna. förekom månatliga kontakter mellan myndigheten och . Efter det att de uppmärksammade rymningarna inträffat blev kontakterna tätare , och säkerhetsfrågorna gavs en hög prioritet. Den ökade uppmärksamheten från justitieministerns sida kan uppfattas som att ministerns hade ett behov av att själv påverka myndighetens utvecklings- arbete. Det ökade informationsutbytet riskerar mot denna bakgrund att kunna uppfattas övergå till en informell styrning av Kriminalvårdsstyrel- sen. Det förhållandet att generaldirektören avgick förändrar inte denna riskbedömning. Utskottet vill mot denna bakgrund understryka vikten av att statsråd inte söker styra myndigheters verksamheter annat än via kollektiva regeringsbeslut genom t.ex. regleringsbrev och förordningar. Granskningen föranleder inte något uttalande i övrigt från utskottets sida. Deklaration gällande samarbete med på krigsmaterielområdet (avsnitt 2.4) av () och (). Utskottet anser att försvarssamarbete med inte är förenligt med inten- tionerna bakom den svenska lagstiftningen om vapenexport. Ingåendet av den aktuella deklarationen har visserligen formellt sett inte utgjort tillstånds- pliktig verksamhet enligt lagen om krigsmateriel. Med hänsyn till att försvarssamarbete med inte bör förekomma förtjänar regeringen emellertid kritik för beslutet att ingå deklarationen. Försvarsminister ansvar för jävssituation på Försvarsdepartementet (avsnitt 2.7) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), () och (). Av 12 § förvaltningslagen framgår att den som är jävig inte får handlägga ett ärende. Det ankommer på den jävige att anmäla jävsförhållandet. Enligt utskottets mening är det mycket viktigt att jävsbestämmelserna följs i . Ingen skall delta i handläggningen i ett ärende om det finns omständigheter som riskerar kunna leda till att förtroendet till opartiskhet rubbas. För att förebygga risken för att jäv uppstår är det ange- 2004/05:KU20 RESERVATIONER läget att bl.a. beaktar vikten av kunskaper i förvaltnings- rätt i samband med rekrytering och erbjuder vidareutbildning i förvaltnings- rätt. Enligt utskottets mening har en departementschef ett allmänt ansvar för förhållandena på sitt departement. Det är otillfredsställande att beslut fat- tats i ett ärende som handlagts av en jävig tjänsteman. Försvarsministern borde ha tillsett att kunskaperna om jävsbestämmelserna är väl kända och tillämpas i varje ärende.