bet · GS01BOU5 · 2005-02-17 00:00:00 — I den uppföljning avmiljömålsarbetet som Miljömålsberedningen redovisade föregående årkonstaterades bl.a. att det behövs flera åtgärder för att minska antaletkonsumenttillgängliga kemiska produkter som innehåller kändaallergiframkallande ämnen, exempelvis inom ramen för anser att alla de insatser som kan göras för attpåskynda arbetet med att kartlägga och fasa ut byggprodukter med ämnensom kan förorsaka allergier eller andra hälsoproblem är mycket angelägna.Som framgått ovan pågår också ett omfattande arbete med denna inriktning.Vad som förordas i motion 2004/05:Bo308 (fp) yrkande 1 ger därför inteutskottet anledning att föreslå ett tillkännagivande i frågan.Radon i bostäderTvå motioner tar upp frågor om radon i bostäder.I partimotion 2004/05:MJ498 yrkande 42 föreslås attriksdagen skall begära en redogörelse av regeringen för hur målen omminskad radonhalt i bostäder skall nås. I motionen hänvisas till attett stort antal byggnader har för höga radonhalter och att antaletbyggnader som åtgärdas behöver mångdubblas.Även enligt motion 2004/05:Bo308 (fp) yrkande 3 bör regeringen se övervilka åtgärder som behövs för att målen om radon skall kunna uppnås.Vidare föreslås att regeringen skall undersöka vilka metoder som kananvändas för att stärka konsumentskyddet när det gäller bostäder ochradon. Motionärerna anser att det bör vara möjligt att få veta om denlägenhet man bor i eller det hus man avser att köpa har radonhalteröver gränsvärdena.Förslagen i båda motionerna utgår från ett av delmålen undermiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Detta delmål som antogs av riksdagenvåren 2002 (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14) är formulerat enligtföljande:År 2020 skall byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsan negativt.Därför skall det säkerställas att- samtliga byggnader där människor vistas ofta eller under längre tidsenast har en dokumenterat fungerande ventilation,- radonhalten i alla skolor och förskolor är lägre än /m3luft och att- radonhalten i alla bostäder är lägre än /m3 luft.Som framgått ovan i avsnittet God bebyggd miljö har regeringen aviseratatt en proposition om miljömålsarbetet kommer att läggas fram förriksdagen . Propositionen kommer att utgå från denutvärdering av miljömålsarbetet som redovisade undervåren 2004. I fråga målet om radonhalter i bostäder har rådet gjortbedömningen att den nuvarande takten på mätningar och åtgärder är förlångsam och att det därför är osannolikt att delmålet kan nås på utsatttid. Den del av delmålet som rör radon i skolor och förskolor bedömsdäremot kunna nås.Bostadsutskottet delar givetvis motionärernas oro för att åtgärdernamot radon inte fått tillräcklig omfattning. Den i motionernaefterfrågade bedömningen från regeringen i frågan kan emellertid förväntasi den aviserade propositionen utan någon särskild begäran om detta.Vad sedan gäller förslaget om att stärka konsumentskyddet genom attinföra en deklaration av radonhalten i bostäder vill utskottet erinraom att ett förslag med just denna innebörd lagts fram i ett delbetänkande(SOU 2004:78) av . I betänkandet föreslåsatt det skall bli obligatoriskt för en ägare till en byggnad att vidvissa tillfällen upprätta byggnadsdeklaration. Bland de uppgifter somföreslås ingå i dessa deklarationer är om radonhalten är uppmätt ellerinte och i förekommande fall det uppmätta årsmedelvärdet. Vid försäljningeller uthyrning av en byggnad skall säljaren tillhandahålla köparen enbyggnadsdeklaration.Byggnadsdeklarationsutredningens betänkande har remissbehandlats ochfrågan bereds nu inom kan konstatera att vad som föreslås i motioner om attregeringen dels bör redovisa sin bedömning av möjligheten att uppnåmålen för radon, dels bör överväga åtgärder för att stärka konsumentskyddetmed avseende på radon i bostäder, kan förväntas bli tillgodosett utannågot tillkännagivande i frågan. Motionerna 2004/05:Bo308 (fp) yrkande3 och 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 42 avstyrks därför.Byggande i träI motion 2004/05:Bo221 (s) framhålls bl.a. att de nordiska länderna haren gemensam tradition när det gäller trähusbyggande. Mot denna bakgrundföreslås att tar initiativ för att åstadkomma en harmoniseringav de nordiska ländernas byggregler inom området. Tanken är att denordiska länderna därefter utifrån en gemensam plattform skall kunnabedriva en påverkan inom EU för ökad träanvändning i byggandet.Frågan om åtgärder för att öka träanvändningen i bl.a. byggande harvarit aktuell i . Efter ett tillkännagivandefrån 2002 om ett nationellt handlingsprogram för en ökadträanvändning (bet. 2001/02:NU12) beslutade regeringen att tillsätta enförhandlare med uppdrag att ta fram underlag till en överenskommelsekring en nationell strategi för att främja en ökad användning av trä ibyggandet. Förhandlaren redovisade rapporten trä ibyggandet - underlag för en nationell strategi för att främja trä ibyggandet (Ds 2004:1). I rapporten redovisas förslag till en strategiför ökat byggande i trä dels på kort, dels på medellång och lång sikt,inklusive förslag om olika åtaganden från näringslivet respektive staten.Bland åtgärderna i strategin på kort sikt finns ett förslag med följandelydelse.Se till att tränäringen och svenska myndigheter, inom EU, verkar förharmonisering av byggregler med träinriktning i och avdelaresurser till det europeiska standardiseringsarbetet. Se till att svenskaträhusfabrikanter låter CE-märka sina produkter.Regeringen har därefter beslutat att utse en ordförandeför en samordnarfunktion med uppdraget att verka för att åtgärdsförslageni träbyggnadsstrategin genomförs. I arbetet skall berörda företrädarefrån skognäringen, byggsektorn och myndigheter delta i enlighet medriktlinjerna i strategin. Ordföranden skall samverka med en bred kretsav företrädare med intresse av byggfrågor och tillse att åtgärderna ilinje med strategin främjar utvecklingen inom byggsektorn. Resultatenav uppdraget skall rapporteras på årsbasis, och uppdraget skall avslutasmed en redogörelse för vad som uppnåtts senast den 31 december 2006.Bostadsutskottet kan således konstatera att vad som i motionen förordasom bl.a. en strävan efter samsyn inom i de aktuella frågornaredan ingår i ett uppdrag som regeringen utfärdat. Motionen avstyrks avdetta skäl.DricksvattenledningarI två motioner, en års och en års allmänna motionstid,behandlas vissa svårigheter med att göra bedömningar av materialslämplighet att användas i samband med transport av dricksvatten.Enligt motion 2003/04:MJ324 (m) och partimotion2004/05:MJ498 yrkande 29 föranleder avsaknaden av en myndighet som görsådana bedömningar problem för byggherrar och andra. Motionärernabeskriver en situation där det inte går att få något besked om vilken typav ledningar m.m. man bör välja för att uppfylla de egenskapskrav ifråga om hälsa som finns uppställda. I båda motionerna föreslås motdenna bakgrund att en myndighet ges ett större ansvar för materialfrågan.Enligt motion 2003/04:MJ324 (m) bör utses som ansvarigmyndighet. I motion 2004/05:MJ498 (kd) föreslås i stället att Boverketges detta uppdrag.Bostadsutskottet kan inledningsvis konstatera att de två förslagenspeglar något av bakgrunden till de beskrivna problemen. Dricksvatten ärnämligen ett livsmedel och faller inom det regelsystem som gäller pådetta område. Ledningarna för transport av dricksvatten är däremotbyggprodukter och regleras genom byggnadslagstiftningen. Det är givetvisangeläget att uppmärksamma att denna typ av gränsdragningar inte ställertill problem för dem som skall hantera frågorna i praktiken i det dagligaarbetet.Det regelverk som gäller för materialet i dricksvattenledningar m.m.respektive för dricksvattnet i sig utgår från olika principer. Kravenpå material i tappvatteninstallationer är, liksom huvuddelen av Boverketsövriga byggregler, utformade som s.k. funktionskrav. Enligt dessa reglergäller bl.a. att kallvatteninstallationer för dricksvatten skall utförasav sådant material och utformas så att kallvattnet kan uppfylla de kravi kemiskt och mikrobiellt hänseende som ställs på dricksvatten. Någrakrav på att ledningar m.m. skall vara utförda i något bestämt materialställs alltså inte. Däremot innehåller föreskrifterom dricksvatten gränsvärden för olika typer av ämnen med utförliga kravpå vattnets kvalitet vid bl.a. tappstället.Överväganden om att utveckla de krav som ställs på byggnader och ingåendebyggprodukter i olika avseenden måste givetvis ske inom de ramar somställs upp bl.a. i det europeiska byggproduktdirektivet. I arbetet medatt konkretisera tillämpningen av detta direktiv har den aktualiseradefrågan om produkter som används för distribution av dricksvattenuppmärksammats särskilt. En särskild grupp (Water regulators group -RG-CPDW) har således bildats för att verka både under byggproduktdirektivetoch dricksvattendirektivet. Gruppens arbete syftar bl.a. till att tafram positiva listor för olika material som kan användas i byggprodukteri kontakt med dricksvatten. Avsikten är att godkända produkter, utöverden CE-märkning som kan ske enligt byggproduktdirektivet, även skallkunna förses med en EAS-märkning. EAS (European Acceptance Scheme) ärett system för att göra hälsobedömning av produkter och de i produkternaingående materialen och substanserna.I den europeiska grupp som arbetar med dricksvattenfrågor ingår enrepresentant för såväl som . Det får därförförutsättas att de berörda myndigheterna följer utvecklingen och vidbehov aktualiserar de frågor om ansvarsområden m.m. som arbetet kan geanledning till hos regeringen. Enligt uppgift har också företrädare förbranschorganisationen vid ett möte med miljöministerLena framfört önskemål om myndighetsansvaret på området.Regeringen har således redan blivit uppmärksammad på de problem sombeskrivs i motionerna.Bostadsutskottet anser sig för sin del inte ha underlag för att förordaen förändring i det pågående arbetet med att göra bedömningar av materialslämplighet att användas i samband med distribution av dricksvatten.Utskottet förutsätter att regeringen och de berörda myndigheterna agerarför att ge det stöd till branschen och övriga berörda som detta arbetemöjliggör.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna.TappvarmvattenRisken för spridning av legionellabakterier i vattenledningssystemen ibostäder och andra byggnader uppmärksammas i motion 2004/05:Bo205 (kd).Motionären hänvisar till ett riskvärderingsprojekt som ,och branschorganisationerna drivit och framhåller att dettaarbete bör leda till en skärpning av byggreglerna på området.Legionellabakterierna kan ge upphov till legionärssjukan, som är enallvarlig form av lunginflammation. Bakterierna, som kan finnas i småmängder i alla former av sötvatten, förökar sig vid temperaturer mellan20 grader och . Vid temperaturer dör bakterierna.Enligt byggregler gäller för installationer för varmvattenbl.a. att de skall utformas så att lägst erhålls vid tappstället.En översyn av byggreglerna pågår och förslag tilländringar i det aktuella avsnittet kommer att remitteras senare undervåren.Som nämns i motionen pågår ett gemensamt projekt mellan ,och där konstaterade fall avspridning av legionellabakterier studeras. Projektet syftar till att tafram kunskap om hur vattensystem skall utformas för att undvika riskenför att legionärssjukan utbryter. En slutrapport är planerad till våren2005. utgår från att den kunskap som framkommit genomdetta projekt tas till vara på lämpligt sätt även utan ett särskiltpåpekande om detta från sida. Det får också förutsättas attöversynen av de aktuella delarna av byggreglerna skett med beaktande avde erfarenheter som kan dras av de fall där smittspridninginträffat.Motion 2004/05:Bo205 (kd) avstyrks mot den redovisade bakgrunden.Energianvändning i byggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omenergihushållning, reservationerna 8 (fp) och 9 (kd, c) samt särskiltyttrande 5 (m),direktverkande elvärme, jämför reservationerna 10 (m, fp) och 11 (v, c,mp).EnergihushållningI två motioner hänvisas till en undersökning vid enligt vilken utvecklingen mot energisnålare hus har avstannat.Mot denna bakgrund föreslås i motion 2004/05:Bo228 (s) att riksdagengör ett tillkännagivande om vikten av att bygga energisnåla flerbostadshus.Enligt motionen bör ett samarbete med berörda parter som syftar minskad energianvändning i flerbostadshus uppmuntras.Även i motion 2004/05:N309 (fp) yrkande 12 föreslås genom etttillkännagivande framhålla vikten av att uppmuntra energibesparandeåtgärder i bostäder. Motionärerna hänvisar till projekt där man harlyckats bygga energisnålt till samma kostnad som vanligabyggprojekt.Ytterligare en motion tar upp frågor om energihushållning i byggnader.Enligt motion 2004/05:Bo214 (kd) yrkande 1 bör särskiltframhålla behovet av att i energispararbetet lyfta fram värmeutjämningsom en viktig faktor. Motionären anser att nuvarande byggregler intetillräckligt beaktar de fördelar som god värmelagring och värmeutjämninghar för energibalansen i en byggnad. EG-direktivet om byggnadersenergiprestanda anses dock beakta byggnadens integrerade energiprestanda.I motionens yrkande 2 föreslås att regeringen återkommer till riksdagenmed en redovisning av hur man följer detta kan konstatera att de två förstnämnda motionerna i merallmänna ordalag framhåller vikten av att arbetet med energihushållningdrivs vidare. Utskottet instämmer givetvis i denna uppfattning. Ettflertal insatser med denna inriktning pågår också. Här skall endastnämnas två av dessa insatser som kan få stor betydelse för de krav somställs på energihushållningen i byggnader. Det gäller översynen avBoverkets byggregler om energihushållning samt det i en av motionernaomnämnda arbetet med att genomföra EG-direktivet om byggnadersenergiprestanda i Sverige.Gällande krav på energihushållning och värmeisolering vid uppförandeeller ändring av byggnader är utfärdade med stöd av lagen (1994:847) omtekniska egenskapskrav på byggnader, m.m. (BVL) och förordningen(1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnader, m.m. (BVF). Byggreglernapå detta område (föreskrifter 1993:57, kap. 9) är för närvarandeföremål för en översyn. Ett förslag om förändrade regler om bl.a.energihushållning kommer att remissbehandlas senare i vår. Detta gergivetvis även tillfälle att, som efterfrågas i s-motionen, involveraberörda parter i övervägandena om vilka krav som bör ställas påenergihushållningen i olika typer av byggnader.När det gäller den särskilda fråga om värmeutjämning som tas upp ikd-motionen bör det framhållas att byggreglerna redan i sin nuvarandeutformning medger att byggnader utformas med energilösningar som utnyttjarlösningar med termisk tröghet som ett komplement till värmeisoleringen.De krav som finns uppställda i byggreglerna i fråga om klimatskärm ocheffektiv värmeanvändning behöver således inte uppfyllas för byggnaderdär det genom särskild utredning (s.k. omfördelningsberäkning) visasatt behovet av tillförd energi inte överskrider vad som skulle behövasom kraven var uppfyllda.Arbetet med att revidera de svenska energihushållningskraven sker medbeaktande av det direktiv om byggnaders energiprestanda m.m. (2002/91/EG)som utfärdades av och Europeiska unionens råd idecember 2002. Direktivet fastställer krav i fråga om bl.a. energicertifieringav byggnader samt minimikrav avseende energiprestanda för nya byggnaderoch byggnader som genomgår större renoveringar. Regeringen bemyndigadei en särskild utredare - Utredningen om byggnadersenergiprestanda - att lämna förslag om hur direktivet skall genomföras iSverige. Utredningen avgav betänkandet Energideklareringav byggnader (SOU 2004:109). har fått regeringens uppdrag atti samråd med och Utredningen om byggnaders energiprestandautföra förberedelsearbete avseende genomförandet av EG-direktivet medutgångspunkt i förslagen i utredningens betänkande. Regeringen haraviserat att en proposition i frågan om genomförande av direktivet ombyggnaders energiprestanda kommer att läggas fram för i juni2005.Bostadsutskottet anser mot den redovisade bakgrunden att ett tillkännagivandefrån i enlighet med de aktuella motionsförslagen i dagslägetinte skulle tjäna något reellt syfte. Ett arbete med den förordadeinriktningen pågår redan och olika förslag på området kommer inom ensnar framtid att presenteras. Motionerna 2004/05:Bo214 (kd), 2004/05:Bo228(s) och 2004/05:N309 (fp) yrkande 12 avstyrks således.Direktverkande elvärmeBostadsutskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat förslag omförbud mot direktverkande elvärme i olika typer av byggnader. Även under2004 års allmänna motionstid har ett förslag lagts fram i denna fråga.Enligt motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 12 bör det införas ett förbudmot installation av direktverkande elvärme i en- och tvåbostadshus isamband med nybyggnation eller omfattande ombyggnation. Motionärernaanser att detta är ett viktigt led i arbetet med att sänka energiförbrukningeni bostäder.När motsvarande förslag behandlades föregående år (bet. 2003/04:BoU6)anförde utskottet följande.I dag gäller att uppvärmningssystem baserat på direktverkande elvärmeunder vissa förutsättningar får användas för nya en- och tvåbostadshus.Enligt förordningen om tekniska egenskapskrav på byggnader m.m. (10 §)skall i byggnader som innehåller bostäder eller arbetslokaleruppvärmningssystemet i skälig utsträckning utformas så att skilda energislagkan användas utan omfattande ändringar. En- och tvåbostadshus som ihuvudsak skall värmas upp med el eller naturgas skall ha en sådanplanlösning att ett byte till uppvärmning med ett annat energislagunderlättas. I fråga om en- och tvåbostadshus gäller emellertid att de fårförses med uppvärmningssystem för direktverkande elvärme om byggnadenhar särskilt goda egenskaper när det gäller energihushållning.Under senare år har det i olika sammanhang övervägts om det bör införasett förbud mot direktverkande elvärme för uppvärmning av nya byggnader.Boverket har på regeringens uppdrag utrett konsekvenserna av ett sådantförbud. redovisade en rapport med sina övervägandenom tekniska, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser av ett eventuelltförbud samt en bedömning av de ändringar av bestämmelserna inom byggområdetsom då skulle krävas. Enligt denna bedömning kan effekterna av ett förbudifrågasättas ur såväl en samhällsekonomisk som miljömässig synpunkt.Bedömningen blir emellertid beroende av vilket uppvärmningssätt somanvänds i stället för den direktverkande elvärmen. I rapporten redovisasockså olika alternativ till ett förbud mot direktverkande elvärme i nyabyggnader. Ett sådant alternativ är en skärpning av byggreglernasenergikrav.Boverkets rapport har remissbehandlats och en beredning av remissvarenpågår inom . Rapporten visar att fråganom ett eventuellt förbud mot direktverkande elvärme är komplex och harsamband med andra energipolitiska överväganden. Det finns därför starkaskäl att inte föregripa den beredning som pågår inom Regeringskansliet.Beredningen inom av är inte avslutad.Som framgått i avsnittet om energihushållning är de energikrav somställs upp i byggregler föremål för en översynoch förslag om reviderade regler kommer att remitteras under våren.Bostadsutskottet är mot denna bakgrund inte berett att nu närmare taställning i den aktuella frågan.Motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 12 avstyrks.Säkerheten i byggnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen ombarnsäkerheten i äldre byggnader, jämför reservation 12 (kd, v, c, mp)och särskilt yttrande 6 (m, fp),lås på bostäder,sprinklersystem, jämför reservation 13 (v, c).Barnsäkerhet i äldre bostäderSärskilda barnsäkerhetskrav i byggnadslagstiftningen infördes förstunder . Det innebär att hus byggda eller ombyggdaföre byggdes eller byggdes om innan sådana krav fanns uppställda.Vissa förbättringar av barnsäkerheten kan ha skett isamband med underhåll eller ombyggnad, men till stor del har sannoliktdetta äldre byggnadsbestånd fortfarande en sämre barnsäkerhetsstandardän vad som krävs vid ny- och ombyggnad enligt dagens regler. Dettaförhållande har uppmärksammats i olika sammanhang, och motioner har väcktsi frågan under en följd av år. Även från årets allmänna motionstid finnsett förslag om barnsäkerheten i det aktuella bostadsbeståndet.I motion 2004/05:Bo306 (kd) framhålls att det inträffar ettstort antal olycksfall i bostäder där barn omkommer eller skadas svårtoch att berörda myndigheter tidigare föreslagit att reglerna förbarnsäkerhet i äldre hus skall skärpas. Mot denna bakgrund föreslås imotionens yrkande 27 att begär att regeringen lägger framförslag till lagstiftning som för hus byggda föreskriver attsamma krav på barnsäkerhet skall uppfyllas som gäller för nybyggdahus.Som redan framgått har den i motionen behandlade frågan aktualiseratsi flera olika sammanhang. Detta skedde senast i samband medBarnsäkerhetsdelegationens arbete. Den av regeringen tillsattadelegationenhade i uppdrag att se över och arbeta med frågor om säkerhet ochförebyggande av skador i barns och ungdomars miljö. I uppdraget ingick bl.a. att beskriva och analysera olycksfallsmönstren i olika delar avbostadsbeståndet. Om denna analys visade att det behövs åtgärder i formav förändrad lagstiftning, förbättrad information eller något annatskulle delegationen även lämna förslag till sådana åtgärder.Barnsäkerhetsdelegationen redovisade sitt slutbetänkande i december2003 (SOU 2003:127). Barnsäkerhetsdelegationen har i de frågor som nuär aktuella konstaterat att statistiskt underlag som möjliggör denefterfrågade analysen av fallolyckor i olika delar av bostadsbeståndethelt saknas. Delegationen har därför inte heller redovisat någon analysi frågan om lagreglering m.m. Däremot finns ett förslag om att Boverketskall ges i uppdrag att utforma och sprida information om hur barnsäkerhetenkan förbättras i äldre byggnader. Delegationen anser att det finns behovav att uppdatera den handbok som tidigare givit ut om barnsäkerheti byggnader.När bostadsutskottet beredde motionsförslag om barnsäkerheten i äldrebyggnader föregående år anfördes att remissbehandlingen av delegationensbetänkande och den fortsatta beredningen av frågan inom Regeringskanslietborde avvaktas. I samband med årets beredning av frågan beslutadeutskottet att inhämta information om hur denna beredning fortskrider. Vidden föredragning som företrädare för gjort införutskottet framkom att någon traditionell remissbehandling inte kommittill stånd. Däremot har en förfrågan gått ut till berörda departementangående de förslag som delegationen lagt fram. I fråga om det förslagi delegationens betänkande som gäller barnsäkerhet i äldre byggnader,dvs. en uppdatering av , har det framkommit att Boverketöverväger att genomföra en sådan.Av redogörelse framgick i övrigt att inga initiativi enlighet med motionsförslaget är aktuella. Däremot kanden nya ansvarsfördelning som gäller för frågor ombarnsäkerhet, med som samordnande myndighet, medföraatt barnsäkerhetsfrågorna ges en mer framträdande roll i olika sammanhang.Vidare påpekades att stora delar av det bostadsbestånd som byggdesunder miljonprogrammet nu har ett omfattande underhålls- och ombyggnadsbehov.Dessa behov kommer i många fall innebära att det vidtas ändringar ibyggnaderna som medför att dagens barnsäkerhetskrav måste tillgodoses.Bostadsutskottet har vid upprepade tillfällen understrukit att frågorom barns säkerhet och trygghet i bostadsmiljön måste ges hög prioritet.Frågan om trygghet samt goda livsvillkor för barn och ungdomaruppmärksammas också särskilt i direktiven för översyn avbyggnadslagstiftningen. När det gäller nytillkommande bebyggelse ochändringar i byggnader har kraven på barnsäkerhet skärpts vid fleratillfällen. Vad saken nu gäller är emellertid om det i efterhand skallkunna ställas ytterligare krav på fastighetsägare som vid byggnadensuppförande uppfyllt de då gällande kraven.