bet · GS01LU23 · 2005-05-26 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2004/05:85 Nyaktiebolagslag jämte fyra motioner som väckts med anledning av propositionen.I propositionen lägger regeringen fram förslag till en ny aktiebolagslagsom skall ersätta aktiebolagslag. Propositionen innehålleräven förslag till ändringar i ett antal andra lagar. Den nya aktiebolagslagensyftar till en språklig och systematisk modernisering av den svenskaaktiebolagsrätten. Förslaget syftar även till att åstadkomma störreflexibilitet för företagen.Den föreslagna lagen innehåller bestämmelser om bl.a. bolagsbildning,aktier, bolagets organisation, ökning av aktiekapitalet, värdeöverföring,fusion, delning av bolag, byte av bolagskategori och inlösen avminoritetsaktier.Lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 januari 2006.Utskottet föreslår att , med några smärre lagtekniska justeringar,antar lagförslagen och avslår samtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns 19 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ansvarsgenombrott i advokataktiebolagRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L18 yrkande 1 och 2004/05:L19yrkande 4.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. AktiekapitaletRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkandena 5 och 6.Reservation 2 (c)3. Stiftelseurkundens innehållRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkande 7.Reservation 3 (c)4. AktiebokenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L17 yrkande 1 och 2004/05:L18yrkande 3.Reservation 4 (m, fp, kd, c)5. SamtyckesförbehållRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkande 11.Reservation 5 (c)6. Majoritetskrav vid upphävande av förbehållRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkande 12.Reservation 6 (c)7. HembudRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkandena 8-10.Reservation 7 (c)8. LösenbeloppetRiksdagen avslår motion 2004/05:L16 yrkande 1.Reservation 8 (m, fp, kd, c)9. Den gode mannenRiksdagen avslår motion 2004/05:L16 yrkande 2.Reservation 9 (m, fp, kd, c)10. Verkställighet av skiljedomRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L17 yrkande 2 och 2004/05:L18yrkande 4.Reservation 10 (m, fp, kd, c)11. Majoritetsägarnas skyldigheterRiksdagen avslår motion 2004/05:L18 yrkande 5.Reservation 11 (kd)12. Revisionspliktens omfattningRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkande 13.Reservation 12 (m, fp, kd, c)13. RevisorerRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkandena 14-16.Reservation 13 (c)14. VinstutdelningRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkande 18.Reservation 14 (c)15. ReservfondRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkande 17.Reservation 15 (m, fp, kd, c)16. FusionRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L16 yrkande 3, 2004/05:L17 yrkande3 och 2004/05:L18 yrkande 2.Reservation 16 (m, fp, kd, c)17. PreskriptionRiksdagen avslår motion 2004/05:L16 yrkande 4.Reservation 17 (m, fp, kd, c)18. AktiebolagslagenRiksdagen antar regeringens förslag till aktiebolagslag med de ändringarnaatt- i 8 kap. 47 § ordet "minst" skall bytas ut mot orden "mer än",- i10 kap. 22 § första stycket uttrycket "20 §" skall bytas ut mot uttrycket"21 §",- 21 kap. 8 § får den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3,- i 22 kap. 10 § tredje stycket uttrycket "5 § första stycket 3" skallbytas ut mot uttrycket "5 § andra stycket 3",- i 24 kap. 28 § förstastycket 1 ordet "fusionen" skall bytas ut mot ordet "delningen". Därmedbifaller delvis proposition 2004/05:85 i denna del.19. Övriga lagförslagRiksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om införande avaktiebolagslagen (2005:000),b) lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggandeav pensionsutfästelse m.m.,c) lag om ändring i lagen (1987:464) om vissariktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m.,d) lag om ändring i lagen(1987:667) om ekonomiska föreningar,e) lag om ändring i årsredovisningslagen(1995:1554),f) lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning ikreditinstitut och värdepappersbolag,g) lag om ändring i lagen (1998:1479)om kontoföring av finansiella instrument.Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:85 i denna del.20. RegelförenklingRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkandena 1 och 2.Reservation 18 (m, fp, kd, c)21. KonsekvensanalysRiksdagen avslår motion 2004/05:L19 yrkande 3.Reservation 19 (c)den 26 maj 2005På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MarianneCarlström (s), (), (), (), (), (), (),(), (), Rezene Tesfazion (s), MartinAndreasson (fp), (), (), vonSydow (m), () och ().Allmän bakgrundInledningAktiebolaget kännetecknas av att de som deltar i bolaget, aktieägarna,inte ansvarar personligen för bolagets förpliktelser. Denna frihetfrån personligt ansvar balanseras av ett flertal regler som syftar tillatt ge bolagets borgenärer ett visst skydd, framför allt regler om attdet i bolaget skall finnas en viss marginal mellan tillgångar och skulder,ett aktiekapital. Aktiebolagsformen ger aktieägarna möjlighet att drivaverksamhet utan att riskera mer än det ursprungligen satsade ochtillskjutna kapitalet. De borgenärsskyddsregler som aktiebolagsformen ärkringgärdad av bidrar till att minska riskerna för den somrättshandlar med bolaget. Karakteristiskt för aktiebolaget är också attandelarna i bolaget, aktierna, normalt är fritt överlåtbara och kanspridas på ett stort antal händer. Det bidrar till att underlättabolagets finansiering; betydande kapital kan ackumuleras genom små bidragfrån ett stort antal investerare som vet att de kan dra sig ur aktiebolagetnär de vill använda sina resurser för andra ändamål. Dessa bolagsformenskarakteristika gör den särskilt väl ägnad att användas i samband medsatsningar på ny och mera omfattande ekonomisk verksamhet. tordeaktiebolagsformen förekomma i nästan alla länder i världen.Aktiebolagsformen har rötter tillbaka till medeltiden, men det var förstunder som den fick någon utbredning av betydelse.Också i tillkom då aktiebolagsliknande företag, s.k. kompanier,som grundades på privilegier från kronan. Lagstiftning om aktiebolagtillkom emellertid mera allmänt först . Den förstasvenska aktiebolagslagen stiftades . Enligt denna fick verksamhetdrivas i aktiebolagsform enbart efter oktroj från staten. 1848 årsaktiebolagslag följdes sedermera av nya aktiebolagslagar och år1910. Dessa byggde - liksom följande aktiebolagslagar - på ett s.k.normativsystem, som innebär att det för att bilda ett bolag inte krävsnågot särskilt tillstånd från staten, men bolaget måste uppfylla vissai lagen angivna förutsättningar för att kunna registreras.Efter Kreugerkraschen inleddes ett nytt lagstiftningsarbetepå bolagsrättens område, inriktat på att avhjälpa de brister i lagstiftningensom kraschen ansågs vara ett tecken på. Arbetet ledde fram till att detår 1944 antogs en ny aktiebolagslag. antogs nu gällandeaktiebolagslag (1975:1385).Bolagsrätten på EU-nivåEn av EU:s grundpelare är upprättandet av en gemensam inre marknad. Somett led i genomförandet av den inre marknaden har ett EG-rättsligtregelverk utvecklats på bolagsrättens område. Syftet med EG:s bolagsrättär att underlätta bolagens verksamhet och samarbete på den gemensammamarknaden genom att skapa likvärdiga rättsliga förutsättningar för bolagverksamma i olika EU-länder.Sedan slutet av 1960-talet har antagits en serie bolagsrättsliga direktiv.Härigenom har en del av skillnaderna mellan medlemsstaternas bolagsrättsligalagstiftning jämnats ut. Direktiven behandlar dels rent bolagsrättsligaspörsmål, dels frågor rörande redovisning och revisorer.Vid sidan av detta harmoniseringsarbete har det inom EU länge bedrivitsarbete med att skapa särskilda europeiska associationsformer. Genomförordningen (EEG) nr 2137/85 om europeiska ekonomiska intressegrupperingar(EEIG) sjösattes den första av dessa former. Eneuropeisk ekonomisk intressegruppering kan närmast liknas vid etthandelsbolag. antogs vidare förordningen (EG) nr 2157/2001om stadga för europabolag (SE-förordningen) och ett därtill knutetdirektiv om arbetstagarinflytande i sådana bolag. Tanken är att etteuropabolag skall fungera som en europeisk associationsform förgränsöverskridande samverkan i aktiebolagsform.I sammanhanget bör även nämnas att kommissionen lade framett meddelande med en handlingsplan för modernare bolagsrätt ocheffektivare företagsstyrning i Europeiska unionen, KOM(2003)284. Handlingsplaneninnehåller förslag till en lång rad åtgärder på bolagsrättens område.Med anledning av handlingsplanen lade kommissionen framett förslag till ett tionde bolagsrättsligt direktiv om gränsöverskridandefusioner, KOM(2003)703.Ärendet och dess beredningAktiebolagsrätten har varit föremål för ettfortlöpande reformarbete. Sålunda tillkallade regeringen enkommitté med uppdrag att göra en översyn av aktiebolagslagen,(dir. 1990:46). Kommittén har avgett delbetänkandena(SOU 1992:13) Bundna aktier, (SOU 1992:83) Aktiebolagslagen och EU,(SOU 1995:44) Aktiebolagets organisation, (SOU 1997:22) Aktiebolagetskapital, (SOU 1997:168) Vinstutdelning i aktiebolag och (SOU 1999:36)Likvidation av aktiebolag. Förslagen i delbetänkandena har redan delvislett till lagstiftning, bl.a. på så sätt att 7-11 och 13-15 kap.aktiebolagslagen fått ny lydelse (se bl.a. prop. 1992/93:68 bet. LU14,prop. 1993/94:196 bet. LU32, prop. 1997/98:99 bet. LU26).I januari 2001 överlämnade kommittén slutbetänkandet (SOU 2001:1) Nyaktiebolagslag. Betänkandet innehåller förslag till en helt ny aktiebolagslag.Förslagen i slutbetänkandet grundar sig till stora delar på deöverväganden och förslag som kommittén har lämnat i de tidigare delbetänkandena.De aktuella delbetänkandena och slutbetänkandet har remissbehandlats.På regeringens uppdrag har analyserat de konsekvenser förslageni slutbetänkandet kan få för mindre företag. På Justitiedepartementetsuppdrag har professorn upprättat en promemoria angåendevissa frågor om vinstutdelning i aktiebolag och professorn en konsekvensanalys avseende de föreslagna reglerna om värdeöverföring.Inom har också upprättats dels departementspromemorian(Ds 2003:24) Åtgärder mot missbruk inom associationsrätten, delspromemorian Några frågor om revision. Promemoriorna har remissbehandlats.Några av förslagen i promemoriorna tas upp i förevarande proposition.Ett utkast till lagrådsremiss upprättades inom Justitiedepartement ifebruari 2004. Utkastet behandlades vid ett remissmöte den 8 mars 2004.På grundval av nu redovisat beredningsunderlag föreslår regeringen -efter Lagrådets hörande - att antar de i propositionen framlagdaförslagen till ny aktiebolagslag och lag om införande av aktiebolagslagensamt förslag till ändringar i ett antal andra lagar på det associations-och redovisningsrättsliga området.Regeringens förslag finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2.Propositionen, som bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiskaregeringen, och de gröna, har föranlettfyra motioner innehållande sammanlagt 38 yrkanden. Förslagen i motionernafinns i bilaga 1.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen anför i propositionen under rubriken följande.I propositionen lämnas förslag till en ny aktiebolagslag. Förslagetinnebär, i förhållande till den nuvarande aktiebolagslagen ,en språklig och systematisk modernisering av den svenska aktiebolagsrätten.Förslaget syftar också till att åstadkomma större flexibilitet förföretagen, t.ex. vad gäller möjligheterna att reglera frågor ibolagsordningen. De särskilda reglerna om riktade emissioner i den s.k.Leo-lagen föreslås föras över till den nya lagen.Bland de sakliga nyheterna i förslaget kan följande nämnas.Bestämmelserna om bildande av aktiebolag ges en ny utformning som bättreöverensstämmer med hur bolagsbildning i praktiken går till. De nuvarandebestämmelserna om s.k. uppskjuten apport tas bort, såvitt gäller privataaktiebolag. Också kravet på att det för aktierna skall anges ett nominelltbelopp tas bort. Bolag som inte är avstämningsbolag ges nya möjligheteratt begränsa aktiernas överlåtbarhet genom s.k. samtyckes- ochförköpsförbehåll.I syfte att förbättra aktieägarnas inflytande i bolaget föreslås ettsärskilt system för insamlande av fullmakter inför bolagsstämman.Förslaget innehåller också bestämmelser om utomståendes rätt att närvarapå bolagsstämma. I propositionen diskuteras också frågor kring aktieägarnasmöjligheter att delta i bolagsstämma på distans, t.ex. via datoruppkoppling.Det föreslås också att ändringar i styrelsens sammansättning ifortsättningen skall få verkan från den tidpunkt då anmälan om registreringkom in till . Vidare föreslås att olika slag avaktiebolagsrättsliga dokument (protokoll, revisorsintyg, fullmakter m.m.) skallkunna komma till uttryck i elektroniska dokument, undertecknade medavancerad elektronisk signatur.Reglerna om kapitalökning föreslås få en ny utformning. De föreslagnabestämmelserna innebär i den delen bl.a. att det blir möjligt att ge utfristående teckningsoptioner och att s.k. kapitalandelslån inte längreskall vara förbjudna.Enligt förslaget skall bestämmelserna om olika slag av värdeöverföringarfrån bolaget ges en mera enhetlig utformning än de har haft.Liksom skall enbart bolagets fria egna kapital kunna utnyttjasför värdeöverföringar. Några av de nuvarande begränsningarna förvinstutdelning, såsom den s.k. koncernspärren, tas bort. När utrymmet förvärdeöverföring, t.ex. vinstutdelning, bestäms, skall i stället störrehänsyn tas till förhållandena i det enskilda fallet. - Det föreslåsvidare att majoritetsbeslut om vinstutdelning skall kunna fattas påextra bolagsstämma (s.k. efterutdelning).Förslaget innehåller också förtydligande regler om inlösen avminoritetsaktier. Enligt förslaget skall lösenbeloppet vid sådan inlösennormalt utgöras av aktiens marknadsvärde.Det föreslås också att det skall införas ett nytt rättsligt instrumenti lagen, delning av aktiebolag. Delning innebär att ett aktiebolag delasupp på två eller flera bolag.Lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 januari 2006.Utskottets övervägandenAllmänna överväganden1975 års aktiebolagslag har varit i kraft . Sedanlagens tillkomst har samhället genomgått stora förändringar, bl.a. genominternationaliseringen, medlemskap i och teknikutvecklingen.Som redovisats inledningsvis har denna utveckling i olika sammanhangföranlett en rad ändringar i aktiebolagslagen. Lagen har härigenom såsmåningom kommit att förlora en del av sin struktur, sin överskådlighetoch sin begriplighet. Redan denna omständighet har, enligt utskottetsmening, motiverat en samlad översyn av det aktiebolagsrättsliga regelverket.Härtill kommer att det skett viktiga förändringar i svenskt näringslivunder . Utskottet vill i det sammanhanget peka påden ändrade ägarstrukturen i de börsnoterade svenska bolagen. Sålundahar det utländska ägandet ökat väsentligt, särskilt under slutet av1990-talet. Många av de största svenska aktiebolagen ägs således i dagtill mer än hälften av utländska rättssubjekt. Dessa utländska ägare ärofta pensionsfonder och liknande institutioner som placerar sina tillgångari aktier, men sällan ingriper i bolagens skötsel. Även bland de svenskaägarna märks i allt större utsträckning fonder, försäkringsbolag ochandra institutioner. Gruppen fysiska personer, vilken för några decenniersedan ägde merparten av aktierna i de svenska börsnoterade bolagen, harnumera fått sitt inflytande betydligt reducerat. Som framhålls ipropositionen framstår det, enligt utskottets mening, som angeläget att seöver den svenska aktiebolagsrättsliga regleringen så att den ger såvälde svenska som de utländska institutionerna effektiva möjligheter attdelta i de svenska aktiebolagens förvaltning.Den ökade internationaliseringen kommer bl.a. till uttryck i det svenskamedlemskapet i EU. Det blir därmed allt viktigare att den svenskaaktiebolagslagen framstår som konkurrenskraftig jämfört med de regelverksom gäller i andra EU-länder liksom givetvis att lagen står iöverensstämmelse med EG-rätten. Det blir också allt viktigare för svenskaföretag att kunna skaffa kapital på den internationella kapitalmarknaden.Av betydelse för aktiebolagens möjlighet att göra detta är givetvisatt den svenska aktiebolagsformen åtnjuter förståelse och förtroende iomvärlden. Det är således, enligt utskottets mening, angeläget att densvenska aktiebolagslagen ligger i linje med den internationellautvecklingen på det aktiebolagsrättsliga området.I likhet med regeringen anser utskottet, mot den nu skisserade bakgrunden,att tiden är mogen för en ny omarbetad svensk aktiebolagslag. Behovethärav har inte heller ifrågasatts motionsvis.Därmed övergår utskottet till att under skilda rubriker behandla deolika spörsmål som har aktualiserats i motionerna.Ansvarsgenombrott i advokataktiebolagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden med krav på avskaffande av det personligabetalningsansvaret för delägare i advokataktiebolag. Jämför reservation1 (m, fp, kd, c).BakgrundSom påpekats inledningsvis är ett av aktiebolagets främsta känneteckenatt delägarna inte är personligen ansvariga för bolagets skulder. Ettaktiebolags borgenärer är således som regel hänvisade till att söka fåbetalning för sina fordringar ur bolagets tillgångar. Aktiebolagslageninnehåller några uttryckliga undantag från denna grundprincip. Ett sådantundantag gäller advokataktiebolag. Sålunda föreskrivs i 1 kap. 1 § andrastycket aktiebolagslagen att delägare i aktiebolag, som bedriveradvokatverksamhet, svarar solidariskt med bolaget för sådana förpliktelsermot klienter som bolaget ådrager sig medan han eller hon är delägare.Bestämmelsen infördes i samband med att det blev möjligt förSveriges advokatsamfund att meddela dispens från ett då gällande generelltförbud mot att driva advokatverksamhet i aktiebolagsform och syftartill att fungera som ett skydd i ekonomiskt avseende för enskildaklienter (prop. 1977/78:2, bet. JuU 1977/78:10, rskr. 21).Förbudet mot att bedriva advokatverksamhet i aktiebolagsform avskaffadesår 1994 i samband med vissa ändringar i som var föranleddaav . Undantaget i 1 kap. 1 § andra stycket aktiebolagslagenbehölls dock (prop. 1992/93:64, bet. JuU13, rskr. 73).Frågan om delägarens personliga ansvar i ett advokataktiebolag övervägdesav i dess betänkande (SOU 1999:31) Tillsyn över advokaterm.m. Kommittén fann att det skulle föra alltför långt att helt avståfrån att reglera frågan. Ansvaret borde dock, menade kommittén, inskränkaspå så sätt att endast delägare i advokataktiebolag som varit ansvarigför ett advokatuppdrag solidariskt med aktiebolaget skulle svara försådana förpliktelser mot klienten som bolaget ådragit sig medan haneller hon är delägare. föreslog i sitt slutbetänkande(SOU 2001:1) Ny aktiebolagslag en motsvarande ordning.PropositionenRegeringen anför i propositionen att ytterligare beredningsunderlagmåste inhämtas innan man slutligt kan ta ställning till om det personligabetalningsansvaret, som föreslagits av bl.a. Lagrådet och Sverigesadvokatsamfund, skall avskaffas. Enligt vad som redovisas i propositionenavser regeringen att inleda en översyn av frågan. I avvaktan på resultatetav denna översyn föreslår regeringen en inskränkning i det personligabetalningsansvaret i enlighet med och Aktiebolagskommitténsförslag. Förslaget innebär att aktieägare i advokataktiebolag liksom i viss utsträckning skall svara solidariskt med bolaget förförpliktelser mot klienter. Ansvaret skall endast omfatta sådana förpliktelsersom bolaget ådrar sig i advokatuppdrag som aktieägaren svarar för.MotionernaYvonne m.fl. (kd) argumenterar i motion L18 för uppfattningenatt det inte är påkallat med någon särskild undantagsregel omansvarsgenombrott i advokataktiebolag. Motionärerna pekar på att det inteförekommer några motsvarande regler för andra yrkesgrupper, vars uppdragockså kan sägas vara personliga. Dessutom är klienternas skyddsbehov,menar motionärerna, tillgodosett genom de försäkringar som advokatbyråerär skyldiga att hålla sig med. I motionen begärs ett tillkännagivandeom att regeringen skall återkomma med ett lagförslag som innebär ettavskaffande av ansvarsgenombrottet (yrkande 1).Ett yrkande med motsvarande innebörd finns i motion L19 av . (c) (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen anser utskottet att det erfordras ytterligareberedningsunderlag innan ett slutligt ställningstagande kan komma tillstånd i frågan huruvida det personliga betalningsansvaret i advokataktiebolagskall avskaffas eller ej. Utskottet är således inte berett att iförevarande lagstiftningsärende ställa sig bakom kravet på ett heltavskaffande av undantaget.När det sedan gäller den närmare utformningen av det personligabetalningsansvaret delar utskottet regeringens uppfattning att detta i dagtäcker mer än vad det behöver täcka. Som framhålls i propositionen ärdet rimligt att delägarens ekonomiska ansvar kopplas till de uppdragdenne har åtagit sig att svara för. En sådan ordning motsvarar ocksåvad som redan gäller i övriga nordiska länder. I avvaktan på resultatetav det i propositionen aviserade översynsarbetet bör betalningsansvaretsåledes inskränkas i enlighet med vad regeringen föreslagit.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna L18yrkande 1 och L19 yrkande 4.AktiekapitaletUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår yrkanden som gäller dels aktiekapitalets storlek, delsinförande av en möjlighet att på frivillig grund kvarstå i systemet mednominella aktier. Jämför reservation 2 (c).BakgrundEnligt 1 kap. 3 § första stycket aktiebolagslagen skall ett aktiebolagha ett aktiekapital. Om aktiekapitalet är fördelat på flera aktier,skall dessa lyda på lika belopp, dvs. det nominella beloppet. Bolagetsaktiekapital utgörs av summan av de nominella beloppen av tecknade ochtilldelade aktier. En akties nominella belopp skall anges i bolagsordningenoch vara bestämt i samma valuta som aktiekapitalet.Om aktiekapitalet är bestämt i kronor, skall det i ett privat aktiebolaguppgå till och i ett publikt aktiebolag till minst500 . Vad gäller publika aktiebolag följer av det andra bolagsrättsligadirektivet, det s.k. kapitaldirektivet, att aktiekapitalet skall uppgåtill . Något motsvarande EG-rättsligt krav på minstaaktiekapital finns inte beträffande de privata aktiebolagen.PropositionenI propositionen föreslår regeringen att aktier i fortsättningen inteskall ha nominella värden utan i stället representera en viss andel ibolaget. Aktier skall inte, vare sig vid bolagsbildning eller vid senareemissioner, få ges ut till lägre belopp än aktiernas kvotvärde. Dettavärde skall beräknas genom att bolagets aktiekapital divideras medantalet aktier.Lagförslaget innehåller inte någon möjlighet för ett aktiebolag attfrivilligt kvarstå i det tidigare systemet med nominella aktier. Föratt underlätta övergången till det nya systemet föreslås dock vissaövergångsregler som innebär att bolagen kan avvakta med att göra deändringar i bolagsordningen som reformen föranleder. Den nuvarandeindelningen i privata och publika aktiebolag skall, enligt regeringensförslag, bestå. Den viktigaste skillnaden mellan de båda bolagskategoriernaskall liksom nu vara att publika aktiebolag, men inte privata aktiebolag,skall ha rätt att inbjuda allmänheten att teckna och förvärva aktieroch andra värdepapper som bolaget ger ut.I fråga om aktiekapitalets storlek föreslår regeringen att nuvarandeminimigränser om för privata aktiebolag och förpublika aktiebolag skall behållas.MotionenI motion L19 av m.fl. (c) anförs att det nuvarande ochi propositionen föreslagna kravet på ett minsta aktiekapital om 100 000kr för privata aktiebolag innebär att många företagare antingen måsteavstå från att bedriva näringsverksamhet eller tvingas att drivaverksamheten i enskild firma eller handelsbolag. Den teoretiska grundenbakom kravet på ett visst aktiekapital stämmer inte heller överens medverkligheten för många företag. Kravet på ett aktiekapital om minst100 försvårar således, menar motionärerna, för företagande iaktiebolagsform, en associationsform som är enklare och mer överskådligän enskild firma eller handelsbolag.