bet · GS01SFU17 · 2005-08-22 00:00:00 — Det är faktiskt mycket att göra , om mantänker sig att inte så mycket ska hända och semestern.Vipå UNHCR är beredda att hjälpa till hos alla myndigheter, framför alltom nya domare måste utbilda sig i internationell flyktingrätt, så attde förstår vad UNHCR är, vilken roll vi kan spela i det svenska systemetoch vilken information vi kan lägga fram för att hjälpa dem att ta beslut.Detta är vi beredda att göra.Cecilia (): Det här väcker onekligen mycket frågor. Jag skaförsöka att begränsa mig till tre.Först vill jag anknyta till fråga om första instansenoch främst till departementet ställa frågan hur vi ska kunna garanteradet som sägs i propositionen om att detta ska koncentreras kring förstainstansen och att ytterligare åtgärder behövs. sade i sittanförande att man även hade behov av lokaler för detta, vilket jag skullevilja ha lite mer utvecklat. Och är kompetensutveckling hos offentligabiträden ett behov?Den andra delen är detta med nämndemän. Jag blev lite förvånad när manfrån departementet sade att det fanns intresse bland människor för attbli nämndemän i sådana här mål när det står i propositionen attnämndemännen ska inordnas i den vanliga verksamheten. Det ska alltså intevara specialnämndemän. Jag skulle gärna vilja få en utveckling av detresonemanget.Sedan kan jag inte låta bli att undra: Hur pass allvarlig är den härlokalbristen som har tagits upp i flera delar, framför allt när detgäller länsrätterna i och ? Vad händer omdet inte finns några lokaler? Kommer man att inrätta tvåskift ellertreskift på länsrätten i , eller vad finns det för lösningar?Hur pass allvarlig är den här situationen? Jag frågar eftersom den nämnshela tiden.Charlotte , : Som jag tolkar det är fråganhur vi får tyngdpunkten i första instans. För det första handlar det omde åtgärder som regeringen gav i uppdrag redan för ettoch och som genomförs, det uppdrag som vi kallarrättssäkerhetspaketet. Det handlar mycket om det nya sättet att arbeta,att kvalitetssäkra processer, tolkar och så vidare. Detta arbete pågår.Det är inte helt slutfört, men jag tycker att verket där gör ett braarbete.För det andra kommer själva tvåpartsprocessen att göra att det blir etthelt annat tryck på i och med att man i domstol blirmotpart till en asylsökande. Det förhållandet kommer också att krävaatt man kvalitetssäkrar på ett helt annat sätt. Denna interaktion trorjag kommer att få stor betydelse i att blir bättre somförstainstans och att man får tyngdpunkten i ärendena där.Ordföranden: Det var också en fråga om nämndemännen, huruvida de skullevara speciellt intresserade av dessa ärenden.Charlotte , : Att de här frågorna engagerarmänniskor vet vi alla. Vi får ha en diskussion, som jag sade tidigarepå en annan fråga, om nämndemännen. Jag väntar också på Domstolsverketsoch bedömning av situationen när det gäller rekryteringen.Precis som jag sade tror jag att vi också har ett ansvar där.Ordföranden: Då var det också en utestående fråga om lokalbrist. Detkanske är som närmast svarar på den.Sten , Utredningen om domstolsprövning av utlänningsärenden m.m.: En av de svårigheter som vi har haft i det arbete som har pågåtti är att allting har flutit. Allt har varit uppe i luften.Det har inte funnits några beslut. Den tidsplan som gällde när vi börjadehar redan havererat. Redan när jag fick det här uppdraget i mitten avnovember fick jag frågor om hur sjutton vi skulle klara dettatill . Då sade jag: Ja, det blir knappt, men vi får välgöra vad vi kan. Då var tidsplanen lagrådsremiss , ett riksdagsbeslutskulle väl redan ha varit fattat och så vidare. Den tidsplanen har juförskjutits.Detta har också konsekvensen att vi fortfarande i denna dag inte harrätt att teckna avtal om lokaler eller att anställa människor. Det finnsförslag som ska ge oss de möjligheterna, förhoppningsvis inom någraveckor, kanske eller någonting sådant, och det är välbra. Det betyder dock att det inte har varit möjligt att gå i verkligarealförhandlingar när det gäller lokalfrågan. Självfallet har vi sonderatfrågorna och har väl vissa begrepp, i alla fall för en del av de berördadomstolarna, om hur detta ska kunna lösas. Men vi kan inteverkligen gå i köttet på den frågan förrän vi har rätt att träffa avtal.Det är faktiskt så; jag vill gärna framhålla det en gång till även omdet är tjatigt.Nu har vi kommit så långt att det är sonderat, och länsrätt kommeratt fixa det här. De kommer att vara hemma när detta träder i kraft. Vivet också att någon varaktig lösning för de tre övriga domstolarna intekommer att finnas då. Om vi nu kan träffa avtal i sommarkommer vi i varje fall för länsrätterna i och attkunna ha ändamålsenliga och bra lokaler , den 1 oktobereller någonting i den stilen. För Kammarrätten är det fortfarande litegrann uppe i luften, men det borde gå ungefär på samma sätt. Fram tilldess måste vi alltså ha provisorier, med de olägenheter som det innebär.Det har ju varit många datum på tapeten under diskussionen införpropositionen. Vi har också haft lite planer på hur man skulle kunna klaradetta till exempel med ett ikraftträdande eller någontingsådant. Då hade vi tanken att eftersom verksamheten går ned lite itingsrätter och hovrätter kan vi kanske flytta in i deras förhandlingslokaleroch låna dem över sommaren fram till dess att lokalerna blir färdiga,med de bekymmer som det innebär. Vi försöker alltså hitta möjligalösningar.Nu när vi får de här rättigheterna kommer vi naturligtvis att se vad vikan hitta. Jag ska gå och titta på tre hus här i i nästa vecka.Vi kämpar alltså med detta. Men det är inget att sticka under stol medatt det hade varit mycket bättre om man hade haft möjlighet attiordningställa lokaler, låt vara genom att pressa fastighetsägare - det görvi ju redan - så att de fanns på plats när vi skulle börja. Det blirnämligen en bättre verksamhet också rent arbetsmiljömässigt och när detgäller arbetssituationen för dem som ska jobba med detta. Man måste jutänka även på deras situation, också i ljuset av att vi strävar efteratt marknadsföra detta som en bra förändring.Jag kan försäkra att vi gör allt vad vi kan här och verkligen försöker.Det är inte mycket mer att säga.Ordföranden: Jag tror att vi har läget ganska klart för oss. Slutligengällde det kompetensutveckling för offentliga biträden. Är detMigrationsverket som vill kompetensutveckla?Kjell , : Jag kan först allmänt säga attAdvokatsamfundet har infört krav på sina ledamöter att genomgå enprofessionell vidareutbildning. En advokat får heller inte åta sig uppdragpå rättsområden som han inte kan. Här är det uppenbart att det krävskompetensutveckling även på vår sida. planerar ocksåsådana utbildningar, men vi måste faktiskt vänta till dess att det finnsett riksdagsbeslut så att vi vet vad vi ska utbilda om.Göte (): Jag har egentligen två frågeställningar som jagskulle vilja ha belysta. I och för sig har de diskuterats tidigare, menkanske kunde vi ta det något fördjupat.Janna Valik har ju redovisat den förändringsprocess som pågår inomMigrationsverket, både för att möta situationen och för att utvecklatotalt sett. Men vi har ju också emellanåt en diskussion om denasylsökandes skäl och svårighet att föra fram dessa skäl i ett initialtskede. Det kan krävas flera samtal innan skälen kommer fram. På vilketsätt kan vi förändra processen så att skälen lyfts fram i ett tidigtskede och vi inte får de utdragna processer som vi emellanåtupplever och som framför allt diskuteras i den mediala debatten?Den andra frågeställningen var egentligen kopplad till den sistaföredragningen och två av de saker som där lyftes fram. Det ena varärendebalansen på . Vi har fått en beskrivning av attekonomi har ställts till förfogande för att man ska kunna arbeta nedbalansen. kan kanske redovisa lite grann av situationennu och vilket arbete man genomför på få nedbalansen. Kanske kan han även lite grann belysa det som också lyftesfram i den sista föredragningen, nämligen det nollställnings- ellertidsförordningsförslag som diskuteras i motionshantering från någrapartier och konsekvenserna av detta utifrån den erfarenhet vi har ilandet av dylika situationer.Janna Valik, : Det är självklart grundläggande för alltvi gör och allt som händer inom asylprocessen att vi skapar en situationdär den sökande berättar alla skäl som är viktiga för dennes ärende.Det kan man göra på många olika sätt. Man kan göra det genom att åstadkommaett samtalsklimat där den sökande känner ett förtroende och faktisktberättar allt som behövs. Ett annat konkret sätt är just det arbete vihar utvecklat, det vill säga att man har en chans att i förväg förberedasig för samtalet tillsammans med det offentliga biträdet. Man går alltsåsjälv igenom sin egen berättelse med det offentliga biträdet, och såpresenterar man det och så kommer man till ett samtal där man kankomplettera utifrån det samtal man för med handläggaren, beslutsfattarenpå . Denne har då möjlighet att betona att just dettaär viktigt för dig att vi klarar ut så att vi får allt underlag som duöver huvud taget kan ge oss för att vi ska kunna ta ett beslut i dittärende. Jag tror alltså att det handlar om arbetssätt, men det handlarockså om kommunikation.Håkan Sandesjö, : Först var det frågan om ärendebalanser.Den prognos som lämnades visade på ungefär 10 000ärenden i balans /06. har det hänt ganskamycket. Nämnden har för det första fått ytterligare resurser. Vi harutökat från 215 personer till 240-250 , och vi kommer iseptember att vara 280. För det andra har de prognoser som Migrationsverkethade om de ärenden som man antog skulle komma tillnämnden också sänkts. På två sätt kommer vi alltså åt balansen ganskabra. sänker vi balanserna med ungefär 700 ärenden imånaden.Men jag delar också oro här: Det kommer naturligtvisinte att bli samma sänkning över sommaren, och sedan finns det ocksåandra osäkerhetsfaktorer beroende på själva avvecklingsproceduren. Detär dock min bedömning, när vi nu har fått de här ytterligare tre månadernasförskjutning av nedläggningen, att balansen kommer att vara väsentligtlägre än de 10 000 som nämndes i inledningen av året. Jag kan dock intege någon exakt siffra.När det sedan gäller frågan om tidsförordning, det som brukar kallasamnesti, har jag i många olika sammanhang avrått från en sådan sak. Detinnebär nämligen inte någon som helst nollställning av ärendebalansen.Ett ärende där en tidsförordning gäller ska prövas på vanligt sätt,liksom även de andra grunder som är åberopade i ärendet, asylskäl ochså vidare. När det gäller själva tidsförordningen måste man också prövafrågan om brottslighet, frågan om identitet och så vidare. Dessa ärendentar minst lika lång eller att handlägga. Man kan alltså intefå ett rent bord på det viset.Johan (): Jag tror att det var som talade omatt sekretessfrågorna inte var tillräckligt belysta. Jag skulle viljaha ytterligare information om vad du menar med det.När vi kommer in på sekretess kommer jag att tänka på de säkerhetsärendensom också ska tas in i den här processen. Jag vet inte riktigt vem somär lämpad att svara på det, men jag skulle vilja höra något om avvägningenmellan öppenheten i den nya processen och de behov av sekretess som kanfinnas i säkerhetsärenden.Ingvar , Länsrätten i : Jag vill bara flagga försekretessfrågan. Det finns ju en särskilt sträng sekretess kringutlänningsärendena . Den preliminära bedömning som görs i det arbete sompågår just nu - och jag vill verkligen betona preliminära - är att dettakommer att gälla också i domstolarna. Jag vill bara poängtera att manmåste gå på djupet med detta. Vill man uppnå den här öppenheten ochinsynen kanske man också måste beakta om sekretesslagstiftningen eventuelltmåste ändras eller åtminstone övervägas. Jag är själv ingen expert påsekretess, men jag ville bara lyfta fram frågan eftersom den intebehandlas särskilt mycket i propositionen.Kjell . : Sekretess i säkerhetsärendenkanske jag ska säga någonting om i samband med förslaget om hur självainstansordningen ska se ut. Det framgår av propositionen att regeringenfår mycket sekretessbelagd information från andra stater under förutsättningatt denna information endast hanteras i regeringen. Den här informationenär naturligtvis av relevans för de anklagelser som kan riktas mot denenskilde asylsökande men också för frågan om det finns risk för tortyrvid ett återsändande av utlänningen.Vad jag har förstått ger inte den fullständiga informationen tillMigrationsverket och kommer förmodligen inte att göra det heller tillkammarrätten. Då får vi alltså ett kvarstående problem om ingentinggörs, nämligen att den asylsökande faktiskt inte får del avinformationsmaterialet och prövningen. Den fullständiga prövningen kommer istället även i fortsättningen att ske hos regeringen som första ochsista instans. Ska det vara en effektiv och rättssäker prövning måstenaturligtvis underinstansen ha del av samma material som den sistainstansen.I föredragningen här framhöll att om man nu ska gå pådet förslag som regeringen har presenterat så bör det alltså vara Högstadomstolen som avger yttrande till regeringen och inte kammarrätten.Det finns många goda skäl för det. Man kan inte rimligen anta attSäkerhetspolisen inte skulle vilja lämna information till Högsta domstolenoch säga att man inte litar på HD. Vidare bör främmande stater ha ettförtroende för att sekretessbelagt material som lämnas ut hamnar hoslandets högsta domstol. Man må kanske ha funderingar kring vad enmigrationsöverdomstol är, men man kan inte rimligen ha det gentemot landetshögsta domstol.Frågorna om möjligheten för den enskilde att få ta del av materialetunder betryggande former måste lösas. Annars har vi inte något säkertsystem. Tyvärr har vi sett exempel på att det här intehar fungerat. Jag vill tillägga att även Nipu för sin del konstateradeatt regeringen inte kan betraktas som en opartisk instans i de härärendena. När det gäller säkerhetsärenden har regeringen något av enmotpartsställning. Det var kanske ett lite utvidgat svar på din fråga.Men det här måste ses över ordentligt av utskotten, enligt vår uppfattning.Sten , Utredningen om domstolsprövning av utlänningsärenden m.m.: Jag kan inte låta bli att komma med en kommentar till om det härsom delvis kan ha att göra med mina tidigare sysselsättningar. Jag troratt man måste se i ögonen att detta är ett olösligt dilemma. Detta kommeraldrig att kunna få en fullständig lösning. Det är fullständigt självklart,, det du säger och att du driver den linjen. Jag har full respektför det. vet du lika bra som jag att det inte finns någonhundraprocentig lösning på den frågan, bland annat av skäl som du självsäger, nämligen att tillgången till information är begränsad av hurinformationen kommer att hanteras. Det är något som vi har inte bara iden här typen av ärenden utan också i andra sammanhang. Det är lika braatt vi ser i ögonen att detta inte kan lösas så att det blir hundraprocentigti båda ändarna. Det är lika bra att se det.Huruvida främmande makt har mer förtroende för än förkammarrätten ska jag låta vara osagt. Jag tror att du är lite naiv omdu tror att det skulle förändra saker. Det tror jag inte att det gör.Men jag kan ju ha fel, jag är ju jävig.Ordföranden: Det senare får vi väl förhoppningsvis inte någon visshetom.Charlotte , : Det vi gör nu är ändå att viföreslår en förbättring mot situationen genom att vi får entvåinstansprövning och en muntlig förhandling i Migrationsöverdomstolendär verkställighetsfrågan blir bindande för regeringen. Det betyderinte att vi inte fortsätter att titta på det här. Det kan vara bra förutskottet att känna till att vi har ett asylprocedurdirektiv som kommeratt antas av EU. I samband med det kommer vi att behöva se över hanteringenav säkerhetsärenden. Så det kommer att utredas. Men det finns intemöjlighet att gå fram med något annat förslag som är berett . Dethär är så långt vi kan komma i dag.Johan (): Vi är i slutet på en ganska lång process där vi skahitta en bättre och mer rättssäker process i de här ärendena. Vi äralla ense om att det är steg i helt rätt riktning och mycket bra i mångadelar. Men det handlar om förtroendet, känner jag, för våra domstolarframöver, ett förtroende som har diskuterats . Därför är detväldigt viktigt att själva genomförandet slutgiltigt blir bra. Här harvi ansvariga samlade, lagstiftarna inklusive jag själv, och en hel delexperter i form av myndighetspersoner och organisationer med stortintresse i detta och som också tar ansvar för hur detta genomförs.Det verkar som om frågan om tidpunkten inte är så lite komplicerad. Dethar uttryckts en del positiva och uppfriskande förhoppningar om att dethär nog ska gå, men det jag har hört är inte så himla hoppingivande.Det verkar vara som att man kanske inte ska ha förhandlingar påspårvagnarna i men att det finns klara problem med lokaler. Man ärorolig över rekryteringen. Man är orolig över rekryteringen av nämndemän.Det är kompetensfrågor. Då är frågan om man ska ha så bråttom. Vi vetatt Lagrådet är mycket tveksamt till det datum som är skrivet ipropositionen från regeringen, . Vi vet att Advokatsamfundetockså avstyrker detta. var inne på att han inte skulleha något emot om det blev några månader till åtminstone.Jag skulle vilja höra hur ser på detta och vad det kangöra för balanser och annat på våra domstolar, vad det kan leda tillmed tanke på det intresse som finns för de här frågorna och med tankepå mängden. Det kan innebära att förtroendet samlat för våra domstolarminskar när man får fokus på det också, inte bara de balanser vi har påandra ärenden som jag hävdar ofta är förfärande stora på våraförvaltningsdomstolar.Jag vill också höra vad några ideella organisationer här tycker,Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar, likaså UNHCR. Hur ser nipå denna fråga? Vad innebär det ur ert perspektiv för processen om manskulle skjuta fram ikraftträdandet till låt oss säga ellerkanske ? Skulle det innebära att man tappade mycket?Eller skulle ni kunna se stora vinster i att vi i slutet av processeninte snubblar på tröskeln och det faller platt till marken när den härviktiga reformen ska genomföras?Thomas Rolén, : Tidpunkten har diskuterats. Det finnsolika komponenter i tidpunkten. Vi har lokalerna, som vi har hört enhel del om, vi har anställningarna, och vi har den praktiska hanteringeni domstol med en besvärande balanssituation. Det är alldeles klart attvi från gärna hade sett en senare ikraftträdandetidpunkt.Det är av de skälen och av lokalskälen. har varit inne på det.Jag kan bara understryka att jag som representerar verket inte har rättatt teckna några hyreskontrakt. I och med att jag inte har den rättenän så länge kan jag heller inte teckna några kontrakt med någraentreprenörer som ska bygga om. Vi har hört att det till exempel i Stockholmska byggas 20 stycken förhandlingssalar någonstans. Vid den tidpunktsom nu ligger i förslaget, , kommer vi att bli tvungna -och den processen är i full gång - att försöka hitta temporära lokalerfram till dess att de riktiga lokalerna blir färdigställda. Någon annanmöjlighet har vi inte att lösa detta. Vi tror att det kan finnas temporärakontorslokaler, men det är besvär med alla förhandlingssalarna. Detarbetar vi på.Vad det gäller personal har vi en mycket tajt tidsplan för att rekryteradomare och andra. Vi tror att vi med ett skohorn kan klämma in det tillnu aktuellt datum, men det beror, som ni säkert förstår, på hur mångakompetenta sökande vi får när vi utlyser alla de här tjänsterna. Vi harförsökt lyssna lite grann men inte gjort några vetenskapliga undersökningar.Ibland får vi intrycket att intresset är stort, och ibland får viintrycket att intresset inte är lika stort. Detta beror också på sådanasaker som arbetsmiljö med mera. Där kan intresset variera. Vi försöker,och vi har redan, som ni säkert har sett, annonserat om ett stort antaldomare.I förvaltningsdomstolar har vi en besvärande balanssituation.Det är därför väldigt viktigt att vi nu på ett tidigt stadium kananställa domare som hjälper till att arbeta av balanserna och på detsättet förbereder hela ikraftträdandet av reformen. var inne pådet tidigare och fick en fråga om hur de nu ordinarie domarna ser påden här reformen. Det är en rädsla för att de mål som kommer och somman i och för sig inte har någonting emot - tvärtom, många tycker attdet kan bredda och göra det intressant - är förtursmål. Då kan man vararädd för att det tränger ut den nuvarande ordinarie verksamheten i formav socialförsäkringsmål, skattemål etcetera.Anders Sundquist, Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar: Viser gärna att reformen skjuts , i varje fall till halvårsskiftet2006, av de skäl som har framförts här både när det gäller möjlighetenatt rekrytera och att skaffa lokaler för domstolarna. Vi ser också attdet finns ett behov av utbildning och att det inte går att fylla underden korta tid som står till förfogande. Vi tycker att ni bör ta iövervägande det erbjudande som UNHCR har givit här om att bistå medutbildning avseende internationell flyktingrätt.Brian Gorlick, UNHCR: Jag kan inte säga så mycket, men jag tycker ocksåatt det ser ut som att det finns mycket att göra innan man kan ha ettnytt asylsystem med domstolar som fungerar här i . Det är intefel att ta god tid på sig för att organisera, utbilda och förbereda siginnan man växlar system på ett radikalt sätt.Hillevi (): Balanser är ett olyckligt begrepp som vi alltidanvänder inom rättsväsendet. Vi måste komma ihåg att det handlar ommänniskor som lever under väldigt svåra förhållanden. Det kan vara bådekrig, sjukdomar, stress och apati. Vi måste ha det i minnet. När dettar så blir man sjuk under processen. Därför har jag två frågor,dels till , dels till om hur man arbetarrent konkret på de två myndigheterna.Jag vet att man rekryterar mer personal, men det finns ju andra metoderatt snabba på processen. Man kan tänka sig att man jobbar ,8-20, att man jobbar i skift eller att man har morötter för personalensom gör att man kanske avstår från viss del av semestern och jobbarlite mer eller att det finns flera nämnder inom undersommaren. Den planeringen är väl vad jag förstår likadan som alla andrasomrar, att man har nämnd med ett antal ledamöter ochdomare. Jag tror att det finns mycket man kan göra för att inte människorska behöva vänta så länge som de gör. Man kan titta på lite nya metoderi utredningsarbetet utan att för den skull tappa kvaliteten. Det är desynpunkter jag har. Kanske vi kan komma bort från balanser så vi integlömmer bort att det är människor i väldigt utsatta situationer vi pratarom.Janna Valik, : Jag uppfattade att frågan mest var tillUtlänningsnämnden, men jag kan säga kort att jag absolut håller med digom att vi alltför ofta pratar ärenden fast det väldigt mycket handlarom människor av kött och blod som befinner sig i en komplicerad situation.Det har vi framför ögonen . Så vi jobbar stentufft för attsnabba upp våra tider. Det handlar också om det jag sade först, omkommunikationen med den sökande och om att skapa förutsättningar. Iblandtar också det tid om man befinner sig i kris. Det är en kompliceradfråga, men vi ska absolut jobba så att det går fortare och hela tidenutveckla vårt arbetssätt.Håkan Sandesjö, : Vi har rekryterat flera personer,men det är en sak som är väldigt viktig att komma ihåg. Man får inteeftersätta kvaliteten. Det får inte gå med för stor hastighet. Därföranser jag att det enda vettiga sättet är att anställa fler människorsom jobbar i lugn och ro på normalt sätt och som är välutbildade. Någraandra metoder kan jag inte se.Karin Granbom (fp): Vi är många som ser fram emot den nya ordningen somska bidra till ökad rättssäkerhet och snabbare förfaranden, eftersom vivet att det nuvarande systemet med nya ansökningar om uppehållstillståndhar medfört stora problem. ska vi se till att vi undviker den prövningsom sker om och om igen. Men nya skäl och omständigheter kan faktisktframkomma efter att ett ärende har behandlats. Vad jag har förstått såska självmant pröva om nya omständigheterutgör hinder mot verkställighet efter ett lagakraftvunnet beslut.