bet · GS01MJU9 · 2005-04-26 00:00:00 — Det kan tilläggas att,enligt vad utskottet inhämtat från , stormfällt virkesom behandlas med kemikalier skall triangelmärkas med röda varningstrianglar.Flygbesprutning av stormfällt virke skall inte förekomma, men en mycketliten del av det upparbetade stormvirke som lagrats vid bilväg kan bliaktuellt att behandla med kemikalier till skydd mot insektsangrepp.Vid utskottets offentliga utfrågning framkom att Kemikalieinspektioneni samarbete med bl.a. berörda myndigheter och forskare vid en genomgångav de lagringsmetoder som är aktuella gjort den samlade bedömningen attlagring och vattenlagring är att föredra framför kemisk bekämpning. Närdet gäller användning av bekämpningsmedel på virkesupplag är målsättningenatt sådan användning skall undvikas. Tre preparat är godkända avinspektionen, och givna tillstånd kommer troligen att förlängas. Eftersomendast ett litet antal personer är behöriga att använda bekämpningsmedeli dessa fall kommer Kemikalieinspektionen att under åren 2005 och 2006meddela dispenser från kraven för sådan användning.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna MJ5 (fp) yrkandena 23och 24, MJ6 (kd) yrkande 7, MJ7 (m) yrkande 3, MJ8 (c) delvis och MJ9(mp) yrkande 24 lämnas utan åtgärd från sida.Skogsvårdsåtgärder och naturvårdshänsynUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar 12 motionsyrkanden (m, fp, kd, c, mp) om åtgärdersom säkrar återplantering, om enklare regler och dispenser för avverkning,om behovet av ett mer stormfast och ståndortsanpassat skogsbruk, omden biologiska mångfalden i de drabbade områdena, om ekosystemenslångsiktiga återhämtningsförmåga och om skyddsvärda natur- och kulturobjekt.Motionerna tar också upp frågor om alternativa skogsbruksmetoder, omåtgärder till följd av körskador, om åtgärder till följd av ökandeklövviltstammar samt om beredskap för ökat kväveläckage till följd avstormen. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden och hänvisar till2005 års ekonomiska vårproposition, till det arbete som pågår inomRegeringskansliet och till ett uppdrag till Skogsstyrelsen.Jämför reservationerna 11 (m), 12 (fp) och 13 (kd).MotionernaEnligt motion MJ5 (fp) bör något förbud mot avverkning av skog inteinföras. Frivillig minskning av avverkningen tillsammans med marknadensegna krafter är enligt motionärerna den bästa lösningen på problemetmed ojämn fördelning över landet av tillgången på virke. Det kan emellertidbli nödvändigt att även överväga en förlängning av gällande period förde avverkningsanmälningar som är godkända men där föryngringsavverkningarännu inte har utförts (yrkande 16). När det gäller återplantering börregeringen tillsammans med skogsnäringen ta sådana initiativ att tillgångenpå plantor för återplantering säkras. Hänsyn bör även tas till forskningom lövträdsinblandning (yrkande 22). I motion MJ7 (m) anförs att åtgärderbehöver vidtas för att öka tillgången på plantor. Tillräcklig kapacitetför att klara återplanteringen av skog måste säkerställas, och dispenskan komma att behövas även för tidsutdräkten mellan "avverkning" ochplantering i de drabbade områdena (yrkande 5 delvis). Enligt motion MJ8(c) delvis bör skogsvårdslagen ändras så att reglerna för avverkningförenklas. Som exempel tar motionärerna reglerna om maximal avverkningpå en fastighet.Motionärerna i motion MJ6 (kd) anser att kravet på tillstånd för avverkningbör slopas temporärt. Kvarstående krav på tillstånd och dispenser börendast gälla där det är nödvändigt av uppenbara miljö- eller säkerhetsskäl.Kraven bör avse hanteringen av timret i skogen och inom industrin.Dispens bör meddelas för det virke som inte hinner transporteras urskogen före och för lagring under bevattning och i vatten.Det bör räcka med en enkel anmälan i efterhand om att avverkning medanledning av stormen kommer att ske (yrkande 6).I motion MJ9 (mp) påtalas behovet av ett mer stormfast och ståndortsanpassatskogsbruk. I ett sådant skogsbruk skulle EU-stöd kunna användas förskogsetablering. Stöd till ett sådant skogsbruk skall kunna gå tillfördyrad etablering exempelvis i form av ädellöv och inhägning (yrkande 10).I syfte att värna kända natur- och kulturobjekt måste Skogsstyrelsenfå resurser att skyndsamt hantera anmälningar om avverkning så attskyddsvärda natur- och kulturobjekt kan kontrolleras (yrkande 13).Eftersom man kan befara omfattande körskador under upparbetningen avvirket begärs i motion MJ9 (mp) att regeringen ger iuppdrag att följa och vid behov föreslå åtgärder till följd av sådanaskador (yrkande 12 delvis).Enligt motion MJ6 (kd) krävs en bedömning av vilka åtgärder som behövervidtas för att bevara den biologiska mångfalden i de drabbade områdenaoch minimera skadorna på ekosystemens långsiktiga återhämtningsförmåga(yrkande 18).Mot bakgrund av ett förändrat klimat och därmed större risk för störningarpåtalas i motion MJ9 (mp) behovet av en löpande analys av hur dengenerella hänsynen bäst tillgodoser naturvårdens intressen. Motionärernaanser att det behövs mer av alternativa skogsbruksmetoder såsomkontinuitetsskogsbruk (yrkande 11). Regeringen bör ge iuppdrag att följa och vid behov föreslå åtgärder till följd av en ökandeviltstam. En strategi för hanteringen av ökade klövviltspopulationermåste formuleras. Möjligheten att få stöd enligt ädellövsparagrafernaäven på mark där tidigare generation har varit gran bör prövas, om markeni övrigt anses lämplig (yrkande 12 delvis). Regeringen måste ha beredskapför ökande kväveläckage till följd av stormen, främst i och vidLaholmsbukten. Dessutom bör regeringen överväga skärpningar när detgäller utsläpp från övriga kvävekällor i området (yrkande 25).Utskottets ställningstagandeI ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) föreslårregeringen att tillförs för flyginventeringav stormfälld skog och kartläggning av insektsangrepp. När det gälleråtgärder för återbeskogning framgår av propositionen att regeringen harför avsikt att bedöma behovet av ytterligare stöd för återplantering avskog. Enligt vad utskottet erfarit gör bedömningen attca 140 000 ha skogsmark kommer att behöva återplanteras och att myndighetenkan hantera de problem som kan komma att uppstå när frågan om återplanteringblir aktuell. principiella inställning är att det börbli fråga om ståndortsanpassning, dvs. plantering av det trädslag somär lämpligast för markförhållandena och att andra trädslag än gran, t.ex. bok och lärk, bör kunna komma i fråga på de rika markerna i ,och . Sammanfattningsvis har gjortbedömningen att det kommer att bli en fortsatt satsning på gran med inslagav löv. Plantering av lövträd kräver ofta stängsling eftersom plantornaannars kan bli nedbetade av främst rådjur och älg.Enligt 3 § skogsvårdsförordningen (1993:1096) skall sådd, planteringeller åtgärder för naturlig föryngring ha utförts senast under det tredjeåret räknat från det år då skyldigheten att anlägga ny skog uppkom. Medår skall därvid avses tiden fr.o.m. t.o.m. den 30juni nästkommande år. Återväxtåtgärder med anledning av stormen skallsåledes har utförts senast den 30 juni 2008.Skogsstyrelsens uppfattning är att avverkningarna så gottsom uteslutande kommer att inriktas på stormfälld skog. Detta innebäratt restbestånd med återbeskogningsplikt kommer att börja avverkas förstdärefter och i den takt som virkespriserna normaliseras. Skogsstyrelsengör mot denna bakgrund bedömningen att många skogsägare kommer att viljaavvakta med föryngringsåtgärder till dess restskogen har avverkats.Dessutom kan nuvarande tidskrav bli orimligt betungande för skogsägaredär stormen har orsakat föryngringsplikt på en betydande del avskogsmarksarealen. Vidare kan det komma att uppstå brist på lämpligtplantmaterial. Dessa omständigheter medför att den nödvändiga tiden föratt vidta åtgärder för anläggning av ny skog i många fall kommer attöverstiga den tid som anges i 3 § skogsvårdsförordningen. Skogsvårdsstyrelsernakan visserligen enligt 9 § skogsvårdslagen (1979:429) medge undantagfrån återväxtreglerna i särskilda fall, men en sådan lösning bedömerSkogsstyrelsen inte vara ändamålsenlig. anser det därförlämpligt att medge en tillfällig generell förlängning av i destormdrabbade områdena, förslagsvis med . I (SKSFS 1883:2) till skogsvårdslagen ställs krav på lägstaantal huvudplantor som skall finnas per hektar förhjälpplantering. Kraven beror på trädslag och markens bonitet. Glesplantering i kombination med god plantvård kan enligt geen acceptabel virkesproduktion och bidrar till att minskaplantbristen i de stormdrabbade områdena. Om metodenskall kunna godkännas även på mark där förutsättningarna är dåliga förytterligare huvudplantor genom naturlig föryngring krävs ändring avSkogsstyrelsens föreskrifter om lägsta tillåtna plantantal. Skogsstyrelsenanser att en ändring lämpligen kan begränsas till att gälla i stormdrabbadeområden och endast för en bestämd tid och föreslår att 3 §skogsvårdsförordningenändras så att, för sådana områden inom , , ,, , , och ländär skyldighet att anlägga ny skog finns, möjligheten att avvakta medåterväxtåtgärder skall utsträckas från det tredje året till det femteåret efter det att skyldigheten uppkom.Utskottet har inhämtat att , på uppdrag av ,har presenterat förslag till återplanteringsstöd. Skogsstyrelsenutgår från att föryngring av barrskog och lövskog, produktionsinriktadeller mångfaldsinriktad, skall ges stöd på den stödberättigade arealen.Skogsstyrelsen förordar en princip där kostnaderna för skogsägarenblir ungefär lika stora oberoende av vilken föryngringsmetod som väljs.Detta innebär att en mer kostsam metod medför större ersättning än enbilligare metod, dvs. kostnaden för skogsägaren blir densamma vare sigdenne väljer ädellövskog, som är dyrare, framför den billigaregranblandskogen. Stöd föreslås utgå endast till för marken lämpligföryngringsåtgärd. föreslår två principiella former föråterbeskogningen, nämligen traditionell återbeskogning utan stängsling ochåterbeskogning för ökad mångfald med stängsling. Traditionell återbeskogningkommer att ge i huvudsak produktionsinriktad barrskog och barr/lövskog.Återbeskogning för ökad mångfald är inriktad på mångfald med ädellöv,ordinära lövträd och naturlig föryngring från betesbegärliga trädslag.Med det höga betestrycket från rådjur och älg i det stormdrabbadeområdet förutsätter denna metod stängsling. Eftersom görbedömningen att många drabbade skogsägare kommer att få svårt att hinnamed erforderliga återväxtåtgärder inom föreskriven tid och att det underde närmaste åren finns risk för brist på visst skogsodlingsmaterialöverväger att ändra sina föreskrifter till 6 § skogsvårdslagen(1979:429) så att det i de stormdrabbade länen blir tillåtet att vidanläggning av skog utgå från att det för hjälpplanteringkrävs ett något lägre antal huvudplantor per ha än enligt gällande regler.När det gäller tillgången på plantor uppgav vidutskottets offentliga utfrågning att ca 137 000 ha kommer att omfattasav krav på återväxtåtgärder, vilket kan jämföras med den normala årsarealenpå drygt 40 000 ha. Cirka 250 miljoner plantor kommer att behövas underden kortaste återplanteringstiden , dvs. 85 miljoner plantorper år. Tillgången på lämpligt frömaterial från gran och tall bedömssom god, liksom för frö från lövträd. Huvuddelen av plantorna kommeremellertid att finnas tillgängliga först . Kemisk bekämpningmot snytbagge bedöms som nödvändig, och återplantering med löv ansesinte möjlig utan stängsling av de aktuella arealerna.En betydande andel av den stormfällda skogen bedöms inte hinna upparbetasföre de tidpunkter som virket antingen skall ha forslats ut från skogeneller ha blivit otjänligt som yngelmaterial för märgborrar eller barkborrar.Utskottet har inhämtat att därför inte anser detmeningsfullt att föreskrifterna om skadad skog skall gälla i de stormdrabbadeområdena. Föreskrifterna om kvarlämnade röjnings-, hyggesrensnings- ochavverkningsrester bör enligt tillämpas på samma sätteftersom stormfällning ofta medför sådana tekniska skador på virket attbetydande mängder lämnas kvar i skogen. Dessutom kommer grövre topparatt lämnas kvar i större utsträckning är tidigare.I sammanhanget vill utskottet erinra om att har iuppdrag att beakta även framtida klimatförändringar och klimatpolitikenspåverkan på svenskt skogsbruk. Ett slutligt betänkande skall redovisassenast (dir. 2004:70 och 2004:139). Utskottet harvidare inhämtat att har lämnat rekommendationer tillNäringsdepartementet för olika stöd, bl.a. för plantering, stängslingoch plantering av mindre lönsamma trädslag. Som utskottet anfört ovanunder avsnittet Uppföljning och utredning har regeringen ändratförordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (SFS 1998:899) närdet gäller lagring av timmer. Ändringarna syftar till att förenklalagringen och gäller endast lagring med anledning av storm eller orkan.Även yrkestrafikförordningen (1988:1503) har ändrats så att fordonfrån de nya medlemsländerna får dispens att utöva yrkestrafik i Sverige.De frågor som tas upp i motionerna MJ5 (fp) yrkandena 16 och 22, MJ6(kd) yrkandena 6 och 18, MJ7 (m) yrkande 5 delvis, MJ8 (c) delvis samtMJ9 (mp) yrkandena 10 och 11 är således föremål för överväganden inomsåväl som . Utskottet föreslår därföratt motionerna i dessa delar lämnas utan vidare åtgärd från riksdagenssida.Skogsstyrelsen har fått i uppdrag att lämna förslag till utformning avbidrag till skogsägare för underhåll av skogsbilvägar och övriga enskildavägar som drabbas av körskador samt för åtgärder mot körskador påskogsmark. I vårpropositionen för avsätter regeringen 100 miljonerkronor för detta ändamål. Som framgår av direktiven skall Skogsutredningengranska frågan om problemet med de stora klövviltstammarna och behovetav att hålla dessa på en acceptabel nivå, såväl från produktionssynpunktsom ur ett naturvårdsperspektiv. Utredaren skall även lämna förslag pååtgärder för att stävja alltför stora stammar av detta vilt (dir. 2004:70och 2004:139). generaldirektör har inför utskottet gjortbedömningen att hänsynen till skyddsvärda natur- och kulturobjekt ävenfortsättningsvis kommer att kunna upprätthållas vid handläggningen avanmälningar om avverkningar. Syftet med motion MJ9 (mp) yrkandena 12och 13 kommer därmed att bli tillgodosett utan något uttalandei frågan.Med anledning av motion MJ9 (mp) yrkande 25 om risken för ökat kväveläckagei delar av de stormdrabbade områdena vill utskottet framhålla att lokalmiljöövervakning är ett ansvar för de regionala och lokala myndighetersom berörs, dvs. länsstyrelserna, skogsvårdsstyrelserna m.fl. Med detanförda avstyrks motionen i denna del.Övriga åtgärderUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker fyra motionsyrkanden (fp, mp) om informations- ochutbildningsinsatser, om riskerna vid arbete i stormskadad skog, ombehovet av en kraftfull klimatpolitik, om en global klimatfond samt omstöd för ur rekreations- och friluftslivsintresse nödvändig uppröjningav stormfälld skog. Motionsyrkandena avstyrks bl.a. med hänvisning aviserad klimatpolitisk proposition, till pågående åtgärder påområdena och till uppdrag.Jämför reservation 14 (fp).MotionernaI motion MJ5 (fp) tas frågan upp om snabba informations- ochutbildningsinsatser om riskerna vid arbete i stormskadad skog, och motionärernabetonar att god utbildning och ändamålsenlig utrustning krävs vid sådantarbete (yrkande 15).Enligt motion MJ9 (mp) bör regeringen lägga fram förslag om stöd för urrekreations- och friluftslivsintresse nödvändig uppröjning av denstormfällda skogen. För att markägare skall åta sig röjningsarbete behöverregeringen göra en översyn av möjligheterna till stöd för sådant arbete.Uppröjningen måste ske med stor naturhänsyn, vilket innebär att vissmängd död ved skall ligga kvar (yrkande 14).Behovet av en kraftfull klimatpolitik uppmärksammas i motion MJ9 (mp).Ett nytt säkerhetstänkande och ett tydligare klimatperspektiv påenergipolitiken behövs. Klimatpolitiken måste få större utrymme i denpolitiska debatten, och en ny klimatpolitik krävs för att anpassasamhället till pågående klimatförändringar (yrkande 3). Inom ramen förEU-samarbetet måste regeringen driva frågan om att EU:s nuvarandesolidaritets- och katastroffonder omvandlas till en global klimatfond.Genom att utdelning ur fonden bl.a. skall vara beroende av ett landsklimatinsatser skapas enligt motionärerna ett starkare samband mellanhandling och effekt och incitament för höga nationella mål. En sådanfond skulle enligt motionärerna ge många fattiga länder möjlighetertill hjälp vid klimatrelaterade naturkatastrofer (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeGod utbildning och ändamålsenlig utrustning är av väsentlig betydelsevid den riskfyllda verksamhet som arbete i skogen innebär redan undernormala förhållanden och är givetvis av särskild vikt vid arbete istormskadad skog. Enligt vad utskottet inhämtat arbetar också Skogsstyrelsenintensivt med dessa frågor, och även är engageradi arbetet med information och utbildning till skogsägarna. Utskottethar inte någon annan uppfattning än motionärerna i motion MJ5 (fp) omden stora betydelse dessa frågor har i synnerhet mot bakgrund av deförhållanden som råder i de stormdrabbade skogarna. Enligt vad somuppgavs vid utskottets offentliga utfrågning arbetar också såvälSkogsvårdsorganisationen som skogsföretagen intensivt med just sådanutbildning. Något särskilt uttalande med anledning av motionens yrkande 15finner utskottet därför inte påkallat.Med anledning av motion MJ9 (mp) i den del motionärerna efterlyser enkraftfull klimatpolitik vill utskottet hänvisa till en av regeringenaviserad proposition med förslag till åtgärder på klimatområdet. Närdet gäller framtida klimatförändringar och klimatpolitikens påverkan påsvenskt skogsbruk är detta frågor som beaktas av , somskall slutredovisa sitt uppdrag (dir. 2004:70och 2004:139). Med det anförda finner utskottet syftet med motionensyrkande 3 i allt väsentligt tillgodosett utan något särskilt uttalandei frågan.Utskottet är inte berett att förorda en global klimatfond med denutformning som föreslås i motion MJ9 (mp) yrkande 5. Motionen i denna delavstyrks.Enligt vad utskottet inhämtat pågår insatser för att efter stormen röjai naturreservat och andra områden som nyttjas för rekreation ochfriluftsliv. Syftet med motion MJ9 (mp) yrkande 14 får därmed ansestillgodosett.Övriga skogsfrågorI tillkallade regeringen en utredare med uppdrag att utvärderaoch se över skogspolitiken, . Utvärderingen skallta som utgångspunkt att grunderna för den gällande skogspolitiken liggerfast. Det innebär att skogspolitikens två jämställda mål, ett produktionsmåloch ett miljömål, skall fortsätta att gälla. Ett hållbart skogsbrukskall bedrivas, och skogen och skogsnäringen kommer även i fortsättningenatt vara av ekonomisk, social, kulturell och ekologisk betydelse förSverige. Regeringen gör bedömningen att det är väsentligt att utvärderahur väl målen för skogspolitiken har uppfyllts under de dryga tio årsom den tillämpats. Det är först nu som det är möjligt att meragenomgripande utvärdera effekterna av skogspolitik. Uppdraget skallredovisas (dir. 2004:70). Enligt tilläggsdirektivskall ett delbetänkande som avser utvärdering och översyn avSkogsvårdsorganisationen lämnas (dir. 2004:139).Skogspolitikens målUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till uppdrag avstyrker utskottet ettmotionsyrkande (mp) om miljömålet som generellt överordnat produktionsmålet.Jämför reservation 15 (mp).MotionenEnligt motion MJ434 (mp) skall miljömålet generellt vara överordnatproduktionsmålet. Skogsbrukets uppdrag bör definieras som bedrivande avett lönsamt skogsbruk inom ramen för de förutsättningar som kraven attbevara eller utveckla den biologiska mångfalden och de grundläggandeekologiska processerna skapar (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeEnligt direktiven till skall utvärderingen ta somutgångspunkt att grunderna för den gällande skogspolitiken ligger fast(dir. 2004:70). Skogen och skogsnäringen skall vara ekonomiskt, socialt,kulturellt och ekologiskt hållbar. Skogsbruket är en självbärande näring,och ekonomiska bidrag bör därför inte lämnas till normala åtgärder iett hållbart skogsbruk. Utgångspunkten innebär också att skogspolitikenstvå jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål, ligger fast.Vad denna avvägning mellan skogspolitikens båda jämställda mål betydervid genomförandet av skogspolitiken skall belysas i ett bredaresamhällsperspektiv av utredaren. Inriktningen skall innebära ett hållbartförvaltande av naturresursen skog med bibehållen handlingsfrihet förframtiden. Statens respektive skogsnäringens ansvar för genomförande avskogspolitiken skall förtydligas. Utredaren skall i första hand utgåfrån att det statliga åtagandet inte skall öka i omfattning. Med detanförda avstyrker utskottet motion MJ434 (mp) yrkande 3.Ett hållbart skogsbrukUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker 11 motionsyrkanden (m, v, mp) om avsättning avskogsmark för naturvårdsändamål, om miljöhänsyn i skogsbruket, ominventering av skyddsvärda skogar samt om förbud mot avverkning i sådanaskogar. Utskottet hänvisar till uppdrag.Jämför reservationerna 16 (m), 17 (v) och 18 (mp).MotionernaVikten av en skogspolitik som främjar ett variationsrikt skogsbrukbetonas i motion MJ434 (mp) yrkande 1. Motionärerna vill framhålla attdet finns möjligheter till ökad tillväxt utan att avkall görs påmiljöhänsynen, framför allt avseende röjning, gallring och minskadeklövviltstammar (yrkande 4). Hyggesplöjning bör inte tillåtas över huvudtaget, och markberedning bör inte förekomma på känsliga marker (yrkande 11).Skogsbruket bör bedrivas så att naturlig föryngring kan tillämpas istörsta möjliga mån (yrkande 12). Arealerna med naturvårdsbränning ochhyggesbränning måste öka (yrkande 23), och måste fåtillräckliga resurser för biotopskydd och naturvårdsavtal i de fallnyckelbiotoperna inte är skyddade genom reservat eller frivillig avsättning(yrkande 24). Skogsskyddsarbetet måste öka kraftigt för att skyddsvärdskog skall kunna skyddas i sådan omfattning som krävs för bibehållandeav den biologiska mångfalden (yrkande 26). Skogens rekreationsvärdenära tätorter är så högt att det bör prioriteras före produktion (yrkande40).Enligt motion MJ439 (v) skall inga avverkningar tillåtas i områden somNaturvårdsverket bedömer ha höga naturskyddsvärden (yrkande 4). Inventeringarav landets skyddsvärda skogar skall vara avslutade och förvaltningsplanerför dem skall vara fastslagna innan bruks- och skyddsåtgärder fastställts(yrkande 5).Frågan om avsättningar av skogsmark för naturvårdsändamål tas upp imotion Sk405 (m). Enligt motionärerna måste avsättning av skogsmark avnaturvårdsskäl begränsas så att frivilliga och offentliga åtgärdertillsammans ryms inom den areal som har beslutats undantas från aktivtskogsbruk. I arealen skall också inräknas tillkommande skyddsbehov, t.ex. Natura 2000-områden (yrkande 11).Utskottets ställningstagandeI direktiven till konstaterar regeringen att en viktigambition bakom avregleringen och omläggningen av skogspolitiken år 1993var att mångfalden av brukningsmetoder skulle främjas, till gagn förlandskapsbild, landsbygdsutveckling och biologisk mångfald (dir. 2004:70).Utredaren har till uppgift att bedöma hur väl produktions- ochmiljömålen har uppfyllts och beskriva behovet av vidareutveckling avmätinstrument för de skogspolitiska målen. Vidare skall utredaren belysaeventuella målkonflikter inom skogspolitiken och mellan skogspolitikenoch andra politikområden.I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173) aviseraderegeringen en översyn av hur sektorsansvaret fungerat . Utredarenhar nu regeringens uppdrag att genomföra en sådan översyn för skogssektornoch redovisa möjlig fortsatt utveckling och förtydliganden och diskuteragränserna för ett hållbart uttag utan tillförsel av t.ex. kvävegödsel.När det gäller biologisk mångfald skall utredaren, i linje med regeringensskrivelse, utgå ifrån den definition som är fastlagd i FN:s konventionom biologisk mångfald och de riktlinjer om hållbart nyttjande sombeslutats inom ramen för konventionen.