bet · GS01SKU21 · 2005-03-08 00:00:00 — Om de fortsatta övervägandena i fråga om fastighetsskatteninom skulle resultera i väsentliga ändringar avfastighetsskatten för övriga fastigheter utgår utskottet ifrån attskatteförhållandena för även dessa byggnader uppmärksammas. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Sk362 och Sk261.Byggnader för äldreboendeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tre motioner och motionsyrkanden om fastighetstaxeringenav äldreboende.Jämför särskilt yttrande 1 (v).Gällande bestämmelser m.m.Vårdbyggnader är undantagna från skatteplikt. Som vårdbyggnad räknasbyggnad som används för sjukvård, missbrukarvård, omsorg om barn ochungdom, kriminalvård, åldringsvård eller omsorg om psykiskt utvecklingsstörda.Annan byggnad utgör också vårdbyggnad om den används som hem åt personersom behöver institutionell vård och tillsyn (2 kap. 2 § FTL).Servicehus som till övervägande del upptas av bostadslägenheter med kökräknas normalt inte som vårdbyggnad även om byggnaden också innehållergemensamma utrymmen och de boende kan få hjälp med sjukvård, matlagningoch annan tillsyn.Boende- och avgiftsutredningen (SOU 1999:33) analyserade begreppet"särskilda boendeformer" och kom fram till att det enbart borde användasför äldreboende, bostäder med särskild service för funktionshindradesamt korttidsboende. Med äldreboende skulle enligt utredningen avsesbostäder för permanent boende för äldre vars behov av vård eller omsorg,service samt trygghet inte kunde tillgodoses i ordinärt boende.Utredningen ansåg att fastighetstaxeringslagen borde behandla de särskildaboendeformerna på ett enhetligt sätt och överlämnade sina synpunktertill tog inte ställning för eller emot Boende-och avgiftsutredningens förslag men konstaterade i sitt betänkande SOU2000:10 Fastighetstaxering - precision, påverkansmöjligheter, individuellabedömningar att om det genomförs bör kategorin "särskilda boendeformer"kunna utgöra skattebefriade enheter (s. 225-226).I sin senaste behandling av frågan om gränsdragningen mellan vårdbyggnadsom användes för åldringsvård och andra byggnader, t.ex. servicehusavsedda för äldreboende, hänvisade utskottet till ett pågående arbeteinom på detta område och avstyrkte den då aktuellamotionen (bet. 2003/04:SkU22). I en senare interpellationsdebatt haremellertid Finansministern anfört att det skulle leda till nyagränsdragningsproblem om denna typ av serviceboende skulle anses som vårdbyggnadoch att han därför inte var beredd att ge något ytterligare besked (prot.2004/05:39).Det finns två mål i Regeringsrätten (2991-2992/04) sombåda gäller fastighetstaxering av byggnader för äldreboende där kommunenanvisat plats. Det är vederbörande kommun som överklagat kammarrättensdomar och som vill att byggnaderna skall taxeras som specialbyggnaderoch inte som hyreshusenheter, vilket kammarrätten funnit.MotionernaI motionerna Sk323 (yrkandena 1 och 2) av () och So601(yrkande 1) av m.fl. (kd) begärs ett uttalande om attfastigheter för äldreboende bör hänföras till specialbyggnad och intepåläggas någon fastighetsskatt. Enligt motionärerna är praxis oklar närdet gäller olika former av äldreboenden. I motion Sk278 av . (v) yrkas att regeringen skall återkomma till med förslagpå tillämpningsregler som undanröjer den osäkerhet som råder i vad avserskatt respektive skattefrihet för de blandade boendeformerna inomäldreomsorgen.Utskottets ställningstagandeEftersom det finns mål med anknytning till frågan hur byggnader föräldreboende skall taxeras som väntar på avgörande i Regeringsrättenanser utskottet att ett ställningstagande till denna fastighetstaxeringsfrågabör anstå till dess att ett sådant avgörande föreligger och rättslägetklarnat. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna.Bostäder i utlandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tre motioner om slopad fastighetsskatt för bostäder iutlandet.Gällande bestämmelser m.m.Fastighetsskatt betalas även för privatbostäder i utlandet. Denskatterättsliga bestämmelsen finns i 1 § andra stycket FSL, där det angesatt sådan bostad som enligt 2 kap. 8-12 §§ IL är privatbostad och somär belägen utomlands, är skattepliktig till fastighetsskatt. Skattepliktengäller endast för tid under vilken ägaren varit bosatt i . Avbestämmelsen framgår vidare att en privatbostad inte innefattar mark.Markvärdet skall således inte beaktas vid beräkning av fastighetsskattpå privatbostäder i utlandet, vilket har att göra med internationellaprinciper om staters oinskränkta rätt att beskatta den egna marken.Nedsättning av fastighetsskatten medges inte för fastigheter i utlandet,varför fastighetsskatt på privatbostad i utlandet alltid tas ut efteren hel skattesats.Fastigheter beskattas i allmänhet i det land där fastigheten är belägen.Eftersom FSL som regel inte omfattas av vare sig de tidigaredubbelbeskattningsavtalen eller de nya skatteavtalen kan fastigheten blidubbelbeskattad. För att undvika att så sker finns interna svenskabestämmelser om avräkning av utländsk skatt som medger att den utländskaskatten räknas av från den svenska skatten på fastigheten. Om ettskatteavtal innehåller bestämmelser om att inkomst av privatbostad iutlandet är undantagen från beskattning i skall heller intestatlig förmögenhetsskatt tas ut i på en sådan bostad.Egendomsskattekommittén har föreslagit att fastighetsskatten påprivatbostäder i utlandet avskaffas. Som skäl anförs bl.a. att fastighetsskattenpå privatbostäder i utlandet är förknippad med tillämpnings- ochkontrollproblem med dryga hanteringskostnader som följd. Skatten har i dagmycket liten statsfinansiell betydelse, och utlandsfastigheterna beskattasregelmässigt med fastighetsskatt eller motsvarande i det land de ärbelägna, heter det vidare (SOU 2004:36 Reformerade egendomsskatter s.210 f.).MotionernaI motionerna Sk233 av och () och Sk236av () begärs ett tillkännagivande respektive ett förslagom slopad skatt på bostadsfastighet i utlandet. I motion Sk322 av KennethLantz (kd) föreslås en utredning om samma sak.Utskottets ställningstagandeFrågan om beskattningen av bostadsfastigheter i utlandet är med anledningav förslag att slopa skatten föremål förberedning inom . Utskottet anser att regeringensställningstagande bör avvaktas innan utskottet tar ställning till frågan omett eventuellt slopande. Utskottet avstyrker följaktligen motionernaSk233, Sk236 och Sk322.Skatteavdrag för bostadslån i ett nordiskt grannlandUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion om skatteavdrag för bostadslån i ett nordisktgrannland.Gällande bestämmelser m.m.Enligt 42 kap. 1 § IL skall bl.a. ränteinkomster tas upp som intäkt ochränteutgifter för att förvärva eller bibehålla inkomster dras av somkostnad. Ränteutgifter får dras av även om de inte är utgifter för attförvärva eller bibehålla inkomster. Det sistnämnda gäller dock inte förbegränsat skattskyldiga. En generell avdragsrätt för ränteutgifter iinkomstslaget kapital gäller således för obegränsat skattskyldiga medanbegränsat skattskyldiga endast medges avdrag för ränteutgifter som ärutgifter för att förvärva eller bibehålla inkomster.I ett lagstiftningsärende angående beskattning av utomlandsbosatta prövades bl.a. frågan om att införa en generell rätt till avdragför ränteutgifter, vilket den bakomliggande utredningen föreslagit.Regeringen ansåg emellertid, med stöd av vissa remissinstanser (bl.a.Länsrätten i län), att det fanns anledning "att gå försiktigarefram än vad utredningen föreslagit" och lade inte fram något sådantförslag i propositionen. följde också propositionen (prop.2004/05:19 s. 47, bet. 2004/05:SkU9).När det gäller personer som bor i en egen privatbostadsfastighet iSverige men arbetar i ett annat land betalar vederbörande normaltfastighetsskatt i . Vederbörande har då rätt att mot dennafastighetsskatt räkna av en skattereduktion enligt de regler som gäller förunderskott i kapital (t.ex. ränteutgifter som inte kunnat kvittas motinkomst av kapital).MotionenI motion Sk440 av m.fl. (fp) efterlyses en rätt tillskatteavdrag för bostadslån i ett nordiskt grannland. Motionären villhärigenom främja integration och arbetspendling över Öresund.Utskottets ställningstagandeAv den ovan lämnade redogörelsen framgår att frågan om skatteavdrag förbostadslån i ett annat land prövats i ett lagstiftningsärendemen att tanken avvisats. Utskottet vidhåller denna uppfattning ochavstyrker motion Skr440.Bostadsrättsföreningar m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tre motioner och motionsyrkanden om slopad inkomstskattför bostadsrätter, slopad skillnad mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningarsamt utökade uppskovsmöjligheter vid bostadsbyte.Jämför reservation 9 (m, kd).Gällande bestämmelser m.m.Vid inkomstbeskattningen har man skilt mellan äkta och oäktabostadsföretag. I IL används uttrycket privatbostadsföretag i ställetför äkta bostadsföretag. I IL finns inget särskilt uttryck för enförening eller ett bolag som inte uppfyller villkoren för att vara ettprivatbostadsföretag. Ett sådant bostadsföretag brukar dock kallas ettoäkta bostadsföretag.Med privatbostadsföretag avses en svensk ekonomisk förening elleraktiebolag vars verksamhet till klart övervägande del består i att åtsina medlemmar tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs av föreningeneller bolaget (2 kap. 17 § IL). För att företaget skall räknas somprivatbostadsföretag har (numera ) irekommendationer (RSV S 1999:43) uttalat att fastigheten skall inrymmaminst 3 bostadslägenheter och att av hela taxeringsvärdetskall belöpa på lägenheter som upplåtits till medlemmar eller delägare.Fördelningen av taxeringsvärdet bör enligt rekommendationerna ske iförhållande till hyresvärdena. Med hyresvärdena menas det aktuella åretsbruksvärdeshyra för bostäder och marknadshyra för lokaler, dvs. sammahyresberäkningar som ligger till grund för fastighetstaxeringen. Medhjälp av dessa hyresvärden fördelas taxeringsvärdet på kvalificeradrespektive okvalificerad användning. (Till kvalificerad användning räknasde bostadslägenheter som upplåtits med bostadsrätt till fysiska personer.Till okvalificerad användning räknas bostadslägenheter som upplåtitsmed hyresrätt och lokaler samt bostäder som upplåtits med bostadsrätttill juridiska personer.) Den kvalificerade användningen skall då uppgåtill för att föreningen skall klassificeras som ettprivatbostadsföretag. Uppfylls inte dessa krav är föreningen att betraktasom ett oäkta bostadsföretag.Bedömningen av om en förening är att anse som privatbostadsföretag ellerinte görs vid varje beskattningsårs utgång. Om en förening då bedömsvara ett privatbostadsföretag antas detta förhållande ha gällt helabeskattningsåret och vice versa.En bostadsrättsförening beskattas antingen som ett privatbostadsföretageller som ett oäkta bostadsföretag. Om bostadsrättsföreningen ansesvara ett privatbostadsföretag kommer den att schablonbeskattas. Föreningenskall som inkomst av näringsverksamhet ta upp ett belopp som motsvarar3 % av fastighetens taxeringsvärde. Avdrag medges för ränteutgiftersamt eventuell tomträttsavgäld. i stället ett oäktabostadsföretag beskattas den på samma sätt som andra ekonomiska föreningaroch aktiebolag, dvs. i princip skall samtliga intäkter och kostnadertas med vid inkomstberäkningen. Avdrag görs för driftkostnader,värdeminskning m.m. Fastighetsskatten är avdragsgill endast för oäktabostadsföretag.Klassificeringen av en bostadsrättsförening avgör även hur medlemmarnasandel skall beskattas. beskattas medlemmen i ettoäkta bostadsföretag i inkomstslaget kapital för skillnaden mellanhyresvärdet för disponerad lägenhet och erlagd avgift. Någon beskattningav hyresvärdet sker inte om bostaden finns i en schablonbeskattadförening, dvs. i ett privatbostadsföretag. Särskilda regler gäller ocksåvid beskattningen av kapitalvinst som uppkommer om en lägenhet i ettprivatbostadsföretag säljs eller hyrs ut.Riksdagen beslutade om utökade möjligheter till uppskov medkapitalvinstbeskattning vid bostadsbyte (prop. 2003/04:19, bet. SkU11).De nya reglerna innebär att också en nybyggd bostadsrättslägenhet iett s.k. oäkta bostadsföretag skall kunna vara ersättningsbostad underen , nämligen då fastighetsskatt inteskall betalas på en nybyggd fastighets bostadsdel. Det innebär att omen skattskyldig förvärvar en nybyggd bostadsrättslägenhet i en föreningsom inte uppfyller villkoren för att vara ett privatbostadsföretag skallföreningen ändå anses som ett privatbostadsföretag vid bedömningen avfrågan om förvärvet ger rätt till uppskovsavdrag. Det är inte fråga omen generell utvidgning av begreppet ersättningsbostad utan reglerna tartypiskt sett sikte på bostäder i nybyggda fastigheter som ägs av företagsom normalt kan antas komma att uppfylla kraven för att vara ettprivatbostadsföretag. Uppskov med kapitalvinsten kan inte medges om mansäljer en bostad i ett s.k. oäkta bostadsföretag. Inte heller får densom köper en icke nybyggd bostadsrättslägenhet i ett oäkta bostadsföretaguppskov med beskattningen av kapitalvinsten från sin tidigare bostadsrätteller småhus.Den senaste behandlingen (bet. 2003/04:SkU22) av motionsyrkanden liknandede nu aktuella resulterade i att dessa avslogs med hänsyn till entidigare aviserad översyn inom av såväl uppskovsfrågansom bestämmelserna om beskattningen av äkta respektive oäkta bostadsföretag(prop. 2003/04:19).MotionernaI motion Sk320 av och () anförs attbostadsrättsföreningarna är missgynnade då det gäller beskattningen. Imotionen krävs därför att inkomstskatten för bostadsrättsföreningaravskaffas. I motion Bo301 av de () yrkas delsatt schablonbeskattningen av bostadsrättsföreningar slopas (yrkande 15),dels att skillnaden mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar tasbort (yrkande 16), dels att uppskovsreglerna görs tillämpliga vid allaköp och försäljningar av lägenheter i oäkta bostadsrättsföreningar(yrkande 17). I motion Bo306 (yrkande 25) av m.fl. (kd)begärs en total översyn av beskattningen på bostadsrätter.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om följande. Definitionen av ett privatbostadsföretagåterfinns i 2 kap. 17 § IL. Enligt denna bestämmelse avses med ettbostadsföretag en svensk ekonomisk förening eller ett svenskt aktiebolagvars verksamhet till klart övervägande del skall bestå i att åt sinamedlemmar eller delägare tillhandahålla bostäder i byggnader som ägs avföreningen eller bolaget. Denna definition överensstämmer till storadelar med den definition av bostadsförening och bostadsaktiebolag sominfördes redan vid kommunalskattelagens (1928:370) tillkomst och somsedermera fördes över till lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.För att förtydliga texten skedde i samband med införandet av IL denmodifieringen att ordet "huvudsakligen" byttes mot uttrycket "till klartövervägande del" som enligt vedertagen tolkning innebär och mer(se prop. 1999/2000:2 del 1, s. 504-505).De särskilda skattereglerna som gäller för privatbostadsföretag innebärsom redovisats ovan att den konventionella beskattningen i inkomstslagetnäringsverksamhet ersatts av en schablonbeskattning. Reglerna om hurschablonbeskattningen skall gå till finns i 39 kap. 25-27 §§ IL. Schablonentäcker alla fastighetsinkomster och innebär att av taxeringsvärdettas upp som inkomst och att kostnader för räntor och, om det är aktuellt,tomträttsavgäld dras av. Om privatbostadsföretaget har andra inkomster,t.ex. av caféverksamhet eller av en motionsanläggning som företagetdriver, skall sådana inkomster beskattas enligt vanliga regler.Privatbostadsföretag är skattskyldiga till fastighetsskatt. Bestämmelsernaom schablonbeskattning av privatbostadsföretag infördes . Isamband med skattereformen 1990 omprövades schablonbeskattningen, som dåvar , och man beslöt att behålla den (prop. 1989/90:110 s.504, bet. 1989/90:SkU30 s. 95-96). Reglerna har därefter med oförändratskatteuttag förts över till IL.Reglerna om uppskovsavdrag vid bostadsförsäljning syftar till att ökarörligheten på bostadsmarknaden genom att minska de beskattningsmässigahindren mot en flyttning. Reglerna gäller både villor och bostadsrätter.Den bärande principen bakom bestämmelserna om uppskovsavdrag är attinnehav av flera bostäder efter varandra i beskattningshänseende skallbehandlas som ett enda innehav. En annan utgångspunkt är att reglernaskall omfatta avyttringar och köp som tillsammans utgör bostadsbyten iordets egentliga mening. Mot bakgrund av att nybyggda bostadsrättslägenheterinte alltid uppfyllde förutsättningarna för att vara ersättningsbostadgenomfördes en lagändring som innebar att en nybyggdbostadsrättslägenhet också skulle kunna vara en ersättningsbostad även ombostadsrättsföreningen inte uppfyllde villkoren för att vara ettprivatbostadsföretag. Detta skedde genom att även s.k. oäkta bostadsföretagunder vissa förutsättningar kom att jämställas med privatbostadsföretagnär det gällde frågan om en bostadsrätt kunde vara en ersättningsbostad.I lagstiftningsärendet övervägdes även frågan om en ytterligare utvidgningav uppskovssystemet på så sätt att reglerna skulle kunna tillämpasoavsett bostadsföretagets skatterättsliga status för att underlättabostadsbyten i ännu större utsträckning. Utan en översyn av frågan, liksomav bestämmelserna om beskattningen av äkta respektive oäkta bostadsföretag,var regeringen inte beredd att lägga fram förslag härom, och utskottetoch följde propositionen (prop. 2003/04:19, bet. 2003/04:SkU11).Enligt vad utskottet erfarit är det inte aktuellt mednågon översyn av frågorna inom Regeringskansliet.Enligt utskottets uppfattning har schablonbeskattningssystemet på dettaområde fungerat tillfredsställande , och utskottet finneringen anledning att nu överväga någon ändring i detta system. Vad gälleruppskovssystemet anser utskottet att erfarenheterna av den senastelagändringen bör avvaktas innan nya ändringar övervägs. Dessutom anserutskottet att en viss försiktighet med att ytterligare utvidgauppskovssystemet bör iakttas och att man inte bör göra avkall på principenom att reglerna skall omfatta avyttringar och köp som tillsammans utgörbostadsbyten i ordets egentliga mening. Något behov av en översyn ellerregeländring föreligger enligt utskottets mening inte för närvarande.Något uttalande av med anledning av motionerna är såledesinte påkallat, och utskottet avstyrker därför samtliga nu behandlademotioner.Kooperativ hyresrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår tre motionsyrkanden om inflationsuppräknad medlemsinsatssamt en möjlighet att utnyttja uppskovssystemet.Jämför reservation 10 (c).Gällande bestämmelser m.m.Kooperativ hyresrätt är en ny upplåtelseform - en mellanform mellanvanlig hyra och bostadsrätt - som infördes genom lagen (2002:93) omkooperativ hyresrätt som trädde i kraft (prop. 2001/02:62,bet. 2001/02:BoU5). Hyresvärden är en kooperativ hyresrättsförening -som är ett särskilt slag av ekonomisk förening - och de kooperativahyresgästerna är medlemmar i föreningen och betalar vanliga medlemsinsatser.Dessutom tar föreningen ut särskilda upplåtelseinsatser i samband medlägenhetsupplåtelsen. En hyresgäst som flyttar kan inte sälja denkooperativa hyresrätten men har rätt att få tillbaka betalade insatser.Föreningen bestämmer själv hyran för lägenheterna.Bostadsutskottet har avstyrkt motionsyrkanden omatt en uppräkning av insatserna skall kunna ske vid en återbetalningtill en avgående medlem. anser att regelsystemet sålångt möjligt bör utformas så att det i främsta rummet ger utrymme atthålla hyrorna nere. Senast skedde ett sådant ställningstagande ibostadsutskottets betänkande 2004/05:BoU2.MotionernaI motion Bo235 (yrkande 21) av m.fl. (c) efterlyses enmöjlighet till uppskov med reavinstskatten vid avyttring av en befintligbostad och erläggande av insats i en kooperativ hyreslägenhet. Motionärernabegär i sin motion dels en översyn av reglerna kring inflationsuppräknadmedlemsinsats, dels uppskovsavdrag när det gäller kooperativ hyresrätt.Även i motion Bo248 (yrkande 3) av () begärs etttillkännagivande om uppskov med reavinstskatten vid byte från villatill kooperativ hyresrätt. I motion Bo275 (yrkande 3) av MargaretaAndersson m.fl. (c) krävs neutralitet vid beskattningen mellan kooperativahyresrätter och villor.Utskottets ställningstagandeAv den ovan lämnade redogörelsen för gällande bestämmelser m.m. framgåratt bostadsutskottet motsatt sigen uppräkning av insatserna vid återbetalning till en avgående medlemeftersom ett sådant system skulle kunna motverka inriktningen att hållahyrorna nere. I denna fråga är skatteutskottet av samma uppfattning sombostadsutskottet. Det kan således inte uppstå någon vinst som kan bliföremål för uppskov vid byte av en kooperativ hyresrätt. Vad gäller densituationen att en villa eller bostadsrätt byts till en kooperativhyresrätt skulle det enligt utskottets mening strida mot grunderna förrealisationsvinstbeskattningen att införa en rätt till uppskov medbeskattningen eftersom förvärvet av en hyresrätt inte utgör något köp iegentlig mening. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna.Uthyrning av bostadUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en rad motioner och motionsyrkanden om skattebefrielseeller nedsatt skatt vid uthyrning av bostad.Jämför reservation 11 (m, fp, kd).Gällande bestämmelser m.m.När en privatbostadsfastighet eller en privatbostad upplåts skallersättningen tas upp i inkomstslaget kapital. Detsamma gäller när en bostadsom innehas med hyresrätt upplåts. Utgifterna för upplåtelsen får intedras av. I stället skall avdrag göras med för varjeprivatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet. Vid upplåtelseav en privatbostadsfastighet skall vidare ett belopp som motsvarar av intäkten av upplåtelsen dras av. Upplåts en hyresrätt skall istället den del av upplåtarens hyra som avser den upplåtna delen dras av.För bostadsrätt gäller att den del av innehavarens avgift eller hyrasom avser den upplåtna delen skall dras av. Avdragsmöjligheterna är merbegränsade om upplåtelsen gäller någon form av närstående (42 kap. 30-32§§ IL, prop. 1989/90:110 s. 512, bet. 1989/90:SkU30). Den senastebehandlingen av yrkanden liknande de nu aktuella resulterade i avslag(bet. 2003/04:SkU20).MotionernaI syfte att öka uthyrningen av bostäder och därigenom förbättrabostadssituationen yrkas i en rad motioner att beskattningen av bostadsuthyrningskall slopas eller i varje fall minskas. I motion N397 (yrkande 5) avAnne-Marie m.fl. (m) pekas särskilt på turismens behov. Imotionerna Bo310 (yrkande 12) av m.fl. (fp) och Sk458 avTobias och () framhålls nödvändigheten att snabbtfå fram betydligt fler lagliga hyresrum. Även i motionerna Bo249 (yrkande8) av m.fl. (kd) och N239 (yrkande 9) av . (kd) är syftet att dels minska bostadsbristen, dels underlättabostadsägande för hushåll med låga inkomster. I motion Bo304 (yrkande1) av () pekas särskilt på studenternas bostadsbehov.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller att de gällande reglerna för uthyrning av privatbostad,som infördes i samband med skattereformen , har inneburit enövergång till enkla och likformiga regler på detta område. Reglerna fåranses täcka såväl kostnader vilka normalt förorsakas av uthyrningen someventuella utgifter för reparation och underhåll vilka uppkommit underuthyrningstiden. Enligt utskottets mening skulle en skattebefrielse föruthyrning av del av bostad riskera att medföra gränsdragnings- ochkontrollproblem och dessutom innebära ett inkomstbortfall. Vad särskiltgäller studentbostäder har utskottet i sitt betänkande föregående år(bet. 2003/04:SkU20) redovisat en rad åtgärder som vidtagits för attminska hyreskostnaden och öka utbudet. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner.FörmögenhetsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår samtliga motioner och motionsyrkanden om slopadförmögenhetsskatt eller slopad sambeskattning av förmögenhet.