bet · GS01AU3 · 2005-02-03 00:00:00 — Knas skulle enligtdirektiven (dir. 2000:97) också pröva olika vägartill förkortning av arbetstiden och lämna förslag omhur dessa skulle kunna genomföras. I uppdragetingick också att se över regleringen avövertidsarbete och lämna ett förslag om ändring avsemesterlagen som ger arbetstagaren rätt att ta utsemester överstigande och sparadsemester som del av dag och dessutom se över lagen iförenklingssyfte. Knas har redovisat sitt uppdrag idelbetänkande SOU 2002:58 och slutbetänkandet SOU2003:54. bereder för närvarandedessa förslag.Utöver de statliga utredningar som gjorts påområdet finns forskningsmaterial och rapporter frånuniversitet och andra myndigheter. på uppdrag av regeringenen översiktlig kartläggning av de försök medarbetstidsförkortning som har genomförts i privatoch offentlig sektor (regeringens beslut N2003/3738/ARM). I rapportenKartläggning av arbetstidsförkortningar (2003:15)redovisas att centrala kollektivavtal omarbetstidsförkortningar träffats för betydande delarav arbetsmarknaden under avtalsrörelsen 1998respektive 2001 och att de centrala kollektivavtalsom innehåller uttryckliga regler omarbetstidsförkortning omfattade ca 880 000arbetstagare. Regeringen har gett institutet iuppdrag att genomföra ett försök med förkortadarbetstid. Avsikten med försöket är att klarläggasambandet mellan arbetstidens längd ocharbetstagares hälsa. Projektet ska utföras under entvåårsperiod med början . Iprojektet ingår en kontrollgrupp. Såvälstudiegruppen som kontrollgruppen kommer att följasbåde när det gäller förändringar i arbetsvillkor ochövriga livsvillkor och förändringar i hälsa.Försöket begränsas till den offentliga sektorneftersom om statsstöd avkonkurrensskäl inte medger stöd för försök i privatverksamhet.Kvinnor och män bör få ökade möjligheter att väljaarbetstid efter egna önskemål. En rätt till partielltjänstledighet för alla arbetstagare på motsvarandesätt som småbarnsföräldrar har skulle ge denenskilda arbetstagaren ett större inflytande överarbetstidens längd i olika faser av livet. Som ettled i uppfyllandet av den s.k. 121-punktsöverenskommelsen mellan s, v och mp beslutaderegeringen (dir. 2004:156) attge en utredare i uppdrag att föreslå hur en lag ompartiell tjänstledighet för arbetstagare som önskargå ned i arbetstid skulle kunna utformas. Enutgångspunkt för uppdraget är att öka möjligheternaatt välja arbetstid efter egna önskemål. Utredarenska överväga om en rätt till partiell tjänstledighetbör införas och analysera konsekvenserna av en sådanlag bl.a. ur jämställdhetsperspektiv. Utredaren skaredovisa uppdraget senast den 1 december 2005.Frågan om arbetstidsförkortning och desskonsekvenser har utretts ett antal gånger. Utskottetkan konstatera att motionernas krav på ytterligareutredning i viss utsträckning kan ansestillgodosedda genom de utrednings- ochberedningsåtgärder som pågår. Det är utskottetsuppfattning att man inte bör föregripa det pågåendeutrednings- och beredningsarbetet. Utskottetavstyrker av dessa skäl motionerna i den mån de intekan anses tillgodosedda med det som anförts.Som utskottet uttalade redan i betänkande1998/99:AU5 bör det rådande förhållandet mellan lagoch kollektivavtal behållas. Det grundläggandeskyddet anges i lagstiftningen. Parterna kan sedanså långt som möjligt anpassa dessa grundlägganderegler till de specifika förhållandena påavtalsområdet.När det gäller yrkande om treårs tjänstledighet för vård av eget barn kanutskottet konstatera att motsvarande förslagbehandlats och avstyrkts vid ett flertal tillfällen,senast i betänkande 2001/02:AU6. Såvitt känt finnsdet inte någon utredning som belysereffekterna av en sådan utvidgad föräldraledighett.ex. för de mindre företagen när det gäller hurvikariatsfrågan skulle lösas vid upprepade långaledigheter, vilken inverkan ledigheten skulle ha pålön m.m. Utskottet har inte ändrat uppfattning idenna fråga.Det anförda innebär att motionerna2002/03:A236 yrkandena 1, 4 och 5,2002/03:A239 yrkande 25,2002/03:A241 yrkande 6, 2002/03:A242yrkande 19, 2002/03:A315 yrkande 4,2002/03:A316 yrkandena 1-5,2002/03:A318 yrkande 4, 2002/03:A320yrkande 15, 2002/03:A332 yrkande 18,2003/04:A348, 2002/03:A362,2002/03:A365 yrkande 3,2002/03:Sf335 yrkandena 10 och 11,2002/03:Sf376 yrkande 6,2002/03:Sf379 yrkande 5,2002/03:Sf380 yrkandena 13-15,2002/03:So448 yrkande 5,2002/03:So514 yrkande 2, 2003/04:A4yrkande 4, 2003/04:A247 yrkande 20,2003/04:A256 yrkandena 2-4,2003/04:A258 yrkande 6, 2003/04:A292yrkande 1, 2003/04:A307 yrkande 5,2003/04:A309 yrkande 1, 2003/04:A310yrkande 13, 2003/04:A314 yrkande 3,2003/04:A329 yrkande 14,2003/04:A371 yrkande 17,2003/04:Sf355 yrkande 4,2003/04:Sf356 yrkande 2,2003/04:Sf397 yrkandena 10 och 11,2003/04:Sf404 yrkandena 9 och 11,2003/04:So406 yrkande 6, A322yrkande 6, A339, A352 yrkande 15,A354 yrkande 1, A355 yrkande 3, A356yrkande 15 i denna del , A375yrkande 12 och Sf363 yrkande 35 böravslås av riksdagen.Äldres arbetstidUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas några motioner omäldres arbetstid. I motionerna föreslås enlagstadgad rätt att gå ned i arbetstid från61 års ålder och en utredning som ska studerakostnaderna för en arbetstidsförkortning från58 års ålder. Utskottet avstyrker motionernabl.a. med hänvisning till det arbete som skapåbörjas i utredningen om rätt till partielltjänstledighet. Jämför reservation 8 (m, kd,c).MotionernaKristdemokraterna anser i kommittémotionerna A353yrkande 2 och A356 yrkande 15 i denna del att rättenatt gå ned i arbetstid efter börlagstadgas. Partiet menar att det är viktigt attmöjliggöra en flexibel övergång från heltidsarbetetill ett liv med mer fritid för den enskilde som såönskar. Med det nya pensionssystemet kan man självfrån välja hur man vill kombineraarbetstid och pensionsuttag. En rätt att arbeta imindre omfattning skulle möjliggöra för fler attdelta i arbetslivet . Staten skadock inte skjuta till den förlorade pension som blirföljden av att man arbetar mindre.Viviann och () anser imotion 2002/03:A348 att åtgärder måste vidtas föratt täcka behovet av personal till vård och omsorg.En successiv minskning av arbetstiden för den äldrepersonalen kommer med stor säkerhet att leda tillminskade sjukskrivningar. För att göra det möjligtför fler att kunna fortsätta arbeta inom vården framtill pensionen föreslås att beslutar om enutredning som ser över vilka kostnader enarbetstidsförkortning med bibehållen lön fr.o.m. 58års ålder skulle föra med sig.Utskottets ställningstagandeSysselsättningsgraden bland äldre är hög i iett internationellt perspektiv. Enligt SCB:s senastearbetskraftsundersökning var av befolkningeni åldern i sysselsättning. Andelen personerutan arbete i åldersgruppen förväntas öka framövertill följd av den demografiska utvecklingen.Parallellt med detta finns ett underutnyttjande avden potentiella arbetskraften beroende bl.a. påomfattande sjukfrånvaro och förtida utträde urarbetskraften. Det är enligt utskottets meningangeläget att vi skapar förutsättningar för ett gottarbetsliv som varar , vilket kan bidra tillatt vi bättre klarar en framtida arbetskraftsbrist.De äldres situation är uppmärksammad på EU-nivå, ochregeringen beslutade att tillsätta enparlamentarisk kommitté, ,(dir. 2002:11), som bl.a. ska föreslå hurbestämmelserna om åldersdiskriminering i EU:slikabehandlingsdirektiv (2000/78/EG) ska genomförasi . I Äldreberedningens (Senior 2005)delbetänkande Riv ålderstrappan ! Livslopp iförändring (SOU 2002:29) hänvisas till enforskningsstudie som utförts inom EU som visar attförändringar av arbetsförmågan hos personer över 50år är mycket individuella. Rapporten visar att detgår att behålla äldre i arbete genom att anpassaarbetsförhållanden och arbetsmiljö.Att döma av de undersökningar som gjorts påområdet lär det också finnas önskemål om att kunnatrappa ned arbetstiden mot slutet av arbetslivet.Det allmänna pensionssystemet medger uttag av del avpension fr.o.m. den månad man fyller . Någonmotsvarande lagreglerad rätt att gå ned i arbetstidfinns inte. Sådanarbetstidsförkortning förekommer dock enligt vissakollektivavtal efter överenskommelse. Exempelvisinnebär det statliga avtal som trädde i kraft ijanuari 2003 att anställda under vissaförutsättningar kan beviljas en minskning avarbetstiden till som mest hälften av ordinarieheltid. Avtalet syftar till att öka möjligheternaför äldre att arbeta till ordinarie pensionsålder. Ianslutning till den diskussion om olika sätt attförkorta arbetstiden som och semesterregler (Knas) förde i sittdelbetänkande Tid - för arbete och ledighet (SOU2002:58) inleddes också en diskussion om detlämpliga i att det i lagstiftningen införs en rätttill deltid för arbetstagare från ålder.Kommittén konstaterade i sitt slutbetänkandeSemesterlagen och övriga ledighetslagar - översynoch förenklingar (SOU 2003:54) att konsekvenserna aven lagstiftning inte minst vad avser effekterna påarbetsutbudet är svårbedömbara och att det därförbehövs mer ingående undersökningar än vad som rymdesinom ramen för kommitténs utredning. Betänkandet harremissbehandlats och bereder nuärendet.Som nämnts ovan i avsnittet omarbetstidsförkortning och flexibla arbetstider harregeringen beslutat att ge en utredare i uppdrag attföreslå hur en lag om partiell tjänstledighet förarbetstagare som önskar gå ned i arbetstid skullekunna utformas (dir. 2004:156). Utredningen skaredovisa uppdraget senast den 1 december 2005.Inte heller i denna fråga är utskottet berett attföregripa resultatet av det pågående och kommandeutredningsarbete som redovisats ovan. Utskottetavstyrker därför motionerna 2002/03:A348, A353yrkande 2 och A356 yrkande 15 i denna del.Förenklad semesterlagUtskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas en motion med förslagom en förenklad semesterlag. Utskottetavstyrker yrkandet med hänvisning tillpågående beredningsarbete.MotionenYvonne m.fl. (fp, m och kd) anser i motion2002/03:A269 att semesterlagen är en kompliceradlag. Den tillämpas på alla arbetsplatser och ävenhos små företag som i regel saknar personal som ärsärskilt utbildad för anställningsfrågor. Det skulledärför ligga ett stort värde i att om möjligtförenkla lagen eftersom man på så sätt kan minskaarbetet inte minst för de minsta företagen. Istället för att bygga på ett system med intjänandeav semesterrättigheter bör semesterlagen bygga påett löpande system. Den som påbörjar en anställninghar då rätt till betald semester redan det förstaåret, dock inte med full betalning. Ett löpandesystem för att beräkna semesterrättigheter innebärbetydande förenklingar av semesterlagen. Det krävsdå inte längre några regler om att ett visst år ärintjänandeår och ett annat är semesterår.Utskottets ställningstagandeI uppdraget för arbetstids- ochsemesterregler (Knas) ingick bl.a. att iförenklingssyfte se över semesterlagens regler omsemesterlönegrundande frånvaro med bevarande avarbetstagarnas materiella förmåner. I kommitténsslutbetänkande Semesterlagen och övrigaledighetslagar - översyn och förenklingar (SOU2003:54) föreslås en ny semesterlag som syftar tillatt i vissa delar göra lagens bestämmelser mindrebetungande. Förslaget har remissbehandlats och är nuföremål för överväganden inom Regeringskansliet.Utskottet anser att detta arbete inte börföregripas och avstyrker därför motion 2002/03:A269.Handelns öppet- och arbetstiderUtskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas några motioner omhandelns öppethållande och om obekvämarbetstid. Utskottet avstyrker motionerna.BakgrundAffärstidslagen (1966:668) trädde i kraft den 1januari 1967 och ersatte den då gällandebutikstängningslagen. Affärstidslagen var redan vidsin tillkomst tidsbestämd att gälla t.o.m. den 31december 1971. Vid införandet av affärstidslagendiskuterades om det över huvud taget var nödvändigtmed en reglering av handelns öppettider (se prop.1966 nr 144 s. 49). Ett slopande avaffärstidsregleringen ansågs dock kunna medförabetydande olägenheter för bl.a. småföretagare. Iaffärstidslagen bestämdes "vanlig affärstid" tillvardagar mellan och 20.00. I den utredningsom föregick regeringens proposition och i deremissvar som lämnades med anledning av utredningenpekades på ett antal faktorer som antogs medföra ettkommande behov av en längre affärstid än den dågällande. Särskilt framhölls kvinnors ökandeförvärvsarbete och den då pågåendebefolkningsomflyttningen som medförde att allt flerfick allt längre avstånd mellan arbetsplatsen ochbostaden.MotionernaAnnelie Enochson (kd) beskriver i motionerna2003/04:A277 respektive A237 den situation som rådersedan affärstidslagen upphörde som ett laglösttillstånd eftersom butikerna har möjlighet att hållaöppet på de tider som de själva vill. Det ökadeöppethållandet har inneburit en ökad stress förkonsumenterna, de handelsanställda och butiksägarna.Om handeln styrdes över till sexdagarsvecka skulledet ge billigare varor, bättre folkhälsa och bättrevillkor för de handelsanställda och medborgarna.Regeringen bör utreda möjligheten att verka förbättre folkhälsa genom att på nytt införa enaffärstidslag.Gunilla i m.fl. (s) anför imotion 2003/04:A322 att regler föröppethållande inom handeln är mycket liberala.Butikernas öppethållande medför ökad risk förbutiksrån. Butiksanställda förtjänar en bättrearbetsmiljö, och lagstiftningen bör därför ses överi syfte att skapa en bättre arbetsmiljö för dem.Utskottets ställningstagandeSåvitt utskottet känner till finns det ingautredningar som på ett mer generellt plan närmarebelyser det påstådda sambandet mellan butikernasöppethållande och konsumenternas stress ochfolkhälsan. De skäl som framfördes förett generöst öppethållande gör sig enligt utskottetsmening till viss del alltjämt gällande. Människorsförvärvsfrekvens och arbets- och boendesituation medlånga pendlingstider gör att det finns ett behov avgenerösa öppettider. Utskottet finner därför ingaskäl att nu överväga en ny affärstidsreglering.Samtidigt måste man dock beakta att hot och våld ärett arbetsmiljöproblem som fått ökad uppmärksamhetpå senare tid. I pågår viss forskning om hotoch våld på arbetsplatser. I Arbetslivsinstitutetsrapport och våld vid nattöppen detaljhandel(2002) - anges att arbetsrelaterat våld är merfrekvent än både gatuvåld och våld inom familjen.Omfattningen av detta våld är naturligtvisoacceptabelt och ger anledning till oro för dehandelsanställdas arbetsmiljö. Studien ger fog förantagandet att hot och våld är ett problem i dennattöppna detaljhandeln. Utskottet vill understrykaatt arbetsgivaren har ett ansvar för säkerheten påarbetsplatserna och att arbetstagare inom handeln,liksom arbetstagare i andra näringar, har rätt god arbetsmiljö. Utskottet noterar attArbetslivsinstitutet planerar fortsatt forskning påområdet, vilket utskottet välkomnar. Utskottetkommer senare i vår att i ett separat betänkandebehandla arbetsmiljöfrågor och då behandlamotionsförslag om hot och våld i arbetslivet, bl.a.vid butiksarbete.Utskottet avstyrker motionerna 2003/04:A277,2003/04:A322 och A237.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Yrkande om avslag på propositionen (punkt 1)(m, fp, kd, c)av (), (m),(), (), HenrikWestman (m), () och AnnelieEnochson (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår proposition 2003/04:180. Därmedbifaller motion 2004/05:A1 yrkande 1 (m,fp, kd, c).StällningstagandeSverige har genom sitt medlemskap i EU förbundit sigatt genomföra EG-direktiven i den mån det inte kananses att nuvarande lagstiftning redan uppfyllerdirektivens intentioner och innehåll. Om detta råderingen tvekan eller delade meningar. Det är dockbeklagligt att regeringen utformar propositionen påett så kategoriskt och långtgående sätt. Denutformning som regeringen väljer är inte nödvändigför att uppfylla direktivet. har genomett antal domar tolkat arbetstidsdirektivoch därmed lagt en praxis som bl.a. rörtillämpningen av jourtid. Jourtid på arbetsplatsenska inräknas som arbetstid vid tillämpning avdirektivet. Det slås fast i målen Simap respektiveJaeger. Detta får följdverkningar inom exempelvissjukvården som ofta tillämpar jourtid. Det harmedfört diskussioner inom EU om att direktivet börförändras. Inom EU pågår nu en process med enöversyn av arbetstidsdirektivet, som verkar ledafram till att begreppet jourtid förtydligas ochförändras. Regeringen anger i sin proposition attprocessen med att genomföra arbetstidsdirektivetsregler kompliceras av att det pågåren översyn av delar av direktivet inom EU.Regeringen drar emellertid slutsatsen att det mestlämpliga tillvägagångssättet är att lägga fram endetaljerad proposition som varken tar hänsyn tillden process som pågår inom det europeiska samarbeteteller de ekonomiska konsekvenserna av förslaget. Videlar inte regeringens bedömning.Det är vår gemensamma uppfattning att nuvarandearbetstidsdirektiv kan genomföras med en mindrelångtgående lagändring. Mer genomgripandeförändringar av arbetstidslagen kan anstå till dessförslaget till nytt arbetstidsdirektiv blir föremålför riksdagsbehandling.Med hänsyn till det anförda anser vi att riksdagenbör avslå proposition 2003/04:180 och bifalla motion2004/05:A1 yrkande 1 (m, fp, kd, c).2. Sättet att genomföra arbetstidsdirektivet(punkt 2) (m, fp, kd, c)av (), (m),(), (), HenrikWestman (m), () och AnnelieEnochson (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs under Ställningstagande nedan. Därmedbifaller motion 2004/05:A1 yrkandena 2 och3 (m, fp, kd, c).StällningstagandeReglerna om jourtid och arbetstidsmåttet ärangelägna men vi anser att regeringen bör avvaktadet pågående arbetet inom EU med att revideraarbetstidsdirektivet. I förslagtill nytt arbetstidsdirektiv lanseras begreppet"passiv jourtid". Kommissionen föreslår att det inteska räknas som faktisk arbetstid t.ex. när en läkaresover under sin jourtid, dvs. Viinstämmer i detta. Kommissionens förslag bordeföranleda regeringen att ompröva propositionen.Jourtid ska inte betraktas som arbetstid om intearbetstagaren i fråga faktiskt har arbetat.Vi anser att det vid beräkning av den sammanlagdaarbetstiden helt borde bortses från semesterrespektive sjukfrånvaro. Det är obegripligt hurregeringen kan göra en så annorlunda bedömning ifrågan än den som Lagrådet, många remissinstanseroch vi gör. Vilka ledigheter som ska räknas in i dettotala arbetstidsmåttet kräver en ordentliggenomlysning och diskussion.Med hänsyn till det anförda bör motion 2004/05:A1yrkandena 2 och 3 (m, fp, kd, c) bifallas.3. Arbetstidsförkortning och flexiblaarbetstider (punkt 5) (m)av (m), () ochHenrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager som sin mening vad somframförs under Ställningstagande i reservation 3.Därmed bifaller motionerna 2002/03:A315yrkande 4 (m), 2002/03:A316 yrkandena 1-5 (m),2003/04:A256 yrkandena 2-4 (m) och 2003/04:A258yrkande 6 (m) och avslår motionerna 2002/03:Sf335yrkandena 10 och 11 (kd), 2002/03:Sf376 yrkande 6(fp), 2002/03:Sf379 yrkande 5 (kd), 2002/03:Sf380yrkandena 13-15 (kd), 2002/03:So448 yrkande 5 (v),2002/03:So514 yrkande 2 (mp), 2002/03:A236 yrkandena1, 4 och 5 (mp), 2002/03:A239 yrkande 25 (c),2002/03:A241 yrkande 6 (fp), 2002/03:A242 yrkande 19(kd), 2002/03:A318 yrkande 4 (kd), 2002/03:A320yrkande 15 (kd), 2002/03:A332 yrkande 18 (fp),2002/03:A362 (s), 2002/03:A365 yrkande 3 (v),2003/04:Sf355 yrkande 4 (fp), 2003/04:Sf356 yrkande2 (fp), 2003/04:Sf397 yrkandena 10 och 11 (kd),2003/04:Sf404 yrkandena 9 och 11 (kd), 2003/04:So406yrkande 6 (v), 2003/04:A4 yrkande 4 (fp),2003/04:A247 yrkande 20 (c), 2003/04:A292 yrkande 1(v), 2003/04:A307 yrkande 5 (fp), 2003/04:A309yrkande 1 (kd), 2003/04:A310 yrkande 13 (fp),2003/04:A314 yrkande 3 (v), 2003/04:A329 yrkande 14(kd), 2003/04:A348 (s), 2003/04:A371 yrkande 17(kd), 2004/05:Sf363 yrkande 35 (kd), 2004/05:A322yrkande 6 (v), 2004/05:A339 (s), 2004/05:A352yrkande 15 (kd), 2004/05:A354 yrkande 1 (kd),2004/05:A355 yrkande 3 (fp), 2004/05:A356 yrkande 15i denna del (kd) och 2004/05:A375 yrkande 12 (fp).StällningstagandeBestämmandet över arbetstiden bör i allt väsentligtflyttas från politikerna till de enskildaindividerna och deras arbetsgivare. Människor vetsjälva bäst hur avvägningen mellan arbete, ekonomioch gemensam tid bör göras för att passa dem.Arbetstidens omfattning och förläggning ska därför ihögre grad bestämmas av arbetstagare ocharbetsgivare via kollektiva eller individuellaavtal. Människor är olika och prioriterar olika vidskilda tillfällen i livet. Genom att ta bort normenför veckoarbetstid och låta enskilda arbetstagareförhandla själva om sin arbetstid tillgodosesönskemålen hos dem som vill jobba mer, mindre ellerannorlunda än i dag.Arbete måste beskattas så att det alltid ärlönsamt att arbeta. Om beskattningen var rimligskulle människor själva kunna bestämma över sinsamlade arbetstid utan politikerstyrning. För attskapa fler jobb krävs avregleringar avtjänstesektorn, skattesänkningar på arbete,förenklingar för företagandet och ökade satsningarpå utbildning och kompetens.Moderaterna säger nej till en generell ochlagstiftad förkortning av arbetstiden.Undersökningar visar att en betydande majoritet avarbetstagarna är nöjda med arbetstidens längd. Detstora problemet för de allra flesta är inteveckoarbetstiden, utan avsaknaden av möjlighet attsjälv kunna bestämma hur, var och när man skaarbeta. har en kort arbetstid i jämförelsemed andra länder inom . Vi står också införbetydande pensionsavgångar framöver. som40-talisterna går i pension träder mindre årskullararbetstagare in på arbetsmarknaden. Att i det lägetminska den samlade arbetade tiden i stället för attöka arbetsutbudet skulle medföra betydande problemmed att finansiera välfärden. En sådan reform tarockså bort rätten för den enskilde att självbestämma över sitt liv. Inte heller medför den någrapositiva effekter på hälsan. Däremot skulletillväxten bli lägre, vilket drabbar dem som redanhar det sämst. Med hänsyn till det anförda anser viatt bör bifalla motionerna 2002/03:A315yrkande 4 (m), 2002/03:A316 yrkandena 1-5 (m),2003/04:A256 yrkandena 2-4 (m) och 2003/04:A258yrkande 6 (m). Övriga i sammanhanget behandlademotioner avstyrks.4. Arbetstidsförkortning och flexiblaarbetstider (punkt 5) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs under Ställningstagande i reservation4. Därmed bifaller motionerna2002/03:Sf376 yrkande 6 (fp), 2002/03:A241 yrkande 6(fp), 2002/03:A332 yrkande 18 (fp), 2003/04:Sf356yrkande 2 (fp), 2003/04:A4 yrkande 4 (fp),2003/04:A307 yrkande 5 (fp), 2003/04:A310 yrkande 13(fp), 2004/05:A355 yrkande 3 (fp) och 2004/05:A375yrkande 12 (fp) och avslår motionerna 2002/03:Sf335yrkandena 10 och 11 (kd), 2002/03:Sf379 yrkande 5(kd), 2002/03:Sf380 yrkandena 13-15 (kd),2002/03:So448 yrkande 5 (v), 2002/03:So514 yrkande 2(mp), 2002/03:A236 yrkandena 1, 4 och 5 (mp),2002/03:A239 yrkande 25 (c), 2002/03:A242 yrkande 19(kd), 2002/03:A315 yrkande 4 (m), 2002/03:A316yrkandena 1-5 (m), 2002/03:A318 yrkande 4 (kd),2002/03:A320 yrkande 15 (kd), 2002/03:A362 (s),2002/03:A365 yrkande 3 (v), 2003/04:Sf355 yrkande 4(fp), 2003/04:Sf397 yrkandena 10 och 11 (kd),2003/04:Sf404 yrkandena 9 och 11 (kd), 2003/04:So406yrkande 6 (v), 2003/04:A247 yrkande 20 (c),2003/04:A256 yrkandena 2-4 (m), 2003/04:A258 yrkande6 (m), 2003/04:A292 yrkande 1 (v), 2003/04:A309yrkande 1 (kd), 2003/04:A314 yrkande 3 (v),2003/04:A329 yrkande 14 (kd), 2003/04:A348 (s),2003/04:A371 yrkande 17 (kd), 2004/05:Sf363 yrkande35 (kd), 2004/05:A322 yrkande 6 (v), 2004/05:A339(s), 2004/05:A352 yrkande 15 (kd), 2004/05:A354yrkande 1 (kd) och 2004/05:A356 yrkande 15 i dennadel (kd).StällningstagandeValfrihet är ett grundfundament för att få människoroch därmed att växa.