bet · GS01UU12 · 2005-05-19 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2004/05:109 Svenskautvecklingssamarbetet med länderna i OSS och på västra samt demotioner som har väckts med anledning av skrivelsen.Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarnasamt att motionerna avstyrks.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Nytt östbiståndRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U17 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:U18yrkandena 1, 2, 5 och 7.2. Transitionsenhet inom UDRiksdagen avslår motion 2004/05:U18 yrkande 3.Reservation 1 (fp)3. Sidas nya profilenhetRiksdagen avslår motion 2004/05:U18 yrkande 4.Reservation 2 (fp)4. EgeninsatserRiksdagen avslår motion 2004/05:U18 yrkande 6.Reservation 3 (fp)5. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2004/05:109 till handlingarna.Stockholm den 19 maj 2005På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), BerndtEkholm (s), (), (), (),(), (), (), VeronicaPalm (s), (), (), (), Sermin Özürküt (v), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2004/05:109 Svenskautvecklingssamarbetet med länderna i OSS och på västra samt demotioner som har väckts med anledning av skrivelsen.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen redovisar regeringen sina bedömningar vad gäller denframtida utformningen av utvecklingssamarbetet med länderna i OSS och påvästra , som inleddes som ett stöd till reformsträvanden ochsystemskifte i och , har under de gångna femton åren fåtten allt starkare karaktär av EU-integrationsbistånd. Stödet till defyra länderna blev framgångsrikt och avslutades med att de upptogs sommedlemmar av Europeiska unionen 2004. Att bidra till att övriga länderi det forna i skilda hänseenden närmar sig EU, respektiveatt stödja länderna på västra i deras EU-integration, framstårsom det långsiktigt mest effektiva sättet att i enlighet med Politikenför global utveckling, PGU, bidra till en rättvis och hållbar utveckling,inklusive att bidra till bättre förutsättningar för fattiga människoratt förbättra sina levnadsvillkor.Regeringen räknar nu med att utvecklingssamarbetet med skallbörja minska och gradvis ersättas av ett grannlandssamarbete på merjämlika villkor. Grannlandssamarbetet skall också kunna omfatta debaltiska länderna och samt på och Vitryssland.Utvecklingssamarbetet med har med regimskiftet 2005 fått tydligtförbättrade förutsättningar och bör utvidgas. Samarbetet med ,som begränsas av politiska faktorer, bör breddas. Utvecklingssamarbetetmed , som är fattigaste land, bör kunna ökas.I respektive södra räknar regeringen med attfokusera utvecklingssamarbetet på , och Georgien.En beredskap bör hållas att öka engagemangen i övriga länder i de tvåregionerna, om reformförutsättningarna där skulle förbättras.För länderna på västra ser regeringen som ramen förallt utvecklingssamarbete. Inom den ramen skall både insatser som hardirekt bäring på de s.k. Köpenhamnskriterierna för EU-medlemskap ochandra insatser, t.ex. inom sociala sektorer, på sysselsättningsområdeteller för lokal utveckling kunna genomföras. Det stora svenska engagemangeti regionen kommer att fortsätta på kort och medellång sikt och avslutassenast när länderna upptas som medlemmar av EU. Stödet till Kroatienfasas ut . Insatsen i Kosovo kan komma attöka.I samtliga fall där samarbetsländerna har ett nära eller långsiktigtEU-medlemskapsperspektiv önskar regeringen att utvecklingssamarbetetmed dem också bidrar till att ytterligare stärka förbindelserna medSverige. Utvecklingssamarbetet med dem skall i första hand verkställasgenom svenska aktörer. Utbytesverksamheten med det svenska samhälletgenom bl.a. myndigheter, folkrörelser och andra organisationer, kommuneroch regioner samt universitet och högskolor bör förstärkas.MotionernaI motion 2004/05:U18 (fp) yrkande 1 anför att det övergripandemålet för utvecklingssamarbete måste vara demokrati, detta föratt bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor attförverkliga sina mänskliga rättigheter och på så vis bekämpa fattigdomoch orättvisor. Detta mål skall även gälla för samarbetet med ländernautanför EU i östra och på samt i Centralasien.I samma motion (yrkande 2) menar motionärerna att EU skall vara öppetför alla demokratiska länder som delar unionens mål och som helt ellerdelvis ligger i . Även om det kan ta innan länder somUkraina kan bli fullvärdiga medlemmar är det viktigt att denna principhålls levande och öppen. Länder som vill träda in i EU måste uppfyllade grundläggande politiska och ekonomiska kriterier för medlemskap somEU har slagit fast. Därför är en viktig del av samarbetet att stödjadet långsiktiga reformarbetet och hjälpa länderna att närma sig EU.I yrkande 3 anförs att UD bör inrätta en enhet för främjande av övergångtill demokrati. I yrkande 4 pekar motionärerna på att den nya profilenhetinom Sida som skall etableras på , och som syftar till att stödjakommuner, organisationer och vänorter kring , skall finansierasmed - medel som tas från det nuvarandeöstbiståndet. Motionärerna anser att det är oacceptabelt att regionalpolitiskahänsyn på detta vis får styra biståndspolitiken. Användandet avbiståndsmedel för att finansiera regionalt samarbete kring gårstick i stäv med den av beslutade politiken för global utveckling,som har fattigdomsbekämpning som huvudmål.Motionärerna pekar vidare på att , , ochMoldavien erhöll sammanlagt från Tacisprogrammetunder , som Medaprogrammet delade ut 3,7miljarder euro. Med beaktande av att EU:s grannländer i öst omfattar207 miljoner invånare är, anför motionärerna, en förstärkning av biståndettill dessa länder nödvändigt (yrkande 5).I yrkande 6 anförs att det beslut om införande av s.k. egeninsatser(motsvarande av kostnaderna för demokratifrämjande projekt iVitryssland) som har tagits av Sida bör omprövas. De organisationersom arbetar med demokratiprojekt i bör, anser motionärerna,befrias från egeninsatsen.Avslutningsvis anför motionärerna (yrkande 7) att Sidas insatser iÖsteuropa vad gäller kampen mot slavhandeln med kvinnor och barn börutökas kraftigt.Moderaterna anför i motion 2004/05:U17 yrkande 1 att aktivt börverka för att EU skall etablera en gränsövervakningsinsats i Georgien.I yrkande 2 anförs att fortsatt bör verka inom EU och föratt få att leva upp till åtagandena angående trupptillbakadragandefrån Georgien.Utskottets övervägandenMålsättningar för det svenska östbiståndetUtskottet konstaterar inledningsvis att målet för internationellautvecklingssamarbete, såsom fastlagts i den av beslutadePolitiken för global utveckling, PGU (bet. 2003/04:UU3), skall vara attbidra till en rättvis och hållbar global utveckling och att bidra tillatt skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sinalevnadsvillkor.Politiken skall präglas av två perspektiv - rättighetsperspektivet ochde fattigas perspektiv. Detta innebär att människors rättigheter skallutgöra grunden för de åtgärder som skall vidtas och att de fattigasbehov, intressen och förutsättningar skall vara en utgångspunkt isträvandena mot ett uppfyllande av målet. Rättighetsperspektivet inkluderarbåde mänskliga rättigheter och demokrati.Utskottet konstaterar vidare att det svenska östbiståndet, som inleddes1990 som ett stöd till reformsträvanden och systemskifte i ochBaltikum, under de gångna femton åren alltmer har kommit att få karaktärenav EU-integrationsbistånd - en linje som kröntes med framgång under år2004 då tio nya stater upptogs som medlemmar i unionen, däribland ,, och . Utskottet välkomnar vidare ,kommande inträde i unionen samt att får inledamedlemskapsförhandlingar.Utskottet anser att utvecklingen i de länder som tidigare utgjordedelrepubliker i , samt länderna på västra ger skältill såväl tillförsikt som oro. Medan den senaste tidens utveckling ibl.a. och är lovande, är utvecklingen i bl.a. ,, , och mer bekymmersam.MoldavienUtskottet konstaterar att den demokratiska utvecklingen i ,senast manifesterad i landets parlamentsval , uppvisar fleradelvis positiva tecken. Det styrande , under presidentVladimir ledning, har uttalat sig positivt om ett eventuelltmoldaviskt EU-medlemskap. Det är angeläget att landets spirandedemokratiska utveckling och dess uttalade strävan efter närmare integrationoch samarbete med Europeiska unionen inte lämnas därhän.Landet har brottats med stora ekonomiska problem alltsedan Sovjetunionenskollaps och det efterföljande inbördeskriget med de separatistiskastyrkorna i utbrytarrepubliken . Fattigdomen är utbredd.Detta har bl.a. fått till följd att kvinnor utnyttjas i gränsöverskridandebrottslighet kopplad till sexslavhandel. Spridningen av smittsammasjukdomar såsom hiv/aids uppvisar oroande tendenser. Därtill skallunderstrykas att respekten för de mänskliga rättigheterna, den enskildesrättssäkerhet samt mediesituationen delvis alltjämt är otillfredsställande.Utskottet anser att EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) bidrar tillatt försvåra ekonomiska situation. Det är därför viktigt attSverige inom EU verkar för att unionens bistånd till landet intensifierasoch effektiviseras samt att unionens jordbrukspolitik genomgår nödvändigareformer.Utskottet anser vidare att det är mycket angeläget att få tillstånd en lösning på konflikten kring den separatistiska Transnistrienrepubliken- en konflikt som allvarligt har hämmat ekonomiska utvecklingoch därmed dess orientering mot EU. Konflikten kan, om den tillåts attfortgå, komma att verka destabiliserande på den säkerhetspolitiskasituationen i EU:s östra närområde. Utskottet välkomnar därför att EU imars 2005 lät utnämna en särskild representant till landet vars uppgifterbl.a. omfattar att få till stånd en lösning på denna konflikt. EU, liksomOSSE, måste därutöver oförtrutet fortsätta sitt arbete med att förmåRyssland att respektera de s.k. Istanbulåtagandena, som nåddes vidOSSE-toppmötet i , om tillbakadragande av trupp frånTransnistrien.Utskottet delar regeringens bedömning att EU-närmande börutgöra ramen för det internationella utvecklingssamarbetet med landet.Erfarenheter visar att ett övergripande EU-närmande kan få effekter påbredden i samhället, såväl på institutionella och legala plan som iform av metoder, tekniker, attityder och kunskaper på mikronivå, t.ex.företag och enskilda personer. Även om det inte pågår en formellEU-integration finns det ett EU-närmande med positiv potential för detmoldaviska samhället. Det framstår som önskvärt att också det svenskautvecklingssamarbetet bidrar i den riktningen.RysslandUtskottet konstaterar att den senaste tidens politiska utveckling iRyssland ger anledning till oro. Övergången från totalitär diktaturtill demokrati, rättsstat och marknadsekonomi har kommitatt ställas inför allvarliga hot och utmaningar. Centraliseringen avmakten kring president , den alltmer kringskurna press-och yttrandefriheten liksom övergrepp mot de mänskliga rättigheternautgör oroväckande tecken.Det är angeläget, menar utskottet, att omvärlden klart markerar sittavståndstagande från alla typer av inskränkningar i de demokratiskafri- och rättigheterna i Ryssland.Det nuvarande samarbetet mellan och grundar sig på ettpartnerskaps- och samarbetsavtal (PSA), som löper . Därutöverenades parterna 2003 om att fördjupa samarbetet inom fyra samarbetsområden:1) det ekonomiska, 2) frihet, säkerhet och rättsväsende, 3) yttresäkerhet samt 4) forskning, utbildning och kultur. I samband med toppmöteti nådde EU och en överenskommelse omantagande av handlingsplaner för respektive samarbetsrområde.Utskottet konstaterar att EU, genom Tacis, har varit den störstabiståndsgivaren till . Totalt har över 1miljard euro allokerats till Tacisinsatser i sedan 1991.Resultaten av stödet har enligt den europeiska kommissionen varit svaga.Genomförandet har ofta försenats på grund av administrativa problem.De främsta orsakerna till dessa är, enligt kommissionen, brister iutformningen av Tacis samt ett svagt ryskt ägarskap. Den ryska regeringenhar redovisat en skeptisk inställning till Tacis och har vid fleratillfällen på skilda sätt rest hinder för genomförandet.Som ett resultat av erfarenheterna har Europeiska kommissionen aviseraten reducering av stödet genom Tacisprogrammet. För budgetperioden 2007och framåt har erbjudits samarbete inom ramen för gemenskapensnya grannskapsinstrument ENPI ().Utskottet konstaterar vidare att den ryska ledningen har inte uttrycktnågra önskemål om ett formellt EU-närmande för del. Inte hellerfinns några motsvarande ambitioner inom EU. Ett ryskt EU-medlemskapstår inte på någon agenda. Likväl sker ett gradvis men kontinuerligtryskt närmande till europeiska strukturer och regelverk i praktiken iden samarbets- och harmoniseringsprocess som är en integrerad del avdet internationella samarbetet. De ömsesidiga banden och beroendenamellan och EU på olika områden är starka.Utskottet anser, liksom regeringen, att den svenska Rysslandspolitiken,även vad avser reformsamarbetet, bör utgå från att EU och kanåstadkomma ett brett och djupgående närmande i ett flertal olikadimensioner. Det svenska reformsamarbetet bör spegla och genomföras isamklang med EU:s Rysslandspolitik. Det bör fortsätta att bidra tillRysslands närmande både till EU och till Sverige.Utskottet konstaterar att det svenska reformsamarbetet med ,som tillgodoser viktiga intressen på båda sidor, harvuxit kraftigt och uppgår nu till mellan 200 och 300 miljoner kronorper år. Under budgetåren 2002 och 2003 har utbetalat närmare550 för insatser i , merparten via Sida. Desammanlagda utbetalningarna uppgick till närmare 320 miljoner kronor.Det säkerhetsfrämjande stödet, som uppgått till 15 miljoner kronorunder de två åren, har koncentrerats till , ochKaliningrad och främst avsett projekt för att hindra spridning avmassförstörelsevapen samt projekt inom försvarsmiljö, katastrofberedskap,sjöräddning och migrationspolitik.Stödet för demokratins fördjupning, och2003, har omfattat rättssamarbete, journalistutbildning, vänortssamarbeteoch andra projekt för lokal demokrati, jämställdhet, motverkande avmänniskohandel, stöd via enskilda organisationer samt kultursamarbetetgenom Svenska institutet.Den ekonomiska omvandlingen är det näst största verksamhetsområdet med130 till främst näringslivsinriktadverksamhet, förvaltning, lantmäteri, företagsledarutbildning,handelskammarsamarbete och samarbete inom skogsnäringen.Utskottet delar regeringens bedömning att det övergripande målet fördet fortsatta utvecklingssamarbetet med kommer att vara attbidra till ett närmande av landet till europeiska strukturer ochsamarbetstraditioner. Ett sådant närmande, vars kärna är en fortsattreformprocess, bidrar till en positiv politisk, ekonomisk och socialutveckling i landet och därmed till en hållbar minskning avfattigdomen. Det främjar demokrati, öppenhet och respekt för mänskligarättigheter, vilket skapar bättre möjligheter att bekämpa organiseradbrottslighet, korruption, människohandel, narkotikaberoende och smittsammasjukdomar. Samarbetet skall också bidra till ett närmande till Sverigeoch bidra till övergången till ett reguljärt grannlandssamarbete.Med ryska behov som utgångspunkt inriktas insatserna på sådana områdendär har erkänd och efterfrågad kompetens. En koncentration skallske på reformer och institutionsutveckling. Insatserna på federal nivåbör förstärkas, om mottagligheten där är god. Det är också av intresseatt koppla federala reformer till genomförande på den regionala nivån.En central uppgift blir att i dialog med den ryska sidanföra upp erfarenheter från lokala och regionala nivåer till den federalanivån.Stödet till det civila samhället bör, anser utskottet, utökas för arbetemed mänskliga rättigheter, demokratins fördjupning och stärkandet avrättsstaten. Stöd till utbyte mellan svenska och ryska myndigheter ochorganisationer spelar en viktig roll. Miljösamarbetet är fortsatt viktigt,liksom samarbetet inom utbildning och forskning. Inte minst på detsenare området bör det bilaterala utbytet förstärkas och ges nya ochbredare former. Den svenska resursbasen skall utnyttjas i görligastemån. Förslag till insatser inom ramen för samarbetet med svenskt näringslivbör prövas i positiv anda. För att bidra till övergången till ettreguljärt grannlandssamarbete bör utvecklingssamarbetet också ha eninriktning på kontaktskapande och nätverksbyggande.Utskottet anser att de funktionshindrades situation i och övrigaCentral- och måste uppmärksammas. Kvardröjande handikappfientligaattityder, bl.a. på arbetsmarknaden, förstärker berörda gruppers ekonomiskaoch sociala marginalisering och utsatthet. Utskottet noterar att regeringen,i sin landstrategi för , uppmärksammar de funktionshindradesproblem och vikten av svenska biståndsinsatser på detta område. Det ärangeläget, anser utskottet, att de specifika problem som präglar defunktionshindrades liv i såväl som i övriga Central- ochÖsteuropa finns med i bedömningarna kring det framtida grannlandssamarbetet.Utskottet konstaterar att det regionala samarbetet i närområdei spelar en viktig roll för politisk och ekonomisk stabilitetoch goda grannskapsförhållanden. Utöver den politiska och ekonomiskadialogen bedrivs ett konkret samarbete inom en rad frågor och problemav gränsöverskridande karaktär vilka berör staterna i Barents- ochÖstersjöregionen, bl.a. miljöskydd och hållbar utveckling, kärnsäkerhet,energieffektivisering, räddningstjänst och krishantering, transportplanering,hälsofrågor och sociala frågor, utbildnings- och forskningsfrågor,ungdomsfrågor, kamp mot organiserad brottslighet och människohandelsamt undanröjande av handelshinder och främjande av handel och investeringar.Barentssekretariatet spelar en viktig roll i detta samarbete.Övriga organisationer av stor betydelse för samarbetets fortskridandeoch utveckling är bl.a. EU:s Nordliga dimension, ,Östersjöstaternas råd, den Nordisk-baltiska aktionsgruppen mot människohandelsamt Nordiska ministerrådet.UkrainaDet är mycket angeläget, anser utskottet, att EU står berett att bistånär , med sina 48 miljoner invånare - femte största land- nu med en ny politisk ledning återupptar sin vandring längs den långavägen mot demokrati, rättsstat och marknadsekonomi. Utskottet anser attden handlingsplan som EU har upprättat inom ramarna för den europeiskagrannskapspolitiken måste revideras i ljuset av den senaste tidenspolitiska utveckling i landet. Utskottet anser vidare att EU börintensifiera sitt stöd till reformer och uppbyggnad av statligaadministration samt utöka stödet till uppbyggnad av EU-kompetens blandstatliga tjänstemän.Utskottet konstaterar att den nya ukrainska ledningen står inför enserie utmaningar. Bland de första är att överbrygga den interna klyftanmellan landets västra och östra delar. Det är angeläget, anser utskottet,att landets hela befolkning, oavsett regional eller etnisk/språkligtillhörighet, kan känna delaktighet i det nya demokratiska Ukraina.Utskottet noterar att de nuvarande relationerna mellan EU och Ukrainabaseras på ett partnerskaps- och samarbetsavtal, som ratificerades 1998.Den nya europeiska grannskapspolitikens (ENP) prioriteringar konkretiserasför del i en treårig handlingsplan. Handlingsplanen är ettviktigt redskap för det framtida samarbetet och kompletteras med detnya finansiella grannskapsinstrumentet . Till dessutgör Tacis aktionsprogram den finansiella ramen för genomförandet avpartnerskapsavtalet.Tacisprogrammet är det största tekniska biståndsprogrammet i (allokerade för ). Programmet fokuserar på institutionella, rättsliga och administrativareformer, på utveckling av den privata sektorn och ekonomisk utvecklingsamt på systemskiftets sociala konsekvenser. Utöver Tacis genomförkommissionen även andra biståndsprogram för kontakter mellan ungdomar iUkraina och EU, för utbyte på utbildningsområdet, för stöd till demokratioch mänskliga rättigheter samt för ekonomisk och social utveckling avgränsområden.Det nya grannskapsinstrumentet kommer att fokusera på genomförandetav handlingsplaner inom den europeiska grannskapspolitiken. Kommissionenhar annonserat att det framtida reformsamarbetet med Ukrainakommer att ges en mer uttalad fattigdomsprofil än det nuvarande programmet.En viktig del i ENPI kommer att vara det gränsöverskridande samarbetetmellan och EU:s medlemsstater. Vidare kommer EIB att utöka sinlångivning till Ukraina.Utskottet anser, liksom regeringen, att ett svenskt stöd till detukrainska framstår som det mest adekvata sättet att bidratill fattigdomsbekämpningen i landet. Följaktligen anser utskottet attEU klart bör uttala att har ett framtida medlemskapsperspektiv.Det är följaktligen, anser utskottet, inom denna ram som det svenskautvecklingssamarbetet med landet bör utformas. Inriktningen påsamarbetsområden blir beroende av den nya regeringens prioriteringar och avhur andra givare agerar. En bred utbytesverksamhet med det svenskasamhällets olika aktörer bör vara ett centralt inslag i samarbetet medUkraina. Vidare framstår stöd till reformer inom miljöområdet somangeläget.VitrysslandUtvecklingen i ger fortsatt anledning till oro. Underpresident regim fortsätter kränkningarna av de mänskligarättigheterna. Den politiska oppositionen förhindras att verka, och deparlamentsval som hölls var långt ifrån fria och demokratiska.På basis av rådsbeslutet har EU byggt en politik som syftar tillatt steg för steg förbättra relationerna om den vitryska sidan i sintur försöker att förbättra situationen rörande de mänskliga ochdemokratiska rättigheterna. En översyn visade emellertid attpolitiken inte har lett till de önskade resultaten.Utskottet anser att EU:s nuvarande linje gentemot är olyckligoch riskabel. Avsaknad av EU-närvaro i landet, eller ens en plan förhur en demokratisk utveckling i landet skulle kunna stödjas, är oroväckande.Därtill bortser denna politik från möjligheten till samarbete mellanunionen och kring vissa politiskt mindre kontroversiellafrågor som dock är av stor vikt i det framväxande vitryska civilsamhälletsögon, t.ex. bekämpande av gränsöverskridande brottslighet, åtgärder föratt förhindra spridningen av hiv/aids samt stöd till offer förTjernobylkatastrofen.EU:s bojkott mot högsta politiska ledning får inte ledatill en allmän isolering av landet. Unionens betydelse som viktig aktöri skapandet av en utveckling i demokratisk riktning i fårinte underskattas. Det är angeläget, anser utskottet, att EU:s arbetei ses över. En handlingsplan för demokratiutveckling i landetbör utarbetas.Utskottet noterar att regeringen efterlyser en mer aktiv EU-linjegentemot som bör inkludera ett förstärkt samarbete med detcivila samhället. Utskottet anser, liksom regeringen, att Sverigedärutöver också bilateralt, som ett berört grannland till ,kan lyfta sin samarbetsprofil ytterligare. Med bibehållande avisoleringslinjen gentemot den innersta ledningen bör det svenska engagemangetökas på bredden i samhället, bl.a. med hjälp av nyöppnade samarbetsytor.Södra KaukasienUtskottet vill inledningsvis understryka vikten av ett tydligt engagemangoch intresse från EU:s sida gentemot de stater som kommer att varaunionens grannar på lång sikt. Detta gäller i synnerhet staterna i södraKaukasien. Utskottet välkomnar därför att kommissionen harutfärdat rekommendationer inför upprättandet av handlingsplaner för detre staterna.Utskottet välkomnar att maktskiftet i , den s.k.rosenrevolutionen, då regim ersattes av den demokratisktvalde , kunde ske utan användande av våld och vapenmakt.Det är viktigt att EU nu förmår bistå det nya demokratiska ledarskapeti med såväl suveränitets- och demokratistöd som ekonomisktstöd i dess kamp mot den utbredda fattigdomen och korruptionen i landet.Georgien har en lång historia av nära kulturella band till flera av destater som är medlemmar av EU.