bet · GS01LU27 · 2005-05-12 00:00:00 — Upphovsrätten i informationssamhället - genomförande av direktiv 2001/29/EG,m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2004/05:110Upphovsrätten i informationssamhället - genomförande av direktiv 2001/29/EG,m.m. och sex motioner som har väckts med anledning av propositionen.Ipropositionen lägger regeringen fram förslag till ändringar i främstlagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk.Förslagen syftar till att i svensk rätt genomföra Europaparlamentetsoch rådets direktiv /29/EG om harmonisering av vissa aspekter avupphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället. Samtidigtföreslår regeringen också vissa andra lagändringar som inte direkt följerav direktivet, men som har ett nära samband med de frågor som direktivetbehandlar.Lagändringarna är avsedda att träda i kraft den 1 juli 2005.Därutöver föreslår regeringen att skall godkänna tvåinternationella fördrag som antagits av för immaterialrätt, ().Beträffande skadeståndsskyldighet vid kopiering för privat bruk från enolovlig förlaga föreslår utskottet, med bifall till framställdamotionsyrkanden, en ändrad lydelse av bestämmelsen härom. Utskottet läggerockså fram några förslag som innebär lagtekniska justeringar. I övrigttillstyrker utskottet bifall till regeringens lagförslag och avstyrkermotionsyrkandena. Utskottet föreslår vidare att godkänner detvå WIPO-fördragen.I betänkandet finns 10 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på propositionen, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:L23 yrkande 1 och 2004/05:L24yrkandena 1-3.Reservation 1 (c)2. Godkännande av godkännera) WIPO-fördraget om upphovsrätt,b) WIPO-fördragetom framföranden och fonogram med en förklaring enligt artikel 3.3 idetta fördrag i förening med artikel 5.3 i den internationella konventionenom skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samtradioföretag, upprättad i (Romkonventionen), attSverige inte avser att ge skydd på grundval av utgivningskriteriet.Därmedbifaller proposition 2004/05:110 punkterna 1 och 2.3. Kopiering av litterära verk för privat brukRiksdagen antar 12 § regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Därmedbifaller proposition 2004/05:110 punkt 3 i denna del och avslårmotionerna 2004/05:L20 yrkande 5 och 2004/05:L21 yrkande 6.Reservation 2 (m, fp)Reservation 3 (kd)4. Skadestånd vid kopiering för privat brukRiksdagen antar 54 § regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk med denändringen att bestämmelsen får den lydelse som utskottet föreslår ibilaga 3. Därmed bifaller motionerna 2004/05:L20 yrkande 3,2004/05:L21 yrkande 2 och 2004/05:L22 yrkande 2 och bifaller delvisproposition 2004/05:110 punkt 3 i denna del.5. Krav på lovlig förlagaRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L20 yrkandena 2 och 4, 2004/05:L21yrkande 1 och 2004/05:L25 yrkande 1.Reservation 4 (m, fp, kd)6. Kassettersättningens storlekRiksdagen antar 26 l § regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Därmedbifaller proposition 2004/05:110 punkt 3 i denna del och avslårmotion 2004/05:L21 yrkande 3.Reservation 5 (m, kd)7. Fortsatt översyn av kassettersättningenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L20 yrkande 6, 2004/05:L22 yrkande3 och 2004/05:L23 yrkande 3.Reservation 6 (m, fp, kd)8. Skydd för tekniska åtgärderRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L20 yrkande 7, 2004/05:L22 yrkande4 och 2004/05:L23 yrkande 2.Reservation 7 (m, fp, kd) - motiveringen9. Lagförslagen i övrigtRiksdagen- dels avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk såvittavser 53 a §,- dels ändrar beslutet (rskr. 2004/05:237)såvitt avser 53 b § lagen om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätttill litterära och konstnärliga verk och beslutar att paragrafen skallha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 3 samt beslutar om sådanändring av ingressen till lagförslaget som föranleds därav,- dels antarregeringens förslag tilla) lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätttill litterära och konstnärliga verk i den mån lagförslaget inte omfattasav vad utskottet föreslagit ovan under punkterna 3, 4 och 6 samt förstadels-satsen i denna punkt med den ändringen att det närmast före 14 §skall införas en ny rubrik med lydelsen "Framställning av exemplar förundervisningsändamål" samt beslutar om sådan ändring av ingressen tilllagförslaget som föranleds därav,b) lag om ändring i lagen (1980:612)om medling i vissa upphovsrättstvister.Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:110 punkt 4 och bifaller delvis proposition 2004/05:110punkt 3 i denna del.10. Översyn och utvärderingRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L20 yrkande 8, 2004/05:L21 yrkande4, 2004/05:L22 yrkande 1 och 2004/05:L25 yrkande 3.Reservation 8 (m, fp, kd)11. Teknikneutral upphovsrättRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L20 yrkande 1 och 2004/05:L25yrkande 2.Reservation 9 (m, fp, kd)12. Ideella organisationerRiksdagen avslår motion 2004/05:L21 yrkande 5.Reservation 10 (m, fp, kd)den 12 maj 2005På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MarianneCarlström (s), (), (), (), (), (), (),(), Rezene Tesfazion (s), (),()1Har ej deltagit i beslutet under punkterna 2, 3, 4,5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 och 12., (), (), (), () och ().Allmän bakgrundInledningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2004/05:110Upphovsrätten i informationssamhället - genomförande av direktiv 2001/29/EG,m.m. och sex motioner som har väckts med anledning av propositionen.Ipropositionen lägger regeringen fram förslag till ändringar i främstlagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk.Förslagen syftar till att i svensk rätt genomföra Europaparlamentetsoch rådets direktiv /29/EG om harmonisering av vissa aspekter avupphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället. Samtidigtföreslår regeringen också vissa andra lagändringar som inte direkt följerav direktivet, men som har ett nära samband med de frågor som direktivetbehandlar.Lagändringarna är avsedda att träda i kraft den 1 juli 2005.Därutöver föreslår regeringen att skall godkänna tvåinternationella fördrag som antagits av för immaterialrätt, (). De i propositionen framlagdalagförslagen har granskats av Lagrådet.Som en allmän bakgrund till de i ärendet behandlade förslagen villutskottet upplysa följande.Gällande rättUpphovsrätt är den rätt som författare, kompositörer, konstnärer ochandra upphovsmän har till sina litterära eller konstnärliga verk.Bestämmelserna om denna rätt finns i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen). Litterära ochkonstnärliga verk är t.ex. böcker, tidningar, tidskrifter, dikter,sångtexter, datorprogram, musikaliska verk, sceniska verk, konstverk m.m.Lagen har alltså ett brett tillämpningsområde. Rättigheterna uppkommernär verket skapats och varar normalt efter upphovsmannens död.Rättigheterna består av den ekonomiska rätten och den ideella rätten.Den ekonomiska rätten har två delar, nämligen rätten att framställaexemplar av verket och rätten att göra verket tillgängligt för allmänheten(2 §). Verket görs tillgängligt för allmänheten när det framförs offentligt,när det visas offentligt och när exemplar av det sprids till allmänheten.Den ideella rätten består också av två delar (3 §). För det första harupphovsmannen rätt att i den omfattning och på det sätt god sed kräverbli angiven när exemplar av hans verk framställs eller verket görstillgängligt för allmänheten. För det andra har han eller hon rätt attmotsätta sig såväl att verket ändras så att hans eller hennes litteräraeller konstnärliga anseende eller egenart kränks som att verket görstillgängligt för allmänheten i sådan form eller i sådant sammanhang såatt hans eller hennes litterära eller konstnärliga anseende eller egenartkränks.Beträffande den ekonomiska rätten gäller en rad inskränkningar iupphovsmannens ensamrätt. Exempel på sådana inskränkningar är rätten attframställa enstaka exemplar för enskilt bruk (12 §), rätten att framställavissa exemplar till synskadade m.fl. (17 §) och rätten att citera urverk (22 §).Upphovsrättslagen innehåller också bestämmelser om skydd för tillupphovsrätten närstående rättigheter. Däri ingår skydd för utövandekonstnärers (t.ex. sångare, musiker, skådespelare) framförande av verk,framställare av ljud- och bildupptagningar (dvs. skiv- och filmproducenter)såvitt gäller deras upptagningar (t.ex. cd-skivor och filmer), radio-och televisionsföretag vad gäller deras utsändningar, framställare avkataloger och fotografer. Dessa rättigheter varar normalt frånframförandet, ljud- eller bildupptagningen, utsändningen ellerframställningen av respektive prestation. Beträffande de närståenderättigheternagäller i huvudsak inskränkningar motsvarande dem som gäller för denegentliga upphovsrätten.Den upphovsrättsliga lagstiftningen tillämpas i första hand på svenskaverk och prestationer. Genom anslutning till olika internationellakonventioner på området har dock bestämmelserna i betydande utsträckningtillämpning också på verk och prestationer med ursprung utomlands (senedan om Internationella konventioner och avtal).Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet gör intrång i en upphovsrätteller en närstående rättighet straffas med böter eller fängelse (53 och 57 §§). Viss kopiering av datorprogram och sammanställningari digital form medför dock inte straffansvar. För försök och förberedelsetill intrång i upphovsrätt och närstående rättigheter döms till ansvarenligt 23 kap. . I upphovsrättslagen finns vidare bestämmelserom s.k. intrångsundersökning (56 a-56 h §§). Bestämmelserna innebär attdomstol, på yrkande av part, kan besluta om att en sådan undersökningunder vissa förutsättningar får göras för att säkra bevisning om ettintrång. Beslut om intrångsundersökning verkställs av kronofogdemyndigheten.Allmän domstol kan även vid vite förbjuda den som gör sig skyldig tillintrång att fortsätta med detta (53 a §). har beslutat attsärskilda bestämmelser om förverkande skall införas i bl.a. upphovsrättslagenfr.o.m. 2004/05:135, bet. JuU31, rskr. 237).Den som gjort intrång kan också förpliktas att betala skadestånd (54 §).Enligt bestämmelsen skall den som i strid mot lagen utnyttjar ett verkeller en annan skyddad prestation betala skälig ersättning för utnyttjandet.Detta gäller även om intrånget sker i god tro. Sker intrång uppsåtligeneller av oaktsamhet har rättighetshavaren dessutom rätt till ersättningför annan förlust än utebliven ersättning för utnyttjandet samt förlidande eller annat förfång.Utöver straff-, förbuds- och skadeståndsbestämmelser finns regler omvissa åtgärder i fråga om olovligt framställda exemplar av skyddadeverk (55 och 59 §§). I huvudsak innebär bestämmelserna att den som vidtaren åtgärd som innebär upphovsrättsintrång får, om det anses skäligt,tåla att egendom med viss anknytning till intrånget ändras, sätts iförvar, förstörs eller mot lösen lämnas ut till den som drabbats avintrånget samt att sådan egendom kan tas i beslag.Internationella konventioner och avtalUpphovsrätten har betydande internationell anknytning. På detupphovsrättsliga området finns dels internationella konventioner och avtaldär är part, dels EG-rättsliga regleringar. Skälet till dettaär främst att upphovsmän och närstående rättighetshavare ofta behöverett internationellt skydd för sina verk och andra prestationer. Dessutomkan den internationella handeln hindras om det är alltför stora skillnaderi det skydd som olika länder tillhandahåller.Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk tillkomredan år 1886 och har genomgått flera revisioner. Sverigeanslöt sig till konventionen och har sedan ratificerat dedärefter antagna texterna. Verk från stater som är anslutna tillBernkonventionen ges upphovsrättsligt skydd i i enlighet med vad somanges i den internationella upphovsrättsförordningen (1994:193). Förnärvarande är ca 150 stater anslutna till konventionen.Syftet med är att så effektivt och enhetligt som möjligtskydda upphovsmännens rättigheter till deras litterära och konstnärligaverk. De stater som är anslutna till konventionen bildar en union förskydd av upphovsmäns rättigheter till deras litterära och konstnärligaverk. Konventionen vilar på tre grundläggande principer. Den första avdessa principer är den som ger rätt till s.k. nationell behandling. Meddetta menas att verk som har sitt ursprung i en av medlemsstaterna skall,utöver de rättigheter som regleras specifikt i , gessamma skydd som medlemsstaten ger verk skapade av dess egna medborgare.Den andra principen är att skyddet för ett verk skall uppstå automatisktoch utan några formaliteter. Det skall alltså inte krävas någon form avregistrering eller liknande för att skyddet skall uppkomma. För dettredje är skyddet oberoende av om skydd finns i verkets ursprungslandeller inte.Såvitt avser de närstående rättigheterna finns Internationella konventionenom skydd för utövande konstnärer, framställare av fonogram samtradioföretag - den s.k. Romkonventionen. I den internationellaupphovsrättsförordningen finns bestämmelser om hur ger skydd även pågrundval av denna konvention.Genom Romkonventionen erhåller utövande konstnärer, framställare avfonogram och andra ljudupptagningar samt radio- och televisionsföretagskydd. Liksom bygger även Romkonventionen på principenom s.k. nationell behandling. Utöver principen om nationell behandlingvilar konventionen på principen om att vissa minimirättigheter alltidskall ges utövande konstnärer, fonogramframställare och radio- ochtelevisionsföretag.Andra konventioner av betydelse för närstående rättighetshavare ärkonventionen rörande skydd för framställare av fonogram mot olovligkopiering av deras fonogram, den s.k. Fonogramkonventionen, och Europeiskaöverenskommelsen om skydd för televisionsutsändningar.I samband med att (,WTO) bildades antogs inom organisationen en immaterialrättsligöverenskommelse - avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter(Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights,). Avtalet, som har ratificerats av , trädde i kraftår och omfattar ca 150 stater. Även den Europeiskagemenskapen är part till avtalet.I första del finns allmänna bestämmelser med grundläggandeprinciper. I dessa ges uttryck för två av de huvudprinciper som avtaletvilar på, nämligen principerna om nationell behandling och mest gynnadnationsbehandling. Den förstnämnda principen är densamma som återfinnsi t.ex. , dvs. utländska personer hemmahörande i enannan stat som är avtalspart får inte behandlas sämre än landets medborgareavseende tillgång till skydd och rättsmedel. Den andra principen innebäri korthet att alla de fördelar som medges rättssubjekt från annan statäven skall medges WTO-medlemmars rättssubjekt. Bestämmelserna i avtaletär av minimikaraktär. Medlemmarna kan alltså införa regler som ger ettmer omfattande skydd än avtalet. De inledande bestämmelserna följs iavtalets andra del av bestämmelser om upphovsrätt och till upphovsrättennärstående rättigheter.Genom informationssamhällets framväxt har upphovsrätten och de tillupphovsrätten närstående rättigheterna blivit än mer gränsöverskridande.För att uppdatera skyddet av upphovsrätten, och de till upphovsrättennärstående rättigheterna, till den digitala utvecklingen antogs idecember 1996 två nya konventioner inom ramen för för immaterialrätt,().Den ena konventionen reglerar upphovsrätten och brukar benämnas WCT(eller WIPO-fördraget om upphovsrätt). Den andrareglerar vissa närstående rättigheter, nämligen skyddet för sångare,musiker eller andra utövande konstnärer när det gäller ljudupptagningarav deras framföranden t.ex. på cd-skivor och skyddet för producenter avljudupptagningar (fonogram), dvs. skivbolag m.fl., och brukar benämnasWPPT (Performances and eller WIPO-fördraget omframföranden och fonogram).Envar av konventionerna har ratificerats av drygt 40 stater.WCT trädde i kraft och WPPT den 20 maj 2002.DirektivetEuropaparlamentets och rådets direktiv /29/EG om harmonisering avvissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhälletbygger på de två ovan nämnda WIPO-fördragen. Direktivet har antagitsmed stöd av artiklarna 47.2, 55 och 95 i fördraget om upprättandet avEuropeiska gemenskapen. Samtliga nu nämnda artiklar har till syfte attundanröja hinder mot den fria rörligheten av varor och tjänster inomden inre marknaden. Detta kommer även till uttryck i stycke 1 i ingressentill direktivet där det anges att fördraget föreskriver att en inremarknad skall upprättas och att ett system skall inrättas för attsäkerställa att konkurrensen på den inre marknaden inte snedvrids. Detanförs att en harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om upphovsrättoch närstående rättigheter bidrar till att uppnå dessa mål.Direktivet avser alltså att harmonisera upphovsrätten så att den intemotverkar en handel med varor och tjänster över medlemsstaternas gränser.Vidare syftar direktivet till att anpassa och komplettera nuvarandelagstiftning om upphovsrätt och närstående rättigheter för att på etttillfredsställande sätt svara mot den tekniska utvecklingen, t.ex. vadgäller nya nyttjandeformer (stycke 5 i ingressen). Genom den tekniskautvecklingen har formerna för att utnyttja prestationer som skyddas avupphovsrätt och närstående rättigheter kraftigt ökat. Nya produkter ochtjänster som innehåller och förmedlar material skyddat av upphovsrätteller till upphovsrätten närstående rättigheter utvecklas hela tiden.Användningen av digital teknik och globala nätverk som Internet hargjort det möjligt att kopiera och överföra sådana verk och prestationermellan olika personer och länder i en omfattning som inte tidigare varmöjlig.Ett annat viktigt syfte med direktivet är att främja sysselsättning ochtillväxt. Genom en hög skyddsnivå avser direktivet att uppmuntra tillinvesteringar i kreativ och innovativ verksamhet, investeringar som isin tur leder till tillväxt och ökad konkurrenskraft för europeiskindustri inom ett brett område av industri- och kultursektorn. Tillväxtinom dessa områden säkerställer sysselsättningen och främjar skapandetav nya arbetstillfällen (stycke 4 i ingressen). En hög skyddsnivå äräven av avgörande betydelse för det intellektuella skapandet. Skyddetgagnar såväl upphovsmän och närstående rättighetshavare som konsumenteroch allmänheten i stort (stycke 9 i ingressen). bör en skäligavvägning göras mellan rättighetshavarnas intressen och olikaanvändarintressen (stycke 31 i ingressen).Ytterligare ett viktigt syfte med direktivet är att införliva bestämmelsernai WIPO-fördragen WCT () och WPPT () på ett samordnat sätt inom gemenskapen. Avsiktenär att medlemsstaterna och gemenskapen skall tillträda konventionernasamordnat genom att deponera sina ratifikationsinstrument hosWIPO så snart alla medlemsstater har genomfört direktivet.Direktivet innehåller sammanlagt 15 artiklar. Till det kommer 61 styckeni ingressen till direktivet.Artiklarna 2-4 innehåller bestämmelser om ensamrättigheter för upphovsmänoch närstående rättighetshavare (utövande konstnärer, framställare avljud- och bildupptagningar samt radio- och televisionsföretag). Denförsta av de ensamrättigheter som nämns i direktivet är rätten tillmångfaldigande. Med mångfaldigande avses detsamma som exemplarframställning.Vidare behandlar direktivet upphovsmäns rätt till överföring av verktill allmänheten, dock enbart i form av distansöverföringar, respektiverätten för närstående rättighetshavare att göra sina prestationertillgängliga för allmänheten på ett sådant sätt att enskilda kan fåtillgång till dem från en plats och som de själva väljer.Även upphovsmännens spridningsrätt tas upp i direktivet.Artikel 5 innehåller en uttömmande uppräkning av de undantag ochinskränkningar som får göras i upphovsmäns och närstående rättighetshavaresensamrättigheter. I den här delen är direktivet tvingande bara i ettavseende, nämligen vad gäller s.k. tillfälliga kopior (artikel 5.1).Övriga undantag och inskränkningar som direktivet medger är av fakultativkaraktär, dvs. direktivet tillåter att medlemsstaterna har sådanaundantag eller inskränkningar i sin lagstiftning, men medlemsstaternabehöver inte ha dem. Direktivet sätter dock den yttre ramen för vilkaundantag och inskränkningar som får finnas i den nationella lagstiftningen.Vad gäller de ensamrättigheter som regleras i direktivet får alltsåmedlemsstaterna inte ha några undantag eller inskränkningar som gårutöver vad som medges i artikel 5 i direktivet. I direktivet anges ocksåatt de undantag och inskränkningar som direktivet tillåter endast fårtillämpas i vissa avsedda fall som inte strider mot det normala nyttjandetav verket eller annat alster och inte oskäligt inkräktar på rättighetshavarnaslegitima intressen. Bestämmelsen motsvarar den s.k. trestegsregeln somåterfinns bl.a. i Bernkonventionen.I artiklarna 6 och 7 ges bestämmelser om skydd för tekniska åtgärderoch information om rättighetsförvaltning.Av artikel 8 följer att medlemsstaterna skall se till att det finnslämpliga sanktioner och andra rättsliga åtgärder mot intrång iensamrättigheter.Slutligen innehåller direktivet en bestämmelse om att direktivet intepåverkar vissa andra rättsliga bestämmelser, bl.a. om tillgång tillallmänna handlingar (artikel 9), tillämpnings- och slutbestämmelser,vissa regler om anpassning till andra direktiv och bestämmelser om tidför genomförande (artiklarna 10-15).Enligt direktivet skulle medlemsstaterna hagenomfört nödvändiga ändringar i nationell lagstiftning för att följadirektivet. har fastställt att Sverigehar underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt direktivet genomatt inte anta de lagar och andra författningar som är nödvändigaför att följa detsamma.I sammanhanget bör också nämnas att, utöver det nu aktuella direktivet,har beslutats fem andra EG-direktiv på området för upphovsrätt.Dessa direktiv rör till skillnad från det direktiv som skall genomförasi svensk rätt bara vissa grupper av rättighetshavare eller vissa delområdeninom upphovsrätten och är:- direktiv /250/EEG av om rättsligt skydd fördatorprogram,- direktiv /100/EEG av om uthyrnings- ochutlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter inomdet immaterialrättsliga området,- direktiv /83/EEG av om samordning av vissabestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseendesatellitsändningar och vidaresändning via kabel,- direktiv /98/EEG av om harmonisering av skyddstidenför upphovsrätt och vissa närstående rättigheter, och- direktiv /9/EG av om rättsligt skydd för databaser.Ärendet och dess beredningI början av förhandlingarna om direktivet om harmonisering av vissaaspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhälletskickade regeringen ut direktivförslaget för synpunkter till berördakretsar. Under förhandlingarna om direktivet skedde sedan samråd med enav tillkallad referensgrupp bestående av vissaföreträdare för dessa kretsar. Såväl under direktivförhandlingarna somdärefter har även ett stort antal skriftliga synpunkter kommit in tillJustitiedepartementet.Under förhandlingarna var direktivet föremål för behandling i riksdagensEU-nämnd ett flertal gånger. Information lämnades också ett flertalgånger i lagutskottet och i konstitutionsutskottet.Genomförandetav direktivet i svensk rätt har behandlats i en departementspromemoriasom utarbetats inom (Ds 2003:35) Upphovsrätten iinformationssamhället - genomförande av direktiv /29/EG, m.m. Ipromemorian behandlades också frågan om ett svenskt tillträde till debåda WIPO-fördragen samt vissa frågor som inte direkt följer av direktivet,men som har nära samband med de frågor som direktivet behandlar. Äveni samband med att promemorian utarbetades skedde samråd med den avJustitiedepartementet tillkallade referensgruppen.