bet · GS01KRU9 · 2005-04-26 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas proposition 2004/05:124 Arkivfrågor medföljdmotioner samt motioner från allmänna motionstiden , 2003 och 2004.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att inrätta ett tidsbegränsatnationellt uppdrag inom arkivområdet och välkomnar att uppdraget skainriktas på arkivpedagogik.Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. Dessa förslag rör vittskilda frågor på arkivområdet såsomsamverkan mellan de statliga arkiven och arkiv respektivehandikapporganisationerna,ökad delaktighet för medborgarna i kulturarvsinstitutionernas verksamhet,ökad nationell samordning av ABM-arbetet,översyn av principerna för fördelning av statsbidrag till enskilda arkiv,åtgärder för att främja uppbyggnaden av idrottsarkiv,ett samiskt centralarkiv i ,ansvar för nationella och andra språkliga minoriteter,utökning av tillsynsverksamhet,kompetensförsörjningen vid arkivmyndigheterna,lokaliseringen av ett migreringsprojekt vid Statens ljud- och bildarkivochresursförstärkning på arkivområdet.Med hänvisning till att regeringen gett i uppdragatt redovisa de åtgärder som är nödvändiga för att man på lång sikt skakunna bevara digitala handlingar avstyrker utskottet motionsförslag omen långsiktig plan för att bevara digitalt material.Motionsförslag om SVAR:s (Svensk arkivinformation) uppgifter ochfinansiering avstyrks med hänvisning till att tillfälliga över- och underskottkan uppkomma över åren i en avgiftsfinansierad verksamhet och att detankommer på att kontinuerligt följa verksamheten vid SVAR.Vidare avstyrks ett motionsförslag som syftar till att Riksarkivetinte ska få lägga ut kyrkoböcker på Internet och därmed konkurrera medett privat företag. Utskottet påminner om att de statliga arkivensuppgift är att tillgängliggöra och tillhandahålla material ur sinasamlingar.Slutligen avstyrks motionsförslag som syftar till att regeringen skalåta utreda förutsättningarna för att ska tillträda Unescokonventionenför skydd av det immateriella kulturarvet. Utskottet hänvisar till attett sådant arbete redan pågår.I betänkandet finns 13 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Begäran om arkivpropositionRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr362 yrkande 4.2. Ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inom arkivområdetRiksdagen godkänner regeringens förslag om att inrätta ett tidsbegränsatnationellt uppdrag inom arkivområdet. Därmed bifaller proposition2004/05:124.3. arkivRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Kr7 yrkande 1, 2004/05:Kr9 yrkande3 och 2004/05:Kr10 yrkande 2.Reservation 1 (m, fp, kd, c)4. Handikappades tillgång till arkivenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Kr7 yrkande 2, 2004/05:Kr9 yrkande5 och 2004/05:Kr10 yrkande 4.Reservation 2 (m, fp, kd, c)5. Ökad delaktighet för medborgarna i kulturarvsinstitutionernasverksamhetRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr285.6. ABM-samverkanRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr369 yrkande 1, 2003/04:Kr387yrkande 1 och 2004/05:Kr8 yrkande 5.Reservation 3 (kd)7. Långsiktigt bevarande och tillhandahållande av digitalinformationRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr309, 2002/03:Kr353, 2004/05:Kr7yrkande 3, 2004/05:Kr8 yrkande 3, 2004/05:Kr9 yrkande 1 och 2004/05:Kr327.Reservation 4 (m, fp, kd, c)8. Bevarande av e-postRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr372 yrkande 9 och 2003/04:Kr327yrkande 12.9. Principerna för fördelning av statsbidrag till enskilda arkivRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr9 yrkande 6.Reservation 5 (m, fp, kd, c)10. IdrottsarkivRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr284, 2002/03:Kr327, 2004/05:Kr8yrkande 2 och 2004/05:Kr365 yrkande 16.Reservation 6 (fp, kd)11. De nationella minoritetsspråken och arkivenRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr308, 2004/05:Kr9 yrkande 4 och2004/05:Kr10 yrkande 3.Reservation 7 (fp, c)12. SVAR:s uppgifter och finansieringRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr348, 2002/03:Kr349, 2002/03:Kr351,2002/03:Kr369 yrkande 7, 2003/04:Kr369 och 2004/05:Kr328.13. KonkurrensfrågaRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr7 yrkande 4.Reservation 8 (m, fp)14. Utökning av tillsynsverksamhetRiksdagen avslår motion 2002/03:Kr352.15. Kompetensförsörjning vid arkivmyndigheternaRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr372 yrkande 7, 2004/05:Kr8 yrkande1 och 2004/05:Kr9 yrkande 2.Reservation 9 (fp, kd)16. Unescokonventionen för skydd av det immateriella kulturarvetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Kr340 yrkandena 1 och 2 samt2004/05:Kr362 yrkande 3.Reservation 10 (m, fp, kd, c)17. Lokalisering av migreringsprojektRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Kr220, 2004/05:Kr235, 2004/05:Kr253och 2004/05:Kr313.Reservation 11 (c)18. Förslag om resursförstärkning av arkivområdetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Kr8 yrkande 4 och 2004/05:Kr10yrkandena 1, 5 och 6.Reservation 12 (kd)Reservation 13 (c)den 26 april 2005På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), iSimrishamn (s), (), i (s),(), (), () ochLars-Ivar ().Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlasdels proposition 2004/05:124 Arkivfrågor,dels motioner väckta med anledning av propositionen samt motioner väcktaunder allmänna motionstiden , 2003 och 2004.Utskottets övervägandenBegäran om arkivpropositionUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande med krav på att regeringen snarastska lägga fram en arkivproposition.MotionenI motion Kr362 (kd) erinrar motionärerna om att Arkivutredningenöverlämnade sina förslag till regeringen . Betänkandet har därefterremissbehandlats. Motionärerna bakom motionen föreslår att regeringensnarast ska presentera en proposition i frågan (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeMotionen väcktes under allmänna motionstiden . En proposition omarkivfrågor föreligger nu och är föremål för utskottets ställningstagandei detta betänkande. Motionsyrkandet är således tillgodosett. Därmed börriksdagen avslå motion Kr362 (kd) yrkande 4.Ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inom arkivområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag att ett nytt tidsbegränsatnationellt uppdrag ska inrättas inom det arkivpedagogiska området.PropositionenI propositionen framhålls att arkiven utgör en viktig källa till kunskapoch information om vårt samhälle och dess utveckling. Genom att allmännahandlingar finns i offentliga arkiv och omfattas av handlingsoffentlighetskapas möjligheter till insyn i förvaltningen. Arkivmaterialet användsav forskare, myndigheter och institutioner likaväl som av en bredallmänhet.Mot bakgrund av den stora betydelse som arkiven har från såväl demokrati-som forsknings- och kulturarvssynpunkt är det enligt regeringens bedömningviktigt att arkivmyndigheterna fortsätter arbetet för att öka intressetför och tillgängligheten till arkivmaterialet. Det är betydelsefulltatt arkivmyndigheterna definierar vilka skilda behov och förväntningarsom olika grupper av brukare har på arkiven. En aktiv kommunikation medbrukarna kan öka kunskapen om olika målgruppers önskemål och krav ochdärmed göra det lättare att bedöma vilka olika åtgärder som erfordras.För att motverka att grupper i samhället ställs utanför på grund av attde t.ex. saknar tillräcklig teknikkunskap bör arkivmyndigheterna genombl.a. pedagogiska insatser utveckla lättillgängliga sökmedel m.m. Vidarebör arkivmyndigheterna i ökad omfattning samarbeta med landets övrigakulturarvsinstitutioner för att finna en gemensam strategi förtillgängliggörande av digital information. Digitalisering bör enligt regeringensuppfattning kombineras med förtecknings- och vårdinsatser samt med ettökat samarbete vad gäller registreringsprinciper och standardiseringinom kulturarvssektorn.Regeringen understryker betydelsen av arkivpedagogiska insatser som ettmedel för att nå en bredare och yngre publik. Det arkivpedagogiskaarbetet syftar bl.a. till att lära barn och ungdomar att efterforska ochsammanställa information och därmed till att själva bygga upp kunskapoch ett källkritiskt förhållningssätt. Det arkivpedagogiska arbetet böräven riktas mot olika grupper i samhället, t.ex. människor med annankulturell bakgrund än den svenska, personer med funktionshinder ochteknikovana.Regeringen anser att det arkivpedagogiska arbetet inom arkivområdet börstärkas. Detta gäller hela arkivsektorn. Det finns både statligaoch icke-statliga arkiv som har utarbetat metoder för arkivpedagogisktarbete. Som ett led i denna process föreslår regeringen att etttidsbegränsat nationellt uppdrag inrättas på arkivområdet med inriktningmot arkivpedagogik . Genom ett nationellt uppdrag kan detarkivpedagogiska arbetet stärkas och utvecklas. Kunskap och erfarenheterfrån uppdraget ska spridas runtom i landet och bidra till att inspireraolika arkivinstitutioner till insatser på området. Regeringen avser atti budgetpropositionen återkomma till med förslag att1 miljon kronor anvisas för uppdraget. Mot bakgrund av att regeringeni propositionen Kulturpolitik (prop. 1996/97:3) förordat att nationellauppdrag ges till icke-statliga institutioner och verksamheter avserregeringen att för ge detta uppdrag till ett enskiltarkiv. Regeringen avser att återkomma när det gäller mottagare avuppdraget.Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen vill utskottet understryka vikten av att våraarkiv är tillgängliga inte minst av demokratiska skäl - men även föratt underlätta medborgarnas och forskarnas möjligheter att komma ikontakt med och känna samhörighet med kulturarvet. Denna inställning haruttryckts i de av antagna kulturpolitiska målen. Jämlikhetsmåletsyftar till att alla ska kunna bli delaktiga i kulturlivet och ikulturupplevelser, medan kulturarvsmålet syftar till att kulturarvet skabevaras och brukas. Det förslag som regeringen nu lagt fram om etttidsbegränsat nationellt uppdrag på arkivområdet ligger således väl ilinje med de kulturpolitiska målen och kompletterar raden av nationellauppdrag som inrättats inom kulturområdet i övrigt. Med hänsyn till attarkiven inte är lätt tillgängliga för alla och att vissa grupper därförkan känna sig utestängda från dem välkomnar utskottet förslaget att detnya nationella uppdraget kommer att inriktas på arkivpedagogik. Det ärutskottets förhoppning att den institution som regeringen väljer ut fördet nationella uppdraget ska kunna bidra till hela arkivväsendet medsitt kunnande och sina idéer och därmed fullfölja grundtanken bakomtillkomsten av de nationella uppdragen.Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag.Ökad tillgänglighet genom samverkanUtskottets bedömning i korthetUtskottet anser i likhet med regeringen att arkivinstitutionerna börsamverka sinsemellan och med andra kulturinstitutioner, folkbildningenoch skolan.PropositionenRegeringen anser att det är viktigt med samverkan inom arkivsektorn.Statliga, kommunala och enskilda arkivinstitutioner bör samverka föratt på bästa sätt utnyttja tillgängliga resurser och ta vara på kunskapoch erfarenheter i strävan efter ökad tillgänglighet. Av samma skäl ärdet viktigt att arkivinstitutionerna samverkar med andra kulturinstitutioner,folkbildningen och skolan. Genom samverkan i den lokala och regionalamiljön i form av t.ex. nätverk eller centrumbildningar kan olikaverksamheter utveckla gemensamma projekt. I det sammanhanget ska ocksålandsarkivens roll som regional kulturinstitution och samverkanspartför olika regionala och lokala aktörer lyftas fram.Utskottets bedömningUtskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning.Svenska kyrkans arkivUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om samverkan mellan de statliga arkiven och arkiv avstyrks av utskottet med hänvisning bl.a. till att parternaredan samverkar.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).BakgrundEfter det att relationen mellan och staten ändrades ochSvenska kyrkan från att ha varit en statskyrka fick en ny associationsformsom registrerat trossamfund gäller olika regelsystem för de handlingarsom förvaras hos Svenska kyrkan.Offentligrättslig handlingsoffentlighet gäller handlingar som avserområden där kyrkan utför viktiga samhällsuppgifter, nämligen verksamhetsom bedrivs enligt begravningslagen (1990:1144) samt fördelning ochanvändning av den statliga ersättning som erhåller enligtlagen (1988:950) om kulturminnen, dvs. den kyrkoantikvariska ersättningen.Handlingsoffentligheten regleras i sekretesslagen (1980:100) och ilagen (1998:1591) om (10 §).Svenska kyrkans handlingar i övrigt omfattas av en inomkyrkligt regleradhandlingsoffentlighet enligt lagen (1998:1591) om (11 §).Enligt arkivlagen ska de statliga arkivmyndigheterna sköta tillsynenöver att och dess organisatoriska delar fullgör sinaskyldigheter då det gäller handlingar som förvaras med stöd av lagen(1999:288) om överlämnande av allmänna handlingar till Svenska kyrkaneller någon av dess organisatoriska delar för förvaring, m.m. Riksarkivetsinstruktion (1995:679) anger att är arkivmyndighet förSvenska kyrkan i detta avseende.Här kan även nämnas att folkbokföringsreformen innebar att den svenskafolkbokföringen från fördes över från Svenska kyrkantill en civil myndighet, nämligen . Äldre folkbokföringsmaterialfrån flyttas efterhand över från pastorsämbetenatill landsarkiven.MotionernaI tre motioner behandlas frågor om samverkan mellan de statliga arkivenoch arkiv.Moderaterna framhåller i motion Kr7 att de kyrkliga arkiven är avnationellt intresse även efter det att kyrkan skilts från staten. Dennationella arkivpolitiken bör därför även avse kyrkliga arkiv. Partietföreslår att och landsarkivens uppdrag att göra arkivmaterialtillgängligt också ska innefatta ett samarbete med de kyrkliga arkiven(yrkande 1).Folkpartiet nämner i sin motion Kr9 att de kyrkliga arkiven successivtförs över till landsarkiven men att det kan dröja innan detarbetet är slutfört. Partiet föreslår att de statliga arkiven skaetablera ett samarbete med de kyrkliga arkiven (yrkande 3).Även föreslår i sin motion Kr10 att samarbetet mellan de statligaarkiven och ska stärkas (yrkande 2).Motionärerna bakom samtliga tre motioner framhåller att den kompetenssom prästerna och personalen på pastorsexpeditionerna har då det gällerarkivfrågor bör tas till vara.Utskottets ställningstagandeSom redovisats i det föregående har de statliga arkiven enligt lag visssamverkan med även efter relationsförändringen mellankyrkan och staten. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att destatliga arkiven samverkar med alla typer av kommunala och enskildaarkivinstitutioner, kulturinstitutioner etc., däribland även med . Det arkivmaterial som förvaras i arkiv är ochkommer även framgent att vara av stort intresse för forskarna. Någotinitiativ från sida i fråga om de kyrkliga arkiven är enligtutskottets mening inte påkallat. Utskottet avstyrker därför motionernaKr7 (m) yrkande 1, Kr9 (fp) yrkande 3 och Kr10 (c) yrkande 2.Handikappades tillgång till arkivenUtskottets förslag i korthetTre motionsyrkanden med begäran om handikappades tillgång till arkivenavstyrks.Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).BakgrundRiksdagen beslutade om en nationell handlingsplan förhandikappolitiken.1Prop. 1999/2000:79, yttr. 1999/2000:KrU4y, bet.1999/2000:SoU14,rskr. 1999/2000:240. En av grundprinciperna för handikappolitiken äratt handikapperspektivet ska genomsyra alla samhällssektorer.Myndigheternas skyldigheter på det handikappolitiska området har regleratsi förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar förgenomförandet av handikappolitiken. Förordningen, som började gälla den1 , föreskriver att de statliga myndigheterna ska utformaoch bedriva sin verksamhet med beaktande av de handikappolitiska målenoch särskilt verka för att deras lokaler liksom deras verksamhet ochinformation är tillgänglig. För att genomföra detta ska myndigheternainventera vilka hinder som skapar otillgänglighet och upprättahandlingsplaner för att komma till rätta med dessa problem.Regeringen avser att i en skrivelse till i januari 2006redogöra för hur arbetet med att genomföra den nationella handlingsplanenför handikappolitiken framskrider. Regeringen har därför gett Kulturrådetoch i uppdrag att inom sina respektive områdengenomföra omvärldsanalyser i syfte att belysa de processer inomkultursektorn som påverkar möjligheterna att uppnå de handikappolitiskamålen.Bland de kulturpolitiska målen syftar det s.k. jämlikhetsmålet till attalla ska få möjlighet till delaktighet i kulturlivet.MotionernaI tre motioner behandlas frågor som rör handikappades tillgång tillarkiv.I motion Kr7 föreslår att ska få i uppdrag atttillsammans med handikapporganisationerna kartlägga hur landets arkivkan bli mer tillgängliga för funktionshindrade (yrkande 2).Folkpartiet föreslår i motion Kr9 att och landsarkiven skainleda ett samarbete med handikapporganisationerna för att gefunktionshindrade bättre möjlighet att ta del av arkivens material (yrkande5).Även föreslår i motion Kr10 ett närmare samarbete mellanarkiv och handikapporganisationer för att utröna hur personer medfunktionshinder ska bli mer delaktiga av den information som finns iarkiven (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill nu liksom understryka viktenav att funktionshindrade är delaktiga i kulturen. Detta synsätt gällergivetvis även arkivområdet. I propositionen framhåller regeringenbetydelsen av att arkiven når ut till nya grupper och att tillgänglighetentill arkivmaterialet ökar. Regeringen menar att ett aktivt utbyte avinformation med brukarna kan öka kunskapen om olika målgruppers önskemåloch krav och därmed göra det lättare att bedöma vilka åtgärder somerfordras. Det kan handla om att handikappanpassa institutionerna, attutforma användarvänliga söksystem etc. (prop. s. 7). Utskottet instämmeri regeringens bedömning och konstaterar att den inte står i strid medmotionärernas syn på samverkan mellan de statliga arkiven ochhandikapporganisationerna.Här bör även nämnas att skyldigheter på det handikappolitiskaområdet klart framgår av förordningen (2001:526) om de statligamyndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Myndigheternaska, när det finns anledning till det, samråda med Handikappombudsmannenom hur insatserna ska utformas. Det kan tilläggas att det givetvis stårarkivmyndigheterna fritt att även inleda samarbete med handikapporganisationernaom ett sådant behov skulle finnas.Den skrivelse om genomförandet av den nationella handlingsplanen förhandikappolitiken som regeringen avser att överlämna till ibörjan av 2006 torde kunna visa vad som uppnåtts inom kulturområdet istort och därmed även inom arkivområdet.Enligt utskottets uppfattning är det inte befogat med ett särskiltuttalande från sida om handikappades tillgång till arkiven.Motionerna Kr7 (m) yrkande 2, Kr9 (fp) yrkande 5 och Kr10 (c) yrkande4 avstyrks därför.Ökad delaktighet för medborgarna i kulturarvsinstitutionernasverksamhetUtskottets förslag i korthetEtt förslag om ökad delaktighet för medborgarna i kulturarvsinstitutionernasverksamhet avstyrks med hänvisning till de åtgärder som de statligaarkiven och för och landsarkiven, tidigare benämntProduktrådet, tillkom på initiativ av riksarkivarien 1996 och fick iuppgift att vara ett forum för diskussion om mikrofilmnings-, skannings-och registreringsarbeten inom arkivområdet. Målet för rådet är att hjälpaarkivmyndigheterna att tillgodose forskningens krav på teknikval ochtillgång till arkivmaterial. Medlemmarna i rådet representerar bredaintressen inom arkiv, bibliotek, forskning och forskningsadministration.I rådet finns representanter för bl.a. universiteten, Kungl. ,, , och . Uppgifterna för rådet harsuccessivt vidgats till att gälla prioriteringar inom hela det digitalafältet. Rådet ska även fungera som ett stöd för arkivmyndigheterna ideras utåtriktade arbete och komma med synpunkter på den verksamhet somriktar sig till arkivens många användare.MotionenFörslaget i motion 2002/03:Kr285 (s) syftar till att medborgarna skabli mer delaktiga i kulturarvsinstitutionernas verksamhet och attsamverkan mellan brukarna och kulturarvsinstitutionerna ska utvecklas. Imotionen nämns att genom det s.k. visat attnya former för samverkan mycket väl är förenliga med institutionernasprofessionella krav. Arbetet med att finna, pröva och successivt utvecklanya former för medborgarnas delaktighet och samverkan bör drivas på ochförstärkas, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående understrukit vikten av att våra arkiv ärtillgängliga för medborgarna av demokratiska skäl och för att underlättakontakten med kulturarvet.Utskottet konstaterar att åtgärder för att vidga medborgarnas delaktighethar vidtagits inom kulturarvsområdet. I motionen nämns ,numera benämnt för och landsarkiven, somexempel på hur arbetet kan bedrivas för att göra medborgarna delaktigai kulturarvsinstitutionernas verksamhet. Ett annat exempel inomkulturarvsområdet på strävan efter demokratisk förankring är Agenda kulturarv,ett omfattande samverkansprojekt som pågick under tidoch avslutades . I projektet deltog landets länsmuseer ochlänsstyrelser samt . Syftet med projektet var atti bred samverkan med omgivande samhälle förnya kulturmiljövårdens arbete,inriktning, demokratiska förankring och därmed slagkraft.Det anförda visar att de statliga arkiven och påbred front arbetar med att göra medborgarna delaktiga i sin verksamhet.Utskottet anser inte att det är motiverat att föreslå att riksdagenska göra något uttalande med anledning av motion 2002/03:Kr285 (s).Motionen avstyrks.ABM-samverkanUtskottets förslag i korthetMotionsyrkanden om en ny ABM-utredning och om ökad nationell samordningav ABM-arbetet avstyrks av utskottet med hänvisning bl.a. till detsamarbete som redan sker på central, regional och lokal nivå.Jämför reservation 3 (kd).BakgrundPå förslag av kulturutskottet gjorde etttillkännagivande om utökad samverkan mellan de statligt stödda arkiv-,biblioteks- och museiinstitutionerna, ABM.2Bet. 2000/01:KrU5 s. 31, rskr.2000/01:176.På uppdrag av regeringen utarbetade Kungl. , ,och en lägesrapport som överlämnadestill regeringen . I rapporten föreslogs uppbyggnad av ettnationellt ramverk med gällande riktlinjer, rekommendationer och standarderinom ABM-området samt nationella planer för digitalisering, insamlingoch långsiktigt bevarande av digitalt material. Vidare föreslogs ensuccessiv uppbyggnad av en samordnande ABM-funktion med vissa specifikauppgifter. Slutligen framfördes förslag om en handlingsinriktad utredningsom tar fasta på det fortsatta arbetets ambitionsnivå, finansiering ochorganisation.Kulturrådet, Kungl. , , ochNationalmuseum har därefter på eget initiativ påbörjat ett samarbetegenom att inrätta ett ABM-centrum vid Kungl. Centrumet,som finansieras av de medverkande myndigheterna, ska fungera som ettgemensamt kansli för koordinering av samarbetet mellan arkiv, bibliotekoch museer med särskilt fokus på digitaliseringsarbete.PropositionenRegeringen bedömer att samverkan mellan statliga och icke-statliga arkiv,men också mellan arkiv, bibliotek, museer (ABM) och andra myndigheteroch organisationer är av stor betydelse i arbetet för att öka intressetför och tillgängligheten till arkivmaterialet.MotionernaI motionerna 2002/03:Kr369 (kd) yrkande 1 och 2003/04:Kr387 (kd) yrkande1 föreslås att ska göra ett tillkännagivande om en nyABM-utredning. Motionärerna erinrar om den tidigare som ideras tycke fick alltför små befogenheter och möjligheter att komma medkonkreta förslag. Utifrån det underlag som finns bör en ny utredningfå mandat att lägga fram konkreta förslag på ett utvecklat ABM-samarbete.I motion Kr8 påminner om att partiet länge har arbetatför ett stärkt samarbete mellan ABM-institutionerna, som har ett särskiltansvar för att värna kulturarvet. Motionsyrkandet syftar till ökadnationell samordning av ABM-arbetet (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeInformationsteknologin har gett ABM-institutionerna goda förutsättningaratt göra samlingarna tillgängliga. I likhet med regeringen bedömerutskottet att det är angeläget att ABM-institutionerna fortsätter attsamverka på lokal, regional och nationell nivå. Utskottet kan konstateraatt ett ABM-samarbete har vuxit fram på alla dessa nivåer.