bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Regeringen överväger hur ett sådant normsystem behöver utformas för svensk del i syfte att kunna införa dessa normer när kraven i det nya grundvattendirektivet har fastställts. Enligt regeringen avser att gå vidare på nationell nivå om besluten inom EU inte kommer till stånd. När det gäller utsläpp av kväve- och fosforföreningar från enskilda avlopp bedömer regeringen attNaturvårdsverket bör få i uppdrag att se över möjligheten till ett bidrag för utveckling och introduktion av ny teknik för att minska sådana utsläpp. Kvävereningen för de reningsverk som ännu inte uppfyller kraven i gällande bestämmelser bör åtgärdas. Vidare överväger regeringen att ge i uppdrag att utreda vad som är möjligt och lämpligt när det gäller utökade krav på kvävereduktion i kustnära reningsverk. Med hänvisning till att regeringen avser att i hög grad prioritera nationella och internationella åtgärder som leder till minskad övergödning av och vad som i övrigt anförts ovan anser utskottet att motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 51, 54 och 55, 2004/05:MJ342 (kd) yrkande 4,2004/05:MJ507 (c) yrkande 20 och 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 33 bör lämnas utan att vidtar ytterligare åtgärder. Motionerna avstyrks i berörda delar. Delmål 1 om åtgärdsprogram utgår Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att delmål 1 om åtgärdsprogram skall utgå och avstyrker ett motionsyrkande (m, fp, kd, c) om att behålla delmålet samt ändra dess lydelse. Jämför reservation 76 (m, fp, kd, c). Delmål 1 om åtgärdsprogram har följande lydelse: skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:s ramdirektiv för vatten som anger hur God ekologisk status skall nås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten. Regeringen föreslår att delmål 1 om åtgärdsprogram skall utgå eftersom förutsättningarna för att genomföra ramdirektivet för vatten numera framgår av gällande författningar och att åtgärdsprogram är att betrakta som åtgärder snarare än delmål. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) bör delmålet behållas. Motionärerna hänvisar till att flera remissinstanser har framfört att det kan vara en risk att miljökvalitetsmålen inte blir kompletta utan detta delmål inskrivet. Vidare bör det tydligt anges att målet i relation till vattendirektivets genomförande kan och bör uppnås tidigare på många håll.Delmål 1 föreslås därför lyda: ", dock , skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:s ramdirektiv för vatten som anger hur God ekologisk status nås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten. "(yrkande 19). Enligt propositionenframgår numera förutsättningarna för att genomföra ramdirektivet för vatten av gällande författningar. Ett grundläggande steg för att genomföra direktivet har därmed tagits. Utskottet anser i likhet med regeringen att de delmål om att genomföra ramdirektivet för vatten som har knutits till ett antal miljökvalitetsmål, däribland Ingen övergödning, därför bör upphöra att gälla. Utskottet vill därutöver liksom regeringen framhålla att åtgärdsprogram är att betrakta som åtgärder snarare än delmål. Av propositionen framgår att den process som inletts som en följd av ramdirektivet för vatten, med kartläggning och analys av vattenförhållanden och samhällsekonomiska aspekter, med framtagande av kvalitetskrav och aktivt deltagande av allmänhet och berörda aktörer kommer att utmynna i åtgärdsprogram . Som regeringen framhåller innebär denna tidpunkt dock inte att regeringen och berörda myndigheter väntar med att vidta ytterligare åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning.Åtgärder kommer att vidtas eller anpassas successivt även , allteftersom kunskapen växer fram. Regeringen anser att någon tidigare tidpunkt för besluten om åtgärdsprogrammen därför inte behöver utredas. Mot bakgrund av det ovan anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag att delmål 1 om åtgärdsprogram skall utgå och avstyrker motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 19. Ändrat delmål 2 om utsläpp av fosforföreningar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrat delmål 2 om utsläpp av fosforföreningar och avstyrker ett motionsyrkande (m, fp, kd, c) om tillägg till delmålets lydelse. Jämför reservation 77 (m, fp, kd, c, mp). Delmål 2 om utsläpp av fosforföreningar har följande lydelse: Fram skall de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag och kustvatten ha minskat kontinuerligt års nivå. Regeringen föreslår att delmål 2 skall ha följande lydelse: Fram skall de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig verksamhet till sjöar, vattendrag och kustvatten ha minskat med års nivå. I motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 20 föreslås att delmål 2 om utsläpp av fosforföreningar kompletteras med följande mening: "De största minskningarna skall ske i de känsligaste områdena." Utgångspunkten bör vara lokala och regionala förhållanden och att olika utsläppsmål specificeras för olika vatten, anser motionärerna. Utskottet konstaterar att regeringen bedömer att delmålet som sådant kommer att nås men att det krävs ytterligare åtgärder för att fosforhalterna i många vattenmiljöer skall nå nivåer som inte har någon negativ inverkan på bl. a. förutsättningarna för biologisk mångfald. Som framgår av propositionenvarierar behovet av att minska utsläppen av fosforföreningar påtagligt i olika vattenområden. Så finns exempelvis i en helt annan känslighet för fosforföreningar jämfört med . Utskottet konstaterar att har genomfört en internationell expertutvärdering av kväve- och fosforproblematiken i omgivande havsområden. Utvärderingen avrapporterades (Expert Evaluation of the Surrounding , , rapport nr 5509). Av propositionen framgår vidare att de av fosfor övergödda sjöarna till stor del är koncentrerade till . Situationen i vattendrag är svårare att mäta och bedöma, men problematiken följer enligt regeringen i stort samma mönster som för sjöar. Utskottet anser i likhet med regeringen att det finns skäl att kvantifiera delmålet enligt det förslag som har presenterat, för att ge åtgärdsarbetet en förstärkt drivkraft. Vidare konstaterar utskottet att det enligt regeringen kan finnas anledning att återkomma till frågan om delmålets utformning, bl.a. beträffande en anpassning till förhållanden i olika delar av landet, i samband med nästa fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen.Som framgår av propositionen har forskning kring läckage av närsalter från jordbruket fokuserats på kväveföreningar. För att kunna utvärdera delmålet om utsläpp av fosforföreningar och föreslå nya åtgärder är det enligt regeringen nödvändigt att få ett bättre underlag även när det gäller fosforförlusterna. Forskning inom detta område måste därför fortsätta som underlag för långsiktiga åtgärder. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrat delmål 2 om utsläpp av fosforföreningar. Frågan om hänsyn till lokala och regionala förhållanden som tas upp i motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 20 är enligt utskottets mening föremål för regeringens uppmärksamhet. Motionen avstyrks i denna del. Ändrat delmål 3 om utsläpp av kväveföreningar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrat delmål 3 om utsläpp av kväveföreningar och avstyrker ett motionsyrkande (m, fp, kd, c) om delmålets lydelse. Jämför reservation 78 (m, fp, kd, c). Delmål 3 om utsläpp av kväveföreningar har följande lydelse: skall de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå till . Regeringen föreslår att delmål 3 skall ha följande lydelse: skall de svenska vattenburna utsläppen av kväveföreningar från mänsklig verksamhet till haven söder om ha minskat med års nivå. Enligt regeringen pekar nya beräkningar på högre utsläpp av kväveföreningar till haven för än tidigare beräkningar. En minskning motsvarar därför mer än de som anges i delmål 3. Både de nya och äldre beräkningarna innehåller dessutom flera osäkerhetsfaktorer. Det kan därför inte uteslutas att kommande beräkningar också kan innebära revideringar med hänsyn till vad en minskning skulle kunna betyda i ton. Regeringen föreslår därför att angivelsen i ton stryks i delmålets formulering. Vidare föreslår regeringen att "kväve" ersätts med "kväveföreningar" i formuleringen av delmålet. Regeringen påpekar att detta är tekniskt korrekt eftersom utsläppen av kväve sker som föreningar. Språkbruket jämställs därmed med det i delmål 2 om fosforföreningar. I motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 21 föreslåsatt delmål 3 om utsläpp av kväveföreningar skall lyda: "skall de svenska vattenburna utsläppen av kväveföreningar från mänsklig verksamhet till haven ha minskat med års nivå. "Motionärerna delar inte regeringens uppfattning att haven norr om skall undantas från begränsningen av kväveutsläpp från mänsklig verksamhet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrad lydelse för delmål 3 om utsläpp av kväveföreningar. Vidare konstaterar utskottet att regeringen bedömer att det blir svårt att nå delmålet och att det krävs kraftfulla åtgärder i syfte att nå en så hög grad av måluppfyllelse som möjligt. Beträffande de synpunkter som framförs i motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 21 har utskottet inhämtat från att skälet till att gränsen dragits vid är att har klassat havet söder om och till norska gränsen som kvävekänsligt enligt rådets direktiv /271/EEG om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse. Utskottet föreslår att motionen i denna del lämnas utan någon ytterligare åtgärd av . Ändrat delmål 4 om utsläpp av ammoniak Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrat delmål 4 om utsläpp av ammoniak. Delmål 4 om utsläpp av ammoniak har följande lydelse: skall utsläppen av ammoniak i ha minskat med års nivå till . Regeringen föreslår att delmål 4 skall ha följande lydelse: skall utsläppen av ammoniak i ha minskat med års nivå. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrad lydelse för delmål 4 om utsläpp av ammoniak. Vidare konstaterar utskottet att regeringen bedömer att delmålet kommer att nås inom utsatt tid men att det finns behov av att ytterligare minska utsläppen påtagligt även efter det att delmålet har uppnåtts. Delmål 5 om utsläpp av kväveoxider Delmål 5 om utsläpp av kväveoxider har följande lydelse: skall utsläppen i av kväveoxider till luft ha minskat till . Utskottet konstaterar att regeringen bedömer att delmål 5 om utsläpp av kväveoxider bör ha oförändrad lydelse och att ytterligare åtgärder behövs för att nå delmålet. Levande sjöar och vattendrag Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande (c) om långsiktig hållbarhet. Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag har följande lydelse: Sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. För miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag har sex delmål fastställts. - Åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer - Åtgärdsprogram för skyddsvärda vattendrag - Utsättning av djur och växter - Åtgärdsprogram för God ytvattenstatus All hantering av vatten bör enligt motion 2004/05:MJ237 (c) yrkande 1 ske utifrån kravet på långsiktig hållbarhet. Tillgång till vatten är en grundförutsättning för alla former av liv, och samhällets hantering av vatten i alla former bör därför ske utifrån ett långsiktigt hållbart perspektiv. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motion 2004/05:MJ237 (c) yrkande 1 om långsiktig hållbarhet. Som regeringen anför har utvecklingen av miljötillståndet i sötvatten i huvudsak varit positiv. Antalet övergödda sjöar uppgår numera till ca 1 000, och försurningsläget har förbättrats något. Utskottet instämmer i att försämringen av miljötillståndet i vattenekosystemen är ett av de områden som sammantaget är mest problematiskt att komma till rätta med. En bidragande orsak till den negativa utvecklingen är att miljöförändringar i hav, sjöar och rinnande vatten inte är lika synbara för människan som de är på land, varför skadorna blir värre innan de uppmärksammas. Utskottet anser att utvecklingen i våra vattenmiljöer inte är hållbar. Det gäller utfiskning, övergödning, anrikning av stabila gifter samt etablering av främmande arter och stammar av fisk. Det är inte bara stora natur- och kulturvärden som står på spel utan även betydande ekonomiska värden. Även utskottet anser att ambitionsnivån måste höjas när det gäller insatserna för att förbättra situationen i våra vattenmiljöer. I regeringens skrivelse (skr. 2004/05:173) En nationell strategi för havsmiljön anges den strategiska inriktningen för det svenska havsmiljöarbetet . En god grund för en mer aktiv vattenpolitik när det gäller sötvatten och kustvatten utgör enligt den nu behandlade propositionen den process som inletts i de inrättade fem svenska vattendistrikten där vattenmyndigheterna bl.a. kommer att utveckla skräddarsydda åtgärds- och övervakningsprogram. Regeringen avser att noga följa denna nya vattenförvaltning för att snabbt kunna identifiera eventuella ytterligare åtgärder för att stödja vattenmyndigheternas arbete. Enligt utskottets mening föreligger det ingen motsättning mellan regeringens uppfattning och den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2004/05:MJ237 (c) yrkande 1. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. Ändrat delmål 1 om åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till annan formulering av delmål 1 och avstyrker en motion (m, fp, kd, c) om att bör avslå regeringens förslag. Jämför reservation 79 (m, fp, kd, c). Delmål 1 om åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer har följande lydelse: skall berörda myndigheter ha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram för särskilt värdefulla natur- och kulturmiljöer som behöver ett långsiktigt skydd i eller i anslutning till sjöar och vattendrag. skall minst hälften av de skyddsvärda miljöerna ha ett långsiktigt skydd. Regeringen föreslår att delmålet får följande lydelse: skall berörda myndigheter ha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram för särskilt värdefulla natur- och kulturmiljöer som behöver ett långsiktigt skydd i eller i anslutning till sjöar och vattendrag. skall minst hälften av de skyddsvärda miljöerna ha ett långsiktigt skydd och fördelas jämnt mellan de fem vattendistrikten. Minst 15 fiskefria områden skall finnas i varje vattendistrikt. bör enligt motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 22 avslå regeringens förslag att ändra delmål 1 om åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer under miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. Delmålet bör inte ändras. Regeringen har inte motiverat sina ändringsförslag. I propositionen anförs att delmålet kan nås om ytterligare åtgärder vidtas och takten i skyddsarbetet ökas. Skyddet av vattenmiljöer har emellertid utvecklats långsamt. arbetar tillsammans med och för att lägga fram nationella åtgärdsprogram för genomförande av skydd och restaurering (delmål 1 och 2) och för att redovisa antalet berörda värdefulla miljöer. Parallellt pågår i länen en sammanställning av underlag om de kända värdefulla vattenmiljöerna med avseende på naturmiljö, kulturmiljö, fisk och fiske. Underlaget skall användas för att kvantifiera delmålen, planera och prioritera åtgärder, följa upp och utvärdera genomförandet, bedöma behov av resurser samt bedöma omfattning av intressekonflikter. Utskottet instämmer i att de skyddade områdena bör fördelas jämnt mellan de fem vattendistrikten. Områdena bör utformas så att angränsande landområden vid behov inkluderas och hänsyn bör tas till vandrande arter. Skyddet av sötvattenmiljöer behöver också kunna innefatta begränsningar av fisket. Utskottet finner regeringens förslag väl avvägt och tillstyrker förslaget. Därmed avstyrks motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 22. Delmål 2 om åtgärdsprogram för skyddsvärda vattendrag Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner (kd, v, mp) om fiskvandring med hänvisning till det arbete som pågår med frågan. Jämför reservationerna 80 (kd) och 81 (mp). Delmål 2 om åtgärdsprogram för skyddsvärda vattendrag lyder: skall berörda myndigheter ha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram för restaurering av skyddsvärda vattendrag eller sådana vattendrag som efter åtgärder har förutsättningar att bli skyddsvärda. Senast skall av de värdefulla och potentiellt skyddsvärda vattendragen ha restaurerats. Fri fiskvandring i från mynningen upp till Ädelfors bör enligt motion 2003/04:MJ337 (v) säkras genom att fiskvägar byggs förbi kraftstationerna. Vattendragen bör enligt motion 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 21 åter bli miljöer för vandrande fiskarter som lax, laxöring och ål. råder brist på strömmande vatten. Många arter som är beroende av biotopen strömmande vatten återfinns bland hotade arter. Det bör finnas förbiflöde vid alla kraftverk. Även enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 58 bör vattendragen åter bli miljöer för vandrande fiskarter som lax, laxöring och ål. Det bör finnas förbiflöde vid alla kraftverk. Utskottet konstaterar att delmålet kommer att uppnås. hänvisar i sitt yttrande till behandlingen av liknande frågor under förra (bet. 2004/05:BoU4, bet. 2002/03:BoU3) och anför att det bör finnas förbiflöde vid alla kraftverk. Vid behandlingen av proposition 2003/04:51 Kust- och insjöfiske samt vattenbruk redovisades att arbetet med miljökvalitetsmålen har visat bl.a. att det finns förutsättningar för att delvis ersätta kompensationsutsättningarna av lax och öring med åtgärder som förbättrar den naturliga produktionen i de utbyggda älvarna. Regeringen angav att forskning har visat att långvarig odling av laxfisk leder till genetiska förändringar i bestånden som bl.a. gör dessa bestånd mindre konkurrenskraftiga. Regeringen ansåg det därför vara väsentligt att sådana bestånd kontinuerligt kan förstärkas med vild fisk på sådant sätt som gjorts i bl.a. . borde därför enligt regeringens mening undersöka möjligheterna att, för bestånd av laxfisk beroende av kontinuerlig utsättning, skapa mindre, lokala självreproducerande laxbestånd som kan utnyttjas för att bevara beståndens naturliga karaktär. Med anledning av ett regeringsuppdrag redovisade därefter, , rapporten av möjligheter för och konsekvenser av en förändrad inriktning på kompensationsåtgärder avseende fiske i nuvarande och kommande vattendomar. I rapporten framförs som en övergripande rekommendation att målsättningen för alla kompensationsåtgärder bör vara att så långt som möjligt prioritera naturlig fiskproduktion och att bevara den biologiska mångfalden. Även om kompensationsutsättningar behövs även finns det alternativa åtgärder som syftar till att helt eller delvis bevara naturlig reproduktion som bör komma till ökad användning. Många äldre vattendomar innehåller otidsenliga villkor, och det är därför viktigt att omprövningsverksamheten prioriteras . Det är viktigt att skyddet av värdefulla vattenområden och naturliga fiskbestånd har en stark ställning i miljölagstiftningen. Vid tillståndsprövning bör skyddet av värdefulla naturliga fiskbestånd lyftas fram tillsammans med fiskeintresset. fick i regleringsbrev för i uppdrag att tillsammans med berörda myndigheter utarbeta nya riktlinjer för kommunernas vattenplanering. Uppdraget skall redovisas . I propositionen anför regeringen nu att rinnande vatten med omkringliggande områden utgör en av de mest artrika och värdefulla naturtyperna i landet. I det föreslagna nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv, kapitel 20, slås fast att djur skall kunna sprida sig utan hinder, att missgynnade arter skall ha tillräckligt med livsmiljöer och att bristmiljöer skall restaureras. För att uppnå dessa mål är behovet av ytterligare åtgärder i rinnande vatten stort. Antalet helt orörda miljöer är inte känt, men de är troligen få. Regeringen pekar även på att fyra älvar, genom bestämmelser i , är helt skyddade från utbyggnad m.m. och i ett antal andra vattensystem är vidare utbyggnad förbjuden. Detta ger enligt regeringen ett starkt och värdefullt skydd mot framtida exploatering. Även vatten som är skyddade mot utbyggnad sägs, enligt propositionen, ofta vara påverkade av andra typer av ingrepp såsom flottledsrensning. Det totala behovet av restaurering är därför enligt regeringen stort. , och sammanställning om särskilt värdefulla miljöer är en viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Regeringen bedömer att restaurering av tidigare flottledsrensade vattendrag liksom av vattensystem med tidig och ofta partiell utbyggnad kan ge stora miljöförbättringar till begränsade kostnader. När det gäller omprövning av vattendomar har, som också redovisas i propositionen, analyserat eventuella behov av åtgärder utifrån översvämningsproblematiken (under utveckling, Ett principbetänkande, SOU 2002:50) och kommit fram till att omprövning av vattendomar inte är någon lösning och att det inte heller finns behov av att utreda regelverket. Behovet av omprövningar är enligt kommittén främst motiverat ur naturvårdssynpunkt och med tanke på genomförandet av ramdirektivet för vatten. bedömer att det kan finnas anledning att se över bestämmelserna för sådana regleringar där vattendomar saknas. har i sin underlagsrapport inför den fördjupade utvärderingen pekat på att omprövningar av vattendomar av naturvårdsskäl har använts i liten omfattning, vilket innebär att det är svårt att utvärdera hur de juridiska verktygen fungerar. Regeringen avser att återkomma till frågan. Regeringen avser därutöver att låta utreda hur tillsynen kan ges bättre förutsättningar när det gäller regleringar av vattenflöden som saknar vattendomar och avser att återkomma med ett uppdrag till berörda myndigheter. Mot den tecknade bakgrunden finner utskottet inte tillräckliga skäl för att gå motionärerna till mötes och avstyrker förslaget. Miljö- och jordbruksutskottet gör samma bedömning och har inhämtat att regeringen förbereder en proposition till i detta ämne. Utskottet föreslår att motionerna 2003/04:MJ337 (v), 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 21 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 58 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Delmål 3 om vattenförsörjningsplaner Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om att delmålet skall utgå (mp, -) och en om vattensystem (fp). Jämför reservation 82 (mp). Delmål 3 om vattenförsörjningsplaner lyder: skall vattenförsörjningsplaner med vattenskyddsområden och skyddsbestämmelser ha upprättats för alla allmänna och större enskilda ytvattentäkter. Med större ytvattentäkter avses ytvatten som nyttjas för vattenförsörjning till fler än 50 personer eller distribuerar mer än i genomsnitt. bör enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 56 besluta att delmålet kring vattenförsörjningsplaner utgår. Det är tveksamt att se vattenförsörjningsplaner som något som bidrar till att uppnå miljömålet Levande sjöar och vattendrag. I fråga om vattenmiljö- och avrinningsfrågor i anförs i motion 2004/05:N409 (fp) yrkande 11 att värnandet av vattenmiljön i hög grad handlar om vattensystem, dvs. som transportled och fritidsmiljö, men också som vattenreservoar för ca 1,3 miljoner invånare i . Utskottet konstaterar att det går att nå delmålet om kommunerna fortsätter med skyddande insatser med upprättandet av skyddsområden och skyddsbestämmelser för dricksvattentäkter. I propositionen anförs att regeringen avser att återkomma till med en fördjupad utvärdering av systemet med miljökvalitetsmål med förslag om nya delmål för tidsperioden bortom . I det sammanhanget bör även åtgärdsstrategierna ses över. Utskottet har inhämtat att nästa fördjupade utvärdering kommer att omfatta samtliga delmål.