bet · GS01KRU9 · 2005-04-26 00:00:00 — På centralnivå finns - som nämnts i det föregående - ABM-centrumet. På regionalnivå kan nämnas ABM , ABM och ABM Resursi . På lokal nivå kan nämnas projektet drivs av kommun.Utskottet finner att ett samarbete mellan ABM-institutionerna - bl.a.på det informationsteknologiska området - är av mycket stort värde. Detkommer med stor sannolikhet att utvecklas ytterligare och byggas ut iolika avseenden. Som visats i det föregående har de stora kulturinstitutionernatagit ett lovvärt nationellt initiativ på ABM-området. För närvarandegörs insatser för att fler statliga museer och arkiv ska medverka iABM-centrums arbete.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det inte är påkallatatt gör uttalanden om en ny ABM-utredning eller om ökadnationell samordning av ABM-arbetet.Motionerna 2002/03:Kr369 (kd) yrkande 1, 2003/04:Kr387 (kd) yrkande 1och Kr8 (kd) yrkande 5 avstyrks.Långsiktigt bevarande och tillhandahållande av digital informationUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om en nationell strategi och en långsiktig plan för attbevara digitalt material avstyrks av utskottet. Likaledes avstyrksmotionsförslag om att inrätta en forsknings- och utvecklingsenhet fördigitalt bevarande i och ett förslag om att bevara digitaltmaterial i . Utskottet hänvisar till de insatser som redan påbörjatsför att bevara digitalt material och till det uppdrag som regeringennyligen gett om att redovisa de åtgärder som är nödvändigaför att på lång sikt bevara digitala handlingar.Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c).BakgrundRiksarkivet startade ett forsknings- och utvecklingsprojekt förlångsiktigt digitalt bevarande (). Av Riksarkivetsårsredovisning framgår följande om projektet (s. 38).Det treåriga projektets syfte är att finna former för så långt möjligtautomatiserade, effektiva och säkra former för digitala leveranser tillarkivmyndigheterna liksom för fortsatt förvaring och presentation därpå lång sikt. Samarbetet omfattar i första hand Bodens kommun och , vilka båda tillsammans med bidrartill finansieringen, samt . Kontaktupprätthålls även med , som engagerat sig i likartadefrågor. (tidigare ) fungerar sompilotprojekt för en större leverans 2005.Den aktuella planeringen går ut på att påbörja uppbyggnadenvid av ett i dessa frågor,som avses ersätta projektet. Målet är att - med Riksarkivetsmedverkan i någon form - skapa en kreativ miljö för att utveckla detdigitala långtidsbevarandet och skapa finansiering genomefterfrågan från myndigheter och företag på tjänster och kompetenstillförselinom området.Vidare kan nämnas att har fått regeringens uppdrag attredovisa de åtgärder som är nödvändiga för att på lång sikt säkra tillgångentill allmänna handlingar i digital form. Redovisningen ska fokusera påvad som krävs för att tillgodose rätten att ta del av allmänna handlingar,skyddet för allmänna handlingar, behovet av information för rättskipningenoch förvaltningen samt forskningens behov.PropositionenEnligt regeringens bedömning bör och landsarkiven fortsättasitt aktiva arbete inom digitaliseringsområdet såväl nationellt sominternationellt. Arkivmyndigheterna bör på olika sätt delta i ochsamarbeta med bl.a. andra arkiv- och arkivbildande myndigheter när detgäller frågor om långsiktigt bevarande och tillhandahållande av digitalinformation (s. 9).Regeringen anser att forsknings- och utvecklingsprojekt iBoden har stor betydelse för arkivmyndigheternas fortsatta arbete inomområdet. Enligt regeringens uppfattning medför dock den snabba tekniskautvecklingen att det sannolikt kommer att finnas behov av fortsatta ochmer långsiktiga utvecklingsinsatser när projektet är avslutat. Regeringenanser att sådana insatser i första hand bör ske i samarbete mellanarkivmyndigheterna, IT-forskningen och näringslivet. Därmed markeras attden digitala arkivbildningen bör ses i ett bredare samhällsperspektiv(s. 10-11).Regeringens IT-politiska strategigrupp kommer också att belysaförutsättningarna för ett långsiktigt bevarande av det digitala kulturarvet(s. 11).MotionernaModeraterna menar i motion Kr7 att det finns en risk att vi kommer attförlora stora delar av det digitala kulturarvet. bör därförfå i uppdrag att utarbeta och genomföra en nationell strategi och enlångsiktig digitaliseringsplan för att bevara det digitala materialet(yrkande 3).Ett likartat förslag framförs av i motion Kr9. Partiet anseratt det är hög tid att utveckla system och rutiner för att bygga upp enheltäckande arkivstrategi som är anpassad till den digitala miljön.Partiet föreslår därför att regeringen ska presentera en handlingsplanför långsiktigt bevarande av digital information (yrkande 1).Kristdemokraterna begär i sin motion Kr8 att regeringen tillsammans medRiksarkivet och Kungl. ska ta fram en nationell strategioch en långsiktig digitaliseringsplan för att bevara digitalt material(yrkande 3).Motionärerna bakom motion 2002/03:Kr353 (s) föreslår att regeringen skafå i uppdrag att ta fram en konkret och långsiktig handlingsplan föratt bevara och tillgängliggöra vårt kulturarv i digital form.Motion 2002/03:Kr309 (s) väcktes . Förslaget i motionen syftartill att en särskild forsknings- och utvecklingsenhet för att utvecklametoder och rutiner för digital arkivbildning ska inrättas i ochvara knuten till Riksarkivet.Motionären bakom motion Kr327 (s) anför att en digital utvecklingsenhetför långsiktigt digitalt bevarande (LDB) inrättats i med EU-stöd.I motionen föreslås att digitalt material som uppstår skabevaras i , där det från ekonomiska och säkerhetsmässiga utgångspunkterfinns ett stort antal lämpliga lokaler för ändamålet.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att frågan om långsiktigt digitalt bevarande ärkomplex. De problem som svenska arkivmyndigheter har finns även i andraländer som en följd av digitaliseringen. En rad insatser för långsiktigtdigitalt bevarande har påbörjats, initierade av regeringen och avRiksarkivet. Några av dem har redovisats i det föregående, t.ex. detuppdrag som regeringen gett till och som syftar till attsäkra tillgången till digitala handlingar.Med hänvisning till dessa insatser anser utskottet att det inte ärmotiverat att tillstyrka motionsförlagen om en nationell strategi förlångsiktigt bevarande av digital information. Utskottet är inte hellerberett att tillstyrka motionsförlag som syftar till att det digitalamaterialet ska lagras i . Det ankommer i första handpå att avgöra var och hur sådant material bäst ska lagrasi framtiden.Som redovisats i det föregående pågår ett s.k. LDB-projekt i anger i sin senaste omvärldsanalys () att man isamband med att projektet avslutas avser att etablera ett kompetenscentrumför LDB. Centrumet ska vara knutet till ochvara öppet för olika former av intressenter. Förslaget i motion2002/03:Kr309 (s) om att en särskild forsknings- och utvecklingsenhet, knutentill , ska inrättas i synes därmed vara tillgodosett.Motionerna 2002/03:Kr309 (s), 2002/03:Kr353 (s), Kr7 (m) yrkande 3, Kr8(kd) yrkande 3, Kr9 (fp) yrkande 1 och Kr327 (s) avstyrks.Bevarande av e-postUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om att e-post ska bevaras medhänvisning bl.a. till att det finns ett regelverk för att bevara e-postsom är allmänna handlingar.BakgrundFör e-post som inkommer som allmän handling till statlig eller kommunalmyndighet gäller reglerna om allmänna handlingar. I enlighet medarkivförordningen (1991:446) får meddela föreskrifter omgallring (12 §). Enligt uppgift från är det vanligt attstatliga myndigheter tar ut inkommen post på papper som sparas. Myckete-post gallras sannolikt med stöd av föreskrift om gallringav handlingar av ringa betydelse. Det är också vanligt att e-post noterasi en logg, ett fullständigt register över all ut- och ingående e-post.För annan e-post som inte är allmänna handlingar finns inte någragenerella regler.MotionernaI motion 2002/03:Kr372 (fp) hävdas att den allt snabbare datoriseringenkan utgöra ett hot genom att skriftlig information försvinner. Den hamnari datorer via e-post och raderas sedan. Därmed uppstår ett tomrum ikulturarvet. Motionärerna föreslår att ett handlingsprogram ska tasfram för att minimera dessa risker (yrkande 9). Samma förslag finns imotion 2003/04:Kr327 (fp) yrkande 12.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att det finns ett regelverk för hanteringen avden e-post som är allmän handling. Som redovisats ovan finns det däremotinte några bestämmelser som gäller för annan e-post.Från utskottets utgångspunkt är det naturligt att utgå från attarkivinstitutionerna är beredda att ta hand om digital skriftväxling avprivat karaktär som av olika anledningar kan vara av intresse föreftervärlden på samma sätt som man har tagit hand om motsvarandedokument i pappersform. Förutsättningarna för att ta hand om och bevaradigitalt material torde emellertid variera mellan olika typer av arkiv,oavsett om de är offentliga eller enskilda. Den statliga arkivpolitikensyftar till samverkan och samordning mellan arkiven, något som bordebidra till att metoder utvecklas för att samla in och bevara bl.a. e-brevsom inte är allmänna handlingar.Motionerna 2002/03:Kr372 (fp) yrkande 9 och 2003/04:Kr327 (fp) yrkande12 avstyrks.Samverkan mellan statliga och kommunala arkivUtskottets bedömning i korthetUtskottet anser i likhet med regeringen att samsyn och enhetlighet inomarkivverksamheten främjas genom samverkan mellan statliga och kommunalaarkiv.PropositionenGenom samverkan och samordning mellan statliga och kommunala arkivfrämjas enligt regeringens bedömning samsyn och enhetlighet inomarkivverksamheten som arkivmaterialet blir mer tillgängligt. Dettagäller inte minst frågor som rör digitalt material. Samrådsgruppen förkommunala arkivfrågor är ett lämpligt forum för en sådan samverkan (s.11).Utskottets bedömningUtskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning.Enskilda arkivUtskottets bedömning i korthetUtskottet anser i likhet med regeringen att de enskilda arkiven är endel av kulturarvet och att det inte bör införas någon särskild bestämmelseom enskilda arkiv i arkivlagen.PropositionenEnskilt arkivmaterial har ett stort kulturhistoriskt värdeoch bidrar till att ge information om samhället och dess utveckling.Materialet har stor betydelse för bl.a. forskningen, exempelvis historisk,samhällsvetenskaplig, ekonomihistorisk, lokalhistorisk och industrihistoriskforskning. Enskilt arkivmaterial är av stor betydelse för många olikagrupper av människor och det är därför angeläget att tillgänglighetentill de enskilda arkiven ökar (s. 12).De enskilda arkiven är en viktig del av det nationella kulturarvet. Motbakgrund av att arkivlagen primärt riktar sig till de arkivbildandemyndigheterna inom den offentliga förvaltningen och i första handreglerar handhavandet av de allmänna handlingar som förvaras hos myndigheterna,bedömer dock regeringen att det inte bör föras in en bestämmelse omenskilda arkiv i arkivlagen, som föreslagit.Utskottets bedömningUtskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning.Principerna för fördelning av statsbidrag till enskilda arkivUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om att principerna för fördelningav statsbidrag till enskilda arkiv ska ses över.Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c).BakgrundRiksarkivet disponerar två anslag som kan användas för stöd till enskildaarkiv. Dessa medel fördelas av anslaget Bidrag till regional arkivverksamhet har 5,9 miljonerkronor anvisats för regionala arkivinstitutioner. Dessa medel fördelasi enlighet med förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regionalkulturverksamhet. Enligt regleringsbrevet ska fördelastödenheterna lika mellan de stödberättigade arkivinstitutionerna.Under ramanslaget och landsarkiven får nämndför enskilda arkiv använda för bidrag till enskildaarkiv enligt förordningen (1995:679) med instruktion för Riksarkivetoch landsarkiven. Av bidraget är avsedda förverksamheten vid och bibliotek.På redovisas de olika bidragstyperna som nämndenfördelar:Bidraget till regionala arkiv syftar till att främja regional arkivverksamhetoch att bättre integrera arkivområdet i den regionala kulturpolitiken.Regeringen anger vilka arkivinstitutioner som är berättigade till stödetsamt hur stort stödet ska vara.Bidraget till och bibliotek () syftar tillatt stödja institutionen och dess verksamhet. Regeringen anger hur stortdetta stöd ska vara.Bidraget till regionala näringslivsarkiv syftar till att bevaraföretagsarkiv i samverkan med näringslivet och andra enskildaarkivinstitutioner.Stödet utgår i form av ett årligt driftsbidrag till regionalanäringslivsarkiv. kommer huvudprincipen vidbidragsgivningen att ändras så att det årliga driftsbidragets storlektill näringslivsarkiven blir lika för alla de institutioner som leverupp till kriterierna. De generella bidragskriterier som Riksarkivetfastställt för näringslivsarkiven går bl.a. ut på att arkivet ska vararegionalt (minst ett län som upptagningsområde). Vidare ska det avstadgarna framgå att organisationen är till för bl.a. näringslivsarkiv.I arkivstyrelsen ska det finnas minst en representant från näringslivet.Bidraget till vissa institutioner och organisationer syftar till attstödja enskilda arkivinstitutioner och institutioner eller föreningarmed anknytning till arkivverksamhet. Stödet utgår i form av ett årligtdriftsbidrag. Institutioner och organisationer som erhåller driftsbidragska till nämnden lämna årsbokslut med revisionsberättelse.Slutligen fördelar arkiv bidrag förprojekt av utvecklingskaraktär, t.ex. för utveckling av nya tekniker,samarbete mellan olika lokala arkiv- och kulturinstitutioner och föratt tillgängliggöra arkiv för nya grupper av användare. Bidrag kan ävenbeviljas för andra ändamål, såsom projekt som syftar till att bredda deenskilda arkivens verksamhet på områden som inte andra arkivinstitutionerbevakar.MotionenFolkpartiet framhåller i sin motion Kr9 att de enskilda arkiven utgören viktig del av kulturarvet men att de har endast mycket blygsammastatliga bidrag. Av de som anvisas på statsbudgetenför enskilda arkiv går nästan till Arbetarrörelsensarkiv. Resterande ska fördelas på övriga enskildaarkiv. Mot denna bakgrund föreslår att principerna förfördelningen av statsbidragen ska ses över (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeEn utförlig redovisning av bidragsformerna för enskilda arkiv har lämnatsovan. De ekonomiska resurser som anvisats för ändamålet uppgår tillsammanlagt och fördelas av Nämnden förenskilda arkiv inom Riksarkivet.All statlig verksamhet bör med vissa intervall ses över för att man skase om syftet med bidragsgivningen har uppnåtts och är ändamålsenligt.Det får förutsättas att regeringen rutinmässigt följer upp resultatetav bidragsgivningen till enskilda arkiv och bedömer om det svarar motuppsatta mål. I uppföljningsarbetet är det naturligt att regeringenäven bedömer om principerna för bidragsfördelningen är rimliga ellerbör ändras.Utskottet anser inte att det finns skäl att föreslå att göraett tillkännagivande med anledning av motionsförslaget. Motion Kr9 (fp)yrkande 6 avstyrks.IdrottsarkivUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om åtgärder för att främjaidrottsföreningars arkiv. Utskottet hänvisar bl.a. till att mycket gjorts isamarbete mellan och idrottsrörelsen. Utskottet är medhänvisning till idrottens självständiga ställning inte berett att förordasärskilda ekonomiska eller andra stimulanser till idrotten, inte helleren lagreglering för att idrottsrörelsen ska ta hand om sitt egetarkivmaterial.Jämför reservation 6 (fp, kd).BakgrundFöljande uppgifter har inhämtats från Riksarkivet.Den bristfälliga arkiveringen hos framför allt lokala idrottsföreningaruppmärksammades . och () inledde då ett samarbete om idrottsrörelsens arkivfrågor som bl.a.ledde till att ett centralarkiv och en arkivfunktion inrättades iIdrottens hus . Samarbetet resulterade i enarkivhandbok för idrottsföreningar och distrikt som spreds inom idrottsrörelsenoch som ute i landet användes i utbildningar, ofta i samverkan medfolkrörelsearkiven. En ny version av handboken framställdes 1999 av enidrottshistorisk projektgrupp som tillsatts av RF. Handledningen finnstillgänglig på RF:s hemsida. sköter genom enhalvtidstjänst RF:s arkivfunktion som bl.a. ger viss service åt de lokalaidrottsföreningarna.Vidare kan nämnas att ett betydande idrottshistoriskt arkivmaterialfrån RF, , 1912och de flesta specialförbunden finns i . Dessutom harfolkrörelsearkiven systematiskt inventerat och tagithand om föreningsarkiv, däribland idrottsföreningars arkiv, inom sinadistrikt.Lokala idrottsföreningars stadgar, inträdesansökningar m.m. som finnsi har digitaliserats avRiksarkivet och kommer att bli tillgängliga digitalt. Ett stort antalidrottshistoriska sällskap har bildats i landet. , som har en riksorganisation, gör också insatser föratt bevara lokala idrottsarkiv.Enligt har RF:s arkivfunktion i samverkan med bl.a.folkrörelsearkiven gett stöd i arkivfrågor till distriktsförbund och lokalaidrottsföreningar, vilket har fungerat bra.MotionernaI fyra motioner behandlas frågor som rör främst idrottsrörelsens arkiv.Kristdemokraterna framhåller i motion Kr8 att många enskilda arkivförstörs på grund av okunnighet om materialets betydelse. Mångaidrottsföreningar har t.ex. arkiv av kulturhistoriskt värde som riskerar attförstöras eftersom de ansvariga inte förstår värdet i samlingarna.Riksarkivet bör därför få i uppdrag att informera föreningar, folkrörelser,organisationer och enskilda om arkivens betydelse och om möjligheternaatt bevara arkivmaterial för eftervärlden (yrkande 2).I motion Kr365 (fp) sägs bl.a. att idrottens historia i högsta grad ärvärd att bevara. RF, specialförbunden och distriktsorganisationerna böruppmana klubbarna att se till att handlingar inte förkommer. Idrottsrörelsenmåste även uppmärksammas på att det som arkiverades på diskett för femår sedan kanske är tillgängligt genom att tekniken snabbtblir omodern och förändras radikalt (yrkande 16).Motionärerna bakom motion 2002/03:Kr284 (s) hävdar att det finns storaproblem i samband med idrottsföreningars arkiv. Många föreningar lämnari dag inte regelbundet in material i någon större omfattning till någotarkiv. Detta innebär enligt motionärerna att ett kulturarv håller påatt gå förlorat för eftervärlden. bör en lag stiftas som tvingaralla idrottsföreningar och idrottsklubbar att lämna sina arkivaliertill ett regionalt förenings- eller idrottsarkiv med utbildad arkivarie.Som en mer akut lösning på problemet med utarmning av det idrottshistoriskamaterialet föreslår motionärerna att något slags stimulanser ska införastill de föreningar som tar ansvar för sina föreningshandlingar.Motionärerna bakom motion 2002/03:Kr327 (s) anser - med hänvisning tillde ökade ekonomiska satsningarna på idrotten - att idrottsföreningarnaska bli skyldiga att upprätta en handlingsplan för hur kulturhistorisktmaterial från klubbarna/föreningarna ska arkiveras, innan kommun- ellerstatsbidrag utgår till föreningen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är det angeläget att de idrottshistoriskaarkivalierna kan bevaras för framtida forskning. Intresset föridrottsforskning har ökat . Det kan handla om idrotten somfolkrörelse, idrotten utifrån medicinska utgångspunkter, barns idrottandeosv.Av redovisningen i det föregående framgår att tillsammansmed idrottsrörelsen gjort betydande insatser på arkivområdet för attbevara det idrottshistoriska arvet. återstår emellertid mycketatt göra.Det befintliga regelverket medger att och landsarkiven gerråd åt enskilda arkiv. Enligt utskottets uppfattning är det därför intenödvändigt att - som föreslås i motion Kr8 (kd) - regeringen ska geRiksarkivet ett särskilt uppdrag på folkrörelse-, förenings- ochidrottsområdet.Vidare vill utskottet påminna om idrottens självständiga ställning ochatt regeringens möjligheter att styra bidragsgivningen till idrotten ärbegränsade. Utskottet är mot den bakgrunden inte berett att förordasärskilda ekonomiska eller andra stimulanser till idrotten ellerlagreglering för att idrottsrörelsen ska ta hand om sitt eget arkivmaterial.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2002/03:Kr284(s), 2002/03:Kr327 (s), Kr8 (kd) yrkande 2 och Kr365 (fp) yrkande16.De nationella minoritetsspråken och arkivenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det är angeläget att dokument på de nationellaminoritetsspråken bevaras. Utskottet avstyrker ett motionsförslag om attett samiskt centralarkiv ska inrättas i . Utskottet avstyrkerockså motionsförslag om att uppdrag om nationella minoriteterska vidgas till att omfatta alla språkliga minoriteter i landet.Jämför reservation 7 (fp, c).BakgrundNär det gäller samiska arkivalier kan följande nämnas.Vid Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i - en enhet inomSpråk- och folkminnesinstitutet - finns en samisk arkivarietjänst, somfinansieras av . Arkivariens uppgift är att samla in, bevara,vetenskapligt bearbeta och publicera språkligt material om bl.a.dialekter, ortnamn och folkminnen.Ájtte fjäll- och samemuseum i har ett arkiv med samisktdokumentationsmaterial som har anknytning till fjällregionen. Arkivet gerservice åt besökare. Material ur museets bild-, klipp-, ljud- ochfilmarkiv efterfrågas ofta av besökare.Samiska arkivalier finns även inom många andra institutioner, exempelvisen rad museer i landet.PropositionenRegeringen anser (prop. s. 14) att de nationella minoriteternas språkoch kultur bör värnas som en del av vårt gemensamma kulturarv. Regeringenanser också att det är viktigt för det internationella samarbetet attde nationella minoriteterna har en stark ställning. Mot denna bakgrundavser regeringen att ge i uppdrag att utveckla samarbetetmed andra institutioner och organisationer om frågor som rör dokumentpå de nationella minoritetsspråken. Uppdraget ska genomföras i samverkanmed bl.a. berörda myndigheter och institutioner samt representanter förde nationella minoriteterna.MotionernaMotionärerna bakom motion 2002/03:Kr308 (s) föreslår att ett samisktcentralarkiv ska inrättas i med Ájttes arkiv som en naturligutgångspunkt. Enligt motionärerna är dokument om samernas historiaspridda på många olika håll. Den stora geografiska spridningen av materialetgör det också svårt för samerna att studera sin egen historia. Därförborde det finnas ett centralt samiskt arkiv. Det skulle kunna bidratill att stärka den samiska kulturen.I motion Kr9 har uppmärksammat att ska få iuppdrag att utveckla samarbetet med andra institutioner och organisationerom dokument på de nationella minoritetsspråken. Motionärerna anser attuppdraget är angeläget men vill att det vidgas till att omfatta ävenandra språk i än de nationella minoritetsspråken. Denna uppfattningbör ges regeringen till känna (yrkande 4).Ett liknande förslag framförs av i motion Kr10, som anseratt uppdraget bör avse alla minoriteter i (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget att säkraatt dokument på de nationella minoritetsspråken bevaras. Hanteringen avde nationella minoriteternas arkivalier är ytterst en fråga om jämlikhetoch demokratiska rättigheter.Med anledning av förslaget i motion 2002/03:Kr308 (s) att inrätta ettsamiskt centralarkiv i konstaterar utskottet att arkivmaterialsom rör de samiska språken liksom de övriga minoritetsspråken finnsinom flera olika offentliga och enskilda arkiv liksom inom andrainstitutioner. Utskottet anser inte att det är självklart att allt samisktmaterial ska samlas på ett ställe. Däremot bör man eftersträva att i såstor utsträckning som möjligt göra samiskt arkivmaterial liksom arkivalierpå de övriga nationella minoritetsspråken tillgängliga genom att deblir digitalt registrerade och därmed lättare åtkomliga. En förutsättningför att nå ett sådant mål är bl.a. att de olika institutionerna utvecklarsamarbetsformer när det gäller dokument på de nationella minoritetsspråken.Det uppdrag som regeringen avser att ge har som nämnts idet föregående detta syfte.