bet · GS01MJU8 · 2005-02-03 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 21 motionsyrkanden från allmän motionstid åren2003 och 2004 med anknytning till genteknik, avel och växtförädling.Motionerna behandlar frågor om bl.a. miljösäkerhet, etik, forskning ochmärkning och i några fall ställer motionärerna krav pålagstiftningsförändringar.I betänkandet redovisas de viktigaste regleringarna dels på EU-nivå,dels på nationell nivå. Samtliga motioner avstyrks, i flera fall medhänvisning till regleringar och internationella överenskommelser, menäven till det arbete som pågår såväl inom Europeiska unionen som iSverige.I betänkandet finns 13 reservationer och 2 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Vissa miljösäkerhetsfrågor och etiska frågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ399 yrkande 36, 2004/05:MJ497yrkande 38, 2004/05:MJ499 yrkande 11 i denna del och 2004/05:MJ508yrkande 20 i denna del.Reservation 1 (fp)Reservation 2 (kd, mp)2. Kvaliteten på riskbedömningarRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ392 yrkande 2.Reservation 3 (kd, v, mp)3. Markörgener som ger antibiotikaresistensRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ474 yrkande 24.Reservation 4 (kd, c, mp)4. SamexistensfrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ474 yrkande 25 och 2004/05:MJ508yrkande 20 i denna del.Reservation 5 (kd, c)Reservation 6 (fp)5. Odlingsavbrott i vissa fallRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ474 yrkande 29.Reservation 7 (c)6. Miljösäkerhet vid kliniska prövningarRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ224 yrkandena 1 och 2.7. Genetiskt modifierat skogsodlingsmaterial och exoterRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ434 yrkande 21.Reservation 8 (mp)8. Forskning och utveckling m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ474 yrkandena 26 och 27 samt2004/05:MJ392 yrkande 3.Reservation 9 (kd, c)Reservation 10 (v, mp)9. Genetiska resurser, avel och förädlingRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ399 yrkande 37, 2003/04:MJ431yrkande 9, 2004/05:MJ392 yrkande 1 och 2004/05:MJ508 yrkande 20 i dennadel.Reservation 11 (fp)Reservation 12 (v, mp)Reservation 13 (kd)10. Märkning av livsmedelRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ399 yrkande 34, 2003/04:MJ417och 2004/05:MJ499 yrkande 11 i denna del.11. Övriga frågorRiksdagen avslår motion 2003/04:MJ254 yrkandena 1 och 2.Stockholm den 3 februari 2005På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), SverkerThorén (fp), (), (), ChristinHagberg (s), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUnder allmän motionstid väcktes ett antal motionermed sammanlagt 21 yrkanden inom området för genteknik, avel ochväxtförädling m.m. Dessa yrkanden upptas genom detta betänkande till behandling.Under våren 2003 behandlade utskottet ett antal motionsyrkanden medliknande frågeställningar (bet. 2002/03:MJU11). Utskottet föreslog dåatt skulle avslå samtliga yrkanden med hänvisning bl.a. tillEG:s rättsakter och det pågående arbetet både inom Europeiska unionenoch i Sverige.BakgrundEG:s rättsakter inom livsmedelsområdet också i den del det berör områdetför genteknik är till övervägande del totalharmoniserade, vilket innebäratt det inte är tillåtet för ett medlemsland att ha vare sig strängareeller mer liberala bestämmelser. Den svenska lagstiftningen baserasdärför på Rådets direktiv /81/EG av om ändring avdirektiv /219/EEG om innesluten användning av genetiskt modifierademikroorganismer samt och rådets direktiv /18/EGav om avsiktlig utsättning av genetiskt modifieradeorganismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv /220/EEG.Med innesluten användning menas verksamhet där det finns någon barriär(t.ex. växthus eller laboratorium) som begränsar organismernas kontaktmed miljön. Ytterligare några viktiga rättsakter på området ärEuropaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder samt Europaparlamentetsoch rådets förordning (EG) nr 1830/2003 av omspårbarhet och märkning av genetiskt modifierade organismer och omändring av direktiv /18/EG.Inom ramen för om biologisk mångfald undertecknades imaj 2000 i ett avtal för internationell handel med genetisktmodifierade organismer (GMO) - Cartagenaprotokollet om biosäkerhet.Protokollet, som trädde i kraft , bygger bl.a. påförsiktighetsprincipen så som den kommit att formuleras iRiodeklarationen om miljö och utveckling. Genom ochrådets förordning (EG) nr 1946/2003 av om gränsöverskridandeförflyttning av genetiskt modifierade organismer har Cartagenaprotokolletgenomförts i EU.De nationella bestämmelserna om GMO återfinns i , som innehållergrundläggande och övergripande bestämmelser om bl.a. tillståndskrav ochtillsyn. I finns även bestämmelser om krav på märkning avGMO. Myndigheterna skall säkerställa att en adekvat märkning finns såatt det klart och tydligt framgår att det är frågan om en GMO. Merdetaljerade bestämmelser finns i förordningen (2000:271) om inneslutenanvändning av genetiskt modifierade organismer samt i förordningen(2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade organismer. Detaljeradebestämmelser återfinns dessutom i en rad myndighetsföreskrifter.Läkemedelsverket har givit ut föreskrifter och allmänna råd om avsiktligutsättning vid klinisk prövning av läkemedel som innehåller eller bestårav GMO (LVFS 2004:10). Föreskrifterna gäller de fall läkemedel ellerdess utsöndringsprodukter som innehåller eller består av GMO införs imiljön. är tillsynsmyndighet för innesluten användningav genetiskt modifierade mikroorganismer (GMM). Föreskrifter om dettafinns i föreskrifter AFS 2000:5. Arbetsmiljöverkethar dessutom givit ut föreskrifter om biologiska ämnen (AFS 1997:12).Kemikalieinspektionen har föreskrifter om kemiska produkter och biotekniskaorganismer. Dessutom finns föreskrifter (FIFS 2004:2) omgenetiskt modifierade vattenlevande organismer. Det svenska regelverketsyftar till att skydda människors hälsa och miljön samt att säkerställaatt etiska hänsyn tas i den gentekniska verksamheten.I har den statliga myndigheten till uppgiftatt följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet,bevaka de etiska frågorna och genom rådgivande verksamhet främja enetiskt försvarbar och säker användning av gentekniken så att människorsoch djurs hälsa och miljön skyddas. Nämnden skall anmäla till regeringenom något användningsområde eller någon planerad användning av genteknikenkan sättas i fråga från etiska eller humanitära synpunkter. Bestämmelserom Gentekniknämndens verksamhet återfinns i förordningen 1994:902 medinstruktion för Gentekniknämnden.Utskottets övervägandenMiljösäkerhet, etik m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (kd) i vilka etiska frågor ochvissa krav med anledning av genteknikens risker tas upp. Dessutomavstyrker utskottet en motion (fp) med krav på förändringar i lagstiftningenoch en motion med krav på en översyn av kvaliteten på riskbedömningari ansökningsärenden. Ett yrkande (c) om markörgener som gerantibiotikaresistens samt tre yrkanden (fp, c) som behandlar olika specifikarisker med odling av GMO avstyrks också. Slutligen avstyrker utskotteten motion (fp) med två yrkanden om miljösäkerhet i den kliniskaverksamheten och en motion (mp) om genmodifierat skogsodlingsmaterial m.m.Utskottet hänvisar huvudsakligen till gällande regelverk och det arbetesom pågår såväl inom EU som i Sverige.Jämför reservationerna 1 (fp), 2 (kd, mp), 3 (kd, v, mp), 4 (kd, c, mp),5 (kd, c), 6 (fp), 7, (c) och 8 (mp).MotionernaI motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 36 efterlyses en etisk prövning vidolika tillämpningar inom gentekniken. Motionärerna anser att dagenslagstiftning är otillräcklig och vill att den förbättras.Det finns enligt motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 38 en risk att grödormed gener som gör dem motståndskraftiga mot vissa bekämpningsmedel skallkorsa sig med vilda släktingar och bilda hybrider, med svåröverblickbaraekologiska följder. Om genetiskt modifierade grödor överhuvudtaget skallförekomma i öppen odling, måste nyttan med den genetiska modifieringennoga vägas mot risken att en spridning sker i naturen. Det krävs i dagtillstånd för att få odla en viss sort av en genetiskt modifierad gröda.Motionärerna anser att varje enskild plats där någon önskar odla sådanagrödor bör kräva ett tillstånd. I motion 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 11(delvis) anförs att försiktighetsprincipen bör gälla för EU:s politikför GMO. Dessutom anser motionärerna att eventuella risker med genmodifieradegrödor som är resistenta mot vissa sjukdomar, skadeinsekter ellerkemikalier inte är tillräckligt klarlagda. I motion 2004/05:MJ508 (fp)yrkande 20 (delvis) efterfrågar motionärerna en enhetlig lagstiftningför avel och förädling som är teknikneutral. De anser att bordeverka för en nationell miljölagstiftning för nya grödors och djursmiljöpåverkan. bör därför ge regeringen i uppdrag att vidta deåtgärder som krävs för att utarbeta en sådan lagstiftning och att tafram strategier för hur frågan kan drivas på EU-nivå. Enligt motion2004/05:MJ392 (v) yrkande 2 bör , ochNaturvårdsverket ges i uppdrag att göra en översyn av kvaliteten påriskbedömningar samt föreslå mer enhetliga bedömningar av företagensansökningar. Motionärerna anser att man måste klargöra att alla faktaoch forskningsresultat som har att göra med miljö, hälsa och säkerhetfinns med i beslutsunderlaget.Enligt motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 24 bör s.k. markörgener som gerantibiotikaresistens inte förekomma i produkter på marknaden.Vid odling av genetiskt modifierade växter som kan korsbefrukta andraodlade grödor eller vilda växter måste enligt motion 2003/04:MJ474 (c)yrkande 25 särskilda krav ställas på säkerhetsavstånd kring odlingenoch noggrann övervakning. Sådana regler måste finnas på EU-nivå menmåste kunna skärpas på regional och nationell nivå efter de ekologiskaförutsättningar som gäller. Särskild hänsyn måste tas till det faktumatt den ekologiska odlingen inte tillåter inblandning av genetisktmodifierade grödor. Regeringen bör enligt motionen verka för detta i detpågående arbetet inom EU. Enligt 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 20 (delvis)krävs det en speciallagstiftning om risken för inblandning av GMO ikonventionella grödor, särskilt ekologiskt odlade grödor. börenligt motionärerna ge regeringen i uppdrag att vidta de åtgärder somkrävs för att ta fram en sådan ny lagstiftning samt att ta fram strategierför hur frågan kan drivas på EU-nivå.Enligt motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 29 måste EU verka för attenskilda länder eller regioner har möjlighet att snabbt avbryta odling avgenetiskt modifierade grödor om fara för hälsan eller miljön uppstår.Vihar en övergripande lagstiftning för hantering av GMO och GMM somär likadan oberoende av vilken användning som avses anförs det i motion2003/04:MJ224 (fp). Det vore rimligt att vi utformar en lagstiftningsom är specifik för den kliniska situationen och där ursprunget för detgenetiska materialet är underordnat de reella risker som en spridningkan orsaka. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som skall seöver lagstiftningen för omgivningens miljösäkerhet vid kliniska prövningarmed genetiskt material (yrkande 1). Om en ändring i lagstiftningen intekan göras inom ramen för nuvarande EU-regler bör regeringen verka fördetta i EU (yrkande 2).I motion 2004/05:MJ434 (mp) yrkande 21 efterlyser motionärerna restriktionerför genetiskt modifierat skogsodlingsmaterial och exoter. Genetiskförädling och kloning syftar till att samtliga plantor har exakt sammagenuppsättning, vilket innebär en stor sårbarhet. Med tanke på de långatidsaspekterna i skogsbruket, anser motionärerna det vara viktigt bevarar en genetisk variation i plantmaterialet. Detta innebär attgenetiskt förädlade plantor inte hör hemma i ett uthålligt skogsbruk.När man till inför exoter finns risk att man även tar medsjukdomar och parasiter vilka kan skada den inhemska . Främmandearter skall användas med väldigt stor försiktighet och endast efter ennoggrann riskanalys anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen i motion 2003/04:MJ399 (kd) att den etiskaaspekten vid all genteknisk verksamhet är viktig. Utskottet vill emellertidframhålla att detta också understryks i som innehåller dengrundläggande nationella regleringen av den gentekniska verksamheten.I enlighet härmed anges i 13 kap. 1 § andra stycket attbestämmelserna syftar till att bl.a. säkerställa att särskilda etiskahänsyn tas vid innesluten användning och avsiktlig utsättning av GMO.Av förarbetena till (prop. 1997/98:45 del 2 s. 156) framgåratt det etiska hänsynstagandet är särskilt påtagligt vid gentekniskverksamhet och att detta därför har lyfts fram i bestämmelsen. Allaövriga bestämmelser om genteknik på förordnings- och föreskriftsnivåhar i enlighet med bestämmelser samma syfte. Det bör vidarepåpekas att den statliga myndigheten , som inrättadesår 1994, har till uppgift att följa den nationella och internationellautvecklingen på genteknikområdet, bevaka de etiska frågorna och genområdgivande verksamhet främja en etiskt försvarbar och säker användningav gentekniken så att människors och djurs hälsa och miljön skyddas.Det anförda innebär enligt utskottets mening att det inte kan ansesnödvändigt med ett riksdagsuttalande med anledning av motion 2004/04:MJ399(kd) yrkande 36. Utskottet avstyrker därför motionen.Det gemensamma regelverket inom EU om utsättning av GMO i miljön ochutsläppande på marknaden av genetiskt modifierade livsmedel och foderhar försiktighetsprincipen, skydd av människors och djurs hälsa samtden fria rörligheten för sådana produkter som grundval. att ett utsläppande av en GMO i miljön eller utsläppande av ettgenetiskt modifierat livsmedel eller foder på marknaden kräver gemenskapenstillstånd. En eventuell tillståndsgivning skall föregås bl.a. av envetenskaplig prövning av de risker som kan vara förenade med ettutsläppande på marknaden eller i miljön. Detta understryks också i densvenska förordningen (2002:1086) om utsättning av genetiskt modifieradeorganismer i miljön. Vid tillämpningen av förordningen skalltillsynsmyndigheter och verksamhetsutövare, i enlighet medförsiktighetsprincipen,se till att lämpliga åtgärder vidtas för att undvika sådana negativaeffekter på människors hälsa eller miljön som kan uppkomma när GMOavsiktligt sätts ut eller släpps ut på marknaden. Det bör vidare framhållasatt avtalet för internationell handel med GMO - Cartagenaprotokollet ombiosäkerhet - också bygger på försiktighetsprincipen så som den kom attformuleras i Riodeklarationen om miljö och utveckling.Utskottet anser därmed att de farhågor och övriga synpunkter som framförsi motionerna 2004/05:MJ392 (v) yrkande 2, 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 38,2004/05:MJ499 (kd) yrkande 11 (delvis) och 2004/05:MJ508 (fp) yrkande20 (delvis) har erhållit en sådan uppmärksamhet i regleringen avgentekniken att ett uttalande av inte är påkallat. Utskottetavstyrker med hänvisning härtill motionerna.När det gäller problemet med s.k. markörgener som ger antibiotikaresistensvill utskottet i enlighet med tidigare behandling av frågan (bet.2002/03:MJU11) hänvisa till att enligt 1 kap. 6 och 9 §§ förordningen(2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön,särskild uppmärksamhet skall ägnas åt GMO med gener som ger resistensmot antibiotika. I fråga om sådana gener som kan medföra negativaeffekter på människors hälsa eller miljön skall tillståndsprövning ochbeslut bidra till en gradvis eliminering av sådana gener och säkerställaatt dessa gener helt har eliminerats i GMOsom släpps ut på marknaden och i GMO som ärföremål för avsiktlig utsättning. Det anförda innebär att utskottetavstyrker motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 24.Samexistensfrågor, dvs. frågor om samtidig odling av GMO och konventionelleller ekologisk odling, skall enligt direktivet lösas på nationell nivå.Det handlar om frågor såsom försvårande av någon odlingsform och omatt undvika ekonomiska skador till följd av inblandning av GMO i andraodlingsformer. När det gäller de frågor om samexistens som tas upp imotionerna 2003/04:MJ474 (c) yrkande 25 och 2004/05:MJ508 (fp) yrkande20 (delvis) vill utskottet hänvisa till att det i Regeringskanslietpågår arbete med att utreda möjligheten till försäkringslösning videkonomiska skador genom inblandning av GMO i ekologiska grödor. Arbetetsom skall utgöra underlag för ett kommande regelverk skall vara klarföre . Parallellt härmed pågår i arbetemed att utarbeta bestämmelser om skyddszoner m.m. vid odling av GMO.Också detta arbete skall redovisas . Detta arbetebör inte föregripas av ett uttalande från . Utskottet avstyrkerdärför motionerna.Vid behandlingen av ett likalydande yrkande som det som framställs imotion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 29 (bet. 2002/03:MJU11) hänvisadeutskottet till att det i direktiv /18/EG finns en skyddsklausul somger enskilda medlemsstater möjlighet att begränsa eller förbjudaanvändningen av en GMO inom sitt territorium. Utskottet påpekade vidareatt detta direktiv genomfördes i svensk rätt genom förordningen(2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.De svenska reglerna (3 kap. 44 och 45 §§) är utformade så atttillsynsmyndigheten tillfälligt får begränsa eller förbjuda en produktsanvändning eller försäljning om det kommer fram nya uppgifter som gördet välgrundat att anta att produkten utgör en risk för människors hälsaeller miljön. Utskottet avstyrkte motionen på den grunden att denhuvudsakligen fick anses tillgodosedd med det anförda. Utskottets uppfattningkvarstår, varför också den nu aktuella motionen avstyrks.De EG-rättsliga bestämmelserna i de delar som avser kliniska prövningarär genomförda i svensk rätt bl.a. genom en rad myndighetsföreskrifteroch allmänna råd. har givit ut föreskrifter och allmännaråd om avsiktlig utsättning vid klinisk prövning av läkemedel sominnehåller eller består av GMO (LVFS 2004:10). Föreskrifterna gäller defall läkemedel eller dess utsöndringsprodukter som innehåller ellerbestår av GMO införs i miljön. Enligt bestämmelserna skall vid iakttagandeav försiktighetsmått (enligt 2 kap. 3 § ) en uppskattninggöras av det vetenskapliga värdet och allmännyttan av att ta fram ochanvända den genetiskt modifierade organismen i förhållande till riskerför människors eller djurs hälsa, risker för djurlidande och för ekologiskarisker vad gäller genetisk utarmning och spridning till icke avseddamiljöer. Enligt läkemedelsverket klassas klinisk prövning på människormed all sannolikhet som avsiktlig utsättning, eftersom en person alltidhar rätt att avbryta sitt deltagande i en klinisk studie, vilket kanmedföra att en planerad skyddsbarriär bryts. När det gäller djur är detmera osäkert om det är fråga om en avsiktlig utsättning eller en inneslutenanvändning, beroende på typen av läkemedel. I sammanhanget bör ävennämnas att är tillsynsmyndighet för innesluten användningav GMM. Föreskrifter härom finns i föreskrifter AFS2000:5. Bestämmelserna syftar till att skydda människors hälsa och miljön.Utskottet anser att det anförda innebär att det inte föreligger behovav någon åtgärd med anledning av motion 2003/04:MJ224 (fp)yrkandena 1 och 2. Motionen avstyrks.När det gäller kravet på restriktioner för genetiskt modifieratskogsodlingsmaterial och exoter, dvs. plantmaterial som inte naturligenfinns i , som framförs i motion 2004/05:MJ434 (mp) yrkande 21vill utskottet anföra följande. Det förekommer viss grundforskning omgenmodifiering av trädsorter i men det finns ingenansökan om utsläppande på marknaden av en sådan trädsort. Skogsodlingsmaterialfår föras in i från ett land utanför EU endast om Skogsstyrelsengivit tillstånd till det. Tillståndet skall vara förenligt med rådetsdirektiv /105/EG om saluföring av skogsodlingsmaterial. Skogsvårdslagen(1979:429) tillåter regeringen att meddela bestämmelser om skogsodlingsmaterialom det är påkallat från skogsvårdssynpunkt. Regeringen har i sin tur iskogsvårdsförordningen (1993:1096) givit bemyndigandeatt meddela föreskrifter om produktion, handel och införsel avskogsodlingsmaterial. Det finns således i föreskrifter om denimporterade contortatallen och den sibiriska lärken men utskottet harerfarit att eftersom användningen av dessa trädsorter är på starktillbakagång saknar dessa regler numera praktisk betydelse. Enligtskogsvårdsförordningen får utländska trädsorter användas somskogsodlingsmaterialendast i undantagsfall. Risken att införsel av sådana exoter ocksåinnebär att främmande parasiter etableras eller andra problem uppkommerbedöms som liten, eftersom regelverket föreskriver att Växtskyddsinspektionenkontrollerar allt importerat skogsodlingsmaterials fytosanitära status.En tänkbar risk är emellertid att en införd art kan komma att ta överpå växtplatsen och tränga undan andra arter, men enligt vad utskotteterfarit innebär trädens livscykel och växtsätt att detta inte utgörnågon reell risk, eftersom träd lätt kan gallras eller utrotas. Utskottetanser därmed att det inte är nödvändigt att uttalar sig medanledning av motion 2004/05:MJ434 (mp) yrkande 21. Motionenavstyrks.Forskning och utveckling m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (c) om ökade resurser till forskning ochutveckling inom genteknikområdet samt två motioner (v, c) om allmänhetenstillgång till uppgifter med anknytning till genteknisk verksamhet.Utskottet hänvisar bl.a. till att den uppfattning som kommer till uttrycköverensstämmer med den som regeringen i olika sammanhang redovisat.Jämför reservationerna 9 (kd, c) och 10 (v, mp).MotionernaSverige och EU bör enligt motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 26 satsa merresurser på forskning och utveckling på genteknikområdet. Motionärernaanför att tekniken rätt använd kan minska miljöbelastningen och ökalivsmedelsproduktionen på ett uthålligt sätt. Det är nödvändigt att detfinns tillräckligt med offentliga forskningsmedel för att inte utvecklingenpå området skall styras av de stora förädlingsföretagen eller tillverkarnaav bekämpningsmedel.Enligt motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 27 är det viktigt att forskarnafår fri tillgång till de gentekniska forskningsresultaten. Dessa fårinte gömmas som några privata företags affärshemligheter. Det är enligtmotionärerna mycket oroande att se hur stora multinationella företaggenom genteknik vill anpassa utsäden att bli resistenta mot just dessaföretags bekämpningsmedel. En stark beroendesituation skapas, vilketinte är önskvärt. Detta hotar också den sedan urminnes tider rotadetraditionen att bonden har rätt till sitt utsäde. Att utarbeta grödorsom är motståndskraftiga mot bekämpningsmedel leder jordbruket i felriktning och bör inte godkännas.Det måste enligt motion 2004/05:MJ392 (v) yrkande 3 klargöras att allafakta och forskningsresultat om miljö, hälsa, säkerhet och risker vidansökan för kommersiell användning av ett genmodifierat medel måstevara offentliga. är ett av de länder som av tradition har arbetatför en större öppenhet inom EU och förhoppningsvis kommer detta ävenfortsättningsvis vara den svenska linjen. Det är mycket viktigt attallmänheten har en så hög grad av offentlighet i genteknikfrågor sommöjligt. När stora delar av en ansökan sekretessbeläggs innebär det attmiljöorganisationer och fristående forskare inte kan göra någonsjälvständig granskning. Att motivera hemligstämpling av stora delar av enkontroversiell ansökan med att det kan orsaka företaget skada kan ocksåvara känsligt. Om detta motiv skall väga tyngre än kravet på öppenhetsätts företagens bästa framför allmänhetens.Utskottets ställningstagandeNär det gäller kravet i motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 26 om att satsamer resurser på forskning och utveckling inom genteknikområdet villutskottet hänvisa till att vid behandlingen av denforskningspolitiska propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3,bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98) beslutade att biovetenskap ochbioteknik skulle utgöra ett av de prioriterade områdena.