bet · GT01MJU1 · 2005-12-01 00:00:00 — överförs till utgiftsområde 24 Näringsliv anslag 38:5 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. . minskas den tidigare överföringen av till i enlighet med proposition 2000/01:130. För arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i enlighet med miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) överförs för och till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande anslag 31:1 . Åtgärderna avser att ta fram underlag om byggnaders tekniska status och eventuella kopplingar mellan brister i inomhusmiljön och upplevd ohälsa. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden för . I motion 2005/06:MJ591 (m) yrkande 3 delvis begär att anslaget minskas med312 i förhållande till regeringens förslag.Behovet av att återställa förorenad mark är stort men i huvudsak inte akut och sanering en långsiktig åtgärd som måste vägas mot andra angelägna uppgifter, anser partiet. Nödvändiga prioriteringar bör grundas på vetenskapliga riskbedömningar av saneringsobjekten. vill i motion 2005/06:MJ596 (kd) höja anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Saneringsarbetet skall bedrivas med full kraft och takten i saneringsarbetet bör därför ökas (yrkande 43 delvis). Enligt motion 2005/06:MJ297 (v) bör takten och ambitionerna när det gäller marksanering höjas om miljökvalitetsmålet för marksanering skall nås inom rimlig tid. Efterbehandling av förorenade områden är komplicerat, tidskrävande och kostsamt, påpekar motionärerna. Det är därför omöjligt att inom en generation åtgärda alla förorenade områden som innebär stor eller mycket stor risk. Med en insats på , varav drygt hälften utgörs av statliga medel, bedöms samtliga 1 300 objekt i den högsta riskklassen vara åtgärdade . En effekt av detta är att det blir svårt att nå miljömålet Giftfri miljö. Vidare framhålls att ny lagstiftning, främst EU:s ramdirektiv för vatten och förordningen om svårnedbrytbara organiska föroreningar, sannolikt kommer att ställa nya krav på sanering och efterbehandling. Även detta betyder att ambitionerna när det gäller marksanering måste höjas (yrkande 1). I motion 2005/06:MJ539 (s) föreslås en översyn genomföras av saneringsansvaret vid miljösanering efter bensinstationer. Ansvaret för att miljösanera marken efter en bensinstation åligger fastighetsägaren, påpekar motionärerna. Saneringen är kostsam och någon saneringsfond finns inte. Vidare tar bensinbolagen sällan sitt ansvar. Den dyrbara saneringen sätter därför ofta fastighetsägaren, i många fall lanthandlare, i en ekonomisk fälla. Motion 2005/06:MJ317 (c)tar upp frågan om behovet av statligt finansieringsansvar för efterbehandlingen av gruvavfall från bl.a. . I ett nationellt perspektiv är det län som hyser de allvarligaste gruvavfallsproblemen, hävdar motionären, och begär att statliga medel ställs till förfogande för att lösa de problem som har orsakats av gångna tiders verksamhet. Den statliga finansieringen bör i dylika fall kunna uppgå till . Motionärerna bakom motion 2005/06:MJ352 (c) yrkande 1 föreslår att en fond inrättas för miljösanering av gamla bensinstationer. Det är inte godtagbart att fastighetsägaren skall bekosta en miljösanering efter nya regler som trätt i kraft efter det att verksamheten har upphört, anser motionärerna. Enligt motion 2005/06:MJ400 (c)bör staten ta sitt ekonomiska ansvar för att marken vid nya resecentrum saneras, så att byggandet kan förverkligas. I motion 2005/06:Bo303 (c) begärs att staten tar sitt ansvar så att Hästhagens bostadsområde i , , blir sanerat (yrkande 2). I motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 16 begärs att den s.k. 10-procentsregeln för sanering av förorenade områden avskaffas. Regeln innebär att av totalkostnaden för ett efterbehandlingsprojekt skall finansieras av den kommunala huvudmannen. I praktiken förhandlas bidraget ofta ned, men regeln uppfattas ändå ofta av kommunerna som en negativ bieffekt av det kommunala huvudmannaskapet och en bromskloss i systemet, påpekar motionärerna. Som framgår av propositionen räknar samtliga län med att vara klara med identifieringen i enlighet med det nationella delmålet om sanering och efterbehandling av förorenade områden. Ungefär hälften av de områden som delmålet anger kommer då att ha åtgärdats. Vidare framgår att antalet identifierade förorenade områden beräknas vara drygt 50 000. Efterbehandling av förorenade områden har behandlats av utskottet i samband med miljömålspropositionen (bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49). Utskottet anförde då att för att bidra till att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö skall kunna nås inom rimlig tid och till acceptabel kostnad måste, som regeringen anför, arbetet med förorenade områden prioriteras till rätt objekt och utföras med lämplig ambitionsnivå. Utgångspunkten måste vara att endast de förorenade områden som tillhör den högsta riskklassen kommer att kunna efterbehandlas, och enligt regeringens bedömning kan av de ca 1 300 områden som bedöms utgöra mycket stor risk för människors hälsa och miljön vara åtgärdade . Utskottet konstaterade att regeringen avser att återkomma med förslag till nya delmål i samband med nästa fördjupade utvärdering av miljömålen och inom ramen för utvärderingen även se över möjligheten att höja ambitionsnivån i arbetet med efterbehandling av förorenade områden. Vidare anslöt sig utskottet till regeringens bedömning att de i propositionen föreslagna nya delmålen innebär att huvuddelen av problemet med förorenade områden bör ha lösts allra senast . Orsaker till att målet om antalet åtgärdade objekt inte helt kommer att uppnås inom utsatt tid är som framgår av budgetpropositionen dels att de utredningar som behövs för att åtgärda stora och komplicerade objekt är omfattande och tidskrävande, dels att den nödvändiga uppbyggnaden av en organisation som kan hantera den kraftiga ökningen av resurser för saneringsarbetet har tagit tid, såväl i den offentliga som i den privata sektorn. Objekten som prioriterats för sanering är de som tillhör riskklass 1 och därmed innebär mycket stora risker för hälsa och miljö. Utskottet konstaterar att regeringen avser att ge geologiska undersökning, SGU, ansvar för att inventera och genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar för objekt som förorenats av statliga organisationer som inte finns kvar. För detta ändamål avser regeringen att anvisa medel till SGU:s disposition. Utskottet finner regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget väl avvägt. Därmed, samt med hänvisning till vad som ovan anförts om efterbehandling av förorenade områden, avstyrks motionerna 2005/06:MJ297 (v) yrkande 1, 2005/06:MJ317 (c),2005/06:MJ352 (c) yrkande 1, 2005/06:MJ400 (c), 2005/06:MJ539 (s), 2005/06:MJ591 (m) yrkande 3 delvis, 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 43 delvis och 2005/06:Bo303 (c) yrkande 2. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande under anslaget. När det gäller motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 16 om den s.k. 10-procentsregeln för sanering av förorenade områden vill utskottet erinra om vad det anförde i frågan i samband med behandlingen av regeringens resultatredovisning om sanering och återställning av förorenade områden (bet. 2004/05:MJU1, rskr. 2004/05:127). Utskottet konstaterade då att enligt skrivelsen är en faktor som påverkar möjligheten att nå miljökvalitetsmålet svårigheten att hitta villiga huvudmän för genomförande av efterbehandlingsprojekt med huvudsakligen statlig finansiering. Enligt anser sig många kommuner sakna tillräcklig kompetens och resurser för att bära de kostnader saneringen för med sig eftersom statsbidrag lämnas med högst av kostnaden i enlighet med bidragsförordningen (SFS 2004:100). Utskottet hänvisade vidare till att i har lämnat förslag till förändringar i bidragsförordningen för förorenade områden i syfte att stimulera bostadsbyggande. Utskottet har inhämtat att rapporten fortfarande bereds inom . Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 16 lämnas utan att vidtar någon ytterligare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker ett motionsyrkande (kd) om att öka anslaget i förhållande till regeringens förslag. Vidare tillstyrks regeringens förslag om bemyndigande. Anslaget skall främst finansiera forskning till stöd för arbete, t.ex. forsknings- och utvecklingsverksamhet som utgör underlag för att nå miljökvalitetsmålen, forskning med anknytning till samt underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget skall också finansiera statens andel av den med näringslivet samfinansierade forskningen vid IVL . För att skapa goda förutsättningar för planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt föreslås regeringen bemyndigasatt ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtagande medför utgifter på högst . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 34:5 Miljöforskning för . föreslår i motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 43 delvis att anslaget förstärks med ytterligare . Ytterligare medel behövs enligt motionärerna till forskning kring trafikens utsläpp och alternativa drivmedel för att utveckla renare drivmedel och därigenom bidra till bättre luft i städerna. bör därför få ansvaret för att i samarbete med andra myndigheter och aktörer inleda ett forskningsprogram som syftar till att göra till en förebild för ett hållbart samhälle där huvuddelen av fordonen drivs med alternativa bränslen. Som regeringen anför är miljöforskningen ett viktigt instrument för att utveckla miljöarbetet. Med anslaget finansierar tvärvetenskaplig forskning som är relevant för verkets arbete med bl.a. miljökvalitetsmålen och . Medlen går huvudsakligen till fleråriga forskningsprogram, men även till synteser som skall ge underlag för att t.ex. bedöma framtida forskningsbehov och påverka olika aktörer i samhället. Utskottet anser i likhet med regeringen att eftersom miljöforskning finansieras av flera myndigheter både inom och utanför är samarbete med såväl nationella som internationella finansiärer angeläget för att de samlade forskningsmedlen skall användas så effektivt som möjligt. Utskottet finner regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget väl avvägt och avstyrker därmed motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 43 delvis. När det gäller forskning om alternativa drivmedel vill utskottet hänvisa till vad som anförts ovan i denna fråga (avsnittet Miljöpolitikens inriktning och resultatbedömning). Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget. Kemikalieinspektionen är central förvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- eller miljörisker med kemiska produkter och biotekniska organismer. Anslaget disponeras av Kemikalieinspektionen för verksamhet avseende tillsyn och vägledning, riskbedömning, riskbegränsning för allmänkemikalier samt riskbegränsning för bekämpningsmedel. Kemikalieinspektionens verksamhet utgår från de mål och riktlinjer för kemikaliepolitiken som anges i propositionen Svenska miljömål - miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). antog propositionen Kemikaliestrategi för giftfri miljö (prop. 2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269). är Kemikalieinspektionen ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. En annan utgångspunkt för verksamheten är och dess följdlagstiftning. För arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen i enlighet med miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) överförs från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anslag 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:6 Kemikalieinspektionen för . Kemikalieinspektionen arbetar för att minska riskerna för skador på människa och miljö från kemiska ämnen i kemiska produkter och andra varor samt biotekniska organismer. Arbetet bedrivs i hög grad internationellt och framför allt inom EU. Kemikalieinspektionen bistår regeringen med expertkunskap. Förslaget till EU:s nya kemikalielagstiftning (Reach), som förhandlas i rådet, skiljer sig markant från andra lagförslag både vad gäller omfattning och komplexitet. Som regeringen framhåller behöver Kemikalieinspektionen därför bistå regeringen i större utsträckning än vad som är brukligt. Rådsbehandlingen av förslaget beräknas kunna avslutas tidigast . Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att för att svensk kemikaliepolitik skall få genomslag i EU-arbetet behöver Kemikalieinspektionen göra betydande insatser i arbetet med interimsstrategin, i olika tekniska arbetsgrupper och vid det nationella genomförandet av Reach. Som framgår av propositionen är Kemikalieinspektionen också mycket involverat i förhandlingarna om för bekämpningsmedel, vilket också innebär omfattande insatser från myndigheten. Resultatet på EU-nivå är som regeringen framhåller även i detta fall av stor betydelse för möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Vidare delar utskottet regeringens uppfattning att tillsyn och tillsynsvägledning är en betydelsefull verksamhet för att nå en säkrare kemikaliehantering och behöver utvecklas ytterligare. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning och avstyrker ett motionsyrkande (fp) om att ytterligare förstärka anslaget. Anslaget disponeras för medlemsavgifter och stöd till internationella organisationer samt för internationellt samarbete. Samarbetet avser såväl internationella miljökonventioner och avtal som miljöfrågor i FN-systemet och EU-samarbetet samt i organisationer som , Baltic 21, , och . Vidare disponeras anslaget för bilateralt miljösamarbete, för årliga bidrag till , vilken utgör kärnan i finansiering, samt för olika aktiviteter inom FN:s miljöprogram (). Dessutom disponeras anslaget för kostnader för deltagande i internationellt samarbete på kärnenergiområdet, dvs. reguljära medlemsavgift i (), bidraget till Technical Assistance and samt kostnader i samband med övrigt internationellt kärnsäkerhetssamarbete. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:7 Internationellt miljösamarbete för . föreslår i motion 2005/06:MJ526 (fp) att anslaget förstärks med ytterligare . Framför allt bör samarbetet med länder i närområdet stärkas (yrkande 4 delvis). Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att möjligheter att påverka eller få till stånd miljöbeslut och överenskommelser så att gränsöverskridande utsläpp och miljöförstöring minskar samt att de svenska miljömålen uppnås sker genom ett aktivt deltagande i det internationella samarbetet. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen av det beräknade medelsbehovet för anslaget. Förslaget tillstyrks och motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget. Anslaget disponeras för statens stöd till internationella miljöinstitut (SEI). SEI är ett internationellt inriktat forskningsinstitut som arbetar med policyrelaterade frågor inom områdena miljö och hållbar utveckling. SEI:s huvudsakliga uppgifter är att stödja beslutsfattande, institutions- och kapacitetsbyggande samt bidra med lösningar inom dessa områden. Detta sker genom att SEI initierar och genomför analyser, fortbildning, policyinriktade dialoger samt informerar om utvärdering och utveckling av miljöteknik, miljö och utvecklingspolicy samt relaterad miljöstyrning och strategier för en hållbar utveckling på nationell, regional och global nivå. Institutet bedriver tillämpad forskning inom områdena klimatförändring, energi, luftföroreningar, ozon, mark- och vattenresurser, miljöer, risk- och sårbarhetsanalyser, strategiska miljöstudier och framtidsscenarier. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:8 internationella miljöinstitut för . Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att SEI:s arbete med policyrelaterade frågor inom områdena miljö och hållbar utveckling är betydelsefulla för miljöarbetet. Regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget tillstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker två motionsyrkanden (fp, c) om att minska anslaget i förhållande till regeringens förslag. Vidare tillstyrks regeringens förslag om bemyndigande. () är central myndighet med ansvar för tillsyn av joniserande och icke-joniserande strålning samt beredskap mot kärntekniska olyckor och radioaktivt nedfall. SSI har ansvar för att de skadliga effekterna av strålning på människor och miljö i skall vara så små som möjligt. Strålskyddslagen (1988:220) och även reglerar myndighetens verksamhet. SSI är också ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Anslaget disponeras för SSI:s verksamhet avseende tillsyn, beredskap, miljöövervakning och forskning. Som stöd för sin tillsynsutövning samt för beredskapsarbetet mot radioaktiva nedfall, finansierar SSI grundläggande och tillsynsrelaterad strålskyddsforskning. För att skapa goda förutsättningar för planering och genomförande av strålskyddsforskning är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser om utgifter . Regeringen föreslås därför bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med strålskyddsforskning som, inklusive tidigare åtaganden, medför utgifter på högst . Regeringen anger i miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) att forskningen inom strålskyddsområdet i landet är viktig för att miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö skall uppnås. Regeringen föreslår därför att anslaget förstärks med för finansiering av strålskyddsforskning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 34:9 för . föreslår i motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Även anser i motion 2005/06:MJ545 (c) att anslaget bör minskas med för att frigöra budgetmedel till det av partiet föreslagna anslaget för forskning och utveckling av förnybara drivmedel (yrkande 3 delvis). Utskottet konstaterar att bedöms uppfylla de mål som ställts och kan verka för ett fortsatt gott strålskydd i samhället. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget och avstyrker motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis och 2005/06:MJ545 (c) yrkande 3 delvis. Vidare tillstyrks regeringens förslag till bemyndigande. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning och avstyrker ett motionsyrkande (c) om att minska anslaget i förhållande till regeringens förslag. Vidare avstyrks ett motionsyrkande (mp, -) om Kärnkraftinspektionens resurser. () är central myndighet med ansvar för tillsyn av säkerheten och det fysiska skyddet vid kärntekniska anläggningar, säkerheten för kärnavfallet samt icke-spridningsfrågor. Anslaget disponeras för SKI:s verksamhet avseende tillsyn och förvaltning. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:10 : Förvaltningskostnader för . föreslår i motion 2005/06:MJ545 (c) yrkande 3 delvis att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag, till förmån för det av partiet föreslagna anslaget för forskning och utveckling av förnybara drivmedel. I motion 2005/06:N338 (mp, -) yrkande 14 begärs att Kärnkraftinspektionen skall få väsentligt bättre ekonomiska resurser. Utskottet konstaterar att verksamheten vid bedöms fungera väl och att de av regeringen fastställda verksamhetsmålen är uppfyllda. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i fråga om att SKI uppfyller de mål som ställts och att myndigheten kan verka för en fortsatt hög säkerhet och skydd av hälsa och miljö. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget och avstyrker motionerna 2005/06:MJ545 (c) yrkande 3 delvis och 2005/06:N338 (mp, -) yrkande 14. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning och bemyndigande under anslaget. () har i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa och utveckla den nationella kompetensen för frågor rörande kärnsäkerhet, icke-spridning samt kärnavfallssäkerhet. Åtgärderna skall syfta till att stödja tillsynen och höja säkerheten i de kärntekniska anläggningarna. Anslaget disponeras för SKI:s kostnader för kärnsäkerhetsforskning. För att kunna planera och genomföra kärnsäkerhetsforskning på ett tillfredsställande sätt är det nödvändigt att kunna fatta beslut innehållande utfästelser som medför utgifter . Regeringen föreslås därför bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med kärnsäkerhetsforskning som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning för . SKI har i uppdrag att finansiera forskningsverksamhet inom sitt verksamhetsområde. Utskottet anser i likhet med regeringen att denna forskning har stor betydelse för utvecklingen av tillsynsarbetet på myndigheten och säkerheten vid de kärntekniska anläggningarna. Den är också ett viktigt led i den nationella kompetensförsörjningen på området. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning och bemyndigande under anslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkanden (m, fp, kd, c) om minskad medelstilldelning i förhållande till regeringens förslag. Anslaget disponeras av () för uppgifter som är nödvändiga för att tillgodose samhällets behov av prognoser, varningar och beredskap samt för att utveckla den kompetens bygger upp i denna verksamhet. Anslaget används också för att betala medlemsavgifter i de internationella organisationerna Eumetsat (det europeiska vädersatellitsamarbetet), ECMWF (det europeiska centret för medellånga prognoser) och WMO (världsmeteorologiska organisationen). Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:12 för . föreslår i motion 2005/06:MJ591 (m) yrkande 3 delvis att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna framhåller att förutom vissa myndighetsuppgifter också har en omfattande affärsverksamhet. Det bör prövas om inte denna verksamhet kan öka i omfattning och fler uppgifter avgiftsbeläggas. Även föreslår i motion 2005/06:MJ526 (fp) en anslagsminskning med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 4 delvis). En effektivisering av myndigheten är nödvändig, anser motionärerna, och understryker att en ökad inkomstfinansiering av verksamheten bör eftersträvas. Det är oacceptabelt att uppdragsverksamheten går med förlust.