bet · GS01BOU11 · 2005-05-10 00:00:00 — Jämför reservationerna 3 (c) och 4 (mp).MotionernaFörslag som avser lokaliseringen av mobiltelefonimaster m.m. har förtsfram i följande motioner.I motion Bo207 (mp) föreslås att försiktighetsprincipen skall tillämpasvid planering för elektriska installationer m.m. som avger elektromagnetiskstrålning.Förslag om inrättande av strålningsfria zoner förs fram i motion Bo211(s).Enligt motion Bo218 (kd) skallkrav ställas på mobiloperatörerna att i varje kommun omgående presenteraen mastplan över hela sin utbyggnad i kommunen (yrkande 1),regeringen samordna alla mastplaner och göra dem tillgängliga förallmänheten (yrkande 2),krav ställas på kommunerna att bättre informera medborgarna om mastplanernaoch att informationen skall gälla mastlokaliseringar, masthöjder,strålningsförändring i närområdet och gränsvärden (yrkande 3),krav ställas på operatörerna att redovisa strålningsvärden vid basstationernasom registrerats vid mätning utförd av en oberoende mätningsman (yrkande4) samtytterligare krav ställas på lokaliseringen av 3G-mobilmaster som ökadsamlokalisering och inrättande av strålningsfria områden m.m. (yrkande5).I motion Bo250 (mp) förs fram krav påbygglov för all uppsättning av basstationer för mobiltelefoni (yrkande1),tillämpning av försiktighetsprincipen vid uppsättning av förmobiltelefoni (yrkande 4),säkerhetsavstånd till för mobiltelefoni (yrkande 5),säkerhetsavstånd till basstationerna i UMTS-systemet (yrkande 6),att uppsättning av basstationer skall tillståndsprövas enligt miljöbalkensbestämmelser (yrkande 7),att omkringboende skall upplysas om varje uppsättning av basstationer(yrkande 8) samtett moratorium för uppsättning av basstationer i 3G-nätet (yrkande 9).Enligt motion Bo256 (c) skall ledningsrätt ej kunna ges för mobiltelefoni.I motion Bo278 (c) föreslås attdet skall finnas möjlighet att införa lågstrålande zoner i kommunen(yrkande 1) samtförsiktighetsprincipen måste gälla vid utbyggnad av 3G-masterna (yrkande3).I motion Bo300 (kd) krävs ett långsiktigt skydd av områden från störremängder elektromagnetisk strålning.Enligt motion Bo321 (s) bör det ställas krav på en offentlig informationspliktinnan eller sändare sätts upp.En kommun bör enligt motion Bo323 (s) ges möjlighet att inrätta elfriazoner.I motion So506 (c) yrkande 5 förordas att försiktighetsprincipen skalltillämpas vid lokalisering av alla installationer samt strålningsfriazoner i alla kommuner.Enligt motion MJ372 (mp) yrkande 5 skall försiktighetsprincipen gällavid rekommendationer för bosättning eller vistelse i närheten av elektriskaoch magnetiska fält.I motion MJ509 (mp) föreslås attriktlinjer skall utfärdas för inrättande av lågstrålande zoner för boende(yrkande 1),en handlingsplan skall upprättas för skydd och boende i offentligamiljöer eller i masttäta områden (yrkande 2),bygglovsplikt skall gälla för basstationer för mobiltelefoni (yrkande4) samtförsiktighetsprincipen skall vara tillämplig vid prövning enligt PBL(yrkande 5).Utskottets ställningstagandeGemensamt för de nu behandlade motionerna är att de förslag som därförs fram gavs en mycket ingående behandling under föregående (bet. 2003/04:BoU7 s. 5-17 samt BoU13). Som grund för sitt ställningstagandetill motionsförslag om lokalisering av för mobiltelefoni m.m.lämnade utskottet i sitt betänkande 2003/04:BoU7 en utförlig redovisningav gällande lagstiftning samt forskning och utredningsinsatser på området.I betänkandet redovisades bl.a. det nationella miljökvalitetsmåletSäker strålmiljö, tillämpningen av s.k. försiktighetsprincipsamt den lagliga regleringen av hithörande frågor i ,ledningsrättslagen samt lagen om elektronisk kommunikation. Ävenforskningen på området redovisades ingående tillsammans med olikautredningsinsatser.Den bakgrundbeskrivning som utskottet lämnade i förra årets betänkandeär fortfarande aktuell. Det innebär bl.a. att den lagliga regleringenpå området liksom övriga redovisade förhållanden inte i något väsentligtavseende har förändrats. När det gäller frågor om samutnyttjande ochsamlokalisering av och sändare bör dock noteras att denna fråganumera omfattas av (dir. 2005:16) uppdrag.Enligt utredningsdirektiven skall en särskild utredare undersöka behovetav ändrade regler för samutnyttjande av m.m. som ingår i allmännakommunikationsnät för elektronisk kommunikation (i direktiven kallatsamlokalisering). Arbetet skall bedrivas mot bakgrund av den tekniska,miljömässiga och marknadsmässiga utvecklingen inom området samt medbeaktande av de författningar som är tillämpliga, bl.a. lagen omelektronisk kommunikation, och ledningsrättslagen.Utredaren skall redovisa dels hur samlokalisering i kommer tillstånd på den svenska marknaden respektive hur samlokaliseringfungerar i andra länder, dels hur ändamålsenliga reglerna och derastillämpning är utifrån miljöhänsyn och målet om en väl fungerandekonkurrens.Mot den nu i korthet beskrivna bakgrunden har inte utskottet funnitanledning att ånyo i sak pröva motionsförslagen. Förslagen bör därförinte nu föranleda någon åtgärd från sida.Övriga planfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om övriga planfrågor.MotionernaFörslag som i olika avseenden berör planprocessen eller reglerna ochförutsättningarna för planering förs fram i följande motioner.I motion Bo201 (m) föreslås att tanken på ett moratorium förstormarknadsetableringar skall avvisas.Enligt motion Bo212 (kd) måste åtgärder vidtas för att underlättahandelsetableringar genom att beakta konkurrens vid planering m.m.I motion Bo226 (s) ställs krav på åtgärder för att motverka permanentboendei koloniträdgårdar.I motion Bo229 (v) föreslås att det skallställas krav på en ansvarig tjänsteman som tillvaratar barnens intressei planarbetet m.m. (yrkande 3),upprättas nationella riktlinjer för barns deltagande vid planering(yrkande 4) samtställas krav på boendeplaneringsprogram (yrkande 5).Enligt motion Bo230 (v) bör det ställas krav påen konkretisering av jämställdhetsaspekterna i PBL (yrkande 1),införande av ett jämställdhetsperspektiv i EU:s olika dokument om fysiskplanering (yrkande 2),jämställdhetskonsekvensbeskrivningar i samband med arbetet medöversiktsplaner och detaljplaner (yrkande 3),en könsuppdelad statistik som underlag i samband med framtagande avöversiktsplaner och detaljplaner (yrkande 4),analyser av konsekvenserna för jämställdheten av olika myndighetsbeslut(yrkande 5) samtpilotprojekt rörande jämställdhet och fysisk planering (yrkande 6).I motion Bo235 (c) yrkande 18 förordas en förkortad och förenkladplanprocess.I motion Bo236 (s) krävs detåtgärder för en levande skärgård (yrkande 1) samttilläggsdirektiv till att utreda möjligheten att i detaljplaninföra boplikt (yrkande 2).Handläggningstiderna vid överklagande av kommunala planärenden måsteenligt motion Bo237 (s) förkortas.I motion Bo239 (mp) föreslås en reformering av gatukostnadsreglerna.Enligt motion Bo252 (c) krävs det samråd med idrottsrörelsen vid planering.I motion Bo264 (c) ställs krav på att kommunen skall ha en handelspolicy.Enligt motion Bo267 (s) måste det införas en planering som är utformadi syfte att möta klimatförändringar.I motion Bo283 (s) ställs det krav på åtgärder för att öka tillgångenpå koloniträdgårdar m.m.Enligt motion Bo291 (c) bör det ställas krav på fritids- och aktivitetsytori bostadsområden m.m.I motion Bo296 (kd) förordasförändringar i instansordning m.m. vid överprövningen för att få tillstånd en snabbare process (yrkande 1) samten digitalisering av planprocessen m.m. (yrkande 2).Enligt motion Bo301 (m) yrkande 11 måste plan- och byggprocessen förenklas.I motion Bo302 (m) föreslåsåtgärder för en ökad flexibilitet vid planering (yrkande 11),färre instanser för överklagande av detaljplan och bygglov (yrkande 12),att handelsändamålet i detaljplan skall avskaffas (yrkande 15) samtatt möjligheten att upphäva en detaljplan skall inskränkas till attendast omfatta fall då planen strider mot uttalade riksintressen (yrkande16).I motion Bo303 (kd) yrkande 2 förordas att en brottsförebyggande policyskall redovisas i kommunernas översiktsplaner.Enligt motion Bo305 (kd) bör det införas möjlighet attreglera helårs- respektive fritidsboende i (yrkande2) samtinföra boplikt (yrkande 3).I motion Bo307 (fp) föreslås åtgärder för attåstadkomma en regelförenkling av planprocesser m.m. (yrkande 4),avskaffa kommunernas rätt att stoppa lågprisbutiker med bestämmelser iPBL (yrkande 5) samtstimulera samplanering av infrastruktur och bostäder (yrkande 6).I motion Bo308 (fp) föreslås att det vid planering skallfinnas ytor för rekreation och naturupplevelser (yrkande 5),finnas säker tätortsnära natur (yrkande 6),finnas möjligheter till exempelvis fritidsodling m.m. i tätortsnäranatur (yrkande 7) samtvidtas åtgärder för att ge förbättrade möjligheter till planering förtrygga stadsmiljöer (yrkande 8).I motion Bo310 (fp) förordasen samhällsplanering för ökad valfrihet (yrkande 27),stärkt ställning för konkurrensintresset i (yrkande30) samtetableringsrätt för dagligvaruhandel (yrkande 31).Arbetstagarrepresentanters inflytande vid bygg- och planprocessen börenligt motion Bo311 (s) öka.I motion Bo315 (s) yrkande 3 förordas en effektivisering av planprocessen.I motion Bo318 (s) förordas ett tillkännagivande om betydelsen av odlingi anslutning till bostadsområden.Enligt motion Ju483 (kd) yrkande 5 måste det utfärdas riktlinjer förbebyggelseinriktade brottsförebyggande insatser.I motion Kr238 (kd) yrkande 2 förordas bestämmelser om vikten av attavsätta mark för samlingslokaler och kyrkor vid planläggning.I motion Kr355 (kd) yrkande 2 ställs krav på ytor för spontanidrott ibostadsområden.Enligt motion L291 (m) yrkande 4 bör handelsändamålet i plan- ochbygglagen avskaffas.I motion MJ332 (fp) föreslås attkonkurrensintresset skall ges en stärkt ställning i (yrkande 5) samtfri etableringsrätt skall införas för dagligvaruhandel (yrkande 6).Enligt motion MJ507 (c) yrkande 21 måste behovet av grönområden istadsmiljöer lyftas fram.Enligt motion N305 (m) yrkande 7 erfordras det en reformering av PBLför att ge en snabbare planprocess m.m.I motion N409 (fp) förordasforskning om trygghet i stadsmiljö med hjälp av förbättrad planering m.m. (yrkande 26) samten försöksverksamhet i med skärpt beaktande avkonkurrensintresset i den kommunala planprocessen (yrkande 27).I motion N411 (kd) yrkande 2 förordas bättre möjligheter att överklagaen kommuns nej till ny handel.Enligt motion Sf365 (kd) yrkande 29 måste brottsförebyggande åtgärderuppmärksammas i stadsplaneringen.Utskottets ställningstagandeSedan 2002 arbetar den parlamentariskt sammansatta medatt se över plan- och bygglagstiftningen i syfte att lämna förslag tillde lagändringar som visar sig behövas. Enligt de brett upplagda direktiven(dir. M 2002:05) skall kommitténs förslag tillgodose kraven på främjandeav en långsiktigt hållbar utveckling. Den ekologiska dimensionen avhållbar utveckling manifesteras i miljökvalitetsmålen. I uppgiften ingåräven att lämna förslag till en samordning mellan bestämmelserna i plan-och bygglagen (1987:10, PBL) och m.fl. lagar. Kommitténskall också behandla frågor omregional samverkan,översiktlig planering,detaljplaner m.m.,kvalitet och hållbarhet i byggande och förvaltning,kopplingen mellan PBL och lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk, m.m. (BVL),beslutsprocessen inklusive instansordningen samtsanktioner.Vid sidan av de övergripande målen om hållbar utveckling skall kommitténsärskilt beakta behovet av att förbättra förutsättningarna för ett ökatbostadsbyggande. Kommittén skall i detta syfte prioritera utformandetav förslag till en ny samlad instansordning för överklaganden enligtPBL. En analys skall vidare göras av hur konkurrensaspekter skall kunnavägas in i bedömningar enligt PBL.Översynen skall inbegripa uppgiften att sammanställa och struktureraoch vid behov komplettera de förslag om ändringar i plan- och bygglagensom har framförts och där något slutligt ställningstagandeännu inte har skett. Det står därutöver kommittén fritt att ta upp alladelar av plan- och bygglagstiftningen.Kommittén har avgivit betänkandenaSOU 2003:70 Miljöbedömningar avseende vissa planer och program,SOU 2004:40 Kortare instanskedja och ökad samordning - Alternativ förplan- och bygglagens prövningsorganisation.Det förstnämnda betänkandet har efter remissbehandling och beredning iRegeringskansliet utgjort en del av underlaget för förslagen i proposition2003/04:116 Miljöbedömningar av planer och program, som antogs (bet.2003/04:MJU21) av . Det sistnämnda betänkandetbehandlar principerna för en framtida prövningsorganisation och tarsamtidigt upp möjligheterna till en ökad samordning mellan PBL ochmiljöbalken. Remissförfarandet är avslutat och remissvaren omhändertasinom ramen för pågående arbete.Kommittén beräknas avsluta sitt arbete senast den 30 juni 2005.Huvuddelen av de förslag som förs fram i motionerna har sin motsvarigheti motionsförslag som utskottet behandlade under föregående isitt betänkande 2003/04:BoU7 Mobiltelefonimaster och buller i planeringenm.m. Motionerna har även det gemensamt att de omfattas av eller har endirekt knytning till arbete. Vid sin behandling avmotsvarande förslag konstaterade utskottet att PBL-utredningenbörjade närma sig slutfasen i sitt arbete och att mot denbakgrunden inte borde utöka utredningens redan omfattande uppdragytterligare. Med hänvisning till detta fann utskottet skäl att föreslåatt utan närmare, sakligt ställningstagande skulle avslåmotionsyrkandena.Som framgår av redovisningen ovan skall avge sittslutbetänkande . Det innebär att det inte heller nuframstår som lämpligt och knappast heller möjligt att utöka utredningensuppdrag. Utskottet har mot bakgrund härav avstått från att i sak taställning till de aktuella motionsförslagen. Med hänvisning härtill börmotionsförslagen inte nu föranleda någon åtgärd från sida.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Boende och buller m.m., punkt 1 (m, fp, kd, c)av (), de (), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:N409yrkande 25, 2004/05:Bo203, 2004/05:Bo307 yrkandena 9 och 10, 2004/05:Bo308yrkande 9 och 2004/05:Bo310 yrkande 22 och avslår motionerna 2004/05:Bo215och 2004/05:Bo251 yrkandena 1-3 och 6.StällningstagandeBuller är ett av det moderna samhällets gissel. Alltför många människorutsätts för bullrande miljöer, det gäller buller från bilar, tåg ochflyg men också från ventilationsanläggningar och arbetsplatser. Inteminst barn utsätts för mycket buller både i skol- och daghemsmiljöer.I miljömålet God bebyggd miljö har som delmål för buller fastlagts attantalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigandede riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skallha minskat jämfört med . Enligt trafikverkensrapport utsattes 2 miljoner svenskar för bullernivåer utomhus påöver . Dessutom är det uppenbart att tillgången på miljöer befriadefrån ljud orsakade av det moderna samhället blir allt färre. I inomhusmiljönutgör, förutom trafikbuller från flyg, tåg och bil, buller från ventilationm.m. ett ökande problem. Tystnad blir en alltmer sällsynt företeelse ivårt moderna samhälle. Framför allt i våra mer tätbebyggda landsdelarär det svårt att hitta platser där man inte störs av buller från trafik,industri och annan mänsklig verksamhet.Vi anser det vara av största vikt att angripa bullerproblemen vidljudkällan. Regeringen bör därför tydliggöra för och Banverketm.fl. att arbetet med att minska bullerstörningar från vägtrafik, järnvägoch flyg har hög prioritet. Det är inte rimligt att nya väg- ochjärnvägsbyggnationer görs på ett sådant sätt att befintlig byggnation inteuppnår fastställda normer. Det är heller inte rimligt attutbyggnad sker på ett sådant sätt att övrig markanvändning allvarligtförsvåras. Det senare gäller framför allt i tätorterna. Utvecklingen avtekniska lösningar för bättre fungerande bulleravskärmning via bullerplank,nya typer av vägbeläggning etc. bör uppmuntras. kan t.ex.ges i uppdrag att vid upphandlingar efterfråga vägbeläggning som minskarbullernivån.Samtidigt som buller är ett allvarligt hälsoproblem kan vi inte regleradet så långt att bullerreglerna helt blockerar utbyggnad. Det är rimligtatt anta att den som väljer att bosätta sig i tätort inser att dettainnebär en något högre grad av buller än om man bor på landsbygden. Itätorten bör fokus framför allt vara på att uppnå en bra inomhusmiljövad avser buller. Detta bör prägla lagstiftning och tillämpning påområdet. En fråga som vi därför anser vara värd att på nytt ta ställningtill är vilka riktvärden som bör gälla vid husfasader.Det måste till en ändring i befintlig lagstiftning alternativt en mernyanserad och verklighetsanpassad tillämpning av lagarna för att intenybyggnation i storstäder helt skall stoppas. En rimlig utgångspunktför ett förändrat synsätt är att i de fall en kommun i sina planbeslutpå ett tydligt sätt har angett vilka avvägningar man har gjort så bören verksamhetsutövare (t.ex. väghållare) kunna utgå från att kommunensbedömningar kommer att stå sig även vid en tillsynsmyndighets eventuellaprövning. En annan utgångspunkt bör vara att om kommunen iakttaråtgärdsprogrammens bestämmelser så skall inte tillsynsmyndigheten kunnaställa längre gående krav. Ytterligare en utgångspunkt är att om dekommunala besluten innebär att de riktvärden som ställt sigbakom uppfylls så skall det vara uteslutet att ställa strängare krav.Slutligen anser vi att man som utgångspunkt även bör ha att lokala beslut,där kommunala och regionala organ i olika plansammanhang har pekat utskyddsvärda tysta områden, beaktas även när de kolliderar med riksintressenkring t.ex. infrastrukturutbyggnad.Vidare anser vi att det finns skäl för att se över regleringen i 5 kap.7 § 11 PBL. Den innebär att man i detaljplan kan meddela bestämmelserom skyddsanordningar för att motverka störningar från omgivningen och,om det finns särskilda skäl, högsta tillåtna värden för störningargenom luftförorening, buller, skakning, ljus eller annat liknande somomfattas av 9 kap. . Dessa särskilda skäl måste preciserasså att myndigheterna får en enhetlig bedömning och så att samsyn råderkring hur planer för nyproduktion behandlas.Vi vill att regeringen med de av oss skisserade utgångspunkterna m.m.skall återkomma med de lagförslag m.m. som krävs för att trygga ettfortsatt bostadsbyggande i storstadsregioner.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna2004/05:N409 yrkande 25, 2004/05:Bo203, 2004/05:Bo307 yrkandena 9 och10, 2004/05:Bo308 yrkande 9 och 2004/05:Bo310 yrkande 22 och avslårmotionerna 2004/05:Bo215 och 2004/05:Bo251 yrkandena 1-3 och 6.2. Boende och buller m.m., punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo251yrkandena 1-3 och 6 samt avslår motionerna 2004/05:N409 yrkande 25,2004/05:Bo203, 2004/05:Bo215, 2004/05:Bo307 yrkandena 9 och 10,2004/05:Bo308 yrkande 9 och 2004/05:Bo310 yrkande 22.StällningstagandeVi har i vår dagliga miljö olika ljud omkring oss. Bullerhar blivit ett omfattande miljöproblem. Bakgrundsbuller från ökandetrafikintensitet tvingar oss att ständigt leva med detta störande ljud,som en matta av buller vi inte kan komma ifrån. Ljudnivån ökar helatiden och drygt en halv miljon människor anser sig vara mycket stördaav buller från trafiken. Nära stora trafikleder ökar bakgrundsljudet iintervall. I tätorter märks bullret till slut inte på grund av att manvänjer sig. Men det finns där och framkallar olustkänslorsom inte kan identifieras.Med åren har tystnaden blivit allt svårare att fånga och den är ,i högsta grad, utrotningshotad. För att uppnå fullständig tystnadbehöver man komma långt ut i ödemarken. Inomhus är tystnaden utrotadsedan länge och på de flesta arbetsplatser, . Kylskåpbrummar, fläktsystem surrar, datorernas fläktar låter och blandas medljud från trafiken utifrån. Buller kan vara farligt. Både kraftigt bulleroch monotont malande kan orsaka besvär. Många människor har exempelvisfått pip i öronen efter en konsert med hög ljudnivå. Även låga ljudnivåer,s.k. lågfrekvent buller, har stora negativa effekter. Utsätts man underen tid för lågfrekvent buller, vänjer man sig och manglömmer ljudet, men forskning har visat att kroppen ändå påverkas.Forskning visar nu att man kan koppla samman stress och buller. Människorblir stressade av att bullret ständigt finns runt omkring. Negativasamband mellan buller och skolbarns minnesprestation har påvisats.Genom boendestudier både i och i andra länder har människorsvärdering av ljudisolering och buller klarlagts. Ljudisolering ochbullerfrihet är det som prioriteras högst eller mycket högt blandkvalitetsfaktorerna på en god bostad. Omkring hälften av de boende inybyggda hus störs av buller. Det behövs ett tystare samhälle, så attbuller inte sänker livskvaliteten, vilket nu är fallet när bullerpåverkar sömnen för många, ibland så att sömnstörningar uppkommer. Bullerfriamiljöer kommer alltmer att behövas för att människor skall må bättre.En utredning som klarlägger behovet av bullerfria miljöer i samhälletoch framför allt på arbetsplatser skulle kunna medverka till att skapautrymmen där buller och bakgrundsljud minimeras.Riktvärden för buller sattes . De är alldeles förgeneröst satta för dagens samhälle. Gränsen på i fabriksmiljömedför vid en längre tids vistelse risk för hörselskador på 10-15 %.Den rimliga nivån borde ligga på ca i stället. Ett viktigt verktygför att bekämpa buller vore att gränsvärden togs fram för bullernivåerpå arbetsplatser och för andra delar av samhället. finns endastriktvärden utfärdade för bullernivåer.Dagens samhälle är nedsmutsat med alltmer buller, och fler och flermänniskor mår dåligt. Riktvärdena bör därför sänkas. Dygnsmedelvärden,som uppmäts, innebär att toppar med mycket höga ljudnivåer accepterasbl.a. från trafik och flygplan, liksom att flygplan även genererar bulleri de låga s.k. oktavbanden. Det höga bullret blir den förorening somkan upplevas som den värsta av alla, eftersom vi inte kan bli kvitt den.Regeringen bör låta utreda behovet av bullerfria miljöer och återkommamed lagförslag m.m. i enlighet med de utgångspunkter jag nu har angett.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Bo251 yrkandena 1-3 och 6 samt avslår motionerna 2004/05:N409yrkande 25, 2004/05:Bo203, 2004/05:Bo215, 2004/05:Bo307 yrkandena 9 och10, 2004/05:Bo308 yrkande 9 och 2004/05:Bo310 yrkande 22.3. Lokalisering av mobiltelefonimaster m.m., punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo278yrkandena 1 och 3 samt avslår motionerna 2004/05:So506 yrkande 5,2004/05:MJ372 yrkande 5, 2004/05:MJ509 yrkandena 1, 2, 4 och 5, 2004/05:Bo207,2004/05:Bo211, 2004/05:Bo218 yrkandena 1-5, 2004/05:Bo250 yrkandena 1och 4-9, 2004/05:Bo256, 2004/05:Bo300, 2004/05:Bo321 och 2004/05:Bo323.StällningstagandeDet är nu dags att ta de elöverkänsligas problem på allvar. Mångaelöverkänsliga har tvingats fly från sina hem. De borofta i elsanerade hus som de fått de bekosta med egna medel.