bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — Därmed bifaller motion 2005/06:A369 yrkande 12. anser att arbetsförmedlingen på ett tydligt sätt ska göra klart för alla arbetssökande vilka skyldigheter och rättigheter de har. Av arbetsmarknadsverkets föreskrifter framgår vilka rättigheter som de arbetssökande har - t.ex. att en arbetssökande som skrivs in hos arbetsförmedlingen har rätt att ta del av arbetsförmedlingens service vid vilket arbetsförmedlingskontor han eller hon önskar. Eftersom långt ifrån alla arbetssökande vet vilka rättigheter de har vill att det införs en arbetssökandegaranti som ska gälla på alla arbetsförmedlingar. Garantin kan ta sig formen av ett dokument, en "of Rights", där det tydligt anges vilka rättigheter och skyldigheter som en arbetssökande har. Den arbetssökande ska veta vilken lägstanivå av service som han eller hon kan kräva. Där ska också framgå klart och tydligt hur och till vem en arbetssökande kan vända sig om han eller hon vill byta förmedling eller överklaga beslut. Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därmed motion A369 yrkande 12 (fp). Sociala fonder, punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A215 yrkandena 1 och 2. Syftet med EU:s sociala fonder (ESF-medel) är "Empowerment" - makt till de maktlösa. Medlen ska öppna nya möjligheter för grupper som annars har svårt att förbättra sin situation. Bland dessa grupper räknas småföretag med svag ekonomi, långvarigt arbetslösa, ungdomar och kvinnor som inte har fått fotfäste i arbetslivet samt personer med funktionshinder. En viktig målgrupp är invandrarna som i hela unionen intensivt utnyttjar de sociala fondernas finansiering för att få inträde i arbetslivet. Under första period med projekt finansierade med medel från EU:s sociala fonder gick de största stödbeloppen till den offentliga sektorn. Vi anser att detta inte överensstämde med syftet för denna sociala verksamhet. EU:s pengar är inte avsedda att förstärka den svenska offentliga sektorn, som räknas bland de starkaste i världen, och inte heller att ge mer till väletablerade organisationer med stora resurser. av de beviljade projekten var initierade och ledda av invandrarnas arbetsgrupper. Den andra perioden blev kraftigt försenad, vilket påverkade många aktiva grupper och små företag. Därefter uppstod problem när utbetalningarna stoppades . De nya regler och rutiner som därefter formulerades har haft en negativ inverkan på invandrarorganisationernas möjlighet att ta på sig ansvaret för nya projekt, eftersom många av de regler som länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna följer inte öppnar för samarbete med små fristående projektägare. går den största delen av finansieringen från EU till projekt ägda av den offentliga sektorn, starka och väletablerade svenska organisationer eller företag med god ekonomi. Hanteringen av arbetet med medel från EU:s sociala fonder ger upphov till allvarlig kritik. Kritiken bör riktas mot de svaga satsningarna på grupper som behöver förstärka sin position i samhället. Analysen av arbetet med stöd från EU:s sociala fonder leder till negativa slutsatser när det gäller frågor om integration/segregation i det svenska samhället. Med bakgrund i denna analys anser vi att det bör tillsättas en parlamentarisk utredning som grundligt ska granska och verksamhet. Denna utredning ska också definiera riktlinjerna för kommande fungerande europeiska stödformer för grupper med svag position i det svenska samhället. Detta bör ge regeringen till känna. Vi tillstyrker därmed motion A215 yrkandena 1 och 2. Arbetsmarknadspolitiska program, allmänna frågor, punkt 7 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf383 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Kr214 yrkande 5, 2005/06:Kr376 yrkande 16, 2005/06:N443 yrkande 59 i denna del och 2005/06:A369 yrkandena 1 och 16, båda i denna del, och avslår motionerna 2005/06:Fi229 yrkande 7, 2005/06:Sf236 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Sf333 yrkande 13, 2005/06:Sf336 yrkandena 7 och 8, 2005/06:Kr331 yrkande 3, 2005/06:A217, 2005/06:A245 yrkande 7, 2005/06:A247 yrkande 2, 2005/06:A270 yrkande 1, 2005/06:A361, 2005/06:A363 yrkande 13, 2005/06:A400 och 2005/06:A420 yrkandena 4, 7 och 8. Arbetsföra människor ska inte tvingas leva en passiviserande tillvaro på bidrag. föreslår en omläggning av arbetsmarknadspolitiken. Vi är övertygade om att en sådan förändring har mest att erbjuda dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. Stora grupper arbetslösa finns hos , inte för att de har sociala problem som skulle kunna hjälpa till med utan för att de aldrig lyckats kvalificera sig för arbetslöshetsersättning från a-kassan. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska fokusera på att bryta långvarig arbetslöshet och förhindra permanent utslagning från arbetsmarknaden. finns det två stora grupper av personer som mer eller mindre permanent försörjs utanför arbetsmarknaden, dels långtidsarbetslösa som är mottagare av så s.k. aktivitetsstöd, dels invandrare som saknar en fast anknytning till den svenska arbetsmarknaden. Till dem kan läggas en tredje grupp som består av ungdomar som varken är etablerade på arbetsmarknaden eller studerar. För att börja den process av aktivering som ska leda till ett fullvärdigt deltagande på arbetsmarknaden vill vi införa en jobb- och utvecklingsgaranti för alla arbetsföra personer som på grund av arbetslöshet söker socialbidrag. Syftet med garantin är att så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna tillbaka till den reguljära arbetsmarknaden med hjälp av individuellt utformade åtgärder. Jobb- och utvecklingsgarantin ska kombinera arbetssökande aktiviteter och kompletterande utbildning med en aktiv sysselsättning i olika samhällsnyttiga arbetsuppgifter. Deltagarna ska ha rätt till en ersättning som minst motsvarar arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp, och denna ersättning ersätter rätten att få långsiktigt försörjningsstöd (socialbidrag) för alla arbetsföra arbetslösa. Arbetslösa med försörjningsansvar ska dock ha rätt att söka kompletterande försörjningsstöd. Den som inte vill delta i jobb- och utvecklingsgarantin förlorar rätten till ersättning. På så sätt bli det tydligt att ett jobbkrav kopplas till försörjningsstödet. Genom förslaget skapas en framåtsyftande social situation som bas för att förverkliga människors valfrihetsdrömmar. Långtidsarbetslösa elever som genom arbetsförmedlingens försorg studerat vid folkhögskola har under pågående läsår och med endast ett par veckors varsel tvingats avbryta studierna på grund av nya budgetdirektiv från AMS. De förutsättningar som ges måste vara tillförlitliga för att inte rasera en tillvaro som människor håller på att bygga upp. Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motionerna Sf383 yrkandena 8 och 9, Kr214 yrkande 5, Kr376 yrkande 16, N443 yrkande 59 i denna del och A369 yrkandena 1 och 16 båda i denna del. Arbetsmarknadspolitiska program, allmänna frågor, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A420 yrkandena 4, 7 och 8 samt avslår motionerna 2005/06:Fi229 yrkande 7, 2005/06:Sf236 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Sf333 yrkande 13, 2005/06:Sf336 yrkandena 7 och 8, 2005/06:Sf383 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Kr214 yrkande 5, 2005/06:Kr331 yrkande 3, 2005/06:Kr376 yrkande 16, 2005/06:N443 yrkande 59 i denna del, 2005/06:A217, 2005/06:A245 yrkande 7, 2005/06:A247 yrkande 2, 2005/06:A270 yrkande 1, 2005/06:A361, 2005/06:A363 yrkande 13, 2005/06:A369 yrkandena 1 och 16, båda i denna del, och 2005/06:A400. Tendenserna till att en arbetslöshetskultur på allvar ska få fäste i måste motverkas. Det är nödvändigt att det blir lönsammare att ta ett arbete. föreslår därför ett antal åtgärder för att öka de ekonomiska incitamenten för att arbeta. Bland annat bör en s.k. jobb-bonus införas på försök. Bonusen ska motsvara a-kasseersättningen under förslagsvis och utbetalas till en arbetslös person som ordnar arbete från det att han eller hon blev arbetslös. En jobb-bonus bör också övervägas för dem som är långtidsarbetslösa och som deltar i aktivitetsgarantin. Insikten om att möjligheterna att påverka arbetslöshetens längd och att undvika långtidsarbetslöshet genom att sätta in relevanta stödåtgärder är som störst under arbetslöshetens första tid, bör prägla arbetsmarknadspolitiken. För att bryta långtidsarbetslöshet krävs ett nära samspel med det lokala näringslivet och personliga handlingsplaner, kompetenshöjning, tydliga krav och stöd och ekonomiska incitament för att arbeta. Själva grundidén med aktivitetsgarantin, dvs. att de långtidsinskrivna ska komma in i ett mer aktivt och nära samarbete med arbetsförmedlingens personal, är riktig. Aktivitetsgarantin står dock och faller med den praktiska tillämpningen. Jobbsökaraktiviteter ska självklart ingå, men det räcker inte med det. Vad som krävs är tydliga krav som går att leva upp till, stöd och hjälp att bryta arbetslöshetsmönstret samt aktiva insatser för att möta den enskilde personens konkreta behov och problem. Det är också viktigt att en nära samverkan sker med föreningsliv, näringsliv, privata bemanningsföretag och förmedlare. Enligt AMS finns det 32 000 personer som varit arbetslösa . Bland de långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingarna finns det 10 000-20 000 personer som inte är anställbara . De kommer inte heller i åtnjutande av lönebidrag eller arbete i . De flesta av dem kan och bör bidra till sin egen försörjning genom en samhällsinsats i kommunernas regi eller i föreningsregi, men det kräver extra insatser. Dagens aktivitetsgaranti är inte till någon större hjälp och kan ibland t.o.m. vara destruktiv för dessa personer. Det är viktigt att system för nära samverkan mellan arbetsförmedlingen, kommunen, , de sociala myndigheterna och föreningslivet upprättas för dessa personer. har krävt att regeringen ska återkomma till med ett förslag till övergångsarbetsmarknad för denna grupp. De plusjobb som lanseras är ingen lösning på de här personernas situation, eftersom det kommer att krävas ganska hög social kompetens och yrkeskompetens av dem som ska få dessa arbeten. föreslår därför att ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program byggs upp för dem som står längst från den ordinarie arbetsmarknaden, en sorts övergångsarbetsmarknad, som vi kallar Bruk för alla. Syftet med programmet är att aktivera den långtidsarbetslöse på ett meningsfullt sätt, ge deltagaren en verklig upplevelse av att vara till nytta, följa ett arbetes naturliga rytm och krav samt att få den personliga träning och handledning som krävs för att kunna komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden. Deltagarna ska behålla sin ersättning i a-kassan alternativt grundbeloppet. Staten ska bidra med stöd för handledning och kringkostnader. Aktiviteter inom ramen för en s.k. övergångsarbetsmarknad bör ske i regi eller föreningsregi om det inte handlar om en sådan arbetsmarknadspolitisk åtgärd som kan ske inom privata företag. En rad exempel finns som kan vara förebilder för en sådan övergångsarbetsmarknad. Det finns många exempel på att det går att hitta meningsfulla jobb för den här typen av verksamhet utan att konkurrera med det privata näringslivet. Regeringen bör återkomma till med ett konkret förslag till ett nationellt Bruk-för-alla-projekt. Detta bör ges regeringen tillkänna. Jag tillstyrker därför motion A420 yrkandena 4, 7 och 8. Arbetsmarknadspolitiska program, allmänna frågor, punkt 7 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A363 yrkande 13 och avslår motionerna 2005/06:Fi229 yrkande 7, 2005/06:Sf236 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Sf333 yrkande 13, 2005/06:Sf336 yrkandena 7 och 8, 2005/06:Sf383 yrkandena 8 och 9, 2005/06:Kr214 yrkande 5, 2005/06:Kr331 yrkande 3, 2005/06:Kr376 yrkande 16, 2005/06:N443 yrkande 59 i denna del, 2005/06:A217, 2005/06:A245 yrkande 7, 2005/06:A247 yrkande 2, 2005/06:A270 yrkande 1, 2005/06:A361, 2005/06:A369 yrkandena 1 och 16, båda i denna del, 2005/06:A400 och 2005/06:A420 yrkandena 4, 7 och 8. Aktivitetsgarantin måste förändras. Tanken med aktivitetsgarantin är god men den leder sällan till riktiga och varaktiga arbeten. Många deltagare upplever åtgärderna som meningslösa eller att de utför arbeten som egentligen skulle vara reguljära jobb med vanlig lön. Det är ett enormt resursslöseri att placera människor i åtgärder som inte leder till jobb eller som individen inte har någon som helst nytta av. Regelverket behöver ses över och skärpas för att motverka missbruk och meningslösa aktiviteter. vill se mer arbetsrelaterade, individinriktade åtgärder som har en tydlig koppling till lediga jobb för de människor som riskerar att hamna i varaktig arbetslöshet. Åtgärderna måste även vara kopplade till arbetsmarknaden och utgå från den enskildes behov. Är behovet stort inom en viss sektor kan aktivitetsgarantin vara ett utmärkt sätt att omskola människor så att de kan få arbete inom de branscher där det finns lediga arbeten. Det kan också handla om att utföra samhällsnyttiga arbeten. Syftet med aktivitetsgarantin är att så snabbt som möjligt slussa över den arbetssökande till den reguljära arbetsmarknaden. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion A363 yrkande 13. Friåret, punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A259 yrkande 4, 2005/06:A369 yrkande 15 och 2005/06:A420 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:So699 yrkande 2 och 2005/06:A375. Friårsreformen är ett misslyckande. Den bygger på idén att med gemensamma skattemedel finansiera ledighet för friska och arbetsföra personer. Men behöver tvärtom fler av dessa personer i arbete och fler antal arbetade timmar. Även om man skulle acceptera tanken med friårsreformen kan man konstatera att dess angivna syfte inte har uppnåtts. Utvärderingar visar att endast en liten del av friårsvikarierna är personer som har varit arbetslösa. Vikarierna står närmare arbetsmarknaden än andra arbetslösa. De är yngre, har en högre utbildningsnivå och en kortare inskrivningstid vid arbetsförmedlingen. Endast en fjärdedel av friårsvikarierna får en tillsvidareanställning på den arbetsplats där de vikarierar. Eftersom urvalet av vilka som beviljas och inte beviljas ledighet i det närmaste sker slumpmässigt, kan man inte heller se friåret som en hälsoreform som bidragit till att minska ohälsan. Att delta i friåret leder till en sämre genomsnittlig lön, enligt IFAU:s utvärdering 2005:10 "Friårets arbetsmarknadseffekter". Något stöd för påståendet om förbättring av hälsan för de berörda kan IFAU inte finna. "Resultaten visar att de som har varit friårslediga inte arbetar i större omfattning efter friåret än vad de annars skulle ha gjort. Friåret tycks inte bidra till minskad sjukfrånvaro men kan leda till tidigare pensionering. Att vara friårsledig innebär en negativ effekt på löneutvecklingen: månadslönen minskar med i genomsnitt " (ur sammanfattningen). Friåret har tagit betydande administrativa resurser i anspråk på landets arbetsförmedlingskontor. De resurserna borde ha använts till att förmedla arbeten i stället för att förmedla friår. Mot bakgrund av hur reformen fungerat och de behov som finns av att fokusera arbetsmarknadspolitiken på att öka antalet arbetade timmar, bör friåret avslutas . Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motionerna A259 yrkande 4, A369 yrkande 15 och A420 yrkande 6. Arbetsmarknadspolitiska program för ungdomar, punkt 9 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr376 yrkandena 8 och 13 samt avslår motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 12, 2005/06:Kr412 yrkandena 6 och 22, 2005/06:A267, 2005/06:A319, 2005/06:A327, 2005/06:A329, 2005/06:A363 yrkande 11, 2005/06:A399, 2005/06:A416 yrkande 5 och 2005/06:A420 yrkande 22. För ungdomars självkänsla och möjligheter att försörja sig är det viktigt att fler arbeten skapas. Kommunerna ska därför åläggas att ta fram praktikplatser som innebär att en person lär sig ett yrke genom att gå vid sidan om. Vid kommunala upphandlingar bör det vara ett krav att ett antal praktikplatser ska ingå. Vi vill också ha en arbetsförmedling där det ställs krav på den sökande. I den individuella handlingsplanen från arbetsförmedlingen ska det vara tydligt vilka krav som ställs. Följs inte den individuella handlingsplanen ska arbetslöshetsersättningen hållas inne. Det är också viktigt att arbetsförmedlingen fullföljer sin del av avtalet med den unge.Folkpartiet anser att det ska inrättas speciella enheter för ungdomar på arbetsförmedlingen, så att ungdomar snabbare kan få den hjälp de behöver. Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motion Kr376 yrkandena 8 och 13. Arbetsmarknadspolitiska program för ungdomar, punkt 9 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 12, 2005/06:Kr412 yrkandena 6 och 22, 2005/06:A416 yrkande 5 och 2005/06:A420 yrkande 22 och avslår motionerna 2005/06:Kr376 yrkandena 8 och 13, 2005/06:A267, 2005/06:A319, 2005/06:A327, 2005/06:A329, 2005/06:A363 yrkande 11 och 2005/06:A399. Jag anser att det krävs ett antal riktade satsningar som stärker ungdomarnas ställning på arbetsmarknaden. bör satsa på en modern form av lärlingsutbildning på gymnasiet och inrätta en yrkeshögskola. Vidare bör en översyn göras av arbetsrätten så att ungdomars inträde på arbetsmarknaden underlättas. Kommunerna måste ta ett större ansvar för ungdomar som inte fyllt och som inte går i gymnasieskolan. De kommunala ungdomsprogrammen bör utvärderas i syfte att ta till vara de goda exempel som finns och för att utveckla verksamheten i hela landet. Undersökningar visar att ungdomar med utländsk bakgrund har högre arbetslöshet än andra ungdomar. Skillnaderna består även om betygen, utbildningen och språkkunskaperna räknas med i jämförelsen med andra ungdomar. Jag anser därför att regeringen bör tillsätta en utredning som ser över orsakerna till denna utveckling och föreslår lämpliga åtgärder. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motionerna Sf389 yrkande 12, Kr412 yrkandena 6 och 22, A416 yrkande 5 och A420 yrkande 22. Arbetsmarknadspolitiska program för ungdomar, punkt 9 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A363 yrkande 11 och avslår motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 12, 2005/06:Kr376 yrkandena 8 och 13, 2005/06:Kr412 yrkandena 6 och 22, 2005/06:A267, 2005/06:A319, 2005/06:A327, 2005/06:A329, 2005/06:A399, 2005/06:A416 yrkande 5 och 2005/06:A420 yrkande 22. Jag anser att ett försök med traineeplatser ska genomföras inför de stora framtida pensionsavgångarna. Tanken är att en ung arbetslös får gå parallellt med en person som ska gå i pension . Dubbleringen leder till en mjukstart i arbetslivet för den unga personen och till en sänkt arbetstakt för den person som ska gå i pension. får ungdomen behålla a-kassa och företaget får betala mellanskillnaden upp till maxbeloppet i a-kassan. När anställningen övergår i en tillsvidareanställning utgår lön enligt avtal. Regeringen bör återkomma med ett förslag utformat efter denna idé. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion A363 yrkande 11. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med utländsk bakgrund, punkt 10 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf331 yrkande 8 och avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkandena 5, 15, 16 och 18, 2005/06:Sf389 yrkande 11, 2005/06:Kr334 yrkande 38, 2005/06:A247 yrkande 3, 2005/06:A258 yrkande 7, 2005/06:A280, 2005/06:A384, 2005/06:A406 och 2005/06:A420 yrkande 23. Vi anser att ett system med lärlingsintroduktion för nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare bör införas. Infasningen på arbetsmarknaden bör inledas redan under det första vistelseåret i . Träning i svenska ska kombineras med något slags förvärvsarbete. En arbetsgivare som anställer en nyanländ flykting eller anhöriginvandrare som deltar i undervisning i svenska för invandrare (sfi) på minst halvtid under arbetstid, ska få en lönesubvention på så länge som undervisningen pågår. Lönesubventionen utbetalas dock i högst . Lön till flyktingen eller anhöriginvandraren ska utbetalas i enlighet med gällande kollektivavtal. Språkundervisningen kan med fördel ske på arbetsplatsen genom arbetsgivarens försorg. Arbetsgivaren får då betalt genom den utbildningspeng som allianspartierna vill införa. Lärlingsintroduktionen bör i möjligaste utsträckning ske på en arbetsplats där den utbildning och yrkeserfarenhet som invandraren har tas till vara. Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motion Sf331 yrkande 8. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med utländsk bakgrund, punkt 10 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf389 yrkande 11 och 2005/06:A420 yrkande 23 och avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 8, 2005/06:Sf336 yrkandena 5, 15, 16 och 18, 2005/06:Kr334 yrkande 38, 2005/06:A247 yrkande 3, 2005/06:A258 yrkande 7, 2005/06:A280, 2005/06:A384 och 2005/06:A406. Det är ett stort slöseri att inte att ta till vara den resurs som invandrarna är. Detta gäller speciellt den unika kompetens som många invandrade kvinnor besitter. För många med invandrarbakgrund krävs det ibland specifika åtgärder eftersom de saknar ett socialt nätverk, kontakter och erfarenhet av att söka arbete i . Ett sätt att möta detta är införande av s.k. jobbguider för invandrare som är nya på den svenska arbetsmarknaden. Jobbguidens uppgift blir att ha ett personligt ansvar för den arbetssökande och på olika sätt stödja, entusiasmera och lotsa denne fram till ett arbete. AMS har fått extra resurser för att göra extrainsatser för arbetslösa invandrare. Dessa medel bör användas till jobbguider. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motionerna Sf389 yrkande 11 och A420 yrkande 23. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med utländsk bakgrund, punkt 10 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf336 yrkandena 5, 15, 16 och 18 samt avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 8, 2005/06:Sf389 yrkande 11, 2005/06:Kr334 yrkande 38, 2005/06:A247 yrkande 3, 2005/06:A258 yrkande 7, 2005/06:A280, 2005/06:A384, 2005/06:A406 och 2005/06:A420 yrkande 23. Alla löntagare ska ha samma rättigheter. Därför måste en höjning av sysselsättningsgraden bland invandrade personer vara en central och aktiv del av arbetsmarknadspolitiken - att skapa riktiga arbeten med löner enligt kollektivavtal. har en arbetsmarknad där kvinnor diskrimineras, och den grupp som diskrimineras allra mest är kvinnor med utländsk bakgrund.