bet · GS01SFU9 · 2005-03-03 00:00:00 — Det finnsdels ett efterlevandeskydd före pensionstiden, som dock ännu inte trätti kraft, dels ett efterlevandeskydd under pensionstiden.Det sistnämnda är konstruerat så att pensionsspararens pension, efteransökan och innan premiepensionen börjat betalas ut, räknas om till attgälla på både eget och makes eller därmed jämställd persons liv. Skyddetinnebär att det vid pensionsspararens död betalas ut en livsvarigpremiepension till efterlevande make eller sammanboende. Pensionsspararensegen ålderspension sänks så mycket som behövs för att tillgodohavandetpå premiepensionskontot skall räcka till en lika stor premiepension förden efterlevande.Efterlevandeskyddet före pensionstid omfattar, enligt de icke ikraftträddareglerna, en temporär premiepension till efterlevande på ett eller tvåinkomstbasbelopp . Som huvudregel gäller en karenstid omett år. Särskilda regler gäller för personer som fyllt . Ikraftträdandetav dessa regler har skjutits upp till för att möjliggöraytterligare beredning.I en promemoria från , som bygger påställningstaganden från Genomförandegruppen, föreslås vissa justeringarav reglerna i syfte att minska risken för att efterlevandeskyddet förepensionstid skall gå med förlust. Bland annat föreslås att efterlevandeskyddetföre pensionstid begränsas till ett inkomstbasbelopp . Vidareföreslås att underskott skall få täckas genom avgifter från samtligapremiepensionssparare, dvs. undantag görs från kravet på försäkringsmässigaprinciper. Om produkten kommer att gå med underskott och till vilketbelopp är enligt vad som anges i promemorian mycket svårt att bedöma.Av () beräkningar följer att, med föreslagnamodifieringar, förlusten kan antas uppgå till i varje fall 50 miljonerkronor . Utifrån det antagandet blir den årliga kostnaden 10 krper sparare, motsvarande jämte avkastning för en sparandecykelpå . I promemorian anges att kravet på försäkringsmässighet ipremiepensionssystemet innebär att de medel som genom dödsfall frigörsi form av arvsvinster skall tillföras övriga försäkrade i kollektivet,dvs. Införande av ett återbetalningsskyddskulle i praktiken innebära att premiepensionssystemet i den delen skullebyta karaktär från en försäkringslösning till en form av mer traditionelltsparande. En sådan fundamental förändring av systemet är enligt vad somanges i promemorian inte godtagbar. Det ifrågasätts också om inteegendomsskyddet i 2 kap. 18 § regeringsformen hindrar införandet av ettobligatoriskt efterlevandeskydd.I samband med pensionsreformen gjordes också ändringar i äktenskapsbalkengällande bodelning i samband med äktenskapsskillnad (prop. 1997/98:106,bet. 1997/98:LU25, rskr. 1997/98:232). Ändringarna, som trädde i kraftden , innebär att rätt till pension på grund av privatpensionsförsäkring eller på grund av ett pensionssparavtal enligt lagenom individuellt pensionssparande som regel skall ingå i en bodelningefter äktenskapsskillnad (10 kap. 3 § ). hadedetta endast gällt i mycket begränsad omfattning. Övriga former avpensionsrättigheter, såsom tjänstepensioner och allmän pension, ingårdäremot inte i bodelningen.Om det uppstår en snedfördelning av makarnas pensionsskydd, finns detenligt bestämmelserna om underhåll i 6 kap. olikamöjligheter att rätta till missförhållandena efter en äktenskapsskillnadför en make som har dåligt pensionsskydd och otillräckliga möjligheteratt själv förbättra skyddet.Lagutskottet har , senast i betänkande 2003/04:LU22,behandlat och avstyrkt motioner om delning av intjänade pensionsrättigheteri samband med bodelning. har därvid erinrat om att gällandebestämmelser om bodelning inte utgör hinder mot att makar i samband meden äktenskapsskillnad och därpå följande bodelning träffar avtal om atti framtiden dela på ena makens framtida pension.Utskottet anser att de möjligheter som finns i det allmännapensionssystemet att fördela pensionsrätter mellan makar har utformats sågeneröst som det efter omständigheterna har varit möjligt att göra.Även efterlevandes skyddsbehov har beaktats. Utskottet avstyrker därmedmotionerna Sf357 yrkandena 17 och 18, Sf363 yrkande 19 och A352 yrkande6.Fonderna i premiepensionssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om fonderna i premiepensionssystemet.Jämför reservation 8 (v) och särskilt yttrande 2 (mp).MotionerI motion Sf362 av m.fl. (v) tas upp förslag som gäller SjundeAP-fonden. Motionärerna anser att Sjunde AP-fonden skall få erbjuda enrealräntefond som placerar i svenska realränteobligationer så att allafår möjlighet att välja bort den spekulation och det risktagande somdet innebär att placera i aktiefonder (yrkande 10). Sjunde AP-fondenbör även ges möjlighet att erbjuda placering i ideella fonder (yrkande11). Människor skall aktivt få välja Premiesparfonden och även erbjudasgenerationsfonder (yrkande 12). Sjunde AP-fonden skall få utöva rösträttvid bolagsstämmor där de har aktieinnehav (yrkande 13). Vidare ansermotionärerna att antalet fonder i premiepensionssystemet bör minskasradikalt, och regeringen bör återkomma med förslag på hur en sådanminskning kan utformas (yrkande 14).I motion Sf230 av () anges att pensionssystemen börstimulera spararna att aktivt delta i placeringen av de egna pensionsmedlenoch därvid få en ökad insikt i samhällets ekonomiska utveckling. Denenskildes möjlighet att överblicka fondmarknaden är dock i det närmasteomöjlig, och en översyn av premiepensionssystemet i syfte att höjasystemets legitimitet är nödvändig.Utskottets ställningstagandeUtskottet har under föregående behandlat motionsyrkanden ompremiepensionssystemet och därvid även haft en offentlig utfrågning. Enredovisning av vad som framkom vid utfrågningen finns i betänkande2003/04:SfU5.Riksrevisionen, som har granskat premiepensionssystemet, redovisade ijuni 2004 sin rapport första år (RIR 2004:16). Irapporten anges bl.a. att det stora fondutbudet skapar problem för spararnaoch gör det svårt att välja fonder. Många fonder har också enligtRiksrevisionen avkastat mindre bra jämfört med index.Regeringen beslöt senare samma månad att en särskild utredare skulle fåi uppdrag att utvärdera premiepensionssystemets funktion (dir. 2004:77).Utredaren skall se över om informationen till pensionsspararna ärtillräckligt bra och om kostnaderna är rimliga. Utredaren skall övervägasystemets utformning när det gäller fondutbudets omfattning ochsammansättning och föreslå åtgärder som kan underlätta valsituationen förden enskilde och minska risken för systematiskt dåliga utfall. Deförbättringar som utredaren föreslår skall ligga inom ramen förpensionsreformens grundläggande principer och mål. Uppdraget skall redovisassenast den 31 oktober 2005.Utskottet avstyrker motionerna Sf230 och Sf362 yrkande 14, som får ansestillgodosedda med den pågående utredningen. I övrigt bör resultatet avutredningen avvaktas, och utskottet avstyrker även motion Sf362 yrkandena10 och 12 i denna del.Vad gäller Premiesparfonden hänvisas till att utskottet i betänkande2003/04:SfU5 ansåg att regeringen i samråd med partierna bakompensionsöverenskommelsen och dess genomförandegrupp bör behandla frågan omaktivt val av Premiesparfonden. Utskottet förutsatte att detta skulleske utan ett formligt tillkännagivande från sida. Utskottetanser att motion Sf362 yrkande 12 i denna del får anses tillgodoseddhärmed.Enligt 8 kap. 3 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension, LIP,gäller fr.o.m. att premiepensionsmedel inte fårplaceras i fonder som enligt fondbestämmelserna kan dela ut medel tillandra än andelsägarna, dvs. s.k. ideella fonder. Förslaget lades frami proposition 1999/2000:12 med hänvisning bl.a. till att inneståendefordran på pension enligt 15 kap. 16 § LIP inte får överlåtas innan denär tillgänglig för lyftning. Det angavs att bestämmelser av det slagetockså har ett socialt syfte, dvs. de syftar till att skydda de förmånersom de försäkrade har enligt lagstiftningen. Bestämmelserna motverkarockså risken att en försäkrad genom att överlåta ännu inte tillgängligaförsäkringsersättningar försätter sig i situationer där han eller honbehöver ytterligare stöd från det allmänna för sin försörjning. Dessagrundläggande principer markerar också att premiepensionssystemet ärett slutet ekonomiskt system. Utskottet delade regeringens uppfattningatt premiepensionsmedel inte borde få placeras i ideella fonder (bet.1999/2000:SfU6).Utskottet har senast i betänkande 2003/04:SfU5 avstyrkt liknandemotionsyrkanden. Utskottet finner inte heller nu anledning att ändrauppfattning beträffande ideella fonder, och utskottet avstyrker motionSf362 yrkande 11.Vad gäller Sjunde AP-fondens rätt att utöva rösträtt anges i 5 kap. 4§ lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) att SjundeAP-fonden får rösta för aktier i svenska bolag endast när kravet pålångsiktigt hög avkastning eller behovet att trygga placeringarnassäkerhet inte kan tillgodoses på annat sätt. Bestämmelsen fanns tidigarefr.o.m. i den dåvarande lagen (1983:1092) med reglementeför Allmänna pensionsfonden. I specialmotiveringen angavs (prop.1997/98:151 s. 851) att en sådan situation kan uppkomma t.ex. när en aktiesverkliga värde endast kan tryggas genom yrkande om likvidation eller omsärskild granskning av bolagets förvaltning och räkenskaper.Vid utskottets utfrågning om premiepensionssystemet framfördeskritik mot rösträttsbegränsningen från några av de inbjudna deltagarnaoch hänvisades bl.a. till att ägarens roll att styra företag har förändratssedan pensionsbeslutet fattades. Utskottet, som förutsätter att ävendenna aspekt beaktas vid uppföljningen av pensionsreformen, avstyrkermotion Sf362 yrkande 13.Pensionsöverföringar till Europeiska patentverketUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om att tillåta överföring av pensionsrättigheterför svenskar anställda vid patentverket (EPO).MotionI motion Sf218 av och () anförs attsvenska medborgare anställda vid patentverket (EPO) diskriminerasi förhållande till EU:s svenska tjänstemän och kollegorna vid EPO. Därförbör sådan överföring av pensionsrättigheter tillåtas som gällerför svenskar anställda vid ställningstagandeInledningsvis vill utskottet redovisa vad som gäller för anställda iEU:s institutioner.Den som tar anställning i en EU-institution är anställd i Europeiskagemenskaperna (EG) som sådana. Vederbörande kommer inte att tillhöranågon medlemsstats socialförsäkring och inte heller vara underkastadnågon medlemsstats arbetsrättsliga regler. Bestämmelserna i förordning1408/71 som gäller för migrerande arbetstagare m.fl. omfattar inteEU-institutionerna. EG har därför utformat ett eget regelverk förtjänstemännen som omfattar bl.a. lön, semester, föräldraledighet ochpensionsrättigheter.I detta regelverk ingår att en medborgare i ett EU-land som tillträderen anställning i en EU-institution enligt artikel 11 i bilaga 8 tillEG:s tjänsteföreskrifter har rätt att, om han eller hon så önskar,överföra värdet av sin i en medlemsstat intjänade pensionsrätt till EG:spensionssystem. Den anställde har rätt att överföra värdet av denålderspension som han eller hon är berättigad till på grundval avtjänstgöring i en statlig förvaltning eller en nationell eller internationellorganisation eller av verksamhet som anställd eller egenföretagare.Överföringen av pensionskapital till EG:s pensionssystem resulterar iatt den anställde får tillgodoräkna sig det antal tjänsteår för sinEG-pension som motsvaras av kapitalbeloppet. ärfastställda genom rådets förordning (EEG, Euratom, EKG) nr 259/68 avden . De är enligt artikel 249 i EG-fördraget bindandeoch direkt tillämpliga i medlemsstaterna.Den lagstiftning som krävs för att möjliggöra överföringen avpensionsrättigheter intjänade i trädde i kraft (prop.2001/02:21, bet. 2001/02:SfU9, rskr. 2001/02:181). Bestämmelserna ärhuvudsakligen intagna i en särskild lag, lagen (2002:125) om överföringav värdet av pensionsrättigheter till och från Europeiska gemenskaperna.Beträffande den allmänna pensionen är det möjligt att överföra värdetav pensionsrätt för inkomstpension och premiepension samt värdet avrätt till tilläggspension. För inkomstpensionen innebär det värdet avden enskildes pensionsbehållning t.o.m. det år då denne tillträtttjänsten vid gemenskaperna. För premiepensionen innebär det värdet avtillgångarna på den enskildes premiepensionskonto förPPM:s inlösen av innehavet. Vad avser tilläggspension skall detförsäkringstekniska värdet av den framtida tilläggspensionen överföras. Detinnebär att den intjänade pensionsrätten anges som en fingerad ålderspension.Garantipension överförs inte, men om någon återföring till Sverigeinte sker skall garantipensionen beräknas som om överföringen till EGinte har skett.Även värdet av rätt till tjänstepension och av näringsidkarespensionsförsäkring och behållning på pensionssparkonto kan överföras.Pensionsgivarna och huvudmännen för de avtalsreglerade tjänstepensionssystementillämpar direkt tjänsteföreskrifterna.Utskottet noterade i sitt betänkande 2001/02:SfU9 att vid omräkningentill tjänsteår i EU:s pensionssystem kommer en könsdifferentieradkapitaliseringsfaktor att användas. Det medför att kvinnor i flertaletfall missgynnas och att utfallet för dem blir sämre än utfalletför män. Utskottet ansåg att regeringen borde verka för en förändringav i detta avseende. Dessa könsskiljande regler hardärefter ändrats.Utskottet angav vidare att ett sätt att komma till rätta med såväl denämnda könsskillnaderna som överkompensationen till följd av de skildaskattesystemen skulle vara att ändra formerna för samordning mellanEU:s och medlemsstaternas pensionssystem så att pensionsbeloppet somsådant inte längre förs över till EG. Utskottet hänvisade därvid tillde regler om samordning som finns i rådets förordning (EEG) nr 1408/71om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda,egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen. I förordningenregleras vilken medlemsstats lagstiftning som skall tillämpas i olikasituationer. Här finns regler om beräkningen av pension i de fall enpensionstagare till följd av arbete eller bosättning i flera medlemsstaterhar förvärvat rätt till pension i mer än en medlemsstat. För att enmigrerande arbetstagare inte skall gå miste om intjänade rättigheterfinns bestämmelser om sammanläggning av försäkringsperioder m.m. Någotmotsvarande regelverk finns inte avseende kompletterande pensionsrättigheter,som t.ex. de svenska tjänstepensionerna, men ett steg att lösa dennafråga har tagits genom rådets direktiv /49/EG av omskydd av kompletterande pensionsrättigheter för anställda och egenföretagaresom flyttar inom gemenskapen. För att främja rätten till fri rörlighetföreskrivs i direktivet vissa garantier för lika behandling i fråga ombevarandet av intjänade pensionsrättigheter. Avsikten är att ytterligareåtgärder avseende dessa pensionsrättigheter skall vidtas inom EU.Enligt utskottets mening borde regeringen verka för att tjänsteföreskrifternaså snart som möjligt ändras så att intjänade pensionsrättighetersäkerställs för tjänstemännen utan att pensionsbelopp behöver överförastill EG. gjorde ett tillkännagivande till regeringen härom.Vadhärefter gäller anställda vid pantentverket (EPO) kankonstateras att dessa inte angivits omfattas av de aktuellatjänsteföreskrifterna.Enligt vad som angavs i proposition 2001/02:21 fanns det inte anledningatt i det sammanhanget möjliggöra för andra som tjänstgör i eller utanförSverige att hävda en motsvarande rätt till överföring av värdet avpensionsrättigheter. Utskottet har erfarit att haravvisat framställningar om att lagstiftningen skall utvidgas till attomfatta anställda vid . Så har även skett beträffande anställda vidEuropeiska investeringsbanken, och Eurocontrol.Utskottets principiella inställning är att intjänade pensionsrättigheteräven för anställda i EU:s institutioner bör säkerställas utan attpensionsbelopp behöver överföras från det svenska pensionssystemet. Någonutvidgning av möjligheterna att överföra pensionsrättigheter till attavse anställda vid bör därför inte ske. Enligt utskottets mening ärdet svenska ålderspensionssystemet så utformat att det tryggar intjänadeålderspensionsrättigheter. Några krav på minsta intjänandetid finnsvarken i inkomst- eller premiepensionssystemet. För tilläggspension,som med ett antal tjugondelar utges för personer födda ellertidigare, ställs endast kravet att pensionspoäng har tillgodoräknats förminst . Vidare gäller för garantipension ett krav på minst treårs bosättningstid. Garantipension betalas ut även vid bosättning iannat EU-land. De inkomstgrundade pensionerna betalas ut oavsettbosättningsland. Utskottet förutsätter i övrigt att regeringen noga följeri vilken mån det finns begränsningar avseende rätten till tjänstepension.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf218.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Ålderspensionssystemets utformning, punkt 1 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sf362yrkandena 2 och 8.StällningstagandeDet nya ålderspensionssystemet måste kritiseras för brist på förutsägbarhetoch att det bidrar till ökade klyftor i samhället. Vi anser att det börersättas av ett mer omfördelande system som finansieras med skatter ocharbetsgivaravgifter som tas ut på hela lönesumman.Den automatiska balanseringen och andra regler i pensionssystemet medföratt pensionärerna får bära ett alltför stort ansvar för pensionssystemetsfinansiella balans. Underskott upp till en viss storlek bör i ställetfinansieras med en tillfällig höjning av den allmänna pensionsavgiftensom inte ger pensionsrätt. Vid större underskott får de då ansvarigapolitikerna ta ställning till hur balans skall uppnås i systemet.2. Jämställda intjänandegrunder, punkt 2 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sf362yrkandena 3 och 4.StällningstagandeKvinnor får generellt sett lägre pension till följd av att derasarbetslivsmönster skiljer sig från männens. Kvinnor utför mer obetalt arbeteoch har därför mindre utrymme för lönearbete, och de arbetar oftare änmän deltid. Situationen försvåras även av att kvinnor lönediskrimineras.Kvinnor missgynnas också pensionsmässigt genom barnafödande, vilketofta medför reducerad arbetstid och sämre karriärmöjligheter. Det nyapensionssystemet är uppbyggt efter ett manligt arbetslivsmönster, ochförutsättningen för att kvinnor skall få en pension som går att leva påär att hela samhället förändras i grunden. För att undvika framtidaorättvisor mellan män och kvinnor inom ramen för det nya pensionssystemetbör intjänandereglerna - utifrån arbetslivet och det sociala livet iövrigt - göras jämställda mellan kvinnor och män.Det nya pensionssystemet är tänkt att motivera arbetstagare att arbetalängre för att därigenom få en högre pension. Människor med låga löner,förslitande arbetsuppgifter och med stor andel dubbelarbete orkar docksällan arbeta ens till . är pensionsåldern förLO-kollektivet . Möjligheten för en metallarbetare elleren undersköterska att höja pensionen genom arbeteefter synes vara enbart teoretisk.Regeringen bör låta utreda dels hur det nya pensionssystemetsintjänandegrunder kan göras jämställda för kvinnor och män, delspensionssystemetsverkningar utifrån ett klassperspektiv.3. Genomförandegruppen, punkt 3 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sf362yrkande 6.StällningstagandeDet är hög tid att alla sju partier tillåts att fullt ut taansvar för och påverka pensionsfrågorna. Det faktum att fem partierfortfarande bakom lyckta dörrar fattar viktiga avgöranden om pensionssystemetbegränsar detta. samtliga partier skall därför ges nödvändiginformation om vad som kvarstår av Genomförandegruppens uppdrag ochfortlöpande få insyn i dess arbete.4. Pensionsrätt vid studier, punkt 4 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sf362yrkande 5.StällningstagandeStuderande med studiemedel får tillgodoräkna sig pensionsrätt förbidragsdelen. Pensionsrätten för denna grupp behöver emellertid förbättraseftersom högskolestudier inte med automatik leder till hög lön. Dettagäller för t.ex. bibliotekarier, sjuksköterskor och förskollärare. Idessa yrkesgrupper är kvinnor överrepresenterade. En förbättradpensionsrätt vid studier får dock inte konkurrera ut andra för gruppennödvändiga förbättringar.5. Pensionsrätt vid totalförsvarsplikt, punkt 5 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Fö242yrkande 2.StällningstagandeMöjligheten att höja nivåerna för de totalförsvarspliktigas pensionsgrundandeinkomst bör prövas. Det skulle vara rimligare att det pensionsgrundandebeloppet motsvarar hela, och inte som hälften av, befolkningensgenomsnittliga pensionsgrundande inkomst.6. Makars pensionsrättigheter, punkt 6 - motiveringen (m)av Per (), () och ().StällningstagandePensionsfrågan är komplicerad inom äktenskapet, främst på grund av attmakarna beroende på arbetsfördelningen i förhållandet inte alltid tjänarin lika stora pensionsrätter. Det kan leda till mycket ojämlikaförhållanden vid såväl skilsmässa som dödsfall. Såväl jämställdhetsaspektersom skyddet för familjebildningen och barnen talar för en förändring.Viden skilsmässa bör pensionsrätter intjänade under äktenskapet ingå igiftorättsgodset och värdet därmed delas lika. Några ingrepp ipensionssystemet behöver inte göras utan den make som tjänat in mindrepensionsrätt kan få kompensation i form av annat giftorättsgods ellereventuellt genom en separat kapitalpensionsförsäkring.Vid dödsfall är efterlevandeskyddet i det allmänna pensionssystemetytterst svagt. Efterlevandeskyddet i kollektivavtalen på den privatasektorn är däremot generellt sett bra, till skillnad från motsvarandeinom den offentliga sektorn. Huvudregeln bör enligt vår uppfattningvara att premiepensionen alltid skall vara på "två liv" och därmed geett avsevärt bättre efterlevandeskydd. Vi anser att denna fråga böröverlämnas till Genomförandegruppen.7. Makars pensionsrättigheter, punkt 6 - motiveringen (kd)av ().StällningstagandePensionsfrågor har och kommer fortsättningsvis att vara av stortkänslomässigt värde. Dessutom blir det ekonomiska värdet betydande efterett helt livs intjänandetid.Inkomstfördelningen inom äktenskapet är oftast inte lika. Orsaken kanvara förvärvsarbetets tvång på ena parten. Tanken med äktenskap är docklika delning av gemensamma tillgångar och arbetsinsatser. Därför tordeen lika delning av intjänad pensionsrätt vara värdefull för makarna.Vi anser att makar bör ha samma rätt till fördelning av pensionstillgångarsom till övriga, ofta betydligt mindre värda, ägodelar. Rätten tilllika delning av pensioners värde bör gälla såväl under pågående äktenskapsom vid bodelning.Frågan bör beaktas i Genomförandegruppens kommande arbete.8. Fonderna i premiepensionssystemet, punkt 7 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen.