bet · GS01MJU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Motionärerna anför bl.a. att kalkningav mark, sjöar och vattendrag troligtvis är den miljövårdsåtgärd somfått störst betydelse för återställning av förstörda ekosystem.Utskottets ställningstagandeRegeringen har tidigare aviserat att frågor om kalkning m.m. skullekomma att behandlas i samband med regeringens redovisning till riksdagenunder av den fördjupade utvärderingen av miljömålen.I betänkande 2004/05:MJU1 föreslog utskottet i avvaktan på den kommandepropositionen om miljökvalitetsmålen att vissa motioner på området skulleavstyrkas.Regeringen redovisar nu i proposition 2004/05:150 Svenska miljömål -ett gemensamt uppdrag som sin uppfattning att kalkningsverksamhetenbehöver anpassas till en förändrad geografisk belastningssituation.Naturvårdsverket skall därför ges i uppdrag att utarbeta nya riktlinjerför kalkningsverksamheten för sjöar och vattendrag.Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att för sin del tanågot initiativ i frågan och avstyrker det i motion 2004/05:MJ411 (c)yrkande 3 intagna förslaget.StatsbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om statsbidrag. Jämför reservation26 (kd).MotionenI motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 1 finns ett förslag om att se övermöjligheterna att anpassa de olika former av statsbidrag som ges tillkommunerna så att de samlat ger mest miljönytta.Utskottets ställningstagandeBoverket har i uppdrag att i samverkan med ochNaturvårdsverket analysera och konkretisera de åtgärdsförslag som rör enändrad lagstiftning vid ny- och ombyggnation samt införande av ekonomiskaincitament som Miljövårdsberedningen presenterat i en rapport omenergieffektivisering i bebyggelsen. Uppdraget skall resultera i konkretaåtgärdsförslag och redovisas senast den 8 september 2005.Naturvårdsverket fick i regleringsbrevet 2005 i uppdrag att lämna förslagpå hur juridiska, ekonomiska och informativa styrmedel och verktyg kangöras mer effektiva genom kombinationer av styrmedel som kompletterarvarandra och genom att motverkande effekter undviks. Arbetet skallfokuseras på styrmedel och verktyg som syftar till att förändra konsumtions-och produktionsmönster. Uppdraget skall utföras i samråd med andraberörda myndigheter och redovisas . Naturvårdsverketfick i uppdrag regleringsbrev att ta fram en strategi förhur arbetet med metodutveckling av ekonomiska konsekvensanalyser inommiljöområdet skall bedrivas i fortsättningen. Uppdraget redovisades ijuli 2004 (NV rapport 5398) och bereds inom Regeringskansliet.Utskottet vill inte föregripa den pågående beredningen och avstyrkerförslaget i motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 1.MHO-dataUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om MHO-data.MotionenI motion 2004/05:MJ483 (c) finns ett förslag om att skall ges iuppdrag att utan kostnad, via Internet, tillhandahålla sådana observationeroch MHO-data som är av betydelse för befolkningen i dess beslut om skyddmot väderrelaterade skador.Utskottets ställningstagandeSMHI:s verksamhet regleras i förordningen (1996:280) med instruktionför . Institutet skallkostnadsfritt tillhandahålla grundläggande väderobservationer. Dessafinns bl.a. utlagda på hemsida. För specialprognoser kan myndighetenta ut avgift som skall täcka kostnader i verksamheten. Denna uppdragsverksamhetoch affärsverksamhet finansieras med dessa avgifter. Affärsverksamhetenbedrivs på kommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrensutsattmarknad. På anges ett flertal olika vädertjänsterpå affärsmässig basis. En sådan, Bizmet , erbjuder och levererarbranschanpassad väderinformation för bl.a. . Målgruppen för dettabesluts- och modellunderlag är enskilda jordbrukare, serviceorganisationer,institutioner (växtrådgivning m.m.), skogsbruk och torvproducenter.Den branschanpassade väderinformationen innehåller både uppmätta väderdataoch prognoser i olika former, allt från närmaste timmen upp till 10dygn.Utskottet har från erfarit att för närvarandearbetar intensivt med att förbättra informationen på Internet med t.ex.radarbilder, data från automatstationer och annan aktuell informationtill allmänheten. är ålagd att med basverksamheten som grund bedrivaaffärsverksamhet. Detta hindrar givetvis inte att lägger ut sinavarningar på Internet. Detta sker enligt från inhämtadeuppgifter , oavsett vilken typ av varningardet rör. Kraftiga regn och därmed höga flöden har varit vanligare desenaste åren och Internet ger en möjlighet att snabbt få ut informationtill allmänheten. Det uppges inte alltid vara helt enkelt att görabedömningar och vidta mått genom att själva titta på radarbilder ochkurvor för någon punkt i närbeläget vattendrag. Det finns heller intemätningar överallt och den lilla bäcken intill det stora uppmättavattendraget kan uppvisa väldigt olika förlopp.Enligt vad utskottet vidare har erfarit från ärräddningstjänsterna viktigaste kanal för beslutsfattande i frågaom att skydda liv och egendom och räknar med att även i fortsättningenförse dem med all tillgänglig information och stöd för att de skallkunna göra det bästa möjliga i svåra situationer som t.ex. översvämningar.Mot denna bakgrund finner utskottet inte tillräckliga skäl för att gåmotionärerna bakom motion 2004/05:MJ483 (c) till mötes.FlygförbudUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget angående vissa flygförbud. Jämförreservation 27 (m).MotionenI motion 2004/05:MJ337 (m) yrkande 2 finns ett förslag som motsättersig flygförbud i fjällen. Motionären anför att ett förslag om flygförbudi fjällområdet som tagits fram av och Luftfartsverketär ytterligare ett sätt att omöjliggöra företagsamhet och tillväxt.Utskottets ställningstagandeLuftfartsverket och har till regeringen lämnat skrivelsenFörslag till förändringar i lagstiftningen vad avser flygverksamheteni fjällområdet (dnr M2003/2995/Na). Skrivelsen är en komplettering tillde förslag om att minska buller från flygverksamheten som togs upp ipropositionen Svenska miljömål - Delmål och åtgärdsstrategier (prop.2000/01:130) under delmål 2 till Storslagen fjällmiljö. Verken föreslårändring i terrängkörningsförordningen så att regeringen beslutar omförbud mot start och landning med flygfarkoster i regleringsområdena Aoch B, och länsstyrelserna ges möjlighet att ge dispens eller meddelaundantag för vissa områden. Även reglerna om överflygning på låg höjdmed hänsyn till naturvårdsintresset behöver förtydligas, enligt verken.Regeringen redovisar nu i proposition 2004/05:150 Svenska miljömål somsin avsikt att noga följa utvecklingen när det gäller buller frånluftfartyg i de områden som omfattas av delmål 2 (om buller) till Storslagenfjällmiljö. Regeringen avser att införa en skyldighet för flygoperatörernaatt beträffande dessa områden redovisa uppgifter om den flygverksamhetsom där sker: exempelvis om antalet starter och landningar, start- ochlandningsplatser samt färdväg. Rapporteringsskyldigheten vidtas i syfteatt klarlägga vilka flygverksamheter som sker i dessa områden och därmedfå en bättre bild av bullersituationen och utvecklingen beträffandedenna. Vägledande för hur rapporteringen skall utformas är enkelhet ochatt företagen i möjligaste mån skall kunna använda redan existerandeinformation om antal flygningar t.ex. i företagens bokföring. Ett flertal,elektroniska eller på andra sätt, möjligheter för rapportering skalldärmed övervägas i syfte att inte i onödan öka företagens administrativakostnader. Om det visar sig att behov föreligger avser regeringen attsenast 2007 återkomma med ytterligare åtgärder för att delmål 2 skallkunna uppnås.Mot den angivna bakgrunden finner utskottet inte skäl för att gåmotionärerna till mötes. Utskottet avstyrker därför det i motion 2004/05:MJ337(m) yrkande 2 intagna förslaget.Vissa rovdjursfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om vissa rovdjursfrågor. Jämförreservation 28 (v).MotionenMotion 2003/04:MJ235 (v) yrkande 5 innehåller förslag om att regeringenbör se över om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att förändrabeslutsprocesser kring rovdjursfrågor så att berörda parter (bl.a. demänniskor som lever nära djuren) involveras.Utskottets ställningstagandeI betänkande 2003/04:MJU18 redovisade utskottet bl.a. att Naturvårdsverketi en framställan till regeringen (dnr 104-4970-03Nf) föreslagit en rad ändringar i jaktförordningen för att underlättaoch effektivisera förvaltningen av de stora rovdjuren. Framställaninnehåller bl.a. förslag som gäller länsstyrelsernas beslutanderätt. Närlänsstyrelserna beslutar om skyddsjakt med stöd av 27 § jaktförordningenfår länsstyrelserna varken besluta om att jakten får ske eller med hjälp av belysning. Detta hinder för länsstyrelsernaatt i vissa fall besluta om behövliga undantag för att underlättaskyddsjakt på björn och lo är enligt inte ändamålsenligtoch bör tas bort. I 27 § regleras skyddsjakt på enskilds initiativ, dvs.det förutsätter att en ansökan om skyddsjakt inkommit till länsstyrelsenför att skall få besluta om skyddsjakt. Enligt Naturvårdsverketär det inte ovanligt att ansökan är felaktig eftersom frågan om skyddsjaktofta väcks av någon organisation som inte är behörig att ansöka iförvaltningslagens (1986:223) mening. Detta innebär i vissa fall attlänsstyrelsen måste avvakta en fullständig ansökan trots att det kan ståklart att skyddsjakt är nödvändig och att frågan bör hanteras skyndsamt.Länsstyrelserna har genom sina rovdjursansvariga god inblick i denaktuella rovdjurssituationen och har därför ofta tidigt all relevantinformation i en situation med allvarlig skada. Länsstyrelserna bör hade möjligheter att motverka skador av björn och lodjur som 7 § jaktlagenmedger. Enligt bör därför de berörda länsstyrelsernaäven kunna besluta om begränsad skyddsjakt på björn och lodjur påmyndighets initiativ.Utskottet har erfarit att framställan fortfarandebereds i . I avvaktan på att beredningen avslutas ochöverväganden görs är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd medanledning av motion 2003/04:MJ235 (v) yrkande 5.ÅtgärdsprogramUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om åtgärdsprogram. Jämför reservation29 (v).MotionenMotion 2004/05:MJ391 (v) yrkande 2 innehåller förslag om att deåtgärdsprogram som tagits fram för att klara miljökvalitetsnormerna iStockholm och med avseende på kväveoxid och partiklar snarastskall verkställas så att de fastställda tidsgränserna inte överskrids.Utskottets ställningstagandeI förordning (2001:527) om miljökvalitetsnormer för utomhusluft angesmiljökvalitetsnormer och tidsgränser för när normerna skall vara uppfyllda.Regeringen har fastställt åtgärdsprogram för Stockholmoch avseende kvävedioxid och partiklar (PM 10) respektivekvävedioxid. Åtgärdsprogrammen syftar till att uppfylla miljökvalitetsnormerna.Det åtgärdsprogram som fastställts för medför enligtregeringens bedömning att för kvävedioxid med stor sannolikhetkommer att överskridas respektive att förutsättningar för att normenför partiklar (PM 10) skall kunna finns först eftertidsgränsens utgång. Regeringen uppdrog därför åt iStockholms län att upprätta förslag till kompletterande åtgärdsprogramför att miljökvalitetsnormerna skall kunna uppfyllas inom länet.Regeringen har vidare konstaterat en risk för att de åtgärder somLänsstyrelsen i föreslog inte i tillräcklig omfattningger effekt på halten kvävedioxid i så att kanklaras inom tidsgränsen. Regeringen uppdrog därför åt iVästra att upprätta förslag till kompletterande åtgärdsprogramför att miljökvalitetsnormen för kvävedioxid skall kunna uppfyllas iGöteborgsregionen.De i åtgärdsprogrammen föreslagna åtgärderna skall enligt regeringensbeslut vara klara . Förslagen till kompletterandeåtgärdsprogram skall enligt samma beslut också vara klara vid dennatidpunkt.Mot denna bakgrund finner utskottet inte tillräckliga skäl för att ställasig bakom förslaget i motion 2004/05:MJ391 (v) yrkande 2 varför det böravslås.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. En effektivare miljöprövning, punkt 1 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen samt antar regeringens förslag till1. lag om ändring i med de ändringarna att i slutetav 6 kap. 5 § första stycket läggs till "På begäran av den som skallupprätta en miljökonsekvensbeskrivning skall lämna beskedom miljökonsekvensbeskrivningens inriktning och omfattning. Beskedethindrar inte att senare kräva kompletterande redovisning." och i samma paragafs andra stycke direkt före sista meningen läggstill "Beslutet skall fattas från inlämnandet av ansökan,om inte beslutar annat." samt att i 24 kap. 7 § som ettandra stycke läggs till "En ansökan om sådan prövning som avses i förstastycket får även göras av en kommun i den utsträckning kommunen harövertagit tillsynen med stöd av 26 kap. 3 § fjärde stycket. Har tillståndetmeddelats av länssstyrelsen, görs ansökan hos länsstyrelsen.",2. lag om ändring i luftfartslagen (1957:297), med den ändringenatt i sjätte stycket efter orden "När det förutom" läggs till "enligt"före "detta kapitel",3. lag om ändring i lagen (1962:627) om vissa åtgärder förutnyttjande av vattenkraft vid krig m.m.,4. lag om ändring i lagen (1966:314) om kontinentalsockeln,5. lag om ändring i väglagen (1971:948),6. lag om ändring i lagen (1983:293) om inrättande, utvidgningoch avlysning av allmän farled och allmän hamn,7. lag om ändring i lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter,8. lag om ändring i (1987:10),9. lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg,10. lag om ändring i lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus,11. lag om ändring i lagen (1998:811) om införande av ,12. lag om ändring i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelserom vattenverksamhet.Därmed bifaller motion 2004/05:MJ23 yrkandena 1 och3-7, bifaller delvis proposition 2004/05:129 och avslår motion 2004/05:MJ23yrkande 2.StällningstagandeMiljöbalkskommittén lade fram sitt delbetänkande om enklaremiljöprövning. Först nu har regeringen samlat sig till att komma medförslag som grundas på betänkandet.Kommitténs förslag innebär att miljöprövningen förenklas och underlättasi skedet från första myndighetskontakt till beslut i första instans.Motivet var att dagens regelverk medför långa handläggningstider ochomfattande byråkrati vid tillståndsgivning. Förseningarna i arbetet medatt ta fram förslagen kan därför ha inneburit bl.a. att investeringarsom medfört bättre miljö och bättre samhällsekonomi uteblivit.Det är emellertid tillfredsställande att kunna konstatera att regeringensförslag till stora delar följer betänkandet.På några punkter har vi en annan uppfattning än regeringen och föreslårdärför dels ändringar i förhållande till regeringens lagförslag, delsatt regeringen, i andra frågor, efter sedvanlig beredning återkommermed förslag till riksdagen.Angående lagtexten har vi följande synpunkter. Synpunkterna innebärkrav på riksdagsbeslut angående lagtexten.I frågan om beslut om betydande miljöpåverkan föreslogMiljöbalkskommittén att skall ha en tidsgräns för beslutom en verksamhet har betydande miljöpåverkan. Regeringen har valt attinte följa kommitténs förslag. Enligt vår mening borde ett beslut kunnalämnas inom en inte alltför . Kommittén har i sitt betänkandeföreslagit en tidsgräns . Delvis relevanta invändningarhar kommit från remissinstanserna. Värt att ta fasta på är att det måsteklargöras under vilka förutsättningar skall få förlängatiden till dess beslut slutgiltigt fattas. Enligt vår mening är entidsgräns från inlämnande av ansökan till beslut rimlig.Länsstyrelsen skall ges möjlighet till förlängningav tiden om kompletteringar måste inhämtas. Överskrids tidsgränsen skallden sökande ha rätt till skadestånd. Skadeståndet skall ökas medtidsutdräkten. Vi anser att skall besluta att länsstyrelsensbeslut om betydande miljöpåverkan skall fattas fråninlämnande av ansökan.Kommittén föreslog angående bättre beslutsunderlag tidigt i processenatt länsstyrelserna på förhand skall lämna besked ommiljökonsekvensbeskrivningensinriktning och omfattning för verksamheter och åtgärder som kan antasmedföra betydande miljöpåverkan. Regeringen föreslår i stället attlänsstyrelserna under samrådet skall verka för att miljökonsekvensbeskrivningenfår den inriktning och omfattning som behövs. Förändringen innebär atti stället för att verksamhetsutövare från början får klart för sig vadsom gäller för en miljökonsekvensbeskrivning blir det ett flytanderättsläge, där under processens gång kan tillföra kraveller bedöma tidigare ställda krav som obehövliga. Ingetdera är bra.Nya krav medför att tiden till beslut förlängs och ökade kostnader pågrund av tidsutdräkten i sig men också att nya underlag måste tas fram.Bortsett från andra krav som uppfyllts betyder det att tid och pengarlagts ned till ingen nytta. I en rättsstat är ett grundläggande kravatt man vet vad som gäller för ett godkännande när processen påbörjas.Vi anser att 6 kap. 5 § skall utformas i enlighet med vadvi nu har angett angående krav på länsstyrelserna att på förhand lämnabesked om miljökonsekvensbeskrivningens inriktning och omfattning förverksamheter och åtgärder.Enligt Miljöbalkskommittén bör en verksamhetsutövare bl.a. i frågor omsamråd frivilligt kunna betrakta sin verksamhet såsom om den har betydandemiljöpåverkan. Därmed skulle inte behöva fatta beslut omdetta. Regeringen har inte lämnat ett sådant förslag. Vi avstår frånatt gå vidare med motionsförslaget i denna del (yrkande 2) eftersomfrågan först behöver utredas ytterligare.I övrigt har vi följande synpunkter som innebär att vi vill att regeringenskall ta fram nödvändiga förslag m.m.Angående innehållet i en miljökonsekvensbeskrivning m.m. anser vi attde svenska kraven på miljökonsekvensbeskrivningar med fördel skullekunna harmoniseras med MKB-direktivet. Stora besparingar i prövningsprocessenför såväl företag som myndigheter skulle därigenom kunna åstadkommas.Det svenska prövningssystemet bör också anpassas till IPPC-direktivetoch helst omformas från att vara produktionsrelaterat till att varautsläppsrelaterat. På så sätt underlättas övergången till nya miljöverktygsom handel med utsläppsrätter och miljökvalitetsnormer. Vi anser attregeringen bör återkomma till med förslag i de delar som vinu har angett.I frågan om bättre beslutsunderlag tidigt i processen ansåg kommitténäven att kungörelse i målet eller ärendet i sig skall innebära attlänsstyrelsen godkänt att underlaget för ansökan uppfyller miljöbalkenskrav. Regeringen har valt att inte gå på kommitténs linje utan villbehålla dagens regler vilka innebär att krav på kompletteringar avunderlaget kan komma att ställas också sent i processen. Detta är ägnatatt skapa osäkerhet både vad gäller innehåll och tidsutdräkt. Det varjust dessa problem kommittén avsåg att lösa. Synpunkter som kommer inunder samrådstiden kommer givetvis att kunna beaktas trots denna förändring.Vi anser därför att kommitténs förslag bör genomföras. Regeringen böråterkomma med förslag i frågan.Regeringen har angående täkter valt att föreslå att även fortsättningsvissärbehandla prövningen av tillstånd för täktverksamhet. Kommitténföreslog att dessa särbestämmelser skulle tas bort och ersättas av deallmänna hänsynsregler som gäller för övrig miljöstörande verksamhet.Någon begränsning liknande den för täkter finns inte för någon annanverksamhet. Det måste vara en allmän princip för lagstiftning att ha såfå specialregler som möjligt. Därför är det principiellt riktigt attsom utredningen gör föreslå enhetliga regler. Det är dock viktigt attinte stora natur- och miljövärden påverkas av en förändring av lagstiftningen.Vi anser det därför svårt att ta ställning till förslaget om att tabort särbehandlingen av täkter innan förändringarna i de allmännahänsynsreglerna och en ny regel om biologisk mångfald presenterats. Vikräver därför att regeringen återkommer med förslag till förändring avreglerna kring täkter i samband med den proposition som bör vara enföljd av slutbetänkande.Propositionen medför oklarhet om vad som skall gälla för husbehovstäkter.Enligt texten i propositionen skall även fortsättningsvis husbehovstäkterdelas in i anmälningspliktiga och inte anmälningspliktiga. Kommitténföreslår i princip samma lösning men anför också att täkter skall tasmed i listorna över tillstånds- och anmälningspliktiga miljöfarligaverksamheter. Förordningen måste därför ändras så att det klart framgåratt husbehovstäkter även fortsättningsvis i princip tillåts. Vi kräverdärför också att regeringen ser till att förordningsändringar i enlighetmed detta träder i kraft som ändringarna i miljöbalken.Vårt ställningstagande innebär att vi anser att bör tillkännageför regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen samt antaregeringens förslag till lag om ändring i med de ändringarnaatt i slutet av 6 kap. 5 § första stycket läggs till: "På begäran avden som skall upprätta en miljökonsekvensbeskrivning skall länsstyrelsenlämna besked om miljökonsekvensbeskrivningens inriktning och omfattning.Beskedet hindrar inte att senare kräva kompletteranderedovisning. ", i samma paragrafs andra stycke direkt före sista meningenläggs till: "Beslutet skall fattas från inlämnandet avansökan, om inte beslutar annat." i övriga delar antar viregeringens lagförslag.Därmed bifaller motion 2004/05:MJ23 yrkandena 1 och 3-7,bifaller delvis proposition 2004/05:129 och avslår motion 2004/05:MJ23yrkande 2.2. Strandskydd, punkt 2 (m, c)av (), () och Bengt-AndersJohansson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ201,2003/04:MJ281, 2003/04:MJ353 yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ378,2003/04:MJ397 yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ404 yrkande 12, 2003/04:N344yrkande 3, 2003/04:Bo257 yrkande 9, 2003/04:Bo258 yrkande 12, 2003/04:Bo260yrkande 2, 2003/04:Bo263 yrkande 29, 2004/05:MJ202, 2004/05:MJ213,2004/05:MJ269, 2004/05:MJ275, 2004/05:MJ382, 2004/05:N397 yrkande 11,2004/05:Bo275 yrkande 5, 2004/05:Bo301 yrkande 9 och 2004/05:Bo302yrkande 14 och avslår motionerna 2003/04:MJ214, 2003/04:MJ223, 2003/04:MJ277,2003/04:MJ296, 2003/04:MJ305, 2003/04:MJ336 yrkandena 1-3, 2003/04:MJ465,2003/04:MJ468, 2003/04:Bo254 yrkande 6, 2004/05:MJ255, 2004/05:MJ377,2004/05:MJ384, 2004/05:MJ415, 2004/05:MJ489 yrkandena 1-3, 2004/05:MJ493,2004/05:MJ517, 2004/05:N409 yrkande 14 och 2004/05:Bo307 yrkande 7.StällningstagandeVi vill öka möjligheterna att bättre utnyttja strandnära områden förbebyggelse i de delar av som både är glest bebyggda och harlånga sjö- och kuststräckor. Dagens lagstiftning innebär att det finnsett generellt förbud mot att bygga intill från hav, sjö ellervattendrag. kan utvidga denna gräns , ochdispens ges endast i undantagsfall. Mot bakgrund av att är riktutrustat med stränder längs åar, sjöar och hav ter sig detta regelsystemomotiverat. Totalt finns 92 409 sjöar större än ett hektar i Sverige.Lagstiftningen försvårar också bevarandet av en levande skärgård.Förbudet mot strandnära bebyggelse medför svårigheter att utveckla boendeoch annan verksamhet. Problemen har även gällt för stora delar avglesbygden. Ökad möjlighet till bebyggelse i strandnära områden skulleskapa bättre förutsättningar för att hålla landskapet levande. Ett ökatbefolkningsunderlag skulle också ge bättre förutsättningar för handeloch offentlig service.Vår uppfattning är att det behövs en lagstiftning som skyddar känsligfauna och flora och garanterar tillgång till bad- och friluftsliv ibefolkningstäta områden. För att skydda dessa värdefulla miljöer skallmöjligheten att t.ex. peka ut områden av riksintresse finnas. Utgångspunktenför lagstiftningen bör dock vara den motsatta mot .