bet · GS01NU17 · 2005-05-10 00:00:00 — Skadestånd enligt konkurrenslagen, m.m. SammanfattningUtskottet tillstyrker de förslag som läggs fram i proposition 2004/05:117 omskadestånd enligt konkurrenslagen, m.m. Ett förslag avser en utvidgning avkretsen av skadeståndsberättigade enligt konkurrenslagen, genom att dentidigare begränsningen av ersättningsberättigade - ett annat företag eller enavtalspart - tas bort. Utskottet ser detta som en åtgärd som kommer att stärkakonsumenternas ställning. I en reservation (m) avvisas detta förslag.Ett annat förslag i propositionen gäller en förlängning av preskriptionsti-den för rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen från fem till . Ut-skottet finner förslaget välmotiverat och hänvisar till att skadeståndsprocesserofta följer i spåren av utredningar. Dessa kan vara tidskrä-vande och röra överträdelser som ligger långt bak i tiden, och de efterföljandedomstolsprocesserna om konkurrensskadeavgift kan ta . I en reserva-tion (m, fp, kd, c) avvisas en förlängning av preskriptionstiden.Även övriga lagförslag som läggs fram i propositionen tillstyrks av utskot-tet. Samtliga lagändringar föreslås träda i kraft den 1 augusti 2005.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Kretsen av skadeståndsberättigadeRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurrensla-gen (1993:20) såvitt avser 33 § första stycket. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:117 punkt 1 i denna del och avslår motion2004/05:N19 i denna del.Reservation 1 (m)2. Förlängd preskriptionstidRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurrensla-gen (1993:20) såvitt avser 33 § andra stycket och övergångsbestämmelsepunkt 3. Därmed bifaller proposition 2004/05:117 punkt 1 idenna del och avslår motion 2004/05:N19 i denna del.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Övriga förslag rörande konkurrenslagenRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i konkurrensla-gen (1993:20) i den mån det inte omfattas av utskottets förslag till riks-dagsbeslut i det föregående. Därmed bifaller proposition2004/05: 117 punkt 1 i denna del.4. Tillämpningen av EU:s konkurrens- och statsstödsreglerRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemenskapernas konkurrens- ochstatsstödsregler. Därmed bifaller proposition 2004/05:117 punkt 2.Stockholm den 10 maj 2005På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), (), () och ().2004/05NU17Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2004/05:117 om skadestånd enligt konkurrenslagen, m.m.,dels en motion som väckts med anledning av propositionen.BakgrundKonkurrenslagen (1993:20), som trädde i kraft (prop.1992/93:56, bet. 1992/93:NU17), är baserad på den s.k. förbudsprincipen,vilken utgår från att vissa konkurrensbegränsningar i sig är skadliga och där-för skall vara förbjudna. Efter mönster från EG-rätten innehåller lagen tvåprincipiella förbud, nämligen mot konkurrensbegränsande samarbete mellanföretag (6 §) och mot missbruk från ett eller flera företags sida av en domine-rande ställning (19 §). Dessa bestämmelser motsvaras av EG-fördragets artik-lar 81 (regler beträffande avtal m.m. som har till syfte eller effekt atthindra,begränsa eller snedvrida konkurrensen) och 82 (regler beträffande ett ellerflera företags missbruk av dominerande ställning), vilka ingår i de grund-läggande konkurrensreglerna för den gemensamma marknaden. I konkurrens-lagen finns också bestämmelser rörande företagskoncentrationer.I november 2002 beslöt ministerrådet att anta EG-förordningen (1/2003)om tillämpningen av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget, den s.k. moderniseringsreformen. Regeringen beslöt i januari 2003att tillkalla en särskild utredare, justitierådet , meduppgiftatt analysera olika frågor med anledning av rådets beslut om den nya förord-ningen. Utredaren redovisade delbetänkandet Reformerad konkur-rensövervakning - Konsekvenser i av EG:s nya tillämpningsförord-ning (SOU 2003:73). Efter remissbehandling av förslaget avlämnade reger-ingen sin proposition om moderniserad konkurrensövervakning (prop.2003/04:80). antog regeringens förslag (bet. 2003/04:NU13). Ändringarna trädde i kraft den 1 juli 2004.Den särskilde utredaren skulle även enligt direktiven göra en allsidig pröv-ning av om kretsen av skadeståndsberättigade enligt konkurrenslagen börvidgas samt överväga om det finns skäl till ändringar även i andra avseendenom det visar sig att det finns skillnader mellan EG-rätten och den nationellarätten. Utredningen redovisade detta uppdrag genom delbetän-kandet Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen (SOU 2004:10). Betän-kandet har remissbehandlats.Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över de nu aktuella lagförsla-gen. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår att kretsen av skadeståndsberättigade enligt konkurrens-lagen, när förbud i den lagen överträds, skall vidgas. Vidare föreslås attskadeståndsreglerna skall tillämpas även på överträdelser av i artikel 81 eller 82 i EG-fördraget. Genom en utvidgning av kret-sen av skadeståndsberättigade kan den s.k. reparativa effekten av konkurrens-reglerna förväntas få ökat utrymme, särskilt som lagen om grupprättegångkan användas i de fall det är fråga om ersättningskrav som det inte är praktisktatt driva till process vart och ett för sig, sägs det. En utvidgadskadeståndsrättför nya grupper av konsumenter och andra som inte är företag anses ocksåkunna öka konkurrenslagens preventiva verkan. Preskriptionstiden för rättentill skadestånd enligt konkurrenslagen föreslås bli förlängd från fem till tioårefter skadans uppkomst. I likhet med vad som tillämpasinom EG-rätten, ges en uttrycklig rätt att, efter godkännan-de av , göra undersökningar i bostäder och andra privatautrymmen som nyttjas av styrelseledamöter och anställda i det företag som ärföremål för utredning om överträdelse av förbudsreglerna i konkurrenslageneller artiklarna 81 eller 82 i EG-fördraget. Lagändringarna föreslås träda ikraft den 1 augusti 2005.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör godkänna regeringens förslag om att kretsen av ska-deståndsberättigade enligt konkurrenslagen skall utvidgas. Vidarebör anta regeringens förslag om en utökning av preskrip-tionstiden enligt samma lag från fem till . Även övriga lagför-slag i propositionen bör bifallas av . Jämför reservatio-nerna 1 (m) och 2 (m, fp, kd, c).Skadestånd enligt konkurrenslagenGällande rättDen aktuella bestämmelsen (33 §) i konkurrenslagen har följande ly-delse:Om ett företag uppsåtligen eller av oaktsamhet överträder förbuden i 6eller 19 §, skall företaget ersätta den skada som därigenom uppkommerför ett annat företag eller en avtalspart.Rätten till sådan ersättning faller bort, om talan inte väcks inom fem årfrån det att skadan uppkom.Stockholms tingsrätt är alltid behörig att pröva frågor om skadeståndenligt denna paragraf.Kretsen av skadeståndsberättigadePropositionenRegeringen föreslår att kretsen av skadeståndsberättigade enligt konkurrens-lagen skall vidgas genom att begränsningen av ersättningsberättigade till "ettannat företag eller en avtalspart" tas bort.Konkurrenslagens syfte är att slå vakt om de samhällsekonomiska ochkonsumentpolitiska intressena av effektiv konkurrens, anför regeringen. Detfinns därför inga principiella hinder mot att även andra konsumenter än såda-na som är att anse som avtalsparter omfattas av rätten till skadestånd, om deåsamkats skada.Regeringen konstaterar att rättsläget vad gäller avgränsningen till avtals-parter är oklart och anser att det är viktigt att denna oklarhet undanröjs. Konkurrenslagens skyddsintressen bedöms inte utgöra hinder för en utvidgning avkretsen skadeståndsberättigade. Skadeståndet enligt konkurrenslagen har bådeen s.k. reparativ och en preventiv funktion. Genom en utvidgning av kretsenskadeståndsberättigade kan den reparativa effekten av konkurrensreglernaförväntas få ökat utrymme, särskilt som lagen om grupprättegång kan använ-das i de fall där det är fråga om en serie av ersättningskrav som det inte ärpraktiskt att driva till process vart och ett för sig. En utvidgad skadeståndsrför nya grupper av konsumenter och andra som inte är företag skulle ocksåkunna öka konkurrenslagens preventiva verkan. Företagen löper nämligen dåen större risk att drabbas av skadestånd, som sammantaget kan uppgå till storabelopp, och av den negativa publicitet som en skadeståndsprocess kan ge.Den föreslagna lagtekniska utformningen synes i praktiken innebära att detblir en fråga för rättstillämpningen att avgöra den krets som kan få ska-destånd. Regeringen pekar på att en naturlig begränsning uppkommer ocksågenom att rätten till skadestånd förutsätter att det finns en identifierbar skaYtterligare en begränsning kan ligga däri att skadan skall ha att göra med dekonkurrensbegränsande effekterna av den skadeståndsgrundande handlingen;för att skadan skall vara ersättningsgill får den inte vara ett resultat av ökakonkurrens. Med nuvarande bevisregler ankommer det på den som begärersättning att bevisa att han eller hon har drabbats av en ersättningsgill skadliksom att det finns ett orsakssamband mellan överträdelsen och skadan.Regeringen delar den bedömning som utredaren gör om att det inte är motive-rat att ändra dessa principer.Marknadsdomstolen har framfört åsikten att programmet för eftergift ochnedsättning av konkurrensskadeavgift som introducerades sommaren 2002skulle komma att motverkas om företaget skulle riskera ett utvidgat skade-ståndsansvar. Regeringen instämmer i att det finns en risk att det nämndaprogrammet motverkas genom det vidgade skadeståndsansvar som kan drab-ba företagen. Å andra sidan bedöms en utvidgning av skadeståndsansvaretockså kunna öka konkurrenslagens preventiva verkan. Omständigheterna ärenligt regeringens uppfattning inte sådana att den nyssnämnda risken börhindra att förslaget genomförs.Regeringen anser sammanfattningsvis att utredaren har framfört överty-gande skäl för att den nu aktuella föreslagna utvidgningen bör ske. Mot bak-grund härav föreslår regeringen att 33 § konkurrenslagen ändras så att orden"för ett annat företag eller en avtalspart" tas bort och kretsen av skadeståndsberättigade därmed inte längre preciseras i lagtexten.MotionenI motion 2004/05:N19 (m) avvisas förslaget om att utvidga kretsen av skade-ståndsberättigade. En konsekvens av regeringens förslag är att antalet fall därgrupptalan kan komma att tillämpas ökar, säger motionärerna. De menar attgrupptalan leder till komplicerade och dyra processer, vilket i sin tur ökarosäkerheten för företag att etablera sig i och att marknadsföra produk-ter här. Motionärerna ställer sig frågan om huruvida förslaget vid en samladbedömning kommer att vara till fördel för svenska konsumenter. Risken ärsnarare att förslaget kommer att öka antalet grupprättegångar, anser motionä-rerna. De befarar att därigenom närmar sig den processintensitet somföreligger i framför allt , vilket de finner vara en mindre lycad ordning, framför allt av näringspolitiska skäl. Den som drabbas av förmö-genhetsskada på grund av företags oegentligheter har redan för närvarandelaglig möjlighet till rättelse, enligt gängse skade-ståndsrättsliga regler, anfmotionärerna. Att ge ytterligare en möjlighet, genom att ändra i konkurrens-lagen, är enligt deras mening inte i sak befogat. Vidare hävdar motionärernaatt förslaget inte åtföljs av någon behovs- eller konsekvensanalys.Vissa kompletterande uppgifterGenom lagen om grupprättegång (2002:559), som trädde i kraft den 1 januari2003, har det införts en möjlighet till grupptalan som komplement till detvanliga rättegångsförfarandet. I förarbetena till den nämnda lagen anfördes attinstitutet grupptalan syftar till att på ett övergripande och generellt sätt koma till rätta med brister i det processuella rättsskyddet och ytterst att förbägenomslaget för gällande materiella rättsregler. Det pekades särskilt på detgoda skydd mot missbruk av processformen som finns inbyggt i förslaget(prop. 2001/02:107 s. 33). Härvid nämndes kostnadsansvaret för den somväcker talan, kraven på ombudet, de särskilda processförutsättningarna ochden domstolskontroll dessa innebär.Grundläggande bestämmelser om skadestånd finns i skadeståndslagen(1972:207). Skadeståndslagen ger inte rätt till ersättning för ren förmögen-hetsskada annat än vid brott, som det i de fall som här kan vara aktuella inteär fråga om. Skadeståndet enligt konkurrenslagen har vidare, som nyssnämnts, både en s.k. reparativ och en preventiv funktion, vilka båda enligtregeringens bedömning kan förväntas öka genom det aktuella förslaget (prop.s. 28).När det gäller konsekvensanalys, som efterfrågas av motionärerna, finns ipropositionen ett avsnitt (11) med rubriken av förslagen (sevidare i det följande). I propositionen (s. 28) redogör regeringen, som nyssredovisats, för de avvägningar som gjorts avseende behovet av den föreslagnaändringen. Det anses viktigt att oklarheten avseende avgränsningen till av-talsparter undanröjs. Vidare förväntas såväl den reparativa som den preventi-va effekten av skadeståndsregeln öka. I propositionen (s. 30) görs vidare, somnyss redovisats, överväganden i förhållandet till programmet för eftergift ochnedsättning av konkurrensskadeavgiften.Under utskottets beredning av ärendet har fråga uppkommit om vad somgäller på EU-nivå i fråga om kretsen av skadeståndsberättigade. Enligt vadsom sägs i propositionen (s. 34) framgår rätten till skadestånd vid överträdel-ser av EG-rätten av EG-rättslig praxis. Utredaren konstaterade i sitt delbetän-kande Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen (SOU 2004:10 s. 93) attdet av rättsfallet v. Crehan framgår att den fulla verkan av artikel 81i EG-fördraget skulle kunna ifrågasättas om inte varje person kan begäraersättning för den skada som ett visst handlande som kan begränsa eller sned-vrida konkurrensen påstås ha orsakat honom. Längre gående uttalanden omvad som gäller på EU-nivå finns det, enligt vad utskottet erfarit, inte möjlig-heter att göra eftersom det är en tolkningsfråga. Praxis utvecklas genom avgöranden och det är endast den domstolen som rättsligt kan slåfast rättsfallets legala innebörd. I såväl utredningsbetänkandet (s. 92) som ipropositionen (s. 33) sägs att är ett av få medlemsländer i EU som haruttryckliga lagregler om rätt till skadestånd på grund av överträdelser avkonkurrensbestämmelser, även om en sådan rätt sannolikt föreligger enligt deflesta nationella rättsordningar i EU.Offentlig grupptalanPropositionenRegeringen gör bedömningen att det saknas skäl att utse att föra offentlig grupptalan i fråga om skadestånd enligt kon-kurrenslagen.Genom lagen om grupprättegång, som trädde i kraft ,har det, som nämnts, införts en möjlighet till grupptalan som ett kom-plement till det vanliga rättegångsförfarandet. Syftet är ytterst att förbättragenomslaget för redan gällande materiella rättsregler. Med grupptalan avsesatt någon utan rättegångsfullmakt för talan för medlemmarna i en grupp.På konkurrensrättens område menar regeringen att samhällsintresset tillgo-doses främst genom det offentligrättsliga sanktionssystemet i konkurrensla-gen, dvs. Regeringen delar den bedömningsom utredaren gör om att resurser i första hand bör använ-das för att upprätthålla det offentligrättsliga regelsystemet. Det anses därförinte nu föreligga tillräckligt starka skäl för att utse att föoffentlig grupptalan för skadeståndsanspråk grundade på överträdelser avkonkurrensrätten. Att utse någon annan myndighet bedöms inte lämpligt. Detkan dock finnas anledning att pröva frågan på nytt, när erfarenheter vunnits ifråga om offentlig grupptalan inom andra områden, sägs det i propositionen.Skadeståndsregler vid överträdelser av EG:s konkurrensreglerPropositionenRegeringen föreslår att skadeståndsreglerna enligt konkurrenslagen skalltillämpas även på överträdelser av i artiklarna 81 och82 i EG-fördraget.Förlängd preskriptionstidPropositionenRegeringen föreslår att preskriptionstiden för rätten till skadestånd enligtkonkurrenslagen skall förlängas till efter skadans uppkomst.Som tidigare nämnts gäller en femårig preskriptionstid förskadeståndsfordringar som grundar sig på överträdelser av förbuden i konkur-renslagen. Utredaren har övervägt en förlängning av den femåriga preskrip-tionstiden. Skadeståndsprocesser följer ofta i spåren av Konkurrensverketsutredningar. Dessa kan vara tidskrävande och röra överträdelser som liggerlångt bak i tiden, och de efterföljande domstolsprocesserna om konkurrens-skadeavgift kan ta , vilket också visat sig . Regeringeanser därför att den nu gällande preskriptionstiden är för kort. Vidare har detifrågasatts om preskriptionsregeln är förenlig med EG-rätten omrätten till skadestånd följer av EG-rätten och inte via nationell rätt. Det kannoteras att den allmänna preskriptionstiden enligt preskriptionslagen(1981:130) är , räknat från en fordrans tillkomst. Av dessa skäl anserregeringen att preskriptionstiden bör ändras till tio år.Regeringen finner det vidare rimligt att äldre fordringar följer nu gällandefemårsregel. För fordringar som har kommit till före ikraftträdandet bör där-för anges att den nu gällande preskriptionstiden skall tillämpas. Därmedkommer tioårsregeln att gälla endast fordringar som kommit till efter ikraft-trädandet.MotionenI motion 2004/05:N19 (m) avvisas förslaget om en förlängning av preskrip-tionstiden. Enligt motionärernas mening är en mycket att ställaskadeståndsanspråk under. Det är en prioriteringsfråga hur Konkurrensverketanvänder de medel som anslår, framhåller motionärerna och ser denföreslagna förlängningen av preskriptionstiden som ett sätt att slippa prioritera. Enligt deras mening är detta fel sätt att lösa det aktuella problemet.Vissa kompletterande uppgifterSom redovisats är den allmänna preskriptionstiden enligt preskriptions-lagen . Skadeståndsprocesser följer ofta i spåren av Konkurrensverketsutredningar, sägs det i propositionen. Skadeståndsreglerna är dock för sintillämpning inte beroende av initiativ. I praktiken är detemellertid så att de som avser att ställa skadeståndsanspråk ofta väljer attavvakta utredning, eftersom det kan underlätta bevisfö-ringen. Regeringen har gjort bedömningen att utredningens förslag om infö-rande av regler om bevisundersökning inte bör genomföras (se nästföljandeavsnitt). Utredarens förslag om bevisundersökning innebär att domstolen i enrättegång om skadestånd skulle få besluta om att en undersökning får görashos en part för att insamla bevis om skadeståndsanspråket. Om bevisunder-sökning hade införts hade det varit lättare för dem som avser att ställa ska-deståndsanspråk att agera utan att avvakta utredning i detaktuella fallet.Bevisundersökning i skadeståndsmålPropositionenRegeringen gör som framgått bedömningen att regler om bevisundersökning iskadeståndsmål enligt 33 § konkurrenslagen inte bör införas.Regeringen framhåller att huvudreglerna i fråga om skyldighet att företeskriftlig handling som bevis finns i 38 kap. 2 § . Utredarenhar föreslagit att regler om bevisundersökning i skadeståndsmål enligt 33 §konkurrenslagen skall införas. Som skäl åberopar utredningen att det för attskadeståndsreglerna skall kunna tillämpas i praktiken krävs att de skadelidan-des bevisinsamling underlättas eller stöds. Regeringen anser att fler fram-gångsrika skadeståndsprocesser i sig är något som gynnar det allmännaskonkurrensintresse. En avvägning måste dock ske även mot de risker för dettakonkurrensintresse som institutet bevisundersökning öppnar eller kan öppna.Regeringen bedömer att riskerna för läckage och skador på själva konkurren-sen ofta kan vara överhängande. har inte heller något konventionsåta-gande på detta område, och EG-rätten ställer inte något krav på ett införandeav institutet bevisundersökning. Av betydelse är också att en bevisundersök-ning kan störa en utredning eller undersökning som , enkonkurrensmyndighet i en annan medlemsstat eller plane-rar. Vägt mot de redovisade olägenheterna har vad utredaren anfört till stödför sitt förslag inte ansetts ha tillräcklig tyngd, varför regeringen menar attutredningsförslaget inte bör genomföras.Övriga förslag och bedömningar avseende konkurrens-lagenUndersökningar hos styrelseledamöter och anställdaPropositionenRegeringen föreslår att skall ges uttrycklig rätt att, eftergodkännande av , göra undersökningar i bostäder ochandra utrymmen som nyttjas av styrelseledamöter och anställda i det företagsom är föremål för utredning om överträdelse av förbudsreglerna i konkur-renslagen eller artikel 81 eller 82 i EG-fördraget. För ett sådant godkännandeskall bl.a. krävas att det finns anledning att anta att det har skett en allvaröverträdelse av konkurrensreglerna.Syftet med den av utredaren föreslagna rätten till undersökning av privatautrymmen är att upprätthålla de två förbuden i konkurrenslagen genom till-gång till bevisning om överträdelse. Regeringen anser att effektivitetsskäl isig talar för att bör ha befogenhet att göra undersökningarpå alla de platser där material av betydelse för en utredning kan misstänkasfinnas. Det är regeringens uppfattning att den i EG-rätten införda begräns-ningen till allvarlig överträdelse när det gäller privata utrymmen är naturligoch uttryckligen bör anges i konkurrenslagen.Rätten att tillkalla juridiskt biträdePropositionenRegeringen gör bedömningen att någon förändring inte bör göras av de reglersom gäller i fråga om rätt att tillkalla ett juridiskt biträde.Utredaren har föreslagit att möjlighet att påbörja enundersökning utan att avvakta att ett juridiskt biträde inställer sig skall be-gränsas till sådana fall där undersökningen annars skulle onödigt fördröjaseller där det finns en risk att ändamålet med åtgärden annars inte uppnås.Regeringen framhåller dock att om verket i detta läge skulle vara skyldigt attavvakta att ett juridiskt biträde inställer sig uppstår risk fatt den som undersökningen avser undanskaffar material av betydelse förprövning av frågan om huruvida överträdelse skett av konkurrenslagens för-budsbestämmelser. har en central placering på fältet och fårantas ha överblick över hur bedriver sitt arbete rent prak-tiskt. Vad verket anfört ger vid handen att den av utredningen åsyftade för-ändringen skulle innebära en avvikelse från hur kommissionen för närvarandehanterar motsvarande fråga. På grund av det anförda finner regeringen inteanledning att göra någon lagändring i det nu aktuella avseendet.Konkurrensskadeavgift och koncernförhållanden, m.m.PropositionenEnligt konkurrenslagen (27 § första stycket) gäller att konkurrensskadeavgif-ten skall fastställas till lägst och högst eller tilhögre belopp, vilket dock inte får överstiga av företagets omsättning.Regeringen gör bedömningen att nuvarande regler om taket för konkur-rensskadeavgift bör behållas. Någon ändring av reglerna för bestämmande avkonkurrensskadeavgiften bör inte göras.Utredaren har inte funnit några belägg för att det finns någon skillnad mel-lan EG-rätten och konkurrenslagen när det gäller att bestämma taket för böterrespektive konkurrensskadeavgift i koncernförhållanden. Någon ändring ikonkurrenslagen har därmed inte heller föreslagits. Regeringen gör sammabedömning och finner således inte skäl att föreslå ändringar i konkurrenslagenbeträffande taket för konkurrensskadeavgiften.När det gäller omständigheter att beakta vid beräkning av konkurrensska-deavgift föreslår regeringen att konkurrensskadeavgiften får fastställas till ehögre belopp än annars om företaget tidigare överträtt förbud i artikel 81 elle82 i EG-fördraget.I tidigare lagstiftningssammanhang har understrukits önskvärdheten av attupprätthålla parallellitet mellan svensk rätt och EG-rätt.