bet · GS01SFU10 · 2005-03-17 00:00:00 — Utskottet vill understryka vikten av attSverige inom EU fortsatt aktivt driver frågan omviseringsfrihet för så många länder som möjligt.Vid Europeiska rådets möte den 4-5 november 2004enades medlemsstaterna om ett nytt flerårigtarbetsprogram, Haagprogrammet. Beträffandeviseringspolitiken framhålls att de gemensammariktlinjerna bör utvecklas ytterligare samt attviseringsinformationssystemet (VIS) börgenomföras och de gemensamma konsulära anvisningarnases över. Vidare uppmanas kommissionen att läggafram förslag om att inrätta gemensammaansökningskontor i syfte att uppnå synergieffekter.Som angetts har en parlamentarisktsammansatt kommitté gått igenom utlänningslagensmateriella bestämmelser för att anpassa dessa tillett nytt system där överprövningen sker i domstol.Den 22 juni 2004 överlämnade kommittén sittbetänkande Utlänningslagstiftningen i ettdomstolsperspektiv (SOU 2004:74). Kommittén föreslåratt de grundläggande kriterierna för enhetligvisering och nationell visering skall anges iutlänningslagen. I den nya bestämmelsen bör föras indels vissa kriterier som framgår avSchengenkonventionen, dels den bedömning avsökandens återvändandeavsikt som tillämpas ipraxis. De kriterier som hämtats från konventioneninnebär bl.a. att sökanden skall ha giltigt pass ochekonomiska förutsättningar att klara vistelsen ochutresan. När det gäller återvändandeavsiktenföreslår kommittén beträffande enhetlig visering förSchengenområdet att visering inte får beviljas omdet framstår som sannolikt att sökanden har en annanavsikt med vistelsen än den uppgivna eller attutlänningen inte kommer att lämna ellerSchengenområdet efter viseringstidens utgång.Beträffande nationell visering föreslår kommitténatt bestämmelsen i utlänningsförordningen - om detär nödvändigt av humanitära skäl, på grund avSveriges internationella förpliktelser eller om detannars finns ett starkt nationellt intresse - försöver i oförändrat skick till utlänningslagen.Med det anförda och med hänsyn till attberedningen av kommitténs förslag bör avvaktas anserutskottet att inte bör göra någotuttalande med anledning av motionerna Sf266yrkandena 21 och 22, Sf277 yrkande 16, Sf284 yrkande11 och Sf351 yrkande 24. Motionerna avstyrks.Visum för asylsökande och asylansökan iutlandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om visum förasylsökande och asylansökan i utlandet.Jämför reservationerna 52 (kd, c) och 53 (v,mp).MotionerI motion Sf351 av m.fl. (kd) yrkande 3begärs ett tillkännagivande om att inom EUbör ta initiativ till att visumsystemet ses översamt till en undersökning av hur ett nödvisum tillasylsökande skulle fungera.Även m.fl. (kd) begär i motion U306yrkande 9 ett tillkännagivande om att skapa legalavägar in i EU. Motionärerna anför att ett konkretförslag för att möjliggöra detta är att införa ettnödvisum.I motion Sf266 av m.fl. (v) yrkande 23begärs ett tillkännagivande om att regeringen börtillsätta en utredning med uppgift att lägga framförslag om en procedur för utfärdande av asylvisum.I motion Sf400 av m.fl. (mp)yrkandena 6-8 påtalas att visum inte kanbeviljas för att söka uppehållstillstånd utan måste vara i landet för att få söka asyl. Imotionen begärs tillkännagivanden om att regeringenbör ta initiativ inom EU för att luckra uppvisumtvånget, att ett asylvisum bör införas och attdet bör vara möjligt att söka asyl genom ambassaderoch konsulat.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare och senast i sitt betänkande2003/04:SfU12 uttalat att viseringsinstrumentet inteär avsett att ta till vara personers behov av skydd.Utlänningslagens bestämmelser uppfyller enligtutskottets uppfattning i fråga omskyldigheten att ge skydd till den som riskerarförföljelse i hemlandet. tar också emotpersoner i behov av skydd för vidarebosättning iSverige, genom den s.k. flyktingkvoten. Detta skerefter samråd med UNHCR. Utskottet vidhåller dennainställning.Utskottet kan också konstatera att i det tidigarenämnda Haagprogrammet poängteras den externadimensionen av asyl- och migrationspolitiken. EU:spolitik bör inriktas på att i en anda av delatansvar bistå tredjeländer i att förbättra sinkapacitet att hantera migration och skydd avflyktingar genom långsiktiga lösningar. Kommissionenuppmanas att utarbeta regionala EU-skyddsprogram ipartnerskap med tredjeländer och i nära samråd medUNHCR. Programmen skall i första hand inriktas påkapacitetsbyggande och även innehålla ett EU-gemensamt program för vidarebosättning för demedlemsstater som vill delta.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf266 yrkande 23, Sf351 yrkande 3, Sf400 yrkandena6-8 och U306 yrkande 9.AsylprocessenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden bl.a. omen översyn av verksamhetoch organisation och om information tillasylsökande om situationen på arbets- ochbostadsmarknaden. Jämför reservation 54 (m,fp, kd, c).SkrivelsenEnligt vad som anges i skrivelsen gav regeringen ijanuari 2004 i uppdrag att utvecklasitt arbete inom ett antal områden. Det gällerenhetligheten i beslutsfattandet, arbetssättet vidasylutredningar, utredningar av barns asylskäl ochländerinformation. har i endelrapport redovisat dittillsvidtagna åtgärder.I skrivelsen anges också att regeringen förberederen omfattande reform för att få till stånd entydligare lagstiftning, en effektivare ordning påutlänningsrättens område och, framför allt, enstärkt rättssäkerhet vid prövningen avutlänningsärenden. Regeringen avser att lämna enproposition till medförslag till en ny instans- och processordning iutlännings- och medborgarskapsärenden som skallträda i kraft . En nyutlänningslag skall träda i kraft vid sammatidpunkt.En särskild utredare har fått i uppdrag att isamverkan med förbereda och vidtaåtgärder för att den nya instans- ochprocessordningen skall kunna inrättas den 1 januari2006 (dir. 2004:149). Utgångspunkten är, i avvaktanpå kommande beslut, att Utlänningsnämndenskall läggas ned och att överprövningen avMigrationsverkets beslut i stället skall ske iLänsrätten i , Länsrätten i länoch Länsrätten i samt att länsrätternasbeslut skall kunna överklagas till Kammarrätten iStockholm, som sista instans.MotionerPer m.fl. (m) begär i motion Sf11 etttillkännagivande om åtgärder beträffande desynpunkter som framförs i rapportSnabbare asylprövning (RiR 2004:24) samt MarieBengtssons rapport till socialförsäkringsutskottetom resurser.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf15 yrkande3 ett tillkännagivande om att hanteringen avriksdagsbeslutet om en ny instans- ochprocessordning har varit helt oacceptabel och somkonsekvens av detta riskerar det nya asylsystemetatt få en mycket problematisk start med svåraföljder för både de asylsökande och rättsväsendet istort. I samma motion yrkande 7 begärs etttillkännagivande om behovet av en total översyn avMigrationsverkets verksamhet och organisation av verket. Detta bör vara klartföre . Rapporter frånStatskontoret, och på behovet av en sådan översyn.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf12yrkande 1 ett tillkännagivande om att förbättramottagandet av asylsökande. Genom god psykologiskexpertis, auktoriserade och opartiska tolkar ochförbättrad länderkunskap hos handläggare kan en högkvalitet prägla både asylutredningar och beslut.Utskottets ställningstagandeUtskottet har så sent som ibetänkande 2004/05:SfU2 behandlat ett flertalmotioner som tar sikte på asylprocessen, dvs. fråndet att en person lämnar in en asylansökan till dessatt personen i fråga antingen får ettuppehållstillstånd eller ett lagakraftvunnetavvisnings- eller utvisningsbeslut. upp frågor om handläggningstider,länderkunskap och tolkar. Utskottet, som avstyrktesamtliga motioner (s. 35 f.), finner inte anledningatt frångå tidigare ställningstaganden och avstyrkerdärmed motion Sf12 yrkande 1.I samma betänkande berördes även frågan ombristande flexibilitet mellan Migrationsverketsolika anslag och effekten på handläggningstiderna.Utskottet hänvisade till en studie avMigrationsverkets resurser i förhållande tillkostnaderna i asylmottagandet somuniversitetslektorn ,vid Lundsuniversitet, på uppdrag av utskottet gjorde under2004. I studien anförs bl.a. att flexibilitetenmellan olika anslag ochverksamheter är låg och att detta lett till ökadärendebelastning och långa väntetider imottagningssystemet. Enligt studien är detvisserligen möjligt att spara pengar påasylmottagandet genom att anslå extra resurser tillasylprövningen, men besparingen uppkommer inte sammaår. krävs därför enfördubbling av resurserna. Utskottet konstateradeatt även Statskontoret i rapporten av (2004:20) hade påtalatatt den nuvarande anslagskonstruktionen försvårarverkets möjligheter att snabbt prioritera mellan ochinom olika verksamhetsområden, i synnerhet inomasylärendena, och att i rapportenSnabbare asylprövning (RiR 2004:24) hade granskatregeringens och åtgärder bl.a. föratt minska de långa handläggningstiderna. Utskottetansåg att det finns starka skäl att övervägamöjligheterna till ett flexiblare utnyttjande avanslagen på migrationspolitikens område medbeaktande av de krav som ställs på verksamheten.Eftersom Statskontorets rapport då var föremål förberedning i förutsatte att dettaskulle ske utan ett formligt tillkännagivande frånriksdagens sida.De frågor som tagits upp bl.a. i Statskontoretsrapport har enligt utskottets mening därigenomblivit uppmärksammade. Det saknas därför skäl förriksdagen att vidta någon åtgärd medanledning därav. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna Sf11 och Sf15 yrkande 7.Frågan om en ny instans- och processordning harutskottet behandlat vid ett flertal tillfällen,senast i betänkande 2004/05:SfU3 Prövning avverkställighetshinder i utlänningsärenden.Utskottet, som utförligt redovisade dendittillsvarande beredningen av frågan (s. 4 f.),konstaterade att en ny instans- och processordningskall införas och att denaviserade propositionen borde avvaktas. Som framgårav regeringens skrivelse fortsätterpropositionsarbetet med sikte på att ny instans- ochprocessordning skall träda i kraft den 1 januari2006. Utskottet anser liksom tidigare att denaviserade propositionen bör avvaktas och avstyrkerdärmed motion Sf15 yrkande 3.Särskilt om barn i asylprocessenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden bl.a. oms.k. apatiska barn och om ensamkommande barn.Jämför reservationerna 55 (fp, kd, v, c, mp),56 (m), 57 (m, kd, c) och 58 (fp, kd, c) samtsärskilt yttrande 2 (fp).SkrivelsenI skrivelsen redovisas uppdraget för den nationellasamordnare som regeringen tillkallat och som skallverka för att åtgärder vidtas när det gäller barn iasylprocessen som uppvisar svåra stressreaktioner iform av stark uppgivenhet (dir. 2004:115). Enligtdirektiven skall samordnaren bl.a. kartlägga ochanalysera förekomsten av asylsökande barn med svårasådana stressreaktioner och tillsammans med andraberörda aktörer utveckla metoder för att tidigtupptäcka de asylsökande barn som riskerar attutveckla svåra stressreaktioner. Vidare skallsamordnaren stimulera till en utveckling avsamarbetsformer mellan berörda aktörer, bl.a. föratt få till stånd en skyndsam prövning av dessafamiljers asylärenden. Samordnaren skall fortlöpandeinformera regeringen om sitt arbete och kan därvidlyfta fram eventuella förslag på ytterligareåtgärder som bör vidtas inom asylprocessen.Uppdraget skall redovisas i en slutrapport senastden 31 december 2006.När det gäller de ensamkommande barnen anges bl.a.att - den 31 oktober2004 hade sammanlagt 311 minderåriga utanmedföljande legal vårdnadshavare kommit tillSverige. Sammanlagt fanns 359 ensamkommande barn iSverige , vilket kan jämföras med454 ensamkommande barn åretinnan. De flesta barnen kommer från men ävenbarn från och Montenegroutgör en stor grupp. Vanligen kommer barnentillsammans med syskon eller någon vuxen person,ofta en släkting, men det förekommer också attbarnen kommer helt ensamma. Det är främst barn i15-17-årsåldern () som kommer till ,och drygt hälften av det totala antalet avensamkommande barn är pojkar.I februari 2002 gav regeringen i uppdrag att förbättramottagandet av de ensamkommande barnen.Myndigheterna redovisade sina förslagtill förbättringar. En interdepartementalarbetsgrupp inom ansvarar för denfortsatta beredningen med syftet att förbättramottagandet för de ensamkommande barnen, bl.a. vadgäller behovet av boende, omvårdnad och skydd, samtfördelningen av ansvar mellan stat och kommun.I delbetänkandet God man för ensamkommandeflyktingbarn (SOU 2003:51) föreslås åtgärder för attstärka skyddet för de ensamkommande barnen. Detföreslås bl.a. att en ny lag stiftas för god man förensamkommande barn. Betänkandet har remissbehandlatsoch regeringen avser att lämna en proposition ibörjan av 2005.MotionerApatiska barnBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf14 yrkande 1ett tillkännagivande om att i förebyggande syftefortsätta utreda varför asylsökande barn underasylprocessen i utvecklar allvarligapsykiska symtom. Regeringen har tillsatt ennationell samordnare som skall lämna en rapport ifebruari 2006. Enligt motionärerna kan de barn somredan nu befinner sig i ett akut allvarligtsjukdomstillstånd inte vänta. I samma motion yrkande2 begärs ett tillkännagivande om att bevilja de barnsom befinner sig i ett livshotande tillstånd ellerdär allvarliga men för barnets fortsatta liv kanbefaras, och deras familjer, permanentuppehållstillstånd. I yrkande 3 begär motionärernaett tillkännagivande om att tillsätta en oberoendeläkarkommission/expertgrupp med uppgift attmedicinskt bedöma de depressivt devitaliseradebarnens tillstånd.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf13 yrkande 4ett tillkännagivande om att de asylsökande barn somär apatiska eller svårt traumatiserade inte skallutvisas från Sverige.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf12yrkande 5 ett tillkännagivande om åtgärder för attmotverka fenomenet apatiska barn. Motionärernaföreslår bl.a. snabbutredning, tidigt insättande avpsykologisk expertis och kortare handläggningstider.I motion Sf405 av () begärs etttillkännagivande om asylsökande barn och deraslivsförutsättningar i svensk asylpolitik. Motionärenanser att noggrannare analyser behövs av apatiskabarns livsförutsättningar kulturellt och socialt isyfte att utreda hur lagstiftningen skall tillämpasi bemötandet av de flyktingbarn som kommer tillSverige.Ensamkommande barnSven m.fl. (kd) begär i motion Sf13 yrkande 3förslag till ändringar i mottagandet avensamkommande flyktingbarn. Motionärerna anser attMigrationsverket endast skall ha ansvar för attutreda barnens asylskäl.Kenneth m.fl. (c) begär i motion2003/04:So12 yrkande 10 ett tillkännagivande omensamkommande asylsökande barn. Motionärernaframhåller att samordningen mellanflyktingmottagande och socialtjänst fungerar dåligtpå det lokala planet och att detta beror påkommunernas alltmer ansträngda ekonomi somstaten inte tar sin del av det ekonomiska ansvaret.Övrigt om barn i asylprocessenLars m.fl. (fp) begär i motion Sf277yrkande 4 ett tillkännagivande om en särskildbarnparagraf. förslag ominförandet av en barnparagraf i utlänningslagen börenligt motionärerna genomföras eftersom det kommeratt innebära att det blir lättare för barn att fåuppehållstillstånd på humanitära skäl.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf15 yrkande4 ett tillkännagivande om att se över bestämmelsernaom barnets bästa så att uppfyllsfullt ut även vad gäller asylsökande barn samt attbarnens ställning i asylprocessen stärks.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf265yrkande 10 ett tillkännagivande om att måsteverka i EU för att ytterligare stärka barnsrättigheter i asylprocessen.I motion Sf380 av och (s) begärs ett tillkännagivande om attarbetet för att stärka asylsökande barns rättigheteri och EU bör intensifieras och påskyndas.Barns egna asylskäl utreds inte i tillräckligomfattning, och personal har sällan den utbildningeller kompetens som behövs.I motion Sf395 av () begärs etttillkännagivande om barn som vistas i utanuppehållstillstånd. Motionären anser det viktigt attdet finns beredskap för hur myndigheter och andraskall agera för att på bästa sätt bemöta personersom vistas här utan uppehållstillstånd.Utskottets ställningstagandeApatiska barnUtskottet behandlade så sent som i november 2004motionsyrkanden om de apatiska barnen, dvs. barn somutvecklat stressreaktioner i form av starkuppgivenhet, se betänkande 2004/05:SfU2 (s. 44).Utskottet konstaterade dels att kunskapen omorsakerna till barnens tillstånd tycktes mycketbristfällig, dels att frågan om asylprocessenbidragit till att försämra barnens situation intesäkert kunde besvaras. Utskottet ansåg att frågan omde apatiska barnen var uppmärksammad bl.a. genomtillsättandet av en nationell samordnare och att detdärför saknades anledning för att då vidtanågon åtgärd. Utskottet avstyrkte därmed de motionersom väckts i frågan.I anslutning till beredningen av det nu aktuellaärendet har utskottet inhämtat kompletterandeupplysningar om de apatiska barnen. Informationenavsåg såväl och Utlänningsnämndenshandläggning som den medicinska bedömningen avbarnens sjukdomstillstånd och deras situation iövrigt. Såvitt framkom rör det sig om mellan 100 och130 barn med varierande grad av funktionsbortfall avtotalt ca 10 000 barn som befinner sig iasylprocessen. Det rör sig enbart om barn som harkommit till med sina familjer. De s.k.ensamkommande barnen har däremot inte utvecklatdetta sjukdomstillstånd. Ärenden rörande apatiskabarn behandlas med förtur både i Migrationsverketoch i . gjorde ijanuari 2005 en genomgång av 30 ärenden varvid detframkom att barnen var och att 14av dem hade insjuknat efter beslutom avslag på asylansökan. I de falluppehållstillstånd har beviljats har det handlat omen mycket allvarlig eller livshotande sjukdom somkrävt sondmatning i kombination med att barnetvistats i . Vid utfrågningen framkomockså att det i princip saknas forskning på områdetoch att man fortfarande har mycket lite kunskap omorsakerna till att vissa barn drabbas av dettatillstånd. Det man känner till är att de förstafallen i uppträdde 2002 och att antalet falldärefter ökat kraftigt samt att barnen kommer frånett begränsat antal länder. Inom läkarkåren är maninte ense om hur asylprocessen inverkar påuppkomsten respektive utvecklingen avsjukdomstillståndet och tillfrisknandet. Däremottycks man vara ense om att ett beviljatuppehållstillstånd kan förbättra möjligheterna tilltillfrisknande. Inom ramen för den nationellasamordnarens arbete pågår enkartläggning av antalet barn, deras bakgrund ochfamiljeförhållanden m.m. I kartläggningen ingår ävenatt undersöka om sjukdomstillståndet förekommer iandra länder än i . I ett nästa steg skall enkvalitativ studie göras av bl.a. barnens fysiska ochpsykiska sjukdomshistoria i hemlandet.Utskottet känner en stark oro för de apatiskabarnen som utan tvivel befinner sig i en mycket svårsituation. Det är dessutom så att vissa av dembefinner sig i ett livshotande tillstånd, som kräveromfattande vård och stöd. Det är djuptotillfredsställande om asylprocessen gör att barnmår dåligt. Huruvida asylprocessen har bidragit tillatt just dessa barn blivit sjuka eller försämrade ärmed nuvarande kunskap inte möjligt att besvara. Idet sammanhanget är det viktigt att framhålla attinte bara dessa barn utan barn överhuvudtaget sombefinner sig i asylprocessen måste uppmärksammas medavseende på psykisk och fysisk ohälsa.Utskottet har ovan redovisat förutsättningarna föratt enligt 2 kap. 4 § UtlL få uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Som framgår därav fanns möjlighetenatt få uppehållstillstånd på grund av humanitäraskäl års utlänningslag.Uppehållstillstånd kunde undantagsvis ges åtutlänningar med mycket starka humanitära skäl föratt få stanna i landet. I förarbetena till 1989 årsutlänningslag angavs i fråga om vilka personer somkan omfattas bl.a. personer som på grund av sjukdomeller andra personliga förhållanden inte bör nekasuppehållstillstånd här. Av utskottets betänkande1996/97:SfU5 Svensk migrationspolitik i globaltperspektiv framgår (s. 54) att något förslag tilländrad lagstiftning vad avser uppehållstillstånd avhumanitära skäl inte lagts fram i proposition1996/97:25. I samband med att portalparagrafen ombarnets bästa infördes betonade regeringen(prop. 1996/97:25 s. 249) att de humanitära skälenbör kunna vara av något mindre allvar och tyngd närett barn berörs.Kommittén för översyn av utlänningslagstiftningenhar i betänkande SOU 2004:74 redovisatomständigheter som beaktas vid bedömningen avhumanitära skäl. Av betänkandet framgår (s. 138 f.)att en sammantagen bedömning skall göras av hela densökandes situation och att det oftast görs ensammanvägning av flera olika faktorer vidbedömningen av om det finns humanitära skäl avtillräcklig styrka för att beviljauppehållstillstånd. Det innebär att, om t.ex.sjukdom eller vårdbehov inte i sig bedöms vara skälnog för uppehållstillstånd och inte helleranpassning till det svenska samhället i sig är skälnog, kan dessa två faktorer sammantaget anses varahumanitära skäl av sådan styrka attuppehållstillstånd bör beviljas. De omständighetersom speciellt brukar utgöra bedömningsgrunder förhumanitära skäl i praxis kan enligt kommittén sägasvara sjukdom, suicidrisk och vårdbehov, barnsutsatthet, anpassning till , svåraförhållanden i hemlandet, humanitära skäl som gälleranhörig i , verkställighetssvårigheter,politisk-humanitära skäl och anhöriga i med svår humanitär situation i hemlandet.När det gäller praxis vid bedömning av humanitäraskäl hos barn framhåller kommittén att vidtillämpningen av utlänningslagen skall särskiltbeaktas vad hänsynen till barns hälsa och utvecklingsamt barns bästa i övrigt kräver och att dehumanitära skälen då kan vara av något mindre allvaroch tyngd för att uppehållstillstånd skall beviljasän vad som skulle ha varit fallet för en vuxenperson. I fråga om vårdbehov eller sjukdom anförkommittén att regeringen och bl.a.prövat ansökningar som gäller blödarsjuka barn, barnsom led av diabetes, av barnreumatisk sjukdom, avstressymtom, av grav hörselnedsättning och cp-skada,av allvarligt hjärtfel och av hjärntumör. I de fallbarnen inte skulle ha kunnat beredas tillräckligvård eller behandling i hemlandet och sjukdomendärför skulle kunna bli livshotande eller om barnendärför skulle kunna drabbas av livslångt handikapphar uppehållstillstånd beviljats. Även i fall därett barns handikapp inte har ansetts vara avsynnerligen allvarlig art har uppehållstillståndbeviljats med hänvisning till att det fannsspeciella omständigheter som gjorde att ettåtervändande till hemlandet skulle påverka barnetsutveckling på ett livsavgörande sätt samt till atten mer generös bedömning kunde göras i fråga ombarn. Om en enstaka operation har bedömts somtillräcklig för att bota eller lindra en sjukdom harett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljats.Vad nu sagts visar enligt utskottets mening attutlänningslagen ger utrymme för att under vissaförutsättningar bevilja uppehållstillstånd avhumanitära skäl när ett barn lider av en allvarligsjukdom. Det är då inte bara sjukdomstillståndet isig som prövas utan det görs en samlad bedömning därt.ex. lång vistelsetid i och barnetsanknytning hit även vägs in. Som nämnts behöver dehumanitära skälen inte väga lika tungt i fråga ombarn som när det gäller en vuxen person. Utskottetförutsätter att myndigheterna tillämpar bestämmelsenom uppehållstillstånd av humanitära skäl på avsettsätt. Om rättsläget är oklart har de dessutommöjlighet att jämlikt 7 kap. 11 § UtlL överlämnaärendet till regeringen för vägledande beslut.Mot bakgrund av de speciella och varierandeomständigheter som i olika ärenden kan få betydelsevid en prövning av om humanitära skäl föreligger kanutskottet inte ställa sig bakom en ordning sominnebär att uppehållstillstånd beviljas utanindividuell prövning.