bet · GS01AU9 · 2005-05-12 00:00:00 — Utvidgad rätt till information för arbetstagarorganisationer SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet proposition 2004/05:148 Utvidgad rätttill information för arbetstagarorganisationer. Utskottet tillstyrkerpropositionen.I propositionen föreslås ändringar i lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet (medbestämmandelagen, MBL) i syfte att genomföraEuropaparlamentets och rådets direktiv /14/EG av ominrättande av en allmän ram för information till och samråd medarbetstagare i Europeiska gemenskapen.I dag är arbetsgivare skyldiga att lämna fortlöpande information om hurverksamheten utvecklas produktionsmässigt och ekonomiskt och omriktlinjerna för personalpolitiken till arbetstagarorganisationer som dehar kollektivavtal med. En ny tvingande bestämmelse införs nu som innebäratt arbetsgivaren ska lämna motsvarande information tillarbetstagarorganisationeräven i det fall att arbetsgivaren inte är bunden av något kollektivavtal.Den nya informationsskyldigheten gäller i förhållande tillarbetstagarorganisationer som har medlemmar på arbetsplatsen.Informationsskyldighetenska fullgöras mot lokal arbetstagarorganisation om sådan finns. Enarbetstagarrepresentant som får information enligt den nya bestämmelsenska ha rätt till skälig ledighet för att ta emot informationen. Direktivetsmöjlighet att inskränka de nya bestämmelsernas tillämpning på mindreföretag utnyttjas inte.De nya reglerna ska träda i kraft den 1 juli 2005.I ärendet har det väckts en motion med förslag om att de nya reglernainte ska gälla arbetsgivare som sysselsätter färre än 50 personer.Utskottet anser att motionen bör avstyrkas. M, fp, kd och c följer uppmotionen i en reservation.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Inskränkning av tillämpningsområdetRiksdagen avslår motion 2004/05:A5.Reservation (m, fp, kd, c)2. Antagande av lagförslagRiksdagen antar regeringens förslag enligt bilaga 2 till lag om ändringi lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:148.Stockholm den 12 maj 2005På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (m), TinaAcketoft (fp), (), (), (), (), (), (),(), (), (), UlfHolm (mp), () och ().Redogörelse för ärendetI detta ärende behandlas regeringens proposition 2004/05:148 Utvidgadrätt till information för arbetstagarorganisationer och en motion somhar väckts med anledning av propositionen.Ärendet och dess beredningDen antogs och rådets direktiv /14/EGav om inrättande av en allmän ram för information tilloch samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (EGT L 80, 23.3.2002,s. 29, Celex 32002L0014), nedan kallat direktivet om information ochsamråd.I anslutning till direktivet har , rådet och kommissionengjort ett gemensamt uttalande om arbetstagarrepresentation (EGT L 80,23.3.2002, s. 34).I oktober 2003 tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdragatt analysera och redovisa hur gällande svenska regler förhåller sigtill direktivet om information och samråd. Utredarens förslag lämnadesi betänkandet Genomförande av direktivet om information och samråd, SOU2004:85. Betänkandet har remissbehandlats.Lagrådet har yttrat sig över regeringens lagförslag.Utskottets övervägandenRättslig bakgrundMBL innehåller en grupp regler om medbestämmanderätt för de anställda.Dit hör reglerna om s.k. förstärkt förhandlingsrätt för arbetstagarsidanenligt 11-14 §§. För arbetsgivaren innebär 11 § en primärförhandlingsskyldighet.Arbetsgivaren ska påkalla förhandling med arbetstagarorganisationeninnan viktigare beslut fattas om förändring av verksamheten eller avarbets- eller anställningsförhållandena för en arbetstagare som tillhörorganisationen. Enligt 12 § har en organisation som har primärförhandlingsrätt enligt 11 § också en rätt att på eget initiativ påkallaförhandling med arbetsgivaren i alla frågor som rör medlemmar iorganisationen. Arbetsgivaren är i princip skyldig att avvakta med sittbeslut tills förhandlingen har avslutats. Den primära förhandlingsrättenkompletteras med en rätt enligt 19 § till information om hur verksamhetenutvecklas produktionsmässigt och ekonomiskt och om riktlinjerna förpersonalpolitiken. Dessa rättigheter till förhandling och informationhar tilldelats de fackliga organisationerna och deras företrädare.Rättigheterna förbehålls med några undantag sådana arbetstagarorganisationersom har kollektivavtal med arbetsgivaren.Undantagen, då arbetsgivaren alltså är skyldig att förhandla med enicke kollektivavtalsbärande organisation, gäller dels sådana beslut avarbetsgivaren om arbets- och anställningsförhållandena som särskilt rören medlem i organisationen (13 § första stycket), dels beslut som gälleruppsägning på grund av arbetsbrist eller företagsövergång (13 § andrastycket). I det senare fallet är arbetsgivaren skyldig att förhandlaenligt 11 § med alla berörda arbetstagarorganisationer förutsatt attarbetsgivaren inte är bunden av något kollektivavtal alls. Bakgrundentill den sistnämnda regeln är EG-direktiven om arbetstagares skydd vidverksamhetsövergångar och om kollektiva uppsägningar.På arbetsplatser utan kollektivavtal är fackföreningar - utom i de fallsom avses i 13 § - hänvisade till att utnyttja den allmänna förhandlingsrättenenligt 10 §. Enligt denna regel har arbetstagarorganisationen rätt tillförhandling med arbetsgivaren i frågor som gäller förhållandet mellanarbetsgivaren och en anställd medlem. Omvänt har arbetsgivaren ocharbetsgivarens organisation rätt till förhandling med arbetstagarorganisationen.Även denna rätt till förhandling tillkommer alltså på arbetstagarsidanden fackliga organisationen. Det kan uttryckas så att arbetstagarsidansförhandlingsrätt kanaliseras genom fackföreningen och dess företrädare.I en parts allmänna förhandlingsskyldighet ligger en vissinformationsskyldighet.Parten ska vara verksam för att förhandlingsfrågan förs framåt genominformation, motivering av egna ståndpunkter m.m. En skyldighet attträffa uppgörelse finns inte.Någon rätt för icke kollektivavtalsbärande arbetstagarorganisationertill fortlöpande information av det slag som avses i 19 § finns inte idag.Proposition 2004/05:148 Utvidgad rätt till information förarbetstagarorganisationerUtskottets förslag i korthetUtskottet godtar regeringens förslag till ändring i MBL som innebär atten arbetsgivare som inte är bunden av något kollektivavtal alls fortlöpandeska hålla arbetstagarorganisationer som har medlemmar på arbetsplatsenunderrättade om hur verksamheten utvecklas produktionsmässigt ochekonomiskt liksom om riktlinjerna för personalpolitiken. Utskottet ställersig inte bakom ett motionsyrkande om att företag som har färre än 50arbetstagare ska undantas från de nya reglernas tillämpningsområde.Jämför reservationen.Direktivet om information och samrådDiskussioner om att inrätta ett informations- och samrådsförfarande iföretag inom EU har pågått . I direktivets ingress anges att derättsliga ramar som finns på nationell nivå och på gemenskapsnivå föratt säkerställa arbetstagarnas deltagande i företagets angelägenheteroch i de beslut som berör dem inte alltid har kunnat förhindra attingripande beslut som påverkar arbetstagarna har fattats och offentliggjortsutan att lämpliga förfaranden för information och samråd ägt rum i förväg.Direktivets övergripande syfte är att säkerställa att arbetstagarnakommer i åtnjutande av information och ges möjlighet till samråd medarbetsgivarna om skeenden som kan komma att påverka deras anställningssituation.Detta ska bidra till att etablera ett ömsesidigt förtroende inomföretagen, att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter, att göradet lättare att förutse risker för sysselsättningen och att göraarbetsorganisationen mer flexibel.Direktivet är ett ram- och ett minimidirektiv, vilket innebär attmedlemsstaterna vid genomförandet av direktivet kan utnyttja befintliganationella system för information och samråd och anpassa dessa till denram som anges i direktivet. Vissa minimiföreskrifter måste emellertiduppfyllas.I anslutning till direktivet har , rådet och kommissionengjort ett gemensamt uttalande om arbetstagarrepresentation där de erinratom domar i mål C-382/92 (Bibehållande avanställdas rättigheter vid företagsöverlåtelse) och C-383/92 (Kollektivauppsägningar).Direktivet om information och samråd ska vara genomfört senast den 23mars 2005.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår att direktivet genomförs genom lagstiftning. Begreppeninformation och samråd som används i direktivet motsvaras enligtpropositionen av de nationella instituten information respektive förhandlingi MBL. Lagen ändras för att anpassas till direktivet. Det sker genom enny tvingande bestämmelse, 19 a §. En arbetsgivare som inte är bunden avnågot kollektivavtal alls ska fortlöpande hålla sådana arbetstagarorganisationersom har medlemmar som är arbetstagare hos arbetsgivaren underrättade omhur verksamheten utvecklas produktionsmässigt och ekonomiskt liksom omriktlinjerna för personalpolitiken. Omfattningen av informationsskyldighetenska vara densamma som den som enligt 19 § första stycketförsta meningen gäller i förhållande till kollektivavtalsbärandeorganisationer. Informationsskyldigheten ska fullgöras mot lokalarbetstagarorganisation om det finns en sådan. Skyldigheten att informera skagälla för alla arbetsgivare som omfattas av MBL och oavsett antaletsysselsatta arbetstagare. En arbetstagare som har utsetts att företrädasin organisation för att ta emot information enligt den nya bestämmelsenska enligt en ny 19 b § ha rätt till skälig ledighet för detta ändamål.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli 2005.Lagrådets synpunkterSom framgått ovan har Lagrådet yttrat sig. I anslutning till remissyttrandenafrån Arbetsdomstolen och anser Lagrådet att denföreslagna 19 a § inte ens i förening med andra lagrum i MBL fullständigtgenomför direktivet. I korthet gäller frågan vilken innebörd direktivethar när det gäller tidpunkten för det samråd som ska ske. Lagrådet pekarpå att direktivet innebär att samråd ska ske i syfte att söka nå enöverenskommelse i frågor som kan medföra väsentliga förändringar iarbetsorganisationen eller anställningsavtalen (direktivets art. 4.2 coch 4.4 e), vilket enligt Lagrådet betyder att samrådet måste äga ruminnan arbetsgivaren fattar sitt beslut. Ordet "fortlöpande" i den nya19 a § garanterar inte detta enligt Lagrådet. Den primära förhandlingsskyldighetsom finns för icke kollektivavtalsbärande organisationer enligt 13 §när ett beslut särskilt rör en medlem i organisationen täcker intesituationen att ett beslut medför sådana väsentliga förändringar utanatt förändringarna särskilt angår en viss arbetstagare.Regeringen gör för sin del bedömningen att den nya regeln i föreningmed 10 och 13 §§ är tillräcklig för att uppfylla direktivets krav vadavser information och samråd, och detta även när det är fråga om ensådan situation som Lagrådet anger. Om arbetstagarorganisationerna fårinformation fortlöpande, dvs. så snart det kan ske, får de tillräckliginsyn för att kunna begära förhandling enligt 10 § innan de berördabesluten fattas. Därmed får direktivets syfte att en överenskommelseska nås anses uppfyllt även om det inte uttryckligen framgår av lagtextenatt samråd ska ske innan beslut fattas. Regeringen framhåller attdirektivet är ett ramdirektiv, vilket innebär att det finns ett stortutrymme för medlemsstaterna att genomföra direktivet med nationellalösningar.MotionenI motion 2004/05:A5 (kd, m, fp och c) anförs att det är av största viktatt arbetstagare, organiserade eller oorganiserade, får information ochbereds möjlighet till samråd med arbetsgivaren. Utformningen av dessaregler måste dock ställas mot den ökade administration för företagensom regleringen innebär. För små företag kan regeringens förslag fåstora negativa konsekvenser. Småföretagen står för drygt hälften avsysselsättningen i den privata sektorn och för mer än två tredjedelarav nettoökningen av sysselsättningen. Varje lagförslag med nya reglermåste granskas ur detta perspektiv, och att då införa regler som innebärkostnader i storleksordningen är inte sundnäringspolitik. bör därför utnyttja direktivets möjlighet attinskränka bestämmelserna om utvidgad informationsskyldighet till attendast avse företag som sysselsätter minst 50 arbetstagare.Utskottets ställningstagandeUtskottet godtar den teknik att genomföra direktivet som regeringenföreslår. Utskottet vill särskilt framhålla det som sägs i propositionenom att den nationella rätten ger redan kollektivavtalsslutande organisationeroch icke kollektivavtalsslutna organisationer olika nivåer av medinflytande.Som sägs i propositionen kan det inte anses nödvändigt att utsträckaden primära förhandlingsskyldigheten enligt MBL till att omfattakollektivavtalslösa organisationer på arbetsplatsen.Som framgått utnyttjas inte möjligheten enligt direktivet att undantaföretag eller driftsställen som sysselsätter färre än 50 respektive 20arbetstagare från reglernas tillämpningsområde. I skäl 19 i direktivetanges det att den allmänna ram som direktivet har till syfte att genomföraockså bör syfta till att undvika administrativa, ekonomiska och rättsligaförpliktelser som kan motverka etablering och utveckling av små ochmedelstora företag och att det därför förefaller rimligt att enligtmedlemsstaternas val begränsa tillämpningsområdet för direktivet.Kristdemokraterna, anser attdirektivets möjlighet till begränsning bör utnyttjas. I denna fråga villutskottet hänvisa till att MBL har en generell utformning och inte ärbegränsad till företag med viss ekonomisk aktivitet. Utskottet ser fördel med att även den nya regeln om informationsskyldighet ärgenerell till sin karaktär. Genom att göra informationsskyldighetenlika oavsett om mottagaren av informationen är medlem i enkollektivavtalsslutande organisation eller inte blir reglerna enhetligare ochdärmed enklare. Utskottet ansluter sig även i övrigt till de motiveringarsom finns i propositionen för att inte utnyttja begränsningsmöjligheten.Majoriteten av arbetsplatserna omfattas redan av kollektivavtal, vilketinnebär att endast ett begränsat antal arbetsplatser kommer att omfattas.Dagens informationsteknik bör göra det enkelt att få fram informationen,som dessutom är begränsad till vad som är nödvändigt för att uppfylladirektivets krav. Till detta kommer den allmänna tveksamheten till attinföra regler som leder till tröskeleffekter. Något bärande skäl föratt inskränka lagens tillämpningsområde på det sätt som yrkas i motionA5 finns därför inte enligt utskottets uppfattning. Utskottet avstyrkerdärför motionen.Sammanfattningsvis anser utskottet att propositionen bör bifallas ochmotion A5 (kd, m, fp, c) avslås. Det i propositionen framlagda föreslagettill ändring i MBL bör således antas av . Ikraftträdande börske den 1 juli 2005.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Inskränkning av tillämpningsområdet, punkt 1 (m, fp, kd, c)av (), (m), (),(), (), () ochMauricio ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs under Ställningstagande i reservationen. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:A5.StällningstagandeAtt arbetstagare, organiserade eller oorganiserade, får information ochbereds möjlighet till samråd med arbetsgivaren är av största vikt.Utformningen och regleringen av detta måste dock ställas mot den ökadeadministration för företagen som information och samråd innebär.Direktivet som lagförslaget bygger på ger medlemsstaterna möjlighetenatt tillämpa reglerna på företag som sysselsätter minst 50 arbetstagareeller på driftsställen som sysselsätter minst 20 arbetstagare. Regeringenhar valt att föreslå att direktivet ska tillämpas på alla företag -oavsett antal sysselsatta - där det saknas kollektivavtal men finnsorganiserad personal. Vi anser att detta kan få stora negativa konsekvenserför små företag.Flera remissinstanser har kritiserat regeringens förslag. LO och TCOanser att gällande ordning är tillräcklig för att uppfylla direktivet.Andra vänder sig emot att informationsskyldigheten ska gälla allaföretag, oavsett antalet sysselsatta arbetstagare. Arbetsgivarverketanser att man bör undvika "överimplementering". ochFöretagarna menar att regeringens förslag leder till ökade kostnaderoch mer administration för små och medelstora företag. Enligt beräkningarfrån skulle den totala kostnaden för företagenbli och arbetsbördan för en småföretagare ökamed per år.Moderaterna, instämmeri kritiken. Framtiden vilar alltmer i händerna på de små företagen. AvSveriges 676 000 privata företag har färre än 50 anställda.Småföretagen står för drygt hälften av sysselsättningen inom den privatasektorn, men för mer än två tredjedelar av nettoökningen av sysselsättningen.Vi anser att det är ur detta perspektiv som varje lagförslag med nyaregler måste granskas. Den totala administrativa bördan - som orsakasav offentlig förvaltning - för svenska företag uppgår till mellan60 och . Att då införa nya kostnader för företageni storleksordningen är inte sund näringspolitik.Moderaterna, anser attriksdagen ska begära att regeringen skyndsamt återkommer med ett lagförslagsom innebär att regler om information och samråd inte behöver tillämpaspå företag med mindre än 50 anställda.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2004/05:148 Utvidgad rätt till information förarbetstagarorganisationer:Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet.Följdmotion2004/05:A5 av m.fl. (kd, m, fp, c):beslutar att informationsskyldigheten skall gälla allaarbetsgivare som omfattas av medbestämmandelagen och som sysselsätter minst50 personer.Bilaga 2Regeringens lagförslag