bet · GS01MJU11 · 2005-03-22 00:00:00 — Som regeringen närmareutvecklar i propositionen (s. 91 f.) torde de möjlighetersom finns att begära rättsprövning av regeringsbeslut inte varatillräckliga för att uppfylla konventionens och direktivets krav på attmiljöorganisationer skall kunna få tillståndsbeslut rättsligt prövade.En författningsändring är därför nödvändig, och utskottet konstateraratt en översyn av rättsprövningslagen pågår i Justitiedepartementet.När det gäller sådana tillståndsbeslut av nätmyndigheten som fattasenligt ellagen har utskottet erfarit att regeringen avser att möjliggöraför miljöorganisationer att föra talan mot dessa genom en ändring ielförordningen (1994:1250). Slutligen vill utskottet påpeka att det ilagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter redan finns möjlighet förmijöorganisationer att föra talan mot bearbetningskoncession genom enhänvisning till 16 kap. 13 § . Sammanfattningsvis konstaterarutskottet att syftet med motion MJ21 (kd) yrkande 3 i allt väsentligtkan anses tillgodosett. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Utskottet delar regeringens uppfattning att Århuskonventionen inte kräveratt regeringens beslut om tillåtlighet, enligt 17 kap. 1-3 §§ ,skall kunna överprövas särskilt eftersom det får anses tillräckligtatt det tillståndsbeslut som fattas av respektive tillståndsmyndighetdärefter, kan överklagas. Några författningsändringar behövs därförinte, och utskottet avstyrker förslaget i motion MJ21 (kd) yrkande4.När det gäller förslaget om att utreda möjligheterna att ge flerorganisationer än talerätt enligt 16 kap. 13 § somframförs i motion MJ21 (kd) yrkande 2 vill utskottet anföra följande.Enligt 16 kap. 13 § har en ideell förening rätt att överklagadomar och beslut om bl.a. tillstånd, om den enligt sina stadgar hartill ändamål att tillvarata naturskydds- eller miljöskyddsintressen.För att en sådan ideell förening skall ha talerätt krävs att den bedrivitverksamhet i under och har minst 2 000 medlemmar.Föreningen måste därutöver uppfylla kraven för parts- och processbehörighet,för vilket bl.a. krävs att det finns en behörig ställföreträdare somkan föra organisationens talan. Andra associationsformer än ideellaföreningar (t.ex. stiftelser), som på liknande sätt verkar inommiljöområdet, har inte motsvarande talerätt. Varken Århuskonventionen ellerEG-direktivet om allmänhetens deltagande kräver att alla miljöorganisationerskall ha talerätt. Det är därför tillåtet att sätta upp nationellakriterier och ställa vissa grundläggande krav på de organisationer somskall ha talerätt. Konventionen ger emellertid ingen ledning om vilkabegränsningar som kan göras utan att det strider mot dess syfte. Kravetpå viss verksamhetstid sattes vid tillkomst, eftersom detansågs tala för stadga och livskraft i organisationen. Kravet attverksamheten skall ha bedrivits under en viss innebär atttalerätten ges till breda organisationer, dvs. organisationer som inteskapats enbart för att driva en viss fråga. Vid miljöbalkenstillkomst beslutade i enlighet med regeringens förslag attställa krav på ett relativt stort antal medlemmar bl.a. för att mångamedlemmar tyder på att det finns en god uppslutning kring organisationenoch dess arbete (prop. 1997/98:45 del 1 s. 489 och del 2 s. 213, bet.1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278). De redovisade övervägandena för attbegränsa organisationers talerätt innebär enligt utskottets mening attde nuvarande kriterierna inte formellt kan anses strida mot konventionenskrav eller syfte. Regeringen påpekar att för närvarandeutreder bl.a. erfarenheterna av den vidgade talerätten för organisationerenligt 16 kap. och hur denna rätt har utnyttjats eller påannat sätt berört organisationerna när det gäller tillståndsbeslut (dir.1999:109). Kommittén skall avge sitt slutbetänkande . Detpågår dessutom arbete med att ta fram ett nytt EG-direktiv som i storutsträckning kommer att behandla miljöorganisationers talerätt. Enligtregeringen kan det inte uteslutas att direktivet, om och när det antas,kommer att föranleda ändringar i svensk rätt. Utskottet anser i likhetmed regeringen att eventuella ändringar i talerättsreglerna lämpligenbör göras när direktivet är färdigförhandlat och Miljöbalkskommitténlämnat sitt betänkande. Motion MJ21 (kd) yrkande 2 avstyrks.Regeringens lagförslag i övrigtUtskottet tillstyrker regeringens lagförslag i övrigt.Sveriges tillträde till Århuskonventionen m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om att skall godkännaSveriges tillträde till Århuskonventionen med två reservationer. Utskottetföreslår emellertid att reservationen om att inte har genomförtkonventionens krav på tillgång till rättslig prövning av regeringensoch statsråds beslut i fråga om utlämnande av allmän handling ocksåskall omfatta beslut i detta avseende. I samband härmedavstyrker utskottet ett förslag (kd) om ytterligare ett tillägg tillreservationen och två förslag (fp, kd) om att utreda möjligheten tillrättslig prövning.Jämför reservationerna 3 (kd) och 4 (fp, kd).PropositionenRegeringen föreslår att godkänner tillträde tillÅrhuskonventionen. Tillträdet till konventionen skall förenas med enreservation med innebörden att inte genomför konventionens kravpå tillgång till rättslig prövning av regeringens och statsråds besluti fråga om utlämnande av allmän handling. Reservationen görs med hänvisningtill att den väl fungerande svenska offentlighetsprincipen innebär attkonventionens syften kan uppnås med den ordning som gäller i Sverige.Enreservation skall också göras för att regler som ger miljöorganisationerrätt att överklaga sådana beslut om detaljplan som är förenade med kravpå miljökonsekvensbeskrivning (5 kap. 18 § andra stycket plan- ochbygglagen [1987:10]) samt för att regler som ger miljöorganisationertillgång till rättslig prövning av bl.a. sådana tillståndsbeslut somregeringen fattar som första instans enligt t.ex. naturgaslagen (2000:599)och efter överklagande enligt 18 kap. inte kommer att hinnainföras förrän /2006.MotionernaEnligt motion MJ21 (kd) tillstyrker att Sverigeratificerar Århuskonventionen med de två reservationer som regeringenföreslår. I den första reservationen bör emellertid anges att fråganskall bli föremål för utredning i avsikt att fullt ut kunna följakonventionen även på den punkten. Den andra reservationen bör vara ienlighet med regeringens förslag (yrkande 7). Enligt motionen bör Kommitténom en samlad översyn av regeringsformen (Ju 2004:11) ges tilläggsdirektivatt utreda hur tryckfrihetsförordningen kan ändras så att domstolsprövningav regeringens och statsråds beslut att inte lämna ut miljöinformationkan bli möjlig (yrkande 5). I kommittémotion MJ20 (fp)föreslås i stället att Beredningen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsligaområdet (Ju 2003:4) erhåller ett sådant tilläggsdirektiv. Partiet anseratt det är viktigt att tillträde till Århuskonventionen inteytterligare fördröjs men anser att reservationerna så snart som möjligtbör hävas.Utskottets ställningstagandeSverige har i många internationella sammanhang fört fram öppenheten somen grundläggande princip i myndigheters förhållningssätt gentemotallmänheten. Genom Århuskonventionen har i ett juridiskt bindande instrumentuppställts en minimistandard för allmänhetens medverkan i miljöarbetet.Konventionen är därför ett viktigt instrument för utvecklingen av deninternationella miljörätten. Att tillträda konventionen innebär etttydligt ställningstagande för detta, och konventionen ligger helt ilinje med svensk politik. Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag om att skall godkänna tillträde tillÅrhuskonventionen.När det gäller frågan om att förena tillträdet med en reservation omatt inte genomför konventionens krav på tillgång till rättsligprövning av regeringens och statsråds beslut i fråga om utlämnande avallmän handling vill utskottet anföra följande.Enligt 2 kap. 15 § första stycket tryckfrihetsförordningen får sökandenföra talan mot ett beslut, om annan än eller regeringen avslårbegäran att få ta del av handling eller lämnar ut allmän handling medförbehåll, som inskränker sökandens rätt att yppa dess innehåll ellereljest förfoga över den. Talan mot beslut av statsråd skall föras hosregeringen och talan mot beslut av annan myndighet i domstol. Enligttredje stycket i anförda lagrum är särskilt föreskrivet angående rättatt föra talan mot beslut av myndighet som lyder under riksdagen.I specialmotiveringen i proposition 1975/76:160 om ändringar itryckfrihetsförordningen sägs, med hänvisning till vad Regeringsrättenframfört i sitt remissyttrande, att principiella skäl kan anföras för attriksdagens beslut inte skall underkastas en ordinär domstolsprövning.Detsamma gäller enligt propositionen för regeringens beslut.I 15 kap. 7 § sekretesslagen (1980:100) anges närmare hur talan motbeslut om utlämnande av allmän handling skall föras. I paragrafen erinrasockså om att , regeringens, Högsta domstolens och Regeringsrättensbeslut inte får överklagas.De särskilda föreskrifter som det hänvisas till i 2 kap. 15 § tredjestycket tryckfrihetsförordningen finns i lagen (1989:186) om överklagandeav administrativa beslut av riksdagsförvaltningen och riksdagensmyndigheter.Förslaget i propositionen innebär att i samband med godkännandetav Århuskonventionen anmäler en reservation i förhållande till artikel9.1 om att inte genomför konventionens krav på tillgång tillrättslig prövning av regeringens och statsråds beslut i fråga om utlämnandeav allmän handling. I tryckfrihetsförordningen undantas både riksdagenoch regeringen, varför deras beslut om avslag på begäran om utlämnandeav allmän handling inte får överklagas. Som skäl för att det vidgodkännande av Århuskonventionen skall göras undantag för överprövning avendast regeringens och statsråds beslut anför regeringen att det i frågaom knappast förutses att miljöinformation kommer att förekommaannat än i lagstiftningsärenden. Vidare anför regeringen att, för detfall sådan information ändå skulle finnas i t.ex. administrativa ärenden,beslut om utlämnade av handlingar som fattas av riksdagsförvaltningenkan överklagas till har i sitt yttrande till miljö- och jordbruksutskottet(2004/05:KU4y) påpekat att det i utskott förekommer ärendensom varken hör till lagstiftande verksamhet eller utgöradministrativa ärenden men där det kan förekomma miljöinformation. Ettexempel finns i den granskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning som enligt 12 kap. 1 § regeringsformenankommer på . Det kan inte uteslutas att sådaninformation kan omfattas av sekretess. Enligt Århuskonventionen skallett avslagsbeslut av eller något av dess utskott i en frågaom utlämnande av allmänna handlingar som uppkommer inom ramen för ettannat riksdagsärende än ett lagstiftningsärende få överprövas av domstol.Godkänns konventionen utan att det görs någon reservation även förriksdagen, står inte tryckfrihetsförordningen i överensstämmelse medÅrhuskonventionen. Enligt mening bör därförSveriges tillträde till konventionen godkännas med det tillägget attreservationen även skall avse beslut i fråga om utlämnandeav allmän handling. Miljö- och jordbruksutskottet ansluter sig tillkonstitutionsutskottets bedömning och tillstyrker regeringens förslagmed denna ändring.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att tillträdedärutöver förenas med en reservation om att reglerna om miljöorganisationerstalerätt i vissa avseenden måste kompletteras.När det gäller förslagen i motionerna MJ20 (fp) och MJ21 (kd) yrkandena5 och 7 ansluter sig utskottet till bedömningoch avstyrker dessa med hänvisning till de grunder som bär upp bestämmelsenom att och regeringens beslut inte får överklagas.Vissa frågor med anknytning till rätten att delta i beslutsprocesser m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner (s, fp, kd, c, mp) om allmänhetensökade inflytande i miljöfrågor med hänvisning till att motionerna fåranses vara tillgodosedda. Dessutom avstyrker utskottet två motioner(kd) med förslag till ändring i . Utskottet hänvisar därvidtill tidigare gjorda ställningstaganden.Jämför reservationerna 5 (kd) och 6 (fp, kd, c).MotionernaI motion MJ510 (fp, kd, c, mp) yrkande 3 lyfter motionärerna fram behovetav att främja möten, dialoger och dynamiska allianser kring hållbarhetsfrågordär ideella organisationers kunskap och engagemang tas till vara på ettbättre sätt. En stor potential inom hållbarhetsområdet står att finnahos många ideella organisationer. Enligt motionärerna finns det t.ex.många invandrarorganisationer som skulle kunna ingå i olika samarbetsprojektkring hållbarhetsfrågorna. Det är värdefullt att dessa bereds plats iolika forum för ett tillvaratagande av deras kunskaper och engagemang.Enligt motion MJ464 (s) är kännedomen om lokala förhållanden vad avserinverkan på miljön oftast störst på den lokala nivån. Enligt motionärernasker trots detta mycket av hanteringen av sådana problem centralt.Motionärerna efterlyser därför ökat lokalt inflytande över lokalamiljöproblem.Det är enligt motion MJ498 (kd) viktigt att de som berörs av ettåtgärdsprogram som upprättas i enlighet med det s.k. ramdirektivet förvatten (2000/60/EG) kan delta fullt ut i samrådsprocessen. Eftersom defrågor som berörs av ett förslag till åtgärdsprogram är omfattande ochsvåra att överblicka kan det ta tid att formulera genomtänkta synpunkterpå föreslagna åtgärdsprogram. gäller att samrådstiden för ettåtgärdsprogram skall vara . anser att detär en och anser att bör vara (yrkande 32). Enligt motionen kommer beslut under vattenplaneringsprocessen- om bl.a. karakterisering, fastställande av miljömål, definiering avkonstgjorda och kraftigt modifierade sjöar och vattendrag, undantagfrån miljömålen samt åtgärdsprogram - att bli indirekt bindande förenskilda. Detta kommer att styra prövningen av enskilda verksamhetersom äger rum efter vattenplaneringsprocessen. Detta är otillfredsställandefrån rättssäkerhetssynpunkt. bör därför ändras så att detblir möjligt för enskild att överklaga beslut om åtgärdsprogram ellerandra myndighetsbeslut i vattenplaneringsprocessen (yrkande 33).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill särskilt poängtera att ett av Århuskonventionens trehuvudteman just är allmänhetens rätt till delaktighet i beslutsprocessersom har inverkan på miljön. Konventionens bestämmelser skall tillämpasutan diskriminering på grund av medborgarskap, nationalitet eller hemvistoch, beträffande juridiska personer, var de har sitt säte eller sinhuvudsakliga verksamhet. Konventionens huvudsubjekt är myndigheter ochallmänheten. I konventionen finns särskilda bestämmelser som avser denallmänhet som påverkas eller kan påverkas av ett miljöbeslut eller somhar ett intresse av beslutet, t.ex. miljöorganisationer. För allmänhetensinflytande i beslutsprocesser finns bestämmelser om allmänhetens rättatt delta i beslut som gäller tillstånd att bedriva vissa verksamheter.Allmänheten skall ges rätt att få viss information och vissa praktiskamöjligheter att kunna påverka ett beslut. Allmänheten skall vidare genomlämpliga åtgärder ges medinflytande också när planer och program somhar betydelse för miljön utformas och, i lämplig utsträckning, möjlighetatt delta vid utformningen av författningar. Den som inte fått ta delav den information han eller hon bett om, eller anser att en förfråganom att få information har blivit felaktigt hanterad, skall ha rätt attfå frågan prövad av domstol eller annat oberoende organ. På liknandesätt skall beslut eller underlåtenhet rörande tillämpningen av bestämmelsernaom rätten till delaktighet i beslutsfattandet kunna prövas. Allmänhetenskall dessutom under vissa förutsättningar även ha rätt till domstolsprövningeller prövning i administrativ ordning av myndigheters eller personershandlingar eller underlåtenheter att handla i strid med nationellmiljörätt. Härutöver vill utskottet påpeka att regeringen i olika sammanhangframhållit vikten av en förstärkt dialog med medborgarna. Ett exempelhärpå är regeringens skrivelse En samlad naturvårdspolitik (skr.2001/02:173). Utskottet avstyrker motionerna MJ464 (s) och MJ510 (fp, c,kd, mp) yrkande 3 i den mån de inte är tillgodosedda med detanförda.Förslaget i motion MJ498 (kd) yrkande 32 om förlängd samrådstid i 5 kap.4 § har utskottet redan behandlat i samband med regeringensproposition /04:2 Förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön (bet.2003/04:MJU7). Det förslag som regeringen lade och som antoginnebär att samrådstiden för åtgärdsprogram skall sättas till en minstatid . Utskottet gör ingen annan bedömning ochavstyrker därför motionen. Också förslaget i motion MJ498 (kd) yrkande 33var föremål för utskottets behandling i samband med den nämnda propositionen.Utskottet anslöt sig till regeringens bedömning att åtgärdsprogrammeninte är direkt bindande för enskilda och inte kan anses vara sådanmyndighetsutövning mot enskild som kan överklagas (jfr prop. 1997/98:45del 1 s. 271). Utskottets uppfattning kvarstår. Motionen avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Ytterligare regleringar om rätten till miljöinformation, punkt 2(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en generell lag om rätt till miljöinformation.Därmed bifaller motion 2004/05:MJ21 yrkande 1.StällningstagandeJag beklagar att regeringen har en minimalistisk ingångsattityd i sinbedömning av i vilken utsträckning befintlig lagstiftning är tillräckligför att uppfylla Århuskonventionen. borde i stället gå längreän minimikraven i de internationella konventionerna. är härvidlagett gott föredöme. Utöver den mycket snäva lag om miljöinformation hosvissa enskilda organ som föreslås i propositionen, behövs det en bredlag om en generell rätt för medborgarna att få tillgång till miljöinformationfrån privata företag och offentlig verksamhet, gärna med den norskamiljöinformationslagen som modell. Rätten till information är viktigför att medborgaren skall kunna skydda sig själv och miljön från faroroch kunna fatta välgrundade personliga beslut. Tillgång till informationär också nödvändig för att kunna påverka och kontrollera offentliga ochprivata aktörers agerande i ärenden som berör miljön. Jag anser attregeringen bör återkomma med förslag om en generell lag om allmänhetensrätt till miljöinformation. Detta bör ges regeringen till känna.2. Ytterligare utvidgning av miljöorganisationers talerätt, punkt 5(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening dels attregeringen skall lägga fram förslag om ändring i så atttalerätten för miljöorganisationer även omfattar regeringenstillåtlighetsprövning enligt 17 kap. 1-3 §§, dels vad som anförs i reservationenom talerätt för fler organisationer. Därmed bifaller motion2004/05:MJ21 yrkandena 2 och 4.StällningstagandeJag anser att regeringen bör lägga fram ett förslag om ändring imiljöbalken så att talerätten för miljöorganisationer även omfattarregeringens tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. 1-3 §§. Prövning av sådanaregeringsbeslut är inte möjlig, och enligt min mening uttryckerÅrhuskonventionen tydligt att miljöorganisationer skall ha rätt attöverklaga på denna punkt.Dessutom anser jag att regeringen bör utreda möjligheterna att ge flerorganisationer talerätt enligt 16 kap. 13 § . Århuskonventionenssyfte uppnås inte med nuvarande lagtext. Det är inte bra om det ipraktiken endast är större, rikstäckande organisationer som får talerättmedan lokala organisationer ställs utanför.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.3. tillträde till Århuskonventionen, punkt 7 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7borde ha följande lydelse:Riksdagen godkänner tillträde till Århuskonventionenmed reservation för att inte genomför konventionens krav iartikel 9.1 såvitt avser tillgång till rättslig prövning av ,regeringens och statsråds beslut i fråga om utlämnande av allmänhandling, vilket skall bli föremål för utredning med målsättningen fullt ut skall kunna följa konventionen även på denna punkt, ochkonventionens krav i artikel 9.2 såvitt avser tillgång till rättsligprövning för miljöorganisationer avseende sådana beslut om detaljplansom är förenade med krav på miljökonsekvensbeskrivning samt avseendesådana tillståndsbeslut som regeringen fattar som första instans enligtt.ex. naturgaslagen (2000:599) och efter överklagande enligt 18 kap.miljöbalken.Därmed bifaller motion 2004/05:MJ21 yrkande 7 ochbifaller delvis proposition 2004/05:65 punkt 1.StällningstagandeJag tillstyrker regeringens förslag om att ratificerarÅrhuskonventionen med de två reservationer som anges i propositionen. Denförsta reservationen bör emellertid innehålla tillägget att frågan omrättslig prövning av , regeringens och statsråds beslut attinte lämna ut miljöinformation skall bli föremål för utredning medmålsättningen att man fullt ut skall kunna följa konventionen även pådenna punkt.4. Utredning om ändring i tryckfrihetsförordningen, punkt 8 (fp, kd)avLennart Fremling (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tilläggsdirektiv till Tryck- ochyttrandefrihetsberedningen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ20 ochavslår motion 2004/05:MJ21 yrkande 5.StällningstagandeRegeringens förslag innebär att regeringens och statsråds beslut i frågaom utlämnande av allmän handling inte skall få överklagas i domstol.Detta är varken i samstämmighet med ett tydligt ställningstagande förbetydelsen av öppna och demokratiska beslutsprocesser eller i linje medsvensk politik på området. Vi anser därför att regeringen bör ge Tryck-och yttrandefrihetsberedningen ett tilläggsdirektiv om att utreda deförändringar som kan behövas för att reservation mot kravet pårättslig prövning skall kunna hävas. Detta bör ges regeringen till känna.5. Vissa frågor med anknytning till rätten att delta i beslutsprocesser,punkt 9 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om åtgärdsprogram och andra beslut ivattenplaneringsprocessen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ498yrkandena 32 och 33 samt avslår motion 2004/05:MJ464.StällningstagandeDet är viktigt att de som berörs av ett åtgärdsprogram som upprättas ienlighet med ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) kan delta fullt uti samrådsprocessen. Eftersom de frågor som berörs av ett förslag tillåtgärdsprogram är omfattande och svåra att överblicka kan det ta tidatt formulera genomtänkta synpunkter på föreslagna åtgärdsprogram. gäller att samrådstiden för ett åtgärdsprogram skall vara två månader.Jag anser att det är en . Regeringen bör därför återkommatill med ett lagförslag om ändring av 5 kap. 4 § tredje stycketmiljöbalken så att samrådstiden för åtgärdsprogram anges till minst sexmånader.Besluten under vattenplaneringsprocessen - om karakterisering, fastställandeav miljömål, definiering av konstgjorda och kraftigt modifierade sjöaroch vattendrag, undantag från miljömålen samt åtgärdsprogram m.m. -kommer att indirekt bli bindande för enskilda. Det betyder att vid deprövningar av enskilda verksamheter som äger rum efter vattenplaneringsprocessenkommer enskilda verksamhetsutövare inte att kunna rubba de beslut somfattas av myndigheterna efter samråd. Framtida beslut och myndighetsutövningblir sålunda styrda av en tidigare process som inte går att överklagai efterhand av den enskilde. Detta är otillfredsställande frånrättssäkerhetssynpunkt.