bet · GT01KU1 · 2005-11-17 00:00:00 — Vidare föreslår utskottet att godkänner riksdagsstyrelsens förslag om att det skall finnas en anslagskredit på högst för nämnda anslag samt att ombudsmän, , beviljas en räntekontokredit i på högst . Justitieombudsmännen övervakar att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sina åligganden. Ombudsmännen skall också verka för att brister i lagstiftningen avhjälps. Verksamheten regleras av föreskrifter i 12 kap. regeringsformen och 8 kap. riksdagsordningen samt av lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän. Riksdagsstyrelsen föreslår att ramanslag 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () skall uppgå till . Det är en ökning med jämfört med vad som anvisats . Ökningen beror på dels ett tillskott om för att JO:s verksamhet skall kunna bedrivas så att verksamhetens gällande mål uppfylls, dels pris- och löneomräkning om . Riksdagsstyrelsen anför att den stigande klagomålstillströmningen jämte det förhållande att JO:s ärendebalans innefattar alltför många förhållandevis gamla ärenden väcker frågan om ombudsmannaexpeditionens dimensionering, och JO:s bedömning är att vissa förstärkningar kan komma att visa sig nödvändiga. Enligt riksdagsstyrelsen behövs ett tillskott till anslaget för att verksamheten skall kunna bedrivas så att verksamhetens gällande mål uppfylls. Riksdagsstyrelsen föreslår att det för ramanslag 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () skall finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Vidare föreslås att ombudsmän, , beviljas en räntekontokredit i på högst . JO har tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningar. Ombudsmännens tillsyn bedrivs genom prövning av klagomål från allmänheten samt genom inspektioner och andra undersökningar, som ombudsmännen finner påkallade. Mål har satts upp för klagomålsprövningen, inspektionsverksamheten och den övriga initiativverksamheten samt den internationella verksamheten. Vad gäller klagomålsprövningen är målet att med ytterligare höjd, eller i varje fall bibehållen kvalitet i ärendehanteringen, fullgöra uppgifterna enligt instruktionen. Särskild vikt läggs på att söka minska ärendebalanserna och förkorta den genomsnittliga handläggningstiden. Enligt propositionen ökade ärendetillströmningen 2004 jämfört med . En ökning av antalet årsarbetskrafter med två, huvudsakligen på handläggarsidan, har givit resultat bl.a. på det sättet att avgjorda ärenden har ökat med 1 075 jämfört med . De oavgjorda ärendena i balans var 1 098, en minskning med 114 ärenden. Vad gäller inspektionsverksamheten är målet att bedriva inspektionsverksamhet, som har en betydelsefull rättssäkerhetsfrämjande effekt, i större omfattning än . Enligt propositionen har målet visserligen uppnåtts, men omfattningen är, enligt JO, långt ifrån den önskvärda. Att inspektionsverksamheten halverats är en mycket olycklig följd av JO:s ansträngda resurssituation under framför allt budgetåren 2002 och 2003, vilken ledde till ökade ärendebalanser och oacceptabelt långa handläggningstider för vissa ärenden. Då klagomålshanteringen skall prioriteras har inspektionsverksamhetet fått stå tillbaka. Vad gäller den internationella verksamheten är målet att i omvärlden främja kunskapen om och förståelsen för konstitutionell kontroll genom parlamentariska ombudsmän. Enligt propositionen har skett en fortsatt ökning av JO:s internationella engagemang och kontakter. Slutsatsen i propositionen är att JO har kunnat fullgöra uppgifterna enligt instruktionen med bibehållen hög kvalitet i ärendehandläggningen och i inspektionsverksamheten, men att den senare inte har kunnat bedrivas i tillfredsställande omfattning. har bedömt JO:s årsredovisning för som i allt väsentligt rättvisande. Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag om medelsanvisning, anslagskredit och räntekontokredit. Kungliga hov- och slottsstaten Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten på . Vidare föreslår utskottet att avslår en motion om att ytterligare öka insynsmöjlighet i Hovstatens verksamhet. Hovstaterna är den officiella beteckningen på den organisation (i dagligt tal kallad hovet) som har till uppgift att bistå statschefen och Kungl. Huset i deras officiella plikter. H.M. Konungens råd för Hovstaterna leds av Konungen och har till uppgift att lägga fast principerna för den långsiktiga verksamheten samt att vara ett forum för frågor som kräver Konungens personliga synpunkter och beslut. Riksmarskalken leder Hovstaterna och är inför Konungen ansvarig för hela organisationens verksamhet. I budgetsammanhang delas Kungl. Hovstaterna in i Kungliga hovstaten och Kungliga slottsstaten. Hovstaten består av , , H.M. Drottningens hovstat, H.K.H. Kronprinsessans hovstat, H.K.H. Hertiginnans av hovstat samt H.M. Konungens Hovstall. Från denna del av anslaget betalas kostnader för representation och statsbesök, resor, transporter och personal m.m. samt levnadsomkostnader som är direkt kopplade till statschefens funktion och normala levnadsomkostnader för Kungen och hans familj som inte är av rent privat karaktär. Lön eller liknande för sitt uppdrag har inte Kungen. Utgifter som är av rent privat karaktär betalas från Kungens privata förmögenhet. Slottsstaten består av Husgerådskammaren och (slottsförvaltningarna). Från denna del av anslaget betalas bl.a. driftskostnader för de kungliga slotten. Regeringen föreslår att ramanslag 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten skall uppgå till . Det är en ökning med jämfört med innevarande år. Förändringen beror på en ökning till följd av pris- och löneomräkning om som anslaget minskas med till följd av den generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Kungliga hov- och slottsstaten skall enligt den överenskommelse som träffades med regeringen lämna en berättelse över den samlade verksamheten. Tyngdpunkten skall läggas på en redovisning av hur tilldelade medel har använts när det gäller och Husgerådskammaren. Enligt propositionen ger verksamhetsberättelsen en god överblick över de aktiviteter och åtgärder som har vidtagits för anslagsmedlen. Den visar bl.a. att den kungliga familjens program har varit fortsatt omfattande. Verksamhetsberättelsen visar också att aktiviteterna inom slottsstaten har varit hög: Husgerådskammaren har svarat för förvaltning, underhåll och vård av de kungliga slottens konstverk, möbler och andra inventarier. Härutöver har arrangerats programverksamhet, flera utställningar och guidade visningar av slotten. har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra vård och underhåll av parkerna. Vidare har tagit över ansvaret för drift, övervakning och underhåll av säkerhetssystemen på från . har granskat Kungliga slottsstatens årsredovisning för . Enligt propositionen har därvid anfört att Kungliga slottsstaten inte har företett dokumentation som visar att den schablonmässiga kostnadsfördelningsmodell som tillämpas ger en rättvisande bild av verksamhetens kostnader. I övrigt anser att årsredovisningen har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning och budgetunderlag. Regeringen anser att det, med beaktande av den överenskommelse som träffades med 1996 och som kompletterats (se nedan), inte finns anledning att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av uttalande. Överenskommelse avseende hovets redovisning Nuvarande redovisning i verksamhetsberättelsen bygger på den överenskommelse som träffades 1996 mellan regeringen och , enligt vilken Hovstaten tillförs och Slottsstaten av det totala anslaget till Kungliga hov- och slottsstaten. Fördelningen mellan Hovstaten och Slottsstaten grundar sig på relationen mellan de faktiska kostnaderna 1996, och enligt överenskommelsen skulle kostnadsfördelningsnyckeln gälla långsiktigt. Den verksamhet som Hovstaten bedriver omfattas inte av granskning enligt lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. har gett regeringen till känna att det vore önskvärt med större öppenhet och insyn än vad som är fallet i fråga om den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till Kungliga hovstaten (bet. 2003/04:KU9, rskr. 2003/04:148). Vidare har, som framgått ovan, uttalat att Kungliga slottsstaten inte har företett dokumentation som visar att den schablonmässiga kostnadsfördelningsmodell som tillämpas ger en rättvisande bild av verksamhetens kostnader; detta har även tidigare uttalats av (se prop. 2004/05:1 utg.omr. 1 avsnitt 6.4.1). I propositionen uppges att regeringen och enats om att komplettera överenskommelsen när det gäller insyn i fråga om den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till Kungliga hovstaten. Verksamhetsberättelsen skall bli utförligare när det gäller den verksamhet som bedrivs inom ramen för anslaget till Hovstaten. Förutom uppgifter om antalet anställda skall även antalet resdagar och antalet gäster vid olika slags representation redovisas, liksom uppgifter avseende . Information skall ges om de olika organisatoriska enheternas inom Hovstaten andel av de sammanlagda kostnaderna för Hovstaten. Därvid skall samtliga kostnader som anslaget är avsett att täcka vara fördelade på de berörda enheterna. Anslagets fördelning på de olika verksamhetsområdena skall bli föremål för en kontinuerlig diskussion mellan och . Vad gäller kostnadsfördelningen mellan Hovstaten och Slottsstaten anförs i propositionen att kostnadsfördelningsnyckeln skulle gälla långsiktigt och inte rubbas av smärre förändringar i organisationen eller verkligt kostnadsutfall. Några förändringar som gjort det motiverat att komma överens om en annan anslagsfördelning har, enligt regeringen, inte inträffat. Som grund för en eventuell framtida ändring av anslagsfördelningen mellan Hovstaten och Slottsstaten skall dock fortsättningsvis större organisatoriska förändringar dem emellan redovisas i verksamhetsberättelsen för det budgetår då förändringen sker. I motion 2005/06:K356 av och () föreslås att insynsmöjligheter i den del av kungahusets och hovets ekonomi som utgörs av skattemedel skall utökas ytterligare. Motionärerna anför att det är glädjande att insynen, såsom redovisas i budgetpropositionen, skall öka i Hovstaten. Det räcker dock inte, menar de, att redovisningen är öppen. Det måste också vara möjligt att följa upp de fall där redovisningen är undermålig eller skattemedlen använts felaktigt. bör därför få insyn även i denna del av anslaget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning avseende anslag 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten. När det gäller frågan om insynsmöjligheter i den del av kungahusets och hovets ekonomi som utgörs av skattemedel konstaterar utskottet att regeringen och har enats om att komplettera överenskommelsen . Överenskommelsen innebär ökad insyn i den verksamhet som bedrivs inom ramen för Kungliga hovstaten, vilket är i enlighet med tidigare tillkännagivande till regeringen. Enligt utskottet bör erfarenheterna av den nya ordning som överenskommelsen innebär avvaktas innan frågan prövas på nytt. Motion 2005/06:K356 (s) avstyrks således. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 90:5 m.m. på 5 . Utskottet föreslår att avslår fyra motionsyrkanden som gäller anslaget. Vidare föreslår utskottet att avslår elva motionsyrkanden om organisering och tio motionsyrkanden om utrikesförvaltningens organisation. Slutligen föreslår utskottet att avslår sju motionsyrkanden rörande kompetens och verksamhet vid . Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd, c), 6 (kd), 7 (kd), 8 (fp, v, c, mp) och 9 (fp, c). Anslaget finansierar förvaltningskostnader, utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och andra utredningar m.m. Anslaget fördelas mellan Statsrådsberedningen, de nio departementen, och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). Regeringen föreslår att ramanslag 90:5 m.m. skall uppgå till 5 . Det är en ökning med jämfört med vad som totalt anvisats (inkl. tilläggsbudget). Till grund för förändringen ligger, förutom uppräkningar till följd av pris- och löneomräkning samt valutakursändringar, ett antal överföringar från eller till andra anslag. Bland annat föreslås att överförs från utgiftsområde 4 anslag 4:2 Säkerhetspolisen i syfte att renodla ansvarsfördelningen mellan och Säkerhetspolisen avseende bemanningen i , överförs från utgiftsområde 4 anslag 4:1 då tar över den av tillsatta och tidigare finansierade polisattachén i , och överförs till utgiftsområde 6 anslag 6:4 Styrelsen för psykologiskt försvar då Styrelsen för psykologiskt försvar har fått ansvaret för uppgiften att samordna det svenska samhällets insatser samt hjälp och stöd till dem som bor och vistas i och som drabbats av flodvågskatastrofen i . Som en följd av att biståndsvolymen ökar kraftigt föreslås i propositionen även förstärkning om av styrning av biståndet samt förstärkning om av vissa för i sammanhanget viktiga utlandsmyndigheter. Det administrativa ansvaret för utlandsmyndigheter med betydande utvecklingssamarbete flyttas från Sida till , varvid anslaget tillförs . I propositionen uppger regeringen även att den gör en satsning på att stärka utrikesrepresentationen. Syftet är att bättre kunna främja svenska intressen och tillväxten i samt att fördjupa det svenska EU-samarbetet. Utrikesrepresentationen skall också på ett effektivare sätt användas som ett verktyg för hela . Konkret innebär satsningen att permanent förstärker ett antal utlandsmyndigheter och även öppnar någon eller några nya myndigheter. Satsningen skall ske genom en omfördelning av resurser mellan i och utlandsorganisationen utan att antalet anställda ökar totalt, vilket kommer att ställa krav på en minskad organisation på framför allt i . I propositionen redovisar regeringen verksamhet . , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade vid utgången av 2004 tillsammans 4 621 tjänstgörande, varav var anställda på det s.k. politikeravtalet. Därmed fanns 73 fler tjänstgörande i än vid utgången av 2003 (se även nedan). Ökningen skedde, enligt propositionen, främst inom kommittéer och på utlandsmyndigheterna. I propositionen anför regeringen att den senaste tioårsperioden har genomgått stora förändringar både vad gäller verksamhet och organisation. Den största förändringen uppges vara den ökade internationaliseringen och då främst medlemskap i . I propositionen redovisar regeringen olika nyckeltal för verksamhet. minskade, enligt dessa tal, det totala antalet regeringsärenden från 7 934 till 7 615. Antalet propositioner ökade däremot från 185 till 195. Nämnas kan även att antalet interpellationer ökade från 486 till 542 och antalet frågesvar till ökade från 1 442 till 1 749. Vad gäller den internationella verksamheten ökade bl.a. antalet resdagar utomlands från 41 232 till 48 257. Antalet arbetsdagar i rådsarbetsgrupper (EU) minskade dock från 2 787 till 2 443. Enligt propositionen anger att årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen om myndigheters årsredovisning, budgetunderlag, regleringsbrev och övriga beslut i myndigheten. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Frågor om utveckling av kommittéväsendet har behandlats i inom kommittéväsendet (RiR 2004:2) och i utskottets betänkande Kommittéväsendet (bet. 2004/05:KU3). Enligt propositionen har en arbetsgrupp i övervägt dessa frågor och redovisat resultatet av övervägandena i rapporten av kommittéväsendet. I rapporten föreslås ett antal åtgärder. Dessa vidareutvecklas nu i med sikte på ett genomförande i etapper. I motion 2005/06:K427 av m.fl. (fp) föreslås i denna del att anslaget minskas med . Enligt motionen anser att kostnaderna för har vuxit oproportionerligt mycket i förhållande till flera mätbara indikatorer på arbetsbelastning och det borde finnas utrymme för effektiviseringar. I motion 2005/06:K470 av m.fl. (m) föreslås vissa omfördelningar inom anslaget (yrkande 2 i denna del). bör förstärkas med . Enligt motionärerna fordrar ett kraftfullt och framgångsrikt agerande inom ramen för EU en gedigen kompetens inom utrikesförvaltningen samt svensk diplomatisk närvaro i princip i hela och . Den snabba globaliseringen fordrar också ökad svensk diplomatisk närvaro utanför . I motion 2005/06:K470 av m.fl. (m) anförs det att det inte finns någon anledning att ha kvar samma personalstyrka i efter ordförandeskapet. Vidare anför motionärerna att de är kritiska till att anslaget finansierar tjänster åt regeringens stödpartier, som dessa partier definierar sig som opposition i . Arbetet inom bör ses över. Motionärerna anser att det är viktigt att har resurser för att ta fram kvalificerat underlagsmaterial till stöd för regeringsarbetet, men arbetet kan renodlas och effektivitetsvinster kan göras genom en mer ändamålsenlig organisation. Expansionen bör hållas tillbaka och de föreslår att av anslagssparande 2006 dras in (yrkande 2 i denna del). Även i motion 2005/06:K420 av m.fl. (c) föreslås att dras in på anslagssparande (yrkande 4). Motionärerna anser att trycket på visserligen har ökat när det gäller internationella frågor och, framför allt, EU-frågor, men regeringen har inte fullt ut kunnat visa på att det ökat i den grad att hela förvaltningsanslaget, som fick i samband med ordförandeskap i EU, kan berättigas. Vidare anför motionärerna att regeringen bygger upp nya "myndigheter" inom , och medel som annars skulle tillfalla andra myndigheter stannar i stället kvar inom . Att anslagssparande skall minskas med anförs även av m.fl. i motion 2005/06:K454; något yrkande därom framställs dock inte i motionen. Motionärerna anser att regeringen inte på ett tillfredsställande sätt har kunnat redovisa produktivitet och resultat i förhållande till anslagets storlek. Vidare hänvisas till ett remissvar från statsvetenskapliga institutionen vid i , enligt vilket bemanning, mot bakgrund av det svenska systemet med en mycket skarp gräns mellan departements- och myndighetsnivån, verkar vara omfattande. Flera motioner innehåller förslag till förändringar i organisering. och () föreslår i motion 2005/06:K292 att tillkännager för regeringen som sin mening att dels en särskild Öresundsminister bör tillsättas med uppgift att öka takten i Öresundsintegrationen (yrkande 1), dels att ansvaret för Öresundsfrågorna flyttas till (yrkande 2). Regeringen har inte, enligt motionärerna, gett frågorna som rör integrationen i tillräckligt hög prioritet. (-) föreslår i motion 2005/06:K357 (yrkande 1) att tillkännager för regeringen som sin mening att ett jämställdhetsdepartement bör inrättas. Motionären anför att arbetet för kvinnors rättigheter måste, för att bli framgångsrikt, baseras på en feministisk analys och organiseras utifrån ett tydligt politiskt ansvar. Området kräver både en ansvarig minister, som inte delar sitt uppdrag med flera andra ämnesområden, och ett eget departement, med tillräckligt många och kompetenta sakkunniga. Även i motion 2005/06:A261 av m.fl. (v) föreslås inrättandet av ett jämställdhetsdepartement (yrkande 2). Jämställdhetspolitiken skall omfatta alla politikområden och samhällsfunktioner, men enligt motionärerna framstår det inte så . För att det skall kunna fungera krävs, enligt dem, en övergripande, samlande och samordnande politisk-strategisk nivå med mandat att initiera och vara pådrivande när det gäller för kvinnor strategiskt viktiga jämställdhetssatsningar på samtliga politikområden. I motion 2005/06:K291 av m.fl. (v) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening att det bör utredas om en särskild minister för hela den samlande minoritetspolitiken kan inrättas (yrkande 2). Enligt motionärerna delas ansvaret för minoritetspolitiken av flera olika departement och ministrar. Denna, enligt motionärerna, splittrade organisation hindrar politiken från att bli samlad och kraftfull. I motion 2005/06:Sf389 av m.fl. (kd) föreslås tillkännage för regeringen att en diskrimineringsminister bör inrättas i stället för en integrationsminister (yrkande 36). I motionen hänvisas till att många forskare antyder att diskriminering av utlandsfödda och personer med utländsk bakgrund är en viktig faktor för att förklara hindren för människor med invandrarbakgrund att komma ut i arbetslivet. Därför är det, enligt motionärerna, mer rimligt med en diskrimineringsminister än med dagens traditionella integrationsminister. I motion 2005/06:K377 av () föreslås att tillkännager för regeringen att det bör inrättas ett specifikt departement för att handlägga ärenden som rör bostadspolitiken, samhällsbyggandet och den övergripande fysiska planeringen. Enligt motionären handläggs de bostads- och planeringspolitiska frågorna inom fyra olika departement (Finans-, Justitie-, Social- och Miljödepartementen). Konsekvenserna av denna brist på tydlig departemental ledning kan bli fördröjda beslut i viktiga frågor, bristande engagemang i centrala planerings- och bostadsfrågor etc. m.fl. (kd) föreslår i motion 2005/06:Ub589 (yrkande 2) att tillkännager för regeringen att ett framtidsråd bör inrättas inom regeringen för sammanhållen hantering av forsknings- och framtidsfrågor. Motionärerna anför att forsknings- och framtidsfrågor har hamnat i bakvattnet och behöver en starkare närvaro på regeringsnivå i . De anför att regeringen bör utse en minister med renodlat ansvar för forsknings- och innovationsfrågor och inrätta en framtids- och forskningsberedning med ett reellt mandat inom under ledning av statsministern. I motion 2005/06:Sf384 av m.fl. (fp) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen bör överväga att låta en "anti-fusk-minister" ansvara för fuskbekämpningen (yrkande 15). Motionärerna nämner att i leds kontrollarbetet för att stävja fusk i socialförsäkrings- och bidragssystemen av en särskild minister. () föreslår i motion 2005/06:So312 att tillkännager för regeringen att ett samordningskansli inrättas inom Statsrådsberedningen för arbetet med att förebygga våld och övergrepp mot äldre personer och garantera brottsoffrens rätt till hjälp och stöd (yrkande 2). I motion 2005/06:U356 av m.fl. (kd) anförs att , i syfte att främja en sammanhållen utrikespolitik som gynnar demokrati och respekten för mänskliga rättigheter inom alla politikområden som har en internationell dimension, bör inrätta en övergripande ministerfunktion för mänskliga rättigheter (yrkande 3). Kompetens och verksamhet vid I motion 2005/06:Ju332 av m.fl. (fp) yrkande 12 anförs att de svenska ambassaderna löpande bör rapportera till om drogutvecklingen i andra länder, vilket skulle öka upptäcktsmöjligheterna för svenska myndigheter när det gäller nya droger. I motion 2005/06:L342 av m.fl. (mp, -) yrkande 4 begärs att de anställda på de svenska ambassaderna och de olika konsulaten måste ha HBT-kompetens. Det är ofta, enligt motionärerna, denna personal som HBT-personer som söker skydd och svenskar utomlands har en första kontakt med, och det är då viktigt att de blir bemötta på ett korrekt sätt. I motion 2005/06:U236 av och () anförs att UD bör ta fram en modell för riktlinjer till svenska ambassader i utlandet om hur man skall arbeta i förebyggande syfte mot trafficking. I motionen 2005/06:U291 av () yrkande 1 krävs att personalresurserna vid UD förstärks i arbetet med ärenden som rör bortrövade barn. Motionären anför att föräldrar till bortrövade ofta är besvikna över att de inte blir bemötta på ett tillfredsställande sätt utan med nonchalans från , och de får ofta jobba hårt för att få kontakt med ansvarig handläggare. I motion 2005/06:U209 av () yrkande 30 anförs att det är av yttersta vikt att UD tillämpar tydliga rutiner då svenska medborgares mänskliga rättigheter kränks utomlands. I motion 2005/06:L291 av m.fl. (fp) yrkande 6 anförs att de ambassader som erbjuder borgerlig vigselförrättning också skall erbjuda partnerskapsförrättning.