bet · GS01BOU9 · 2005-05-19 00:00:00 — Ändrade regler för bostadsbidrag SammanfattningUtskottet tillstyrker i betänkandet de förslag till ändringar ibostadsbidragen som lämnas i proposition 2004/05:112 Ändrade regler förbostadsbidrag. Förslagen innebär att det särskilda bidraget förhemmavarande barn höjs och att ett umgängesbidrag införs. Den del avbostadsbidraget som lämnas för bostadskostnaden ändras, från nuvarande tvåersättningsnivåer till en ersättningsnivå. Sambor likställs med makar,även om de varken har eller har haft gemensamt barn eller har gemensamfolkbokföringsadress. Vidare införs en särskild regel om bevisbördanangående samboförhållanden. Regeln innebär att de bidragssökande i vissafall skall likställas med sambor, om de inte visar att de inte är sambor.Vidare införs en fast tidsfrist för att ta upp frågan omnytt slutligt beslut om bostadsbidrag med anledning av ändrad taxering.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft menskall i huvudsak tillämpas på bostadsbidrag som avser tiden efter 2005.Motionsförslag om att propositionen skall avslås avstyrks av utskottet.Även de motionsförslag som står mot förslagen i propositionen avstyrks,liksom övriga förslag om förändringar i bostadsbidragen.Till betänkandet har fogats 11 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avslag på propositionenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Bo10 och 2004/05:Bo13.Reservation 1 (m)2. Höjning av det särskilda bidraget för hemmavarande barnRiksdagen bifaller proposition 2004/05:112 i denna del och avslårmotionerna 2004/05:Fi11 yrkande 6 och 2004/05:Bo11 yrkande 1.Reservation 2 (kd)3. En ersättningsnivå för bidraget till bostadskostnader tillbarnfamiljerRiksdagen bifaller proposition 2004/05:112 i denna del och avslår motion2004/05:Bo12 yrkandena 3 och 5.Reservation 3 (fp)4. Nytt umgängesbidragRiksdagen bifaller proposition 2004/05:112 i denna del och avslår motion2004/05:Bo12 yrkandena 6 och 7.Reservation 4 (fp)5. Ungdomars möjlighet till bostadsbidrag vid umgängesrättRiksdagen bifaller proposition 2004/05:112 i denna del och avslår motion2004/05:Bo12 yrkande 4.Reservation 5 (fp)6. En fast tidsfrist för nytt slutligt bostadsbidrag vid ändradtaxeringRiksdagen bifaller proposition 2004/05:112 i denna del och avslår motion2004/05:Bo12 yrkandena 10 och 11.Reservation 6 (fp)7. Lagförslaget i övrigtRiksdagen bifaller proposition 2004/05:112 i denna del.8. Krav på konsekvensbeskrivningRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo12 yrkande 2.Reservation 7 (fp)9. Reformering av bostadsbidragen för att minska marginaleffekternaRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Bo11 yrkande 4 och 2004/05:Bo12yrkande 1.Reservation 8 (m, fp, kd)10. Avstämningsperioderna för bostadsbidragenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Bo11 yrkande 3 och 2004/05:Bo12yrkande 12.Reservation 9 (fp, kd)11. Inkomstgränserna för bostadsbidragenRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo11 yrkande 2.Reservation 10 (kd)12. Sambandet mellan bostadsbidrag och socialbidrag m.m.Riksdagen avslår motion 2004/05:Bo12 yrkandena 8 och 9.Reservation 11 (fp, kd)den 19 maj 2005På bostadsutskottets vägnarRagnwi MarcelindFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), (), LeifJakobsson (s), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetI hemställde bostadsutskottet i betänkandet Den bostadsgrundandeinkomsten för m.m. (bet. 2000/01:BoU12) att skulle geregeringen till känna vad utskottet anfört om bostadsbidragets utformningefter . Utskottet hade anfört att regeringen borde göra en översynav bostadsbidragets roll och effekter för vissa särskilda grupper samtatt den borde föreslå åtgärder för att uppnå en långsiktigt hållbarlösning på vissa problem när det gällde bostadsbidrag till studerande.Riksdagen beslutade enligt utskottets hemställan (rskr. 2000/01:255).Familjeutredningen gjorde i betänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24)en översyn av de ekonomiska familjestöden. Denna översyn omfattadebostadsbidragens roll och effekter för särskilda grupper samt bidragensträffsäkerhet och marginaleffekter liksom barnfamiljernas boendestandard.Studiesociala utredningen behandlade i betänkandet Studerande ochtrygghetssystem (SOU 2003:130) bl.a. frågor rörande bostadsbidrag tillstuderande. Frågor som hänger samman med ekonomiskt stöd till studerandebehandlar regeringen i proposition 2004/05:111 Förstärkning av studiestödet,som regeringen lagt fram med den nu behandlade proposition2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag.Regeringen har ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100)aviserat reformer för barn i ekonomiskt utsatta familjer. Regeringenhar därvid angivit att man avser att föreslå att sammanlagt 1 miljardkronor avsätts för reformer inom bostadsbidraget ochunderhållsstödet samt genom införandet av ett barntillägg till studerandeinom studiestödssystemet. När det gäller bostadsbidraget har regeringenangivit att det särskilda bidraget för hemmavarande barn, som lämnasoberoende av bostadskostnad, skall höjas.Med anledning av tillkännagivande har det inom Socialdepartementetgjorts en analys av bostadsbidragets roll och effekter för särskildagrupper, som t.ex. socialbidragstagare och arbetslösa med varierandeinkomst. Arbetet utmynnade i rapporten av bostadsbidrag (dnrS2003/3579/SF).Riksförsäkringsverket (numera ) och har påregeringens uppdrag avlämnat rapporter innehållande en redovisning avbostadsstandarden för barnfamiljer med eller utan bostadsbidrag,nettobostadskostnad för barnfamiljer med bostadsbidrag, jämförelser avbarnfamiljernas disponibla inkomst i förhållande till bostadskostnad,jämförelser mellan olika typhushåll samt en belysning av utvecklingenöver tid. Rapporterna finns att tillgå på (dnr S2004/7847/SF respektive dnr S2004/7827/SF).Utifrån regeringens uttalande i vårpropositionen om satsningen påekonomiskt utsatta barnfamiljer har det inom utarbetatsförslag till ändrade regler för bostadsbidrag. Förslagen har redovisatsi promemorian Reformerat bostadsbidrag (dnr S2004/9161/SF) som finnstillgänglig på . Promemorians lagförslag finns fogatsom bilaga 1 och en förteckning över remissinstanserna som bilaga 2till regeringens proposition. Promemorian har remissbehandlats. Ensammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig på (S2004/9161/SF).Förslagen för bostadsbidraget syftar till att öka den fördelningspolitiskaträffsäkerheten genom att ytterligare stödja de barnfamiljer som är deekonomiskt mest utsatta.Regeringen har inom ramen för den aviserade reformen även lagt framproposition 2004/05:116 Ett reformerat underhållsstöd.Såväl propositionen om bostadsbidragen som propositionerna om studiestödetoch om underhållsstödet bygger på överenskommelser mellan densocialdemokratiska regeringen, och Miljöpartiet.Som en del i beredningen av ärendet har bostadsutskottet den 21 april2005 hållit en offentlig utfrågning om bostadsbidragen. Ett programtillsammans med ett stenografiskt protokoll m.m. från utfrågningen harfogats som bilaga 3 till betänkandet.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen lämnas förslag till ändrade regler för bostadsbidrag.Förslageninnebär i första hand en förstärkning av bostadsbidraget till barnfamiljer.Det särskilda bidraget för hemmavarande barn skall höjas och ettumgängesbidrag skall införas. Den del av bostadsbidraget som lämnas förbostadskostnaden föreslås bli ändrad, från nuvarande två ersättningsnivåertill en ersättningsnivå. Sambor bör likställas med makar, även om devarken har eller har haft gemensamt barn eller har gemensamfolkbokföringsadress. Vidare införs en särskild regel om bevisbördan angåendesamboförhållanden, vilken förtydligar att de bidragssökande i vissafall skall likställas med sambor, om de inte visar att de inte är sambor.Vidare införs en fast tidsfrist för att ta upp frågan omnytt slutligt beslut om bostadsbidrag med anledning av ändrad taxering.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft menskall i huvudsak tillämpas på bostadsbidrag som avser tiden efter 2005.Utskottets övervägandenRegeringens förslag till ändrade regler för bostadsbidragenAvslag på propositionenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om att avslå propositionen i desshelhet. Jämför reservation 1 (m).MotionernaFörslag om att propositionen skall avslås förs fram i två motioner.I motion 2004/05:Bo10 (m) förordas att bostadsbidragen i stället skallreformeras i syfte att minska marginaleffekterna. Enligt motionen ledermarginaleffekterna i bostadsbidragen, liksom i andra bidrag och iskattesystemet, till att nyttan av att arbeta är liten. I den mån stödbehövs bör de inte vara inkomstprövade. Bostadsbidragen kan i ställetersättas med t.ex. ett extra barnbidrag per barn för ensamståendeföräldrar och därutöver ett för studerande föräldrar med barn. Regeringenbör därför återkomma med förslag om ett reformerat bostadsbidrag i syfteatt minska marginaleffekterna.Enligt motion 2004/05:Bo13 (c) bör regeringens förslag avslås eftersomdagens inkomstrelaterade bostadsbidrag tillsammans med skatter och andraregler bidrar till att ogynnsamma marginaleffekter uppstår och att s.k.fattigdomsfällor skapas. Inriktningen bör i stället vara att sänkaskatten på arbete och minska fattigdomsfällorna. Det är därför bättreatt satsa på utökade barnbidrag som inte har några marginaleffekter.Utskottets ställningstagandeUtgångspunkten för förslagen i motionerna är att marginaleffekterna ibostadsbidragen är så besvärande att bidragen måste avvecklas ochersättas med utökade barnbidrag. Utskottet delar inte denna uppfattning.Det är riktigt att bostadsbidragen till barnfamiljer har en marginaleffektpå , men detta utgör enligt utskottets mening inte i sig ett skälför att ta bort bostadsbidragen eller att göra förändringar i dem. utfrågning framkom också att inte bedömdemarginaleffekten vara ett problem. Avgörande är i stället bostadsbidragensfunktionssätt och deras träffsäkerhet. Som utskottet tidigare konstateratuppvisar bostadsbidragen en god träffsäkerhet i den bemärkelsen att degår till ekonomiskt utsatta hushåll där ensamstående föräldrar med barnutgör den största mottagargruppen. Detta faktum utgör enligt utskottetett helt avgörande skäl för att behålla bostadsbidragen. Däremot finnsdet naturligtvis orsak att från tid till annan se över bostadsbidragenoch anpassa dem till utvecklingen i samhället. Så har också skett vidflera tillfällen. Av regeringens förslag framgår också att den ånyoavser att göra en översyn av bostadsbidragen.Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motionerna2004/05:Bo10 (m) och 2004/05:Bo13 (c).Höjning av det särskilda bidraget för hemmavarande barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag vad gäller höjning av det särskildabidraget för hemmavarande barn samt avslå motstående motionsförslag.Jämför reservation 2 (kd).PropositionenBostadsbidrag till barnfamiljer lämnas till hushåll med barn som äryngre än eller som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp.Bidraget består av två delar. Den ena delen är ett särskilt bidrag somlämnas till hushåll med hemmavarande barn. Dess storlek beräknas efterantal barn i familjen, och inte efter bostadskostnad. Det särskildabidraget varierar med antalet barn i familjen: för ettbarn, för två barn och för tre barneller fler. Den andra delen är ett bidrag till kostnader för bostadenoch är således beroende av vilken bostadskostnad hushållet har.Som ett led i regeringens satsning på barn i ekonomiskt utsatta familjerskall en del av regeringens aviserade satsning ekonomiskavårproposition avsättas till bostadsbidrag. Genom att höja bostadsbidragettill barnfamiljer, i synnerhet de med fler barn, stärks enligt regeringenden fördelningsmässiga träffsäkerheten inom bostadsbidragssystemet.Regeringen föreslår därför att det särskilda bidraget till hushåll medbarn som är eller som får förlängt barnbidrag förhemmavarande barn skall höjas med till för ettbarn, med till för två barn och med 550 krtill för tre eller fler barn.MotionernaFörslag om att höja det särskilda bidraget förs fram dels i motion2004/05:Bo11 (kd), dels i den med anledning av regeringens skrivelse2004/05:93 Redovisning av regeringens insatser för barn och ungdom istatsbudgeten för väckta motion 2004/05:Fi11 (kd) yrkande 6.Kristdemokraterna har enligt motion 2004/05:Bo 11 (kd) under en rad avår föreslagit en höjning av det särskilda bidraget med per barn.En höjning av minst denna storleksordning fordras för att ge en verkligeffekt. För familjer med två eller flera barn bör därför det särskildabidraget höjas utöver vad regeringen föreslagit. Det innebär enligtmotionens yrkande 1 att det särskilda bidraget bör höjas till 950 krper månad för ett barn, till för två barn och till1 för tre eller fler barn.Enligt motion 2004/05:Fi11 (kd) yrkande 6 bör familjestöden ges en bättrefördelningspolitisk profil. Det särskilda bidraget bör därför höjas med100 kr per barn och månad.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inledningsvis konstatera att det föreligger en samstämmighetmellan regeringens förslag och förslagen i motionerna i så måtto att desyftar till att förstärka den barnrelaterade delen av bostadsbidraget.De skillnader som finns avser med vilka belopp detta bör ske.Bostadsutskottet är för sin del inte berett förorda att det särskilda bidragethöjs utöver vad regeringen föreslår. Enligt utskottets mening börbostadsbidragen även fortsättningsvis i betydande utsträckning ocksårelateras till boendekostnaden. En alltför långtgående knytning tillfamiljens sammansättning skulle enligt utskottets mening kunna ledatill att bostadsbidragen inte längre fyller sitt bostadspolitiska målatt alla skall ha förutsättningar att leva i goda bostäder till rimligakostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbararamar. Motionerna avstyrks sålunda. Regeringens förslag tillstyrks.En ersättningsnivå för bidraget till bostadskostnader tillbarnfamiljerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag vad gäller införande av en endaersättningsnivå för bidraget till bostadskostnader till barnfamiljersamt avslå de motstående motionsförslagen. Jämför reservation 3(fp).PropositionenSyftet med de förslag till ändrade regler för bostadsbidragen som läggsfram är enligt regeringen att värna om de ekonomiskt mest utsattabarnfamiljerna. För att förbättra den fördelningspolitiska träffsäkerhetenbör ytterligare stöd ges till framför allt familjer med tre eller flerbarn eftersom dessa är de ekonomiskt mest utsatta. Regeringen föreslårdärför att, för bidraget till barnfamiljers bostadskostnader, de nuvarandeersättningsnivåerna om 75 respektive av bostadskostnaderna skalländras till en ersättningsnivå om . Beloppsgränserna för den lägstarespektive högsta bostadskostnad som enligt nuvarande regler berättigartill bidraget föreslås däremot inte ändrade.Förslaget innebär att bidraget till bostadskostnader minskar, samtidigtsom bl.a. det särskilda bidraget för hemmavarande barn ökar - något somenligt regeringen ger en nettoförbättring för majoriteten av hushålleneftersom det särskilda bidraget ökar mer än vad bostadskostnadsdelenminskar. Inte något hushåll får till följd av förslagen ett lägrebostadsbidrag. Familjer med fler barn får en större höjning än familjermed färre barn.MotionenI motion 2004/05:Bo12 (fp) yrkas dels avslag på förslaget om att införaen enda ersättningsnivå för bostadskostnaderna (yrkande 3), dels attförslag om ett reformerat bostadsbidrag vad avser den bostadsanknutnadelen skall läggas fram (yrkande 5). Den kritik som remissinstansernariktat mot förslaget visar enligt motionen att den bostadsanknutna delenav bidraget bör ses över. Skälen är bl.a. att en minskning av denbostadsanknutna delen av bostadsbidraget försvårar såväl hushållensmöjlighet att ta sig ur trångboddhet som möjligheten att flytta tillregioner med högre boendekostnader.Utskottets ställningstagandeDet finns enligt utskottets mening anledning att betona bostadsbidragensroll som ett bostadspolitiskt instrument. En slutsats av detta är attbostadsbidragen även fortsättningsvis måste ha en stark knytning tillboendet och boendekostnaderna. Det innebär bl.a. att förändringar ibostadsbidragsreglerna alltid måste vägas såväl mot det bostadspolitiskamålet som mot det familjepolitiska målet. Även om det inte är uttalatatt något av målen är viktigare än det andra vill bostadsutskottet försin del markera vikten av att bostadsbidragen även fortsättningsvis gesen tydlig och direkt koppling till boendekostnaden. Utskottet kan motden bakgrunden dela motionärernas, liksom flera av remissinstansernas,oro för att en minskad anknytning mellan bostadsbidragen och boendekostnadennegativt skall påverka bidragshushållens bostadsstandard. utfrågning om bostadsbidragen framkom också att Boverketgör bedömningen att införandet av en ersättningsnivå innebär attbostadsbidragssystemet blir sämre på att parera förändringar i boendekostnadersamtidigt som möjligheterna att skaffa sig en adekvat bostad minskar.Ävenmot den nu skisserade bakgrunden kan utskottet på de i propositionenangivna grunderna ställa sig bakom regeringens förslag vad avser införandeav en ersättningsnivå för bostadskostnaden i bostadsbidragen. Samtidigtfinns det naturligtvis anledning att noga följa effekterna av denna ochövriga regelförändringar. Regeringen aviserar också i propositionen enöversyn av bostadsbidragen i syfte att analysera hur väl de uppfyllersina mål. Om översynen visar att de nu föreslagna regelförändringarnai något avseende får effekter som står i strid med de bostadspolitiskasträvandena, får det förutsättas att regeringen förelägger riksdagenförslag till de regeländringar som detta kan föranleda.Med hänvisning till det nu anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motionsförslagen.Nytt umgängesbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag vad gäller införande av ett nyttumgängesbidrag samt avslå motstående motionsförslag. Jämför reservation4 (fp).PropositionenBostadsbidraget till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgängehar barn boende hos sig (umgängesföräldrar) lämnas endastsom bidrag till bostadskostnaden. Genom att införa endast en ersättningsnivåför bidraget till bostadskostnader får de flesta hushåll ett lägre bidragi denna del. För att kompensera umgängesföräldrarna för minskningen avbidraget till bostadskostnader finns det enligt regeringen skäl attinföra ett bidrag för umgänge - umgängesbidrag. Det bör vara en friståendedel i bostadsbidraget som kompenserar för minskningen av bidraget tillbostadskostnaden och vara relaterat till det antal barn som förälderntidvis har boende hos sig.Enligt förslaget skall umgängesbidrag lämnas med förett barn, för två barn och för treeller fler barn. Om det i hushållet även finns barn som berättigar tillsärskilt bidrag för hemmavarande barn, skall umgängesbidrag lämnas med75 kr för varje barn som berättigar till umgängesbidrag.Umgängesbidrag och särskilt bidrag för hemmavarande barn får tillsammansutges för högst tre barn. En förutsättning för att få umgängesbidrag äratt den sökande bor i en bostad som han eller hon äger eller inneharmed hyres- eller bostadsrätt.MotionenInförande av ett umgängesbidrag komplicerar enligt motion 2004/05:Bo12(fp) regelverket. Det är dessutom oacceptabelt att umgängesbidrag endastlämnas för upp till tre barn. Alla barn bör i detta sammanhang varabidragsberättigade. Förslaget bör därför avslås (yrkande 6) och regeringenåterkomma till med ett nytt förslag till bostadsbidrag förumgängesföräldrar (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeUtskottet har ovan ställt sig bakom förslaget i propositionen om attinföra en ersättningsnivå för bostadskostnaderna i bostadsbidraget. Somframgår av propositionen leder införandet av en gemensam ersättningsnivåtill att bostadsbidragen till s.k. umgängesföräldrar minskar eftersomdessa endast får bidrag till bostadskostnaden. Detta är enligt utskottetsmening inte rimligt. Umgängesföräldrarnas ekonomiska situation i övrigtpåverkas inte av förändringen. Det är därför nödvändigt att de kompenserasför det bidragsbortfall som regeländringen leder till. Regeringensförslag tillstyrks sålunda. Motionsförslagen avstyrks.Ungdomars möjlighet till bostadsbidrag vid umgängesrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag vad gäller ungdomars möjlighettill bostadsbidrag vid umgängesrätt samt avslå motstående motionsförslag.Jämför reservation 5 (fp).PropositionenÄven ungdomar som är föräldrar kan på grund av vårdnad eller umgängetidvis ha barn boende hos sig. I vissa fall anses dessa emellertidinte berättigade till bostadsbidrag även om de har låg inkomst, eftersomden bostadsanknutna delen kräver en viss utrymmesstandard i bostaden.Ungdomar som inte har barn är däremot berättigade till bostadsbidragutan krav på utrymmesstandard. Enligt gällande regler lämnas intebostadsbidrag till ungdomar med boende barn, om bostaden omfattarfärre än två rum och kök eller kokvrå eller har en bostadsyta somunderstiger . Detta är enligt regeringens uppfattning interimligt. Enligt regeringens förslag bör därför en förälder som fyllt 18år men inte och som på grund av vårdnad eller umgänge harbarn boende hos sig men vars bostad inte uppfyller kravet på utrymmesstandardi stället kunna få bostadsbidrag enligt reglerna för ungdomar.MotionenReformförslagen avseende vilka ytor bostadsbidragshavare kan efterfrågaär enligt motion 2004/05:Bo12 (fp) bristfälliga. Förslaget om attavskaffa kravet på en minsta utrymmesstandard för bostadsbidrag tillungdomar bör enligt motionens yrkande 4 därför avslås.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att ungdomar som harsina barn boende hos sig och som inte uppfyller kraven på vissutrymmesstandard bör likställas med ungdomar utan barn och således kunna fåbostadsbidrag som ungdom. Regeringens förslag tillstyrks sålunda.Motionsförslaget avstyrks.En fast tidsfrist för nytt slutligt bostadsbidrag vid ändradtaxeringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om införande av en fast tidsfristför nytt slutligt bidrag vid ändrad taxering samt avslå motståendemotionsförslag. Jämför reservation 6 (fp).PropositionenDet slutliga bostadsbidraget bestäms i efterhand för varje kalenderårpå grundval av de inkomster som ligger till grund för taxeringen - oftastandra året efter det aktuella bidragsåret.Taxeringsbeslutet kan dock senare komma att ändras. Ett omprövningsbeslutkan meddelas av efter taxeringsåret. En taxeringkan även överklagas av den skattskyldige. I sådana fall kan det taytterligare tid innan taxeringen är slutligt avgjord. innehållerlagstiftningen inte någon fast bortre tidsgräns för när en taxeringsändringkan läggas till grund för att nytt slutligt bostadsbidrag bestäms.Visserligen anges att en fråga om nytt slutligt bostadsbidrag inte fårtas upp har förflutit från det slutligabostadsbidraget bestämdes, men tvåårsgränsen gäller endast underförutsättning att taxeringsändringen inte motsvarar en väsentlig ändringav bostadsbidraget. Eftersom det inte går att förutse om en taxeringsändringskulle kunna innebära en väsentlig ändring av bostadsbidraget, kan intede uppgifter som legat till grund för bidraget gallras ut. Ett införandeav en tidsfrist när det gäller möjligheten att ta upp frågan om nyttslutligt bostadsbidrag skulle medföra en kortare genomsnittlig lagringstidav ärenden och därmed en förenklad ärendehantering och även minskakostnaderna för lagring av uppgifter.Vid bestämmandet av hur lång den tid skall vara under vilken ett nyttslutligt bostadsbidrag skall kunna beslutas, bör beaktas dels att rättbostadsbidrag betalas ut, dels att får möjlighet atteffektivt administrera systemet. För att undvika stötande resultat börtidsfristen därför inte sättas alltför snävt.