bet · GT01JuU1 · 2005-12-06 00:00:00 — Det är också viktigt att polisens förmåga att utreda brott mot invandrarkvinnor blir bättre och att polisens kompetens avseende grov brottslighet i s.k. hederskulturer ökar. Kunskaperna om ungdomsbrott måste öka. Även kunskaperna om s.k. hatbrott, dvs. brott med bl.a. rasistiska, främlingsfientliga och homofobiska motiv, måste förbättras. Detsamma gäller för kunskaperna om brott mot homosexuella, bisexuella och transpersoner i allmänhet, bl.a. rörande våld i samkönade parrelationer. Vidare måste kunskapen rörande människohandel och miljöbrottsbekämpning höjas. För att rättsväsendets myndigheter skall kunna lösa sina uppgifter är det också av avgörande betydelse att allmänheten bidrar på olika sätt, t.ex. genom att anmäla brott och vittna inför domstol. Benägenheten att biträda rättsväsendet är beroende av det bemötande människor får från företrädare för rättsväsendet. Ett korrekt och bra bemötande är avgörande för rättsväsendets legitimitet och trovärdighet. Kränkningar i form av onödiga ifrågasättanden, förolämpningar och nedlåtande tilltal får inte förekomma. Det är särskilt bekymmersamt när dåligt bemötande drabbar individer som redan känner sig marginaliserade eller ifrågasatta. Brottsoffer och vittnen måste få relevant och lättförståelig information. Även om en del har gjorts inom rättsväsendets myndigheter för att uppmärksamma dessa frågor anser vi att det inte är tillräckligt. Rättsväsendet måste upprätthålla en hög etisk nivå bland sina anställda, något som ständigt måste aktualiseras bl.a. i det dagliga samtalet mellan anställda och deras chefer. Det krävs alltså mer och löpande utbildning i bemötandefrågor. Många av de åtgärder vi förespråkar i syfte att höja kompetensen och förbättra bemötandet inom rättsväsendet kräver ytterligare resurser. Som vi anfört i respektive partis särskilda yttrande rörande anslaget till utgiftsområde 4 föreslog vi i utskottets yttrande till finansutskottet att utgiftsramen för rättsväsendet för nästa budgetår skulle höjas. Detta hade gett utrymme för kompetenshöjande åtgärder som föreslagits i många av de motioner som behandlas i detta avsnitt. Kompetens- och bemötandefrågor inom rättsväsendet, punkt 2 (v) () anför: Det är angeläget att all personal inom rättsväsendets myndigheter har en hög kompetens i alla de frågor och företeelser som de som företrädare för myndigheten kommer i kontakt med. Även om det görs mycket inom rättsväsendets myndigheter för att höja kompetensen bland personalen återstår enligt min mening ändå mycket att göra. Ytterligare åtgärder kan vidtas inom ramen för beviljade anslag. Som exempel på områden där kompetensen på olika sätt bör höjas kan nämnas följande. Barnkompetensen måste öka hos domare som handlägger familjemål. Vidare måste kunskaperna rörande de mekanismer som ligger bakom våld och sexuella övergrepp mot kvinnor öka inom rättsväsendet. Här kan nämnas könsmaktsordningen och behovet av genusanalyser. Det är också angeläget att öka rättsväsendets kompetens om situationen för homosexuella, bisexuella och transpersoner, bl.a. vad avser våld i samkönade relationer. För att bättre kunna bemöta brottsoffer och andra är det viktigt att vidareutbildningen inom polisen bl.a. när det gäller etik och moral förbättras. Det krävs slutligen utbildningsinsatser för myndigheter som kommer i kontakt med offer för rasistisk och högerextrem brottslighet. Kompetens- och bemötandefrågor inom rättsväsendet, punkt 2 (mp) () anför: Det är angeläget att all personal inom rättsväsendets myndigheter har en hög kompetens i alla de frågor och företeelser som de som företrädare för myndigheten kommer i kontakt med. Även om det görs mycket inom rättsväsendets myndigheter för att höja kompetensen bland personalen återstår enligt min mening ändå mycket att göra. Ytterligare åtgärder kan vidtas inom ramen för beviljade anslag. Som exempel på områden där kompetensen på olika sätt bör höjas kan nämnas följande. Kompetensen om situationen för homosexuella, bisexuella och transpersoner måste öka inom hela rättsväsendet, särskilt inom polisen och kriminalvården. Polisens samarbete med dessa gruppers organisationer måste öka. Vidare måste åtgärder vidtas för att öka den mångkulturella kompetensen inom polisen. Slutligen måste kunskaperna rörande de mekanismer som ligger bakom våld och sexuella övergrepp mot kvinnor öka inom rättsväsendet. Resursfördelning inom polisen, punkt 3 (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: Polisens resurser är otillräckliga. När det gäller resursfördelningen inom polisen vill vi i detta sammanhang lyfta fram följande. Den polisiära närvaron i glesbygdsområden måste bli bättre. Det behövs åtgärder för att underlätta för polismyndigheterna att rekrytera poliser till mindre orter. Ett sätt skulle kunna vara att använda en mer flexibel policy när det gäller löner och andra anställningsvillkor. Poliser skulle också kunna ges möjlighet till en mer flexibel stationering. Exempelvis bör poliser kunna ta med sig polisbilen och delar av utrustningen till bostaden. Detta skulle göra det möjligt för fler poliser att vara tillgängliga för snabb utryckning. Det är mycket angeläget att antalet poliser i yttre tjänst ökar. Redan synliggörandet av poliser i samhället ökar tryggheten och förebygger brott. Särskilt viktigt är det med en polisiär närvaro i socialt utsatta områden. Utan synliga poliser ökar otryggheten ytterligare i dessa områden. En ond cirkel uppstår där de som kan skaffa sig trygghet gör det genom att flytta till ett annat område. De som blir kvar är ofta de mest utsatta. Det är också viktigt att det skapas ett hållbart och förutsägbart system för kompensation till polismyndigheter som ådras stora kostnader i samband med extraordinära insatser, såsom stora internationella konferenser. Modern brottsbekämpning kräver också tillgång till modern teknik. Här är det angeläget att t.ex. kommunikationssystemet kommer i drift . Vidare måste polisen ha tillgång till effektiva IT-verktyg i yttre tjänst, och det är viktigt att olika IT-system görs enhetliga och tillgängliga inom hela polisen. Vi kan konstatera att de flesta av de åtgärder vi här förespråkar förutsätter att polisen ges tillräckliga resurser. Våra budgetalternativ har röstats ned av majoritet. Om de hade vunnit bifall hade resurser funnits för satsningar som vi nu förordat. Resursfördelning inom polisen, punkt 3 (v) () anför: Det är viktigt att alla människor har tillgång till polisen. Detta gäller såväl i tättbefolkade områden som i glesbygd. Denna grundsyn kommer väl till uttryck i det arbete som sker inom ramen för "en nationell polis", där grundtanken är att polisens resurser skall ses som gemensamma. Eftersom budgetpropositionen dessutom ger uttryck för uppfattningen att den polisiära närvaron i glesbygderna bör förbättras ser jag ingen anledning att reservera oss till förmån för motion Ju368 i denna del. Prioriteringar för polisorganisationen, punkt 5 (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: Polisens verksamhet behöver och kan utvecklas inom en rad områden, även sådana som inte är direkt prioriterade, vilket påpekas i många motioner. avlämnade rapport rörande styrning av polismyndigheterna visar behovet av en bättre och mer fokuserad styrning. Man påpekar bl.a. att regeringen anger för många och otydliga mål och att uppföljningen har brister. Majoritetens allmänna hållning att prioriteringar skall göras lokalt inom ramen för statsmakternas prioriteringar har lett till att det saknas en rak linje från riksdag och regering till polismyndigheterna, vilket gör att och regeringens mål hanteras på varierande sätt av polismyndigheterna. Detta är givetvis oacceptabelt. Många beslut tas bäst av polisen lokalt, men de nationella prioriteringarna måste vara sådana att de också gör avtryck i verksamheten generellt. Vi utgår från att synpunkter kommer att bli föremål för åtgärder framöver. Det finns emellertid skäl att framhålla några områden där vi vill se fler insatser. En sådan brottstyp är rattfylleribrotten. Ju färre alkoholpåverkade förare vi har på våra vägar desto färre dödsolyckor kan man räkna med i trafiken. Även brott mot alkohollagen måste prioriteras, bl.a. för att motverka att ungdomar får tillgång till alkohol. Vi menar vidare att polisens insatser mot barnpornografi, människohandel och köp av sexuella tjänster måste intensifieras. Avdelade resurser för dessa brott, som i hög utsträckning måste bekämpas genom Internetspaning, är otillräckliga. En annan brottstyp som vi vill lyfta fram här är brott som begåtts av s.k. djurrättsaktivister. Dessa brott, som ofta riktar sig mot småföretagare, innebär ingrepp i deras näringsutövning och hotar i förlängningen tillväxten. Även arbetet mot mängdbrottsligheten, som är den brottslighet som drabbar vanliga människor i deras vardag, måste förbättras. En särskild typ av brottslighet som också bör ägnas mer uppmärksamhet är krigsförbrytelser och andra folkrättsbrott. Slutligen kan vi konstatera att det behövs en rad åtgärder inom polisen på de områden som regeringen anser förtjäna särskild uppmärksamhet. Det räcker inte att säga att vissa brottstyper skall prioriteras - man måste gå från ord till handling. Detta gäller särskilt våld mot kvinnor och barn, ungdomsbrottslighet samt hedersbrott och hatbrott. De åtgärder som vi nu förordat kräver naturligtvis att polisen ges tillräckliga resurser. Våra budgetalternativ har röstats ned av majoritet. Om de vunnit bifall hade resurser funnits för de satsningar vi nu förordat. Prioriteringar för polisorganisationen, punkt 5 (v) () anför: Jag anser att omsorgerna om kommande generationer kräver att angreppen på miljön bekämpas. Lagföringen av dem som begår dessa övergrepp på våra gemensamma resurser måste förbättras. Det är därför positivt att miljöbrotten nämns i budgetpropositionen som en av de brottstyper som skall ägnas särskild uppmärksamhet. Jag har därför valt att inte reservera mig till förmån för motionerna Ju384 och Ju420 i dessa delar. Prioriteringar för polisorganisationen, punkt 5 (mp) () anför: Jag anser - i likhet med företrädare i utskottet - att omsorgerna om kommande generationer kräver att miljöbrott bekämpas hårdare. Lagföringen av dem som begår denna typ av brottslighet måste förbättras. Det är därför positivt att miljöbrotten nämns i budgetpropositionen som en av de brottstyper som skall ägnas särskild uppmärksamhet. Härutöver anser jag att trafikövervakning är en mycket viktig uppgift för polisen, särskilt bekämpande av rattfylleribrott. Jag utgår från att polismyndigheterna arbetar målmedvetet och intensivt även mot denna typ av brottslighet. Brott mot judiska församlingar och institutioner, punkt 6 (mp) () anför: Det är mycket angeläget att alla religiösa samfund och institutioner i skyddas mot angrepp. Sådana angrepp utgör enligt min mening en kränkning av den grundlagsskyddade religionsfriheten. Häri ligger också att sakrala byggnader och anläggningar av alla slag skall skyddas mot skadegörelse och andra angrepp. Jag utgår från att polisen blir bättre på att förhindra denna typ av brottslighet och att den prioriteras i tillräcklig omfattning. Organisationsfrågor för polisväsendet, punkt 7 (v) () anför: Polisens resurser måste användas så effektivt som möjligt. Samordningen mellan de olika polismyndigheterna kan enligt min mening bli betydligt bättre. Inte minst gäller det upphandling av sådant som materiel, datasystem och tjänster. Med en central upphandlingsfunktion för polisen skulle det gå att sluta för polisen mer förmånliga avtal. Härtill skulle en bättre överblick över den materiel och de system som används skapas, så att det inte uppstår problem med bl.a. bristande kompatibilitet. Jag välkomnar att ett arbete i denna riktning har inletts inom . Jag utgår från att regeringen noga följer denna utveckling och vid behov vidtar erforderliga åtgärder. Jag väljer därför att inte reservera mig till förmån för motionerna 2004/05:Ju350 och Ju368 i nu behandlade delar. Organisationsfrågor för polisväsendet, punkt 7 (mp) () anför: Jag anser att verksamheten för personskydd till större delen bör överföras från Säkerhetspolisen till den öppna polisen. Säkerhetspolisens verksamhet bör enligt min mening så långt möjligt renodlas till att bli en ren underrättelsetjänst. Jag avser att framöver följa utvecklingen rörande Säkerhetspolisens verksamhet och organisation med särskilt fokus på denna fråga. Civilanställda inom polisen, punkt 8 (v) () anför: Civilanställd personal fyller en mycket viktig funktion inom polisen som polisens resurser bör användas så effektivt som möjligt. Tillgången till kompetent civil personal är viktig såväl för brottsutredande uppgifter som för det administrativa stödet inom polisen. Arbetsledningen på olika nivåer inom polisen måste se till att de civilanställdas kompetens kommer till bästa användning för polisen. Jag kan konstatera att det bedrivs ett förändrings- och utvecklingsarbete inom polisväsendet som bl.a. innefattar frågor som ligger nära det jag här pekar på. Jag väljer därför att inte reservera mig till förmån för motionerna 2004/05:Ju350 och Ju368 i nu behandlade delar. Prioriteringar för , punkt 11 (mp) () anför: I takt med att polismyndigheterna effektiviserar sitt arbete och gör de prioriteringar riksdag och regering önskar så förändras förutsättningarna för åklagarnas arbete. bör därför inrikta sina ansträngningar på att anställa åklagare med särskild kompetens inom familjevåld och sexualbrott, inkluderande våld mot kvinnor och sexuella övergrepp mot barn, fler åklagare för bekämpning av miljö- och ekobrott, samt experter på internationell organiserad brottslighet. Vidare måste det finnas speciella åklagare som arbetar med bekämpning av hatbrott. Det är därför positivt att de nu nämnda brottstyperna nämns i budgetpropositionen som några av de brottstyper som skall ägnas särskild uppmärksamhet samt att särskilda utvecklingscentra inrättats inom . Jag har därför valt att inte reservera mig till förmån för motion Ju384 i denna del. organisation och verksamhet, punkt 15 (v) () anför: har en roll som drivande och samordnande kraft bakom allt ekobrottsutredande arbete i . Även om utvärderingen ännu bara påbörjats kan man enligt min mening konstatera att initiativet att bilda myndigheten har gett goda resultat. Därför bör ges ett tydligare samordnande ansvar vad gäller kunskap och metodutveckling i hela landet och därför få ställning som nationellt utvecklingscentrum för bekämpning av ekobrott. Jag utgår från att detta är en fråga som kommer att behandlas i samband med utvärderingen av organisation och verksamhet och har därför valt att inte reservera mig till förmån för motion Ju420 i denna del. Domstolsväsendets resultatuppföljning (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: I en demokrati är det av yttersta vikt att samhällets grundfunktioner fungerar väl. Ett väl fungerande domstolsväsende är ur detta perspektiv nödvändigt för samhällets trygghet och fortbestånd. Det är därför djupt oroande att regeringen och dess stödpartier inte ser allvaret i nuvarande situation utan i stället ägnar sig åt politisk skönmålning avseende domstolsväsendet. Domstolsväsendet har endast i begränsad omfattning nått upp till ställda mål. Exempelvis har tingsrätterna inte uppnått något av de nio verksamhetsmål som avser balanserade mål. Vidare har länsrätterna rapporterat om kraftigt ökande balanser och en sammanställning av tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas måluppfyllelse visar att de endast uppnår 12 av de 43 fastställda verksamhetsmålen. Till skillnad från utskottsmajoriteten anser vi inte att domstolsväsendet lämnar ett positivt helhetsintryck. Dessutom har regeringen tillfört domstolsväsendet ett antal nya uppgifter, exempelvis genom införandet av trängselskatter. Det finns även anledning att befara att den nya instansordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden ytterligare kommer att belasta domstolarnas redan ansträngda ekonomi. Inom har samtliga partier tillskjutit mer medel till domstolsväsendet för att rädda en verksamhet i kris. Med vår politik skapas således förutsättningar för domstolsväsendet att i betydande utsträckning förbättra sina resultat, vilket i sin tur ger förutsättningar för ökad rättssäkerhet och bättre förtroende för rättsväsendet. Det fortsatta reformarbetet rörande tingsrättsorganisationen, punkt 19 (m) (), () och () anför: Regeringen har genomfört en tämligen omfattande förändring av landets tingsrättsorganisation. Emellertid har en helhetssyn och långsiktig planering lyst med sin frånvaro. Förändringen av domstolsväsendet har präglats av kostnadsbesparingar och kortsiktighet. Vi moderater har efterlyst en vision för det framtida domstolsväsendet. Detta har dock regeringen inte lyckats presentera. när förändringarna i princip är genomförda förutsätter vi att dessa utvärderas för att utgöra underlag inför framtida förändringar. Medborgarna måste stå i centrum för verksamheten, och domstolsväsendet måste ges en kostym som är anpassad därför. Ett domstolsväsende som enkom är inriktat på kostnadseffektivitet riskerar att tappa medborgarperspektivet, och en sådan organisation tappar snart medborgarnas förtroende. Medborgarna måste tillåtas att vara människor i domstolsprocessen och inte medel i en effektiv dömande industri. Rättsintyg vid övergrepp mot kvinnor, punkt 25 (c) () anför: Reformen för utfärdande av rättsintyg som träder i kraft är välkommen och angelägen. Enligt min mening är det viktigt att kvinnor som utsatts för övergrepp tidigt undersöks och att det utfärdas rättsintyg. För att detta skall kunna bli möjligt krävs inte bara fler rättsläkare och läkare med kompetens att utfärda rättsintyg. Det krävs också att samarbetet mellan landstingen, kvinnojourerna och polisen blir bättre så att skadorna i större utsträckning dokumenteras i ett tidigt skede och att den dokumentationen sker på ett sätt så att bevisningen håller för en fällande dom. Jag utgår från att så blir fallet. Utvärdering av rättshjälpslagen m.m., punkt 30 (v) () anför: Enligt rättshjälpslagen (1996:1619) får rättshjälp beviljas en fysisk person vars årsinkomst sedan hänsyn tagits till underhållsskyldighet, förmögenhetsförhållanden och skuldsättning inte överstiger . När det gäller äktenskapsskillnad och därmed sammanhängande frågor, t.ex. ärenden om vårdnad, boende eller umgänge, får rättshjälp beviljas endast när det finns särskilda skäl. Enligt huvudregeln beviljas rättshjälp för högst 100 timmars arbete. Rätten prövar sedan efter anmälan av det juridiska biträdet om rättshjälp skall beviljas utöver . Av förarbetena till rättshjälpslagen framgår att rätten normalt inte skall bevilja fortsatt rättshjälp. Rättshjälpslagstiftningen och praxis har medfört förödande konsekvenser för de föräldrar som inte själva har ekonomisk möjlighet att arvodera ett juridiskt biträde. De rättshjälpslagen medger räcker ofta inte långt eftersom de tvister om vårdnad, boende och umgänge som hamnar i domstol ofta är komplicerade. Detta innebär att många föräldrar tvingas avstå från att överklaga en dom trots att domstolens beslut strider mot principen om barnets bästa. Jag anser att det är orimligt att krav på besparingar skall prioriteras före barns rättssäkerhet. I propositionen förutskickas en utvärdering av rättshjälpslagen. Jag förutsätter att en sådan kommer till stånd där ovanstående synpunkter beaktas. I annat fall avser jag att återkomma i frågan. Rättshjälp vid pisksnärtsskador, punkt 31 (mp) () anför: En pisksnärtsskada uppkommer efter en knyck av nacken vid exempelvis påkörning bakifrån eller efter ett snabbt stopp. Skadan kan visa sig , men i många fall uppstår symtomen först . Diagnosen kan vara svår att ställa. Den här typen av skador är ett växande problem. En drabbad människa kan ofta behöva driva en lång och dyr rättsprocess för att få skadan klassad som en pisksnärtsskada. Som majoriteten påpekar kan det av den enskilde upplevas som besvärande att få ta rättsskyddet i hemförsäkringen i anspråk i de fall motparten är försäkringsbolaget. Försäkringsbolaget måste i sådana fall uppfylla regelsystemets krav på opartiskhet, vilket principiellt sett kan vara svårt. Det är därför viktigt att följa utvecklingen av den här frågan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 4: Regeringen föreslår att anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: se tabell. Motioner väckta med anledning av skr. 2003/04:MJ63 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurser och befogenheter till polis- och tullmyndigheter. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om brottsförebyggande arbete. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av fler närpoliser. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka andelen uppklarade brott. 2003/04:MJ65 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om trygghet från brott. Motion från allmänna motionstiden 2002/03:U236 av m.fl. (m, kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att säkerställa tillräckligt skydd för judar i , judisk egendom, synagogor, gravar m.m. Motion från allmänna motionstiden 2003/04:Kr221 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att statliga medel skall tillföras för att säkerställa de judiska institutionerna och den judiska livsstilen i . Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:Ju339 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att avskaffa de partssammansatta domstolarna. 2004/05:Ju350 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en central inköpsfunktion för polisen skall skapas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kompetensen hos de civilanställda inom polisen skall användas på ett effektivt sätt. 2004/05:So431 av och (båda mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av ökad aktivitet när det gäller alkoholkontroller i trafiken. 2004/05:T465 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skärpt trafikövervakning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att öka trafikpolisens fältinsatser mot rattfylleri. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Sk385 av och (båda mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av ökad aktivitet när det gäller alkoholkontroller i trafiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av ökad aktivitet när det gäller bekämpande av brottslighet där alkohol är involverad. 2005/06:Ju204 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förläggandet av en polishögskola till . 2005/06:Ju219 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slå samman verksamheterna för SKL och RMV. 2005/06:Ju221 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en enhetlig organisation när det gäller bekämpande av ekonomisk brottslighet. 2005/06:Ju224 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättning för kostnader i samband med extraordinära polisiära insatser. 2005/06:Ju229 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att tydligare koppla forskning inom polisområdet till polispersonal på olika nivåer som har praktisk erfarenhet av polisarbete. 2005/06:Ju230 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ytterligare en polishögskola. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny polishögskola skall lokaliseras till . 2005/06:Ju234 av ():