bet · GS01KRU9 · 2005-04-26 00:00:00 — Utskottet hänvisar också i detta sammanhangtill det pågående ABM-samarbetet.Enligt utskottets uppfattning är det inte motiverat att - som föreslåsi motionerna Kr9 (fp) och Kr10 (c) - vidga uppdrag tillatt även omfatta arkivfrågor som gäller andra språkliga minoriteter iSverige. Det betyder inte att dessa grupper riskerar att glömmas bort.Riksarkivet har nämligen bl.a. till uppgift att främja kulturellmångfald. I årsredovisningen uppger myndigheten att byrån förenskilda arkiv bedriver uppsökande verksamhet gentemotinvandrare och deras organisationer. Som ett resultat av detta har fleraintressanta och för kulturarvets mångfald betydelsefulla arkiv förvärvats.Vidare har noterat ett ökat deltagande från dessa grupperi den utbildningsverksamhet som bedrivs.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2002/03:Kr308(s), Kr9 (fp) yrkande 4 och Kr10 (c) yrkande 3.Det statliga arkivväsendet - arkivmyndigheternas organisation i korthetUtskottet anser i likhet med regeringen att den nuvarande organisationenav och landsarkiven ska bibehållas.PropositionenRegeringen anser att den nuvarande organisationen av ochlandsarkiven ska bibehållas. Vidare anser regeringen att det inte skainrättas några nya landsarkiv. bör tillsammans med landsarkivenfortsätta sitt inre organisatoriska utvecklingsarbete, inklusive Svenskarkivinformations (SVAR:s) verksamhet (s. 16).Utskottets bedömningUtskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning.SVAR:s uppgifter och finansieringUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om SVAR:s uppgifter och finansiering avstyrks med hänvisningtill att tillfälliga över- och underskott kan uppkomma över åren i enavgiftsfinansierad verksamhet och att det ankommer på attkontinuerligt följa verksamheten vid SVAR och samråda medEkonomistyrningsverket om de avgifter som myndigheten tar ut eller avseratt ta ut.BakgrundSvensk arkivinformation, SVAR, är en delvis avgiftsfinansierad enhetinom , som bl.a. har till uppgift att tillgängliggöraarkivmaterial för forskning och undervisning. Detta sker genom mikrofilmning,skanning, dataregistrering och distribution på olika medier. SVARdistribuerar även och landsarkivens böcker och publikationer.SVAR riktar sig framför allt till allmänheten, i första hand släktforskarna.Verksamheten finns på fyra orter, nämligen , ,och och bygger till viss del på arbetsmarknadsprojekt.Vid de olika arbetsplatserna sysselsätts 79 personer,varav 48 personer är anställda med lönebidrag.SVAR mikrofilmar och digitaliserar efterfrågat material på beställningoch mot ersättning. Det görs också för att öka tillgången för forskningsbruk.SVAR arbetar med att vidareutveckla webbportalen Digitala forskarsalenmed attraktiv och avgiftsbelagd information. SVAR:s uppdragsverksamhetinnebär att institutioner, myndigheter och företag får hjälp med attöverföra originalhandlingar till moderna medier.Riksarkivet uppger i sin årsredovisning att det är en entydigtendens att mikrofilmning ersätts av digitalisering. Om arkivalier skagöras tillgängliga med hjälp av ny teknik är de statliga arkiven beroendeav externa resurser i en eller annan form, exempelvis genom avgiftsbeläggningeller i form av arbetsmarknadsstöd, såsom är fallet för SVAR (s.30).Vidare bör nämnas att arkivmyndigheternas behandling av folkbokföringsuppgifterhar undersökts av en statlig utredning. Den har i betänkandetFolkbokföringsuppgifter hos arkivmyndigheterna (SOU 2004:106) bl.a. föreslagitatt arkivmyndigheterna ska få ta ut avgift för att lämna utfolkbokföringsuppgifter på medium för automatiserad behandling.MotionernaFlera motioner rör SVAR:s uppgifter och finansiering.I motion 2002/03:Kr351 (s) föreslås att en kraftig satsning ska görasså att SVAR genom digitalisering kan tillgängliggöra äldre arkivmateriali stor skala och ge allmänheten tillgång till materialet via Internet.Motion 2002/03:Kr348 (s) synes syfta till att byrå SVAR iRamsele ska ges förutsättningar att rädda arkivhandlingar som är omistligaför det nationella kulturarvet genom att använda digital teknik.I motion 2002/03:Kr349 (s) föreslås att SVAR ska få ställning som ennationell resurs inom med uppdrag att tillgängliggöraarkivinformation med modern teknik. Yrkandet syftar även till att SVARska få ett statligt fast anslag som inte är knutet tilllönebidragsanställningar.Av två motioner, nämligen 2003/04:Kr369 (s) och 328 (s), framgår attSVAR står inför stora förändringar . Verksamheten skautvecklas från produktion och distribution av mikrokort/mikrofilm tillskanning och distribution av digitala bilder över Internet. SVAR harmycket stora möjligheter att erbjuda nya arbetstillfällen inom den nyatekniken under förutsättning att ekonomiska möjligheter erbjuds. Enligtbåda motionerna har SVAR ekonomiska svårigheter. Det är angeläget attdet tas ett helhetsgrepp om SVAR:s verksamhet så att en positiv ochstabil utveckling kan komma till stånd.Även motionärerna bakom motion 2002/03:Kr369 (kd) tar upp frågan omSVAR:s ekonomiska situation. Enligt motionärerna har SVAR tidigare fåttekonomisk ersättning för kostnaden för forskarsalen. Denna ersättninghar nu upphört. Eftersom arkiven ska vara tillgängliga för allmänhetenhar SVAR inte möjlighet att ta betalt av forskarna för att de utnyttjarforskarsalen. Detta har medfört en besvärlig ekonomisk situation förSVAR. Regeringen bör därför tillsammans med ta ansvar föratt problemet löses (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeSom nämnts i det föregående är SVAR till stor del avgiftsfinansierat.Denna del av verksamheten bygger på intäkter från försäljning ochuthyrning av mikrokort samt från abonnemang på databaser. Därutövererhåller SVAR vissa medel från ramanslag dels för den servicesom SVAR tillhandahåller genom sin forskarsal, dels för att täckalönekostnader för anställda med lönebidrag.Den avgiftsbelagda delen av SVAR:s verksamhet särredovisas ,vilket innebär en tydlig avgränsning i förhållande till Riksarkivetsövriga ekonomi. Verksamheten har gått med förlust . För2005 beräknas det ackumulerade underskottet uppgå till -4,7 miljonerkronor enligt vad som anges i regleringsbrevet för . Utskottetkonstaterar att tillfälliga över- och underskott kan uppkomma underåren. Kravet på full kostnadstäckning för den avgiftsbelagda verksamhetenbör ses i ett längre tidsperspektiv. Utskottet noterar att Riksarkiveti budgetunderlaget räknar med att det ackumulerade underskottetkommer att öka ytterligare men att det därefterkommer att kunna reduceras genom en kombination av ökade intäkter ochsänkta kostnader.Det ankommer på att kontinuerligt följa verksamheten vidSVAR och att samråda med om de avgiftersom myndigheten tar ut eller avser att ta ut.3Avgiftsförordningen1992:191 7 §. ska också återkommande redovisa till regeringenhur verksamheten utvecklas ekonomiskt.I sammanhanget kan nämnas att regeringen bereder förslageni betänkandet Folkbokföringsuppgifter hos arkivmyndigheterna (SOU2004:106). Genomförs dessa kan de komma att påverka SVAR:s framtidaintäktsmöjligheter.Med hänvisning till det anförda finner utskottet att det inte är motiveratatt gör något uttalande om SVARS:s uppgifter och finansiering.Motionerna 2002/03:Kr348 (s), 2002/03:Kr349 (s), 2002/03:Kr351 (s),2002/03:Kr369 (kd) yrkande 7, 2003/04:Kr369 (s) och Kr328 (s) avstyrks.KonkurrensfrågaUtskottets förslag i korthetEtt motionsförslag som syftar till att inte ska få lägga utkyrkoböcker på Internet och därmed konkurrera med ett privat företagavstyrks. Utskottet påminner om att de statliga arkivens uppgift är atttillgängliggöra och tillhandahålla material ur sina samlingar.Jämför reservation 8 (m, fp).BakgrundI enhet Mediakonverteringscentrum, MKC, i digitaliserasfolkbokföringsmaterial i original från 1895 till 1991.SVAR i digitaliserar i huvudsak material från mikrofilm, däriblandkyrkoböcker. Folkbokföringsmaterial som är äldre än får SVAR,enligt beslut från , lägga ut publikt i den s.k. Digitalaforskarsalen, där det blir tillgängligt för särskilda abonnenter motbetalning.4SOU 2004:106 s. 57.Ett privat företag, , har som affärsidé att erbjuda släktforskningvia Internet. Genline har ett bildarkiv med bilder av kyrkoboksidor sommikrofilmats och därefter skannats. Mikrofilmerna är nytillverkade filmerkopierade från arkivexemplar. När Genlines bildarkiv omnågra år är fullt utbyggt med kyrkoböcker från samtliga församlingar iSveriges 24 län kommer det att innehålla mer än 34 miljoner sidor. Detär originalsidorna ur kyrkoböckerna som fotograferats, indexerats försläktforskning och digitaliserats för Internetanvändning.5Uppgifternahar hämtats från Genline AB:s hemsida. Materialet sträcker sig framtill 1860.Enligt uppgift från SVAR förekommer viss överlappning av den digitaliseringsom görs av Genline och SVAR.Även andra intressenter, såsom några mindre företag och föreningar,digitaliserar och saluför släktforskningsmaterial ur de statliga arkiven.På en fråga från () om statliga myndighetersom konkurrerar ut privata företag svarade statsrådet bl.a. följande.I och landsarkivens uppdrag ingår som viktiga delar attbevara de arkivhandlingar som förvaras hos dem och att öka tillgänglighetentill handlingarna för bland andra forskare och allmänhet. För attfullfölja detta uppdrag är det viktigt och riktigt att arkivmyndigheternaanvänder de möjligheter som modern teknik medger. Det gäller inte minstför att göra materialet lätt tillgängligt och därigenom minska slitagetpå originalhandlingarna.Det är ännu inte klarlagt om arkivmyndigheterna kommer att lägga utfolkbokföringsuppgifterna på Internet. arbetar en särskildutredare med att närmare se över de rättsliga förutsättningarna förskanning av folkbokföringsuppgifter i förhållande till personuppgiftslagen.Därefter är det i första hand en fråga för arkivmyndigheterna att inomramen för tillgängliga resurser och sitt uppdrag avgöra om materialetska göras tillgängligt på Internet.Den av statsrådet åberopade utredningen har sedermera slutförtsitt arbete och i betänkandet Folkbokföringsuppgifter hos arkivmyndigheter(SOU 2004:106) redovisat sina förslag. Syftet med utredningens lagförslagär att på ett för både forskning och integritet acceptabelt sätt reglerahur de yngre folkbokföringsuppgifterna ska vara tillgängliga efterteknikskiftet från mikrofilm till masskanning.MotionenMotionärerna bakom motion Kr7 (m) uppger att planerar attlägga ut kyrkoböcker på Internet, något som redan görs av ett privatföretag som säljer uppgifter från kyrkomaterialet till släktforskare.Enligt motionärerna bör ägna sig åt att bevara vårt kulturarv.Statliga myndigheter bör emellertid inte konkurrera med privat verksamhet(yrkande 4).Utskottets ställningstagandeEn av och landsarkivens grundläggande uppgifter är atttillgängliggöra och tillhandahålla det material som förvaras i arkiven,ett arbete som bör göras på ett effektivt och rationellt sätt. Dendigitala tekniken är ett viktigt hjälpmedel i detta hänseende. mening är det positivt att inte bara arkivmyndigheterna utanäven andra intressenter tillgodoser forskarnas behov av arkivinformation.Detta innebär emellertid inte att arkivmyndigheternas uppdrag atttillgängliggöra och tillhandahålla arkivinformation bör ändras ellerinskränkas. Motion Kr7 (m) yrkande 4 bör därmed avslås av riksdagen.Utökning av tillsynsverksamhetUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om att ska utöva tillsyn över bl.a. kommunernasarkivverksamhet avstyrks. Inom ramen för Samrådsgruppen för kommunalaarkivfrågor har de statliga arkivmyndigheterna, möjlighet att fördjupa sitt samarbete i olikapolicyfrågor.BakgrundBeträffande bestämmelserna för kommunala arkiv kan följande nämnas.Av bestämmelserna i arkivlagen (1990:782) framgår att kommunstyrelsenoch är arkivmyndigheter, om inte kommunfullmäktigeeller har utsett någon annan nämnd eller styrelsetill arkivmyndighet (8 §). Kommunerna och landstingen styr själva sinarkivverksamhet.Enligt arkivförordningens 21 § ska följa arkivutvecklingeni kommunerna. Vidare ska enligt sin instruktion (SFS 1995:679)ge kommunerna allmänna råd i arkivfrågor (3 §).Ett av verksamhetsmålen för är att verka för ökad enhetlighetoch samordning mellan den statliga och den kommunala arkivhanteringen.Ett samarbete mellan , ochLandstingsförbundet pågår inom för kommunala arkivfrågor. Enligtarbetsordningen för samrådsgruppen ska gruppen främja samverkan mellanstat, kommuner och landsting inom arkivområdet, till gagn för utvecklingav de kommunala arkivfrågorna. Tonvikten ska ligga på de frågor som ärav gemensamt intresse för den offentliga sektorn. Till gruppens uppgifterhör att utarbeta förslag till allmänna råd i kommunala arkivfrågor.Beträffande arkiven vid universitet och högskolor kan följande nämnas.Enligt sin instruktion (1995:679) har det högsta överinseendetöver det offentliga arkivväsendet i landet, vilket betyder att Riksarkivetingriper på alla områden i de centrala statliga myndigheternas arkivvårdoch verkar genom landsarkiven även på det lokala och regionala planet.I instruktionen nämns särskilt att är arkivmyndighet föruniversitet och högskolor. Uppgiften som arkivmyndighet för de myndighetersom lyder under Försvarsdepartementet fullgörs inom avKrigsarkivet.MotionenI motion 2002/03:Kr352 (s) föreslås att ska bli nationelltillsynsmyndighet över de kommunala och akademiska arkiven för att stärkaoch stödja det regionala och lokala arkivansvaret. har enlång erfarenhet av god arkivvård och stor kompetens som skulle vara avstor nytta för de övriga offentliga arkiven.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning finns det stor sakkunskap inom den kommunalaarkivverksamheten. Varje kommun och landsting bör även i fortsättningenansvara för sin egen arkivvård. Inom ramen för Samrådsgruppen förkommunala arkivfrågor har de statliga arkivmyndigheterna, möjlighet att fördjupa sitt samarbete i olikapolicyfrågor. har i samråd med dessa förbund utfärdatallmänna råd för olika typer av kommunala förvaltningar och verksamheter.Utskottet kan inte se att det finns anledning att ändra gällandebestämmelser beträffande de kommunala arkiven.Vidare konstaterar utskottet att har överinseende överuniversitetens och högskolornas arkiv. Motionen är således tillgodoseddi det avseendet.Motion 2002/03:Kr352 (s) avstyrks därmed.Avgifter för tillhandahållande och tillsynUtskottets bedömning i korthetUtskottet har inte något att erinra mot att principerna för avgiftsbeläggningförenklas.PropositionenRegeringen avser att ge i uppdrag att i samråd medEkonomistyrningsverket analysera och lämna förslag om avgiftsbeläggning avtjänster och artiklar, dvs. varor som och landsarkiventillhandahåller. Avsikten är inte att införa nya avgifter utan atttydliggöra och förenkla principerna för avgiftsbeläggningen, därmed ocksåför tillämpningen av avgiftsbestämmelserna (s. 18).Utskottets bedömningUtskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning.Avgifter vid leveranser av arkivmaterialUtskottets bedömning i korthetUtskottet har inte något att erinra mot att bemyndigas attfastställa avgifter för bevarande, vård och tillhandahållande avarkivhandlingar som levereras till de statliga arkivmyndigheterna.PropositionenEnligt regeringens bedömning bör bemyndigas att fastställaavgifter för framtida bevarande, vård och tillhandahållande avarkivhandlingar som levereras till och landsarkiven (s. 19).Utskottets bedömningUtskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning.Kompetensförsörjning vid arkivmyndigheternaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om kompetensförsörjning vidarkivmyndigheterna med hänvisning bl.a. till den kunskapsstrategi somRiksarkivet har utarbetat och bör fullfölja.Jämför reservation 9 (fp, kd).BakgrundEnligt regleringsbrevet ska verka för en långsiktig och godpersonalförsörjning med för verksamheten ändamålsenlig kompetens.Riksarkivet och landsarkiven har satt upp särskilda mål förkompetensförsörjningen.Myndigheten har slagit fast att IT-kompetensen i organisationen börhöjas för såväl breddanvändning som normering, tillsyn, bevarande ochdigitalisering i tillgänglighetssyfte. En effektiv förvaltningsverksamhetförutsätter relevant kunskap då det gäller IT-baserade arbetsverktyg,skanning i forskarservicen, kvalitetsfrågor i registreringsarbete m.m.Det är angeläget att utveckla dessa typer av generella kompetenser förhela personalen.6Uppgifterna har hämtats från årsredovisningför 2004 s. 58.Riksarkivet har utarbetat en kunskapsstrategi för perioden 2005-2008.I strategidokumentet som överlämnades till regeringen i slutet av 2003framhålls bl.a. att myndigheten har behov av personal med vetenskapligerfarenhet. Vidare sägs att ytterligare rekrytering på IT-området måsteske redan på kort sikt för att möta de krav som den generella IT-utvecklingenoch särskilt nya leverans- och bevarandetekniker ställer. Fortbildningsbehovenför arkivariepersonalen inbegriper särskilt IT-området med tonvikt påtillsynen men också andra teknikorienterade uppgifter, arkivpedagogiskverksamhet och beståndskunskap.MotionernaKristdemokraterna föreslår i motion Kr8 att ska göra etttillkännagivande om vikten av att och landsarkiven har envälutbildad och kompetent personal. Även större myndigheter och kommunerbör ha högskoleutbildade arkivarier (yrkande 1).Motionärerna bakom motion 2002/03:Kr372 (fp) framhåller att den nyatekniken gör att invånare som är intresserade av arkivmaterial, som t.ex. gäller släktforskning, på ett helt nytt sätt själva kan arbeta medmaterialet. Mot den bakgrunden bör regeringen se över personalsammansättningen,vad gäller både antal och kompetens, inom de statliga myndigheter somansvarar för olika arkiv (yrkande 7).Folkpartiet pekar i sin motion Kr9 på att arkivalier på mindre institutionerofta blir utsatta för slitage till följd av resursbrist och dålig kunskapom hur arkivalierna bör behandlas. Regeringen bör därför utarbeta ennationell plan för att bevara arkivalier och för utbildning i hur manska hantera och tillhandahålla sådana arkivalier (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är det självfallet angeläget attarkivmyndigheterna kan upprätthålla en hög och adekvat kompetens hos personalen.De genomgripande förändringarna på teknikområdet utgör en stor utmaningför arkiven och för hela statsförvaltningen. Ett första steg för att nåfram till en ändamålsenlig kompetensförsörjning är att identifiera debehov som finns och som inte är tillgodosedda. Som nämnts ovan harRiksarkivet redovisat sin kunskapsstrategi för regeringen. Det ankommerpå myndigheten att söka fullfölja strategin och kontinuerligt anpassaden till nya behov som kan uppstå.Här bör nämnas att arkivmyndigheterna bl.a. ägnar sig åt informations-och utbildningsinsatser och konferensverksamhet för att höja kvalitetenpå arkivhanteringen hos de arkivbildande myndigheterna. För att höjakvaliteten på arkivvården ger de ut handböcker och broschyrer. Ävenenskilda arkivbildare får information och rådgivning genom särskiltorganiserade utbildnings- och informationsinsatser.Det anförda visar att betydande insatser görs både internt inomarkivmyndigheterna och externt gentemot andra arkivbildare för att upprätthållakompetensen. Något tillkännagivande från med anledning avmotionsyrkandena är inte påkallat.Motionerna 2002/03:Kr372 (fp) yrkande 7, 2004/05:Kr8 (kd) yrkande 1 och2004/05:Kr9 (fp) yrkande 2 avstyrks därmed.Unescokonventionen för skydd av det immateriella kulturarvetUtskottets förslag i korthetMotionsförslag som främst syftar till att regeringen ska låta utredaförutsättningarna för att ska tillträda Unescokonventionen förskydd av det immateriella kulturarvet avstyrks med hänvisning till attett sådant arbete redan pågår.Jämför reservation 10 (m, fp, kd, c).BakgrundUnescos 32:a generalkonferens antog en konvention för skyddav det immateriella kulturarvet. För att konventionen ska börja gällakrävs att 30 av medlemsstater undertecknar den. harfem länder gjort det. I en nyligen publicerad skrift från Unescorådetsägs bl.a. att det av konventionstexten framgår att det immateriellakulturarvet ska ha överförts mellan generationer. Företeelser som ärunika för respektive stat ska prioriteras. I första hand ska kulturarvsom är hotade säkerställas.7Unescos konvention om skydd för detimmateriella kulturarvet, skriftserie 1 2005.I samma skrift från sägs att de folkliga kulturarven sång,musik, dans och berättande har en svag, nästan obefintlig infrastruktur.Infrastrukturen behövs för dokumentation, forskning och tillgängliggörande.MotionernaI motion Kr362 framhåller att Unescokonventionen kanutgöra startskottet för en uppgradering av det immateriella kulturarvet.Motionärerna föreslår att regeringen ska ge i uppdrag attutreda vad som krävs för att ska ratificera konventionen (yrkande3).Motionärerna bakom motion Kr340 (c) föreslår att regeringen skyndsamtska utreda förutsättningarna för att ska ratificera Unescokonventionen.Ratificeringen bör kunna ske före utgången av 2004 (yrkande 1). Vidareföreslås att en sådan utredning också ska redovisa åtgärder för attutveckla en infrastruktur för traditionsbaserade kulturarv i form avmusik, dans, sång och berättande. Motionärerna föreslår också attutredningen ska belysa de behov som finns för att ska kunna levaupp till en framtida konvention om kulturell mångfald (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeFrågan om ska tillträda Unescokonventionen för skydd av detimmateriella kulturarvet bereds inom Utbildnings- och kulturdepartementet.Departementet har tillsammans med , ochRiksantikvarieämbetet börjat inventera immateriella kulturarv föratt bilda sig en uppfattning om vilka nationella åtaganden som krävsför att ska kunna tillträda konventionen. Det får förutsättasatt det påbörjade utredningsarbetet även inrymmer frågor avinfrastrukturkaraktär, som nämns i motion Kr340 (c). Utskottet har uppfattatatt begreppet avser vilka uppgifter och vilket ansvar som inom dettaområde kan läggas på olika typer av institutioner, bl.a. inom arkiv-och museisektorn, då det gäller det materiella kulturarvet.Beträffande förslaget om en framtida Unescokonvention om kulturellmångfald som tas upp i samma motion, Kr340 (c), kan följande nämnas.Unescos generalsekreterare fick 2003 i uppdrag att utarbeta förslagtill en sådan konvention. har varit pådrivande för att den skakomma till stånd. Inom Utbildnings- och pågår ettarbete i detta avseende.Utskottet avstyrker därför motionerna Kr362 (kd) yrkande 3 och Kr340(c) yrkandena 1 och 2.Lokalisering av migreringsprojektUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om att lokalisera Statens ljud- och bildarkivsmigreringsprojekt till och avstyrks av utskottet.Jämför reservation 11 (c).BakgrundI betänkandet Bevara ljud och bild för eftervärlden (SOU 2004:53)behandlas bl.a. frågor om förutsättningarna för det långsiktiga bevarandetav Statens ljud- och bildarkivs (SLBA) analoga samlingar och vad somkrävs för att föra över materialet till digitala medier, s.k. migrering.I SLBA:s samlingar finns ca analogt material (uppgiftenär ). Materialet består av ca ljudupptagningaroch ca upptagningar av rörliga bilder. I båda fallenlagras materialet i olika format och system. har 25 000 timmarmigrerats till digitala format genom ett projekt som pågått under tioår och sammanlagt krävt ca 17,5 manår. Enligt kommittén är det viktigtatt påbörja migrering , eftersom materialet försämras snabbt.Kommittén föreslår därför att ett migreringsprojekt ska startas för attunder en tioårsperiod migrera det insamlade materialet. Arbetet skaenligt förslaget bedrivas under SLBA:s huvudmannaskap.SLBA-kommitténs förslag och remissorganens synpunkter på förslagenbehandlas i regeringens forskningsproposition.8Prop. 2004/05:80 Forskningför ett bättre liv s. 108. Regeringen föreslår att SLBA ska ges bättreförutsättningar i syfte att bl.a. säkra samlingarna. För att bl.a. mötaden tekniska utvecklingen föreslår regeringen att SLBA ska tillföras 5miljoner kronor.