bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Detta är inte rimligt och vi anser därför att fritidsfastighet inte skall beaktas vid inkomstprövning av bostadstillägg. Anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn liberalerna anser att utgiftsområde 12 bör ökas med för i förhållande till regeringens förslag. Vi föreslår en utgiftsökning av anslag 21:2 med sammanlagt . Vi vill stimulera familjer till en mer jämställd fördelning av föräldraledigheten och föreslår därför att en jämställdhetsbonus införs i föräldraförsäkringen . Den innebär att en högre ersättning om utges för som den ena föräldern tar ut föräldrapenning och som motsvaras av en månads uttag av den andra föräldern. Vidare vill vi ersätta garantidagarna med ett barnkonto om per barn. Dessa pengar skall kunna användas under barnets hela förskoleålder och tanken är att varje familj skall använda pengarna till det som underlättar deras vardag bäst. Barnkonto skall införas . Vi föreslår en utgiftsminskning av anslag 21:3 med sammanlagt . Vi har föreslagit en reform av dagens system för underhållsstöd. Underhållsstöd skall bara betalas ut i de fall föräldrarnas sammanlagda inkomster inte räcker till för att försörja barnen. anslagsförslag (punkterna 8, 68 och 76) () anför: budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för fler människor i arbete, minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att statens finanser och därmed den gemensamma välfärden tryggas för alla. står inför stora utmaningar. Vi vet att kommer att medföra en växande andel äldre i befolkningen, med ökade krav på vård och omsorg. Andelen i arbetsför ålder minskar, vilket ökar behovet av att öka antalet arbetade timmar för att upprätthålla skatteintäkterna. Här ser vi ett stort och växande utanförskap, där omkring 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder står utan arbete eller arbetar mindre än de skulle önska. Detta bidrar till stora kostnader för samhället, och är en tragedi för de människor som önskar försörja sig själva men som av arbetsmarknadsskäl eller bristande vård tvingas till utanförskap. För att fler skall komma i arbete räcker det inte med att reformera delar av den svenska ekonomin - det krävs ett helhetsgrepp. Arbetsmarknaden måste göras mer flexibel för att möjliggöra nyanställningar i nya och växande företag. Den kraftigt ökade sjukfrånvaron måste mötas med förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering men också tydligare krav på återanpassning till arbetslivet för den som annars riskerar att hamna i utanförskap. För att åstadkomma detta måste skatterna på arbete sänkas, särskilt för dem med låga inkomster, och där förtjänsten av att gå från bidragsförsörjning till arbete är särskilt låg. Arbetsgivare måste också, genom nedsatta arbetsgivaravgifter, stimuleras att anställa människor som står långt ifrån arbetsmarknaden. utmanas även från omvärlden genom den alltmer globaliserade ekonomin. Svenska storföretag har klarat omställningen bra främst genom att förlägga verksamheter till andra länder. står dock som förlorare när alltför få av de utflyttade jobben har ersatts med nya. Den offentliga sektorn måste förnyas för att bättre möta medborgarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, polis- och rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas, och infrastrukturen förbättras. Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, där sysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser, och där statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. Riksdagsmajoritetens - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - har genom beslut om ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten. Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (i stället för i en reservation) den del av vår politik som rör utgiftsområdena 10, 11 och 12 och som vi skulle ha yrkat bifall till om vårt förslag till ramar hade vunnit bifall i den första beslutsomgången. anser att utgiftsområde 10 bör minskas med jämfört med regeringens förslag. Anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Vi föreslår en minskning av anslag 19:1 med sammanlagt . Inom motsätter vi oss regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Vårt förslag förbättrar det finansiella sparandet med 2006. Vi är inom alliansen överens om att ersättningen i sjukförsäkringen skall baseras på den inkomst man verkligen har haft, inte den inkomst man räknar med att ha . Därför föreslår vi att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) utgörs av de senaste tolv månadernas inkomst. För den som inte har haft en inkomst skall i stället av den förväntade årsinkomsten få användas som SGI. Denna alternativregel skall dessutom alltid användas av anställda som har gått ned i arbetstid för att undvika att dessa får en högre sjukpenning än förväntad inkomst. Statistik och erfarenhet från visar att en sjukskrivning snabbt minskar den enskildes möjlighet att någonsin återkomma till arbetsmarknaden. Inom alliansen vill vi därför genomföra åtgärder för att förbättra och tidigarelägga bedömningen av den sjukskrivnes eventuella arbetsförmåga. Arbetsgivare bör ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Inom alliansen föreslår vi även att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheter från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Vi kristdemokrater anser att rehabiliteringen har varit eftersatt och föreslår därför att den rehabiliteringsförsäkring som föreslås i kommittébetänkande SOU 2000:78 i alla väsentliga huvuddrag bör genomföras från med en utbyggnad . En ökad totalkostnad reformen genomförs balanseras åren därefter med en nettovinst i form av lägre utbetalningar av sjukpenning och förtidspension. Arbetsgivarnas skyldighet att göra rehabiliteringsutredningar upphör. Det fasta ersättningssystemet i sjukförsäkringen bör ersättas med en individanpassad ersättningsnivå av hel sjukpenning. Vi vill även tydliggöra läkarnas ansvar i sjukskrivningsprocessen. För att förstärka kontrollen och bekämpa fusket inom olika bidragssystem föreslår vi bl.a. starkare incitament för och ökade krav på intygsskrivande läkare, utformning av ett formaliserat friskintyg samt informationsinsatser om sjukförsäkringssystemet. Eftersom satsar på ohälso- och rehabiliteringsarbetet avvisar vi en del av den engångssatsning som regeringen gör på administrationen under . Vi vill införa en graviditetspeng i slutet av graviditeten. Därmed upphör behovet av sjukpenning för det stora antalet gravida som är hänvisade till det. Anslaget minskas med . 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Vi föreslår en minskning av anslag 19:2 med . Inom alliansen är vi överens om att samordna pensionsavgiften i förtidspensionen med den i sjukförsäkringen. Innebörden av detta är att vi föreslår att av antagandeinkomsten i förtidspensionen skall vara pensionsgrundande. För den enskilde förtidspensionären som har en inkomstbaserad förtidspension innebär det att ålderspensionen kommer att bli lägre. För den förtidspensionär som aldrig har kunnat arbeta och som därför endast har förtidspension på garantinivå innebär förslaget ingen förändring eftersom även ålderspensionen kommer att betalas ut på garantinivå. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006. Vidare anser vi att beslut om aktivitets- och sjukersättning skall fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. Ordningen med beslut av socialförsäkringsnämnder har sannolikt bidragit till att reglerna tillämpas olika i olika regioner. För att förstärka kontrollen och bekämpa fusket inom olika bidragssystem anser vi krisdemokrater bl.a. att tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar skall omprövas. Därtill uppnås besparingar inom anslagsposten genom upphörande av regeln om prövning av rätten till aktivitets- och sjukersättningar inom ett års sjukskrivning. Vi föreslår en minskning av anslag 19:6 med . Arbetet med fusk i socialförsäkringarna kräver mer resurser. och bör ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. Det bör vidare vara möjligt att samköra fler register mellan olika myndigheter och bl.a. genom räntekrav och utökade kvittningsmöjligheter bör påföljderna skärpas. Det är vidare viktigt med attitydförändringar och ökad information om sjukförsäkringens syfte. Själva försäkringstanken måste återupprättas. De avtal som reglerar kommunernas mottagande av flyktingar m.fl. skall ersättas med en utvecklingspeng som följer individen och som fördelas och utbetalas av . Viss del av de medel som tillförs skall användas för kassans administration av denna utvecklingspeng. Anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom anser att utgiftsområde 11, i förhållande till regeringens förslag, bör tillföras . Vi föreslår en ökning av anslag 20:1 på sammanlagt . Många pensionärer lever under mycket knappa förhållanden och förbättringar behövs därför för denna grupp. Vi förslår att garantipensionen höjs med . 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Vi föreslår en ökning av anslaget 20:3 på sammanlagt . Fritidsfastighet bör inte omfattas vid inkomstprövning av bostadstillägget. Fritidsfastigheter kan ha ett så högt taxeringsvärde att det omöjliggör bostadstillägg. Det är inte rätt att människor skall tvingas till en försäljning av fastigheten, som kan ha ägts , och därmed till en försämring av livskvaliteten för att erhålla bostadstillägg. Anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anser att utgiftsområde 12 bör ökas med för i förhållande till regeringens förslag. Vi föreslår en utgiftsökning av anslag 21:1 med sammanlagt . Vi anser att barnbidraget har en felaktig fördelningsprofil. Vi föreslår att det nuvarande barnbidraget slopas helt och ersätts med ett barnbidrag som är högre och tas upp till beskattning. Denna lösning innebär att familjer med låga inkomster får behålla en större del av barnbidraget. Det nya bidraget skall utgå med per barn och månad. För tredje barnet skall ett flerbarnstillägg på utbetalas, för fjärde barnet , för femte barnet och för det sjätte . Vi föreslår en utgiftsminskning av anslag 21:2 med sammanlagt . Vi föreslår att grundnivån i föräldrapenningen skall höjas från per dag till per dag fr.o.m. den 1 januari 2006.Vi har länge föreslagit en höjning av taket i föräldrapenningen och välkomnar därför den kommande höjningen. Vi vill höja taket till 11 prisbasbelopp. Till följd av den föreslagna reformen med barndagar anser vi att de som betalas ut med per dag och den extra pappamånaden skall avskaffas. Vi anser att taket för SGI, som den tillfälliga föräldrapenningen grundar sig på, även fortsättningsvis skall vara 7,5 prisbasbelopp. Vi föreslår en utgiftsminskning av anslag 21:3 med sammanlagt . Vi anser att besparingar bör göras på underhållsstödet genom att stödmottagare med höga inkomster inte beviljas fullt underhållsstöd. 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Vi föreslår en utgiftsökning av anslag 21:4 med sammanlagt . 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Vi föreslår en utgiftsökning av anslag 21:6 med sammanlagt . Vi föreslår att medel anslås för att vårdbidrag skall utges till biståndsarbetare med funktionshindrade barn. Vi föreslår att ett nytt anslag, Barndagar, införs fr.o.m. , till vilket anvisas för . För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Barndagarna kan tas ut som hel, trefjärdedels, halv, fjärdedels eller åttondels dag. För varje veckodag kan också två, tre eller fyra barndagsbelopp tas ut, dvs. maximalt per dag. Syftet med barndagar är att ge föräldrar en ekonomisk möjlighet till mer tid med barnen och att ge föräldrarna valfrihet. anslagsförslag (punkterna 8, 68 och 76) () anför: Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp anser att utgiftsområde 10 bör minskas med jämfört med regeringens förslag. 19:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Vi föreslår en minskning av anslag 19:1 med sammanlagt . Inom motsätter vi oss regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Vårt förslag förbättrar det finansiella sparandet med 2006. Vi är inom alliansen överens om att ersättningen i sjukförsäkringen skall baseras på den inkomst man verkligen har haft, inte den inkomst man räknar med att ha . Därför föreslår vi att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) utgörs av de senaste tolv månadernas inkomst. För den som inte har haft en inkomst skall i stället av den förväntade årsinkomsten få användas som SGI. Denna alternativregel skall dessutom alltid användas av anställda som har gått ned i arbetstid för att undvika att dessa får en högre sjukpenning än förväntad inkomst. Statistik och erfarenhet från visar att en sjukskrivning snabbt minskar den enskildes möjlighet att någonsin återkomma till arbetsmarknaden. Inom alliansen vill vi därför genomföra åtgärder för att förbättra och tidigarelägga bedömningen av den sjukskrivnes eventuella arbetsförmåga. Arbetsgivare bör ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. Vi föreslår slutligen inom alliansen att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheterna från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. Sammantaget förbättras statens finansiella sparande med 2006. Vi centerpartister anser även att besparingar uppnås bl.a. genom våra förslag om att övergå från passivt stöd till aktiva insatser i form av en rehabiliteringsgaranti. Efter cirka fyra veckors sjukskrivning skall den försäkrade genomgå undersökning av en försäkringsläkare. skall ha huvudansvaret för att genomföra en rehabiliteringsutredning. Arbetsgivare skall bistå med uppgifter. En rehabiliteringsplan skall normalt föreligga och den försäkrade få tillgång till en rehabiliteringslots. Efter sex månaders sjukskrivning prövas arbetsförmågan mot hela arbetsmarknaden, vilket sedan upprepas var sjätte månad. 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Vi föreslår en minskning av anslag 19:2 med . Inom alliansen är vi överens om att samordna pensionsavgiften i förtidspensionen med den i sjukförsäkringen. Innebörden av detta är att vi föreslår att av antagandeinkomsten i förtidspensionen skall vara pensionsgrundande. För den enskilde förtidspensionären som har en inkomstbaserad förtidspension innebär det att ålderspensionen kommer att bli lägre. För den förtidspensionär som aldrig har kunnat arbeta och som därför endast har förtidspension på garantinivå innebär förslaget ingen förändring eftersom även ålderspensionen kommer att betalas ut på garantinivå. Förslaget medför en besparing för offentlig sektor, exklusive ålderspensionssystemet, på 2006. Vidare anser vi att beslut om aktivitets- och sjukersättning skall fattas av tjänstemän på med hjälp av underlag från försäkringsläkare. Ordningen med beslut av socialförsäkringsnämnder har sannolikt bidragit till att reglerna tillämpas olika i olika regioner. Vi centerpartister anser att kontroller och adekvata rehabiliteringsåtgärder även skall riktas till mottagarna av sjukersättning och aktivitetsersättning. Vi anser även att 7 kap. 3 § lagen om allmän försäkring bör förtydligas så att det tydligt framgår att arbetsförmågan hos personer som uppbär sådan förmån skall prövas mot hela arbetsmarknaden. Vi föreslår en minskning av anslag 19:6 med . Trots att utökat sina kontroller av fusk inom sjukförsäkringen leder få anmälningar till polisundersökning och åtal. För att bättre kunna försvara sjukförsäkringen och andra socialförsäkringar mot fusk och bedrägerier bör och ges ett utökat undersökningsansvar, med innebörden att de skall göra kompletta bedrägeriundersökningar som sedan kan lämnas direkt till åklagare utan att först passera polisen. En sådan modell tillämpas på försök i . och bör vidare få möjlighet att samköra relevanta register. Vi anser därutöver att det finns utrymme för en administrativ besparing på anslaget. Anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom anser att utgiftsområde 11, i förhållande till regeringens förslag, bör tillföras . Vi föreslår en ökning av anslaget 20:1 med . Vi anser att tyngdpunkten i transfereringarna till pensionärer bör förskjutas från styrande bidragsformer som bostadstillägg till generella höjningar av de lägsta pensionerna. I avvaktan på ett sådant större grepp föreslår vi att garantipensionen höjs i två steg med . 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Vi motsätter oss regeringens förslag om höjning av takbeloppet för bostadstillägg till pensionärer och anslår därför mindre än regeringen. Anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn anser att utgiftsområdet bör ökas med för i förhållande till regeringens förslag. Vi föreslår en utgiftsökning av anslag 21:1 med sammanlagt . Vi anser att regeringens generella höjning av barnbidragen inte är rätt prioriterad. Vi vill i stället koncentrera höjningen till när barnen är små. Det är viktigt för föräldrarna att få möjlighet att förena arbetsliv med familjeliv under barnets förskoleålder.Vi föreslår därför att barnbidraget höjs med för barn i åldern . Detta som ett första steg i dubbleringen av barnbidrag för barn i åldrarna . Vi föreslår en utgiftsökning av anslag 21:2 med sammanlagt . Vi föreslår att lägstanivån i föräldrapenningen höjs till per dag fr.o.m. . Vi föreslår även att taket i föräldrapenningen höjs till 11 prisbasbelopp från . Avstämningsmöten, punkt 41 (v) () anför: Många som är sjukskrivna upplever att de är utlämnade till olika instanser och att de bollas mellan dem. För att komma till rätta med detta problem har fått i uppdrag att genomföra avstämningsmöten som skall genomföras efter ett par veckors heltidssjukskrivning. Dessa avstämningsmöten är viktiga för att den sjukskrivna tillsammans med arbetsgivare, försäkringskassa, behandlande läkare och den fackliga organisationen skall kunna ta fram en plan för lyckad och snar återgång till arbetet. Arbetet med avstämningsmöten behöver dock följas upp. Regeringen bör därför ge i uppdrag att genomföra en sådan uppföljning. Studier m.m. vid aktivitets- och sjukersättning, punkt 52 (mp) () anför: Det finns inte möjlighet att vara sjukskriven på deltid och ha studiestöd för deltidsstudier enligt dagens regler. Det är nedbrytande för individen och ett slöseri med mänskliga resurser att denne inte får ägna sig åt kreativt skapande och kunskapsuppbyggnad under rehabiliteringen. Regeln verkar sannolikt kontraproduktivt, dvs. rehabiliteringsprocessen främjas snarare av att sjukskrivna ges möjlighet att börja studera på deltid. Det är därför angeläget att regeringen förverkligar sin ambition att möjliggöra kombinationen deltidssjukskrivning och deltidsstudier. Det måste också finnas en möjlighet för människor som varit långvarigt sjuka, och har aktivitets- eller sjukersättning, att pröva på att studera på liknande sätt som det enligt dagens regler är möjligt att pröva på arbete. Vi inom ställer oss således positiva till regeringens uttalande att aktivitets- eller sjukersättningen skall kunna vara vilande . Det måste dock också bli lättare för människor som har sjuk- eller aktivitetsersättning på heltid att kunna studera på deltid. Att studera kan ibland också vara en rent rehabiliterande åtgärd. Det kan ge en nytändning, energi och omorientering, förutsatt att den enskilde känner sig intresserad av ämnet. bör därför i större omfattning än vad som sker kunna acceptera att långtidssjukskrivna kan studera med bibehållen ersättning som en del i rehabiliteringen. Anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, punkt 68 (v) () anför: Nuvarande pensionssystem är resultatet av en överenskommelse mellan s, m, fp, kd och c. sade nej till det nya pensionssystemet och tillåts därför inte heller någon insyn i arbetet med pensionssystemet i Genomförandegruppen. samarbetar med regeringen i bl.a. budgetfrågor. I överenskommelsen mellan partierna sägs att överenskommelser som regeringen har med andra partier skall ligga fast och därmed utanför samarbetet. Ålderspensionssystemet ligger vid sidan av statsbudgeten, garantipensionen under utgiftsområde 11 och premiepensionen behandlas under . Alla frågor som rör pensionssystemet behandlas i Genomförandegruppen. Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har förbundit sig att inte ensidigt lägga förslag om förändringar i pensionssystemet. De förändringar man vill ha skall beslutas om i Genomförandegruppen och verkställas av regeringen. I budgetpropositionen skriver sålunda regeringen i frågan om överföring av medel från AP-fonden: "Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för hanteringen av frågan. De fem partierna bakom reformen har under dessa överläggningar gjort bedömningen att det fortsatt kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonden." Genomförandegruppens beslut påverkar därför statsbudgeten. Genom att inte ingår i Genomförandegruppen har vi inte någon möjlighet att ha synpunkter på pensionssystemet även om det rör budgeten. Jag förväntas med andra ord ställa mig bakom de förslag rörande pensionssystemet som regeringen tillsammans med de borgerliga partierna lägger fram och som påverkar den budget som jag skall ställa mig bakom, utan att kunna ha några synpunkter på en så pass stor andel av budgetutgifterna som pensionssystemet utgör. Detta är enligt min mening otillfredsställande. Anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, punkt 68 (mp) () anför: De allmänna försäkringssystemen bör inrikta sig på att tillförsäkra människor en grundtrygghet som ger en skälig ersättning. Däremot bör det inte vara en uppgift för dessa system att säkra redan uppnådd hög levnadsstandard eftersom personer med goda inkomster själva kan svara för ett kompletterande pensionsskydd. Det är också otillfredsställande att det reformerade pensionssystemet leder till att barn med rika föräldrar får ut mer barnpension än barn till fattiga föräldrar. Dessutom är pensionssystemet utomordentligt krångligt, och få personer kan förutsäga hur mycket de får i framtida pension. I pensionshänseende likställa gifta och ogifta, punkt 69 (v) () anför: Enligt nuvarande regler för garantipension får pensionärer som gift sig sammantaget en lägre pension än om de hade förblivit ogifta. Orsaken är att det är billigare att leva i ett gemensamt hushåll än ensam, vilket är sant. Detta är dock en orimlig princip för ett socialförsäkringssystem där den övergripande ideologin är att varje människa skall betraktas som en enskild individ i ekonomiskt hänseende. Utformningen av garantipensionen och ändringar i den görs av socialdemokrater, moderater, folkpartister, kristdemokrater och centerpartister i Genomförandegruppen.