bet · GS01NU13 · 2005-05-24 00:00:00 — Bland annat krävsatt det skapas positiva attityder till företagande, sägs det i propositionen. Där viktigt att regelverken som styr företagsverksamheten uppfattas som ända-målsenliga i sin utformning och tillämpning. Fortsatta förenklingar är därfören väsentlig fråga för konkurrenskraft, enligt regeringen. Kunskaps-uppbyggnad och kunskapsförsörjning är centrala för turistnäringen. Därför ärnära och väl fokuserad samverkan med utbildnings- och forskningsinstitutio-ner viktig och bör utvecklas.De insatser som görs inom näringspolitikens ram beskrivs i propositionen.Bland annat tas upp insatserna för entreprenörskap, handlingsprogrammet fören minskad administrativ börda för företagen, insatser för kapitalförsörjning,insatser för att underlätta generationsskifte, innovationsklimatet och EG:sstatsstödsregler. När det gäller kapitalförsörjningen redovisas de statligaåtgärderna via och Norrlandsfonden (stiftelsenInnovationscentrum upphörde ).Under rubriken tas upp att turistnäringen och lantbruketkompletterar varandra i företag som består av traditionellt lantbruk, där detsamtidigt bedrivs måltidsturism, uthyrning, fritidsfiske, jakt eller hästturismm.m. Inom ramen för miljö- och landsbygdsprogram för perioden2000-2006 ges bl.a. stöd till utveckling av turism och turisttjänster på lands-bygden med koppling till de areella näringarna.I juni 2004 tillkallade regeringen en kommitté (ordförande:kommunalrådet ) med parlamentarisk medverkanmed uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för den nationellapolitiken för landsbygdsutveckling (dir. 2004:87). identifiera såväl hinder som utvecklingsmöjligheter för företagpå landsbygden inklusive småföretag och genomgående beaktakvinnors och mäns villkor och förutsättningar när det gäller arbete,företagande och utvecklingsmöjligheter. Kommittén skall redovisa sittslutbetänkande senast i november 2006.Ett Sverigefrämjande perspektiv och marknadsföring inomturistsektornMålet för Sverigefrämjandet är att skapa intresse, förtroende och goodwill förSverige med hjälp av statliga medel.Främjandets uppgift är att förstärka och hålla samman bilden av Sverigeoch att kommunicera detta komplexa varumärke på ett tydligt sätt. Därförkrävs ett nära och utvecklande samarbete i kommunikations- och marknadsfö-ringsfrågor dels mellan de turistfrämjande organisationerna på nationell,regional och lokal nivå, dels mellan de olika aktörerna för Sverigefrämjande.Staten ansvarar för den övergripande marknadsföringen utomlands av Sve-rige och dess regioner som besöksmål. Detta kräver ett utvecklat och närasamarbete mellan de olika aktörerna för Sverigefrämjande (, exportråd, utrikesförvaltningen, Myndigheten förutländska investeringar i och ), bl.a. inom ramen i utlandet.Med hänvisning till att turistnäringen skall bidra till en hållbar tillväxt ligger det i det offentligas intresse att stödja och stimulera samarbetsprojektinom marknadsföringsområdet vilka initieras av aktörer inom turistnäringenoch som bedöms ha förutsättningar att bli kommersiellt framgångsrika.Marknadsföringsarbetet mot utlandet har främst utförts av . År2003 uppgick nettoomsättningen för bolaget till ,varav statens bidrag uppgick till . har därutöverför beviljats till ett projekt för attutveckla varumärket , i syfte att stärka den långsiktiga attrak-tionskraften och lönsamheten i fjällområdet. En strukturförändring av verksamhet pågår för att få större flexibilitet och lägre fasta kostnadeArbetet syftar till färre fasta kontor och ökad användning av modern informa-tionsteknik. Ytterligare förändringsåtgärder kan komma att vidtas.Vidare lämnas statligt stöd i samband med varumärket på Lantgård,vilket är en ideell förening som förvaltar detta varumärke. Inom ramen förmiljö- och landsbygdsprogrammet utgår statligt stöd för bl.a. marknadsföringoch kvalitetssäkring av verksamheten.Enligt regeringens bedömning (prop. s. 93) bör en utredning tillsättas meduppdrag att analysera och föreslå alternativa modeller för ytterligare gemen-samma marknadsföringsinsatser för och olika destinationer i Sverigesom resmål. Regeringen vill slå vakt om samarbetet med menanser att det kan finnas skäl att se om ytterligare gemensamma insatser kangöras, till vilka också aktörer på lokal och regional nivå skulle kunna bidra.Regeringen bedömer (prop. s. 94) att former och inriktning m.m. avseendestärkt samverkan mellan , utrikesförvaltningen och börutredas. Detta gäller i synnerhet i utlandet där organisation ochrepresentation måste bedömas som otillräcklig. Enligt regeringenskall statens ansvar när det gäller marknadsföring av som attraktivdestination avgränsas till att företrädesvis avse utlandsmarknaderna. Mot denbakgrunden bör det vara en strävan hos samtliga aktörer inom det breda Sve-rigefrämjandet att utveckla former för närmare samverkan på fältet. Främstborde möjliga synergier kunna sökas i samverkan med utrikesförvaltningenoch . Frågan bör utredas närmare, sägs det i propositionen.Det s.k. Innovationsprogrammet - som ursprungligen initierades hösten2001 i propositionen om en politik för tillväxt och livskraft i hela landet(prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4) - syftar till att identifiera processer somskall leda till ökad innovationskraft inom turistnäringen. Programmet god-kändes och skall pågå . Till programmetavsattes dels för att öka innovationskraften inom svenskturistnäring, dels för att främja turismforskningen. Programmet har varitengagerat i ett 70-tal projekt, bl.a. kvalitetsmärkningssystemet Naturens Bäs-ta.Enligt regeringens bedömning (prop. s. 95) skall det uppdras åtTuristdelegationen att lämna förslag på starka svenska turistiskautvecklingsområden och att analysera vilka förutsättningar och hindersom finns för att utveckla dessa. Bland annat utgörInnovationsprogrammet en grund för uppdraget.Infrastruktur och turismStatens insatser för svensk turism skall primärt inriktas på utlandsmarknads-föring, infrastruktur, kunskapsbildning, samordning och liknande nationelltviktiga frågor (prop. s. 83).Under år 2004 har de nationella väghållnings- och banhållningsplanernafastställts och definitiva ramar till länsplanerna för regional transportinfra-struktur för har beslutats. Besluten innebär för turismensdel att många viktiga åtgärder kan genomföras, bl.a. att kommunikationernaförbättras mellan de mest tätbefolkade delarna av landet, liksom mellan Sve-rige och grannländerna. Den statliga satsningen på tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion av vägar är angelägen för bl.a. vinterturismen.Regeringen anser att det bör finnas en avsevärd potential till bättre resmöj-ligheter för turister genom bättre utnyttjande av kollektivtrafiken. För attåstadkomma detta behövs emellertid både produktutveckling och marknads-föring, sägs det.Projektet innebär ett samordnat system för information, för-säljning och distribution som presenteras på webbsidan är att ge resenären möjlighet att boka och köpa en resa inom "från bostad till upplevelse". Projektet är ett samarbete mellan representanterför tåg-, flyg-, buss- och båttrafik samt myndigheterna på området.När det gäller tillgänglighet till turistattraktioner förfunktionshindrade avser regeringen (prop. s. 96) att ge en lämpligaktör i uppdrag att i samverkan med berörda sektorsmyndigheter göraen bred översyn. Efter en kartläggning av vilka insatser somgenomförts bör förslag lämnas till lämpliga åtgärder för att ökatillgängligheten till turistattraktioner.Kultur och turismEnligt regeringen (prop. s. 65) har kulturen en stor betydelse för regionalutveckling. Inte minst kan en regions eller orts kulturmiljövärden och kultur-utbud öka attraktiviteten och vara en viktig bas för turismen.Regeringen gav ett antal myndigheter, däribland och , i uppdrag att utifrån vissa utpekade strate-giska områden redovisa förslag till metoder för att stärka arbetet med deregionala utvecklingsprogrammen. Bland annat skall områdena kultur, kultur-arv, turism och naturupplevelser belysas.Enligt regeringen har kulturen och kulturarvet en fortsatt storutvecklingspotential inom turistnäringen. En långsiktig och hållbarturistnäring med utgångspunkt i kulturen förutsätter en fortlöpandedialog och samverkan mellan kulturområdets och turistsektornsaktörer.Natur- och ekoturismEn välbevarad natur är en grundförutsättning för den del av turistnäringensom baseras på natur, kultur och landskapsbild, dvs. natur- och kulturturis-men, påpekade regeringen i sin skrivelse om en samlad natur-vårdspolitik (skr. 2001/02:173). Den svenska naturen i allmänhet och deskyddade områdena i synnerhet utgör en tillgång med utvecklingsmöjligheter,ansågs det. Regeringen framhöll även att staten bör ha ett ansvar för att påolika sätt underlätta och stimulera en ökad naturturism, såväl i skyddadeområden som i naturen generellt.Naturen - och därmed i viss utsträckning även naturvården - tillhandahål-ler "råvaran" eller basen för naturturismen, erinrar regeringen om (prop. Upplevelseturism i olika former tenderar att öka. Exempelvis tillhörnågra av de skyddade områdena de mest besökta attraktionerna i landet. Iflera nationalparker och reservat finns bra exempel på lokala turistentreprenö-rer som bedriver en turism som går hand i hand med förvaltningen av detskyddade området. vattenområden ger mycket goda möjligheter tillatt ytterligare utveckla sportfisketurismen och annan vattenrelaterad turism.I ovan nämnda skrivelse framhöll regeringen att den offentligt ägda mar-ken utgör en tillgång som ger särskilda möjligheter att utvecklanaturturism och naturvård. De statliga markförvaltarna har därmed en roll i attfortsätta utveckla naturturismen på den statliga marken. Målsättningen närturism utvecklas på det statliga markinnehavet är att den bör bidratill den lokala ekonomin, dvs. den lokala utvecklingen. Sveaskog AB:s upp-drag har vidgats till att också omfatta naturturism i syfte att nyttja statensmark bättre och skapa arbetstillfällen i glesbygd.Ett ökat kommersiellt nyttjande av naturområden kan medföra en risk förökade konflikter mellan naturturism å ena sidan och markägare, annan mark-användning och naturvård å den andra. En genomtänkt planering krävs, enligtregeringen. Vidare har turistarrangörer ett ansvar att kontakta och hsamråd med markägare i samband med att aktiviteter planeras. En relevantfråga är hur mycket turistaktiviteter ett område kan tåla utan att bevarandemålriskeras och utan att kvaliteten på upplevelserna urholkas.Regeringen avser att ge ett antal länsstyrelser i uppdrag att se närmare påhur naturvård och utveckling av natur- och kulturturism ömsesidigt kan stödjavarandra. Avsikten är att ta fram länsvisa program för hur skyddade områdenoch annan natur kan och bör nyttjas för hållbar naturturism. Framtagandet avdessa program bör ske i nära samarbete med olika berörda aktörsgrupperinklusive turistnäringen. Arbetet bör utföras med utgångspunkt i vad reger-ingen anfört i skrivelsen om en samlad naturvårdspolitik samt i förevarandeproposition.När det gäller fisketurism och hästturism redovisas i propositionen att detfinns goda möjligheter att ytterligare utveckla dessa verksamheter. finnsdet drygt 300 fisketurismföretag, 260 jaktturismföretag och ca 500 företagsom använder hästen i sin turistverksamhet. Regeringen har gett i uppdrag att, i samverkan med berörda intresseorganisationer, utredamöjligheter och hinder för en expansion av fisketurismen samt lämna förslagtill utveckling av den framtida fisketurismen. Uppdraget skulle redovisassenast den 1 mars 2005.Ekoturism ryms inom ramen för det större begreppet naturturism. ProjektetNaturens Bästa (prop. s. 33) står för högkvalitativ upplevelseturism i densvenska naturen. Internationellt betecknas ofta en sådan inriktning som ekotu-rism. Märkningssystemet är det första nationella kvalitetsmärket i sitt slag,och det finns få motsvarigheter i andra länder. Arrangemang märkta medNaturens Bästa garanterar hög kvalitet på deltagarnas reseupplevelser i kom-bination med aktivt ansvar för naturskydd, miljöanpassat resande och omsorgom resmålets kulturvärden och människor. Vidare står och bak-om projektet.Utbildning och turismI propositionen redovisas (prop. s. 58) olika utbildningar inom turismområdet.Det finns ett stort antal program i gymnasieskolan, kommunala vuxenutbild-ningen, kvalificerade yrkesutbildningen (KY) och folkhögskolan samt pro-gram inom universitet och högskolor, fristående utbildningar och arbetsmark-nadsutbildningar på området.På gymnasienivå går det att utbilda sig med turisminriktning på ett hundra-tal gymnasieskolor i landet.För att en KY-utbildning skall kunna starta måste näringslivet uttryckligenefterfråga den och dokumentera att det finns behov av den kompetens somutbildningen ger. Anordnaren måste styrka detta och ansöka hos Myndighetenför kvalificerad yrkesutbildning om att få starta utbildningen. Den berördabranschen skall aktivt delta i planering och genomförande av utbildningen.Statsbidrag kan beviljas. tog 441 studerande (341 kvinnor och100 män) examina från KY inom turism- och restaurangutbildning. Hittillsöverstiger efterfrågan på att få starta KY-utbildning kraftigt de tillgängligaresurserna.Vid tolv universitet och högskolor finns utbildningsprogram inom tu-rism. Totalt finns det drygt 20 turisminriktade utbildningsprogram. Läsåret2002/03 var drygt 900 studenter registrerade på olika kurser och program medturisminriktning, vilket är en tredubbling av antalet studenter sedan läsåret1997/98. Av studenterna var kvinnor.I propositionen redovisas också utbildningsbehovet inom turistnäringen(prop. s. 39). Av en större undersökning som gjordes på uppdrag av Turistde-legationen framgick bl.a. att utbildningsnivån generellt är något lägreinom turistnäringen än inom den övriga tjänstesektorn. Djupintervjuer medpersoner inom sektorn visade att de ansåg att de svenska turismutbildningarnahar en inriktning som stämmer ganska dåligt med den egna verksamheten.Samtidigt pekade studien på att de intervjuades kännedom om utbudet avturismutbildningar var relativt dålig. Ett annat resultat var att det inte finnför eleverna tydlig "trappa" med påbyggnads- och vidareutbildningar.TurismforskningTurismforskning kan enligt regeringen bidra till utvecklingen av den svenskaturistnäringen som en tillväxtfaktor, nationellt, regionalt och lokalt (prop. Aktiva forskningsmiljöer finns vid (turismforskningsinsti-tutet ETOUR), vid , campus Hel-singborg vid samt universitet.Enligt regeringens bedömning (prop. s. 92) bör medel avsättas för att möjliggöra uppbyggnaden av ettturismforskningsnätverk. Bakgrunden är en skrivelse från treuniversitet och en högskola till ochUtbildningsdepartementet, där de förklarat sin vilja att tillsammansorganisera och genomföra en nationell turismforskarskola.Regeringen ser med tillfredsställelse på initiativet men anser attmöjligheten att låta satsningen omfatta även andra universitet ochhögskolor med turismforskning bör övervägas. Likaså bör formernaytterligare studeras, enligt regeringens uppfattning.Regeringens bedömningar i vissa frågorNär det gäller statens roll och uppgifter i turistpolitiken är regeringens be-dömning (prop. s. 82) att staten bör ha en tydlig och aktiv roll i främjandet asvensk turism och turistnäring. En tydlig rollfördelning gör det lättare attställa krav på staten i frågor som den ansvarar för. Avgränsningen av detstatliga ansvaret pekar också ut inom vilka områden andra aktörer måste taansvar och initiativ. Statliga insatser bör primärt avse kunskapsbildning ochkvalitetsutveckling, samverkan och samordning samt marknadsföring ochmarknadsbearbetning. Staten har också ansvar för andra frågor av betydelseför turistnäringen såsom infrastruktur, näringsfrämjande, service, tillgänglig-het, jämställdhet och mångfald.Vidare har staten en viktig roll för generellt främjande av en positiv ut-veckling av näringsverksamhet i alla delar av landet. Det handlar framför alltom att tillhandahålla grundläggande infrastruktur, utbildning, forskning ochlegala förutsättningar. För turistnäringens utveckling måste också hänsyn tastill det faktum att staten genom sina olika myndigheter kontrollerar en mycketstor del av den arena där turistföretagens verksamhet pågår.Den svenska turistnäringen är en viktig näringsgren med tillväxtpotential.Statens resurser till främjandet av svensk turism bör ses som uttryck för dennavärdering. Det är ett viktigt nationellt intresse och därmed också ett intresseför staten att det i landet finns en grundläggande strategisk syn på turistnär-ingens utveckling som flertalet aktörer sluter upp bakom. Statens insatser föratt stimulera entreprenörskap och företagande genom att främja positiva atti-tyder till entreprenörskap är också viktiga.Vidare är det statliga uppgifter att främja utvecklingsarbetet med gemen-samma satsningar på starka nationella teman, såsom beskrivs i Framtidspro-grammet, samt att aktivt medverka i det Sverigefrämjande arbetet, bl.a. dentidigare nämnda s.k. imagemarknadsföringen. Staten bör särskilt medverkatill att mer kvalitativa marknadsanalyser görs, med fokusering på nya ochframväxande marknader. Statens ansvar för den direkta marknadsföringen böravgränsas till att specifikt avse utlandsmarknaderna.Enligt regeringens bedömning bör Framtidsprogrammet utvärderas (prop.s. Ytterligare fokusering av programmet och en starkareförankring av detta regionalt och inom flera politikområden bör eftersträvas,sägs det i propositionen. Framtidsgruppen som tog fram Framtidsprogrammetupphörde i och med överlämnandet av programmet. Däremot finns det ensamordningsgrupp som följer genomförandet av programmet. Enligt reger-ingen bör utvärderingen ske i nära samverkan med representanter för turist-näringen.Regeringen gör vidare bedömningen (prop. s. 95) att statistik somrör turismen och turistnäringen bör utvecklas så att den blirkönsuppdelad. Regeringen avser att ge en lämplig aktör i uppdragatt svara för ett sådant utvecklingsarbete. Även statistik somredovisar regionala effekter bör utvecklas. Turistdelegationen hardärför uppdragit åt () att utvecklastatistik som visar på regionala effekter inom turismen medutgångspunkt från nationalräkenskaperna. En förstudie skalllämnas till Turistdelegationen under våren 2005.MotionernaUtan samband med yrkande i motion 2004/05:N11 (c, m, fp, kd) deklarerar deaktuella motionärerna från fyra partier att regeringens perspektiv för turistnäingen - ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande - är en bra och rimligutgångspunkt. Enligt motionärerna bör den näringsfrämjande verksamhetenrikta in sig på att underlätta företagande och undanröja hinder för utveckling.Motionärerna kritiserar att konkreta förslag för att underlätta för turistföretgare inte finns i propositionen. Med hänsyn till det stora antal arbetstillfällsom turistnäringen genererar anser motionärerna att det är önskvärt att ökakompetensen i näringen. Därför föreslås att antalet ökas för attmöjliggöra utbildningar inom turism. Motionärerna erinrar också om forsk-ningspropositionen med emotsedda förslag om forskning rörande turistnär-ingens effekter på den lokala ekonomin.För närvarande krävs inte samtycke av markägaren för att få starta turist-verksamhet på annans mark, så länge inte skada eller olägenhet uppstår, kon-staterar motionärerna. Dock är det en definitionsfråga vad som är skada ellerolägenhet. Kommersiell verksamhet på annans mark skall inte kunna ske utanägarens samtycke och utan skrivna avtal med markägaren, anser motionärer-na. Vidare bör turism i natur- och kulturreservat underlättas, hävdar de. Detkan handla om uppförande av byggnader för att underlätta service eller ökadtillgänglighet genom den framväxande flygturismen i de svenska fjällen,exemplifierar motionärerna. En ökad turistanpassning skulle också kunnagöra dessa områden tillgängliga för funktionshindrade.Mot bakgrund av att hästnäringen växer stort bör hästturismen underlättas,t.ex. genom att det iordningställs ridleder med möjlighet till övernattning ochgenom att det inrättas ett centrum för utbildning och kompetensutveckling förhästturism i Wången.I motionen tas också upp olika trafikfrågor; bl.a. vill motionärerna attRikstrafiken vid upphandlingar av kollektivtrafik får ett tydligt uppdrag attåstadkomma heltäckande kommunikationer i hela landet. (Trafikfrågornabehandlas i trafikutskott. )Motionärerna bakom motion 2004/05:N258 (s) instämmer med uppfatt-ningen i Framtidsprogrammet, dvs. att inte kan ses som ett etableratresmål för massturism utan att arbetet måste fokuseras på tydliga produkteroch varumärken. i sägs ha stora möjligheter när det gällerkortresande av olika slag, t.ex. weekendresor, cykel-, golf- eller gästgiveripaket samt kulturarrangemang.I motion 2004/05:N423 (s) menar motionärerna att kvalitetsaspekten vidutveckling av turism och besöksnäring skall tas på stort allvar. Det finnsrisker för oseriösa researrangörer på marknaden, t.ex. när det gäller fjällturioch jaktturism. Någon typ av policy bör tas fram, menar motionärerna.Fisketurism är på frammarsch, både i och runt om i , sägsdet i motion 2004/05:N435 (s). Fisketurismen innebär möjligheter till inkoms-ter och tillväxt för glesbygd och skärgård. För att näringen skall kunna ut-vecklas fullt ut krävs det ett antal åtgärder, bl.a. att regelverket anpassas.Vidare är det nödvändigt med samordning och stöd från centralt håll.I motion 2004/05:N445 (s) hävdas att det finns en bristande förståelse förhur turismen påverkar den regionala utvecklingen. Bland annat råder det bristpå kunskap om näringens betydelse och på tydlighet när det gäller turismensom tillväxtfaktor. Motionärerna föreslår att regeringen omarbetar dagensregelverk så att turistföretagen, vid sidan av industriföretagen, kommer attinrymmas i svensk basindustri och hanteras efter jämlika bestämmelser, t.ex.när det gäller infrastruktur.I motion 2004/05:N10 (m) framhålls att turistpolitiken är mycket väsentligför . Det mest betydelsefulla för branschen är att det ges braförutsättningar att driva företag. Statistiken visar att det finns en stor poteoch att det går att skapa ännu fler arbetstillfällen. För att turismen skall ökbl.a. i - krävs en bra infrastruktur. Enligt motionären saknas enbred turistforskning.I motion 2004/05:N212 (m) framhålls vikten av en satsning på turismen.Miljöfrågorna är viktiga, liksom infrastrukturen. Bra förutsättningar för före-tagande inom turistnäringen kan ge många nya arbetstillfällen, anser motionä-ren.Turismen är en framtidsnäring för , sägs det i motion 2004/05:N338 (m). Flera skäl till detta anförs, bl.a. att transporter tenderar att bligare, att uppfattas som ett tryggt land och att svensk mat, design ochmusik uppmärksammats . Enligt motionärerna bör staten så-som hälftenintressent i ha ett ansvar för samordningen inom fram-för allt utlandsmarknadsföringen.Enligt uppfattningen i motion 2004/05:N396 (m) måste villkoren för tjäns-tenäringen inklusive turismen likställas med de villkor som råder för övrigindustri för att underlätta en expansion av turismen. Det gäller exempelvismomssatser, elpriser m.m. Stora idrottsevenemang gynnar turistindustrin ochär viktiga även från kulturell synpunkt m.m. För att arrangera och hanteradylika evenemang krävs dock ett ökat offentligt engagemang i form av inve-steringar, krediter och riskförsäkringar.I motion 2004/05:N413 (fp) hävdas att en ny inriktning av statens politikavseende tjänstesektorn och småföretagande skulle förbättra turistnäringensallmänna förutsättningar på ett avgörande sätt och därmed lämna betydandebidrag till både ökad sysselsättning och förbättrad handelsbalans. En av de tvåviktigaste förutsättningarna för turistnäringen är skattesystemets inriktning,vilken givit näringen ett högt kostnadsläge i förhållande till konkurrentländerVidare är det ett problem med resegarantilagens tillämpning; det system somvalts i medför en kraftig snedvridning av konkurrensen till storföreta-gens fördel och småföretagens nackdel.I motionerna 2004/05:N304 (kd) och 2004/05:N326 (kd) hävdas att pengarsom satsas på marknadsföring av ger god avkastning.