bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — Regeringenklarar inte heller av att upprätthålla stabila statsfinanser trots engod konjunktur.Moderaterna, har bildatAllians för . Vi vill på väsentliga punkter föra en annan politikän regeringen.En politik för ett bättre måste utgå från att vi är en del avden globala ekonomin. Vårt deltagande i internationell handel ochinternationellt samarbete har gett oss det välstånd vi har . Det harsamtidigt inneburit att vi anpassat oss till förändringar i vår omvärld.Våra stora internationella företag har gått före och byggt upp ettkunnande som kommit hela samhället till del och som varit den ekonomiskabasen för de reformer som genomförts. Det har också funnits en storvilja att anpassa sig till de nya förutsättningar som vårt internationellaberoende medfört.Någon annan väg finns inte heller . Men utmaningarna kommeratt se annorlunda ut . Nya länder och nya företag dyker upp.Men målet är detsamma, att genom engagerat deltagande i internationelltutbyte och genom att hålla god konkurrenskraft säkra goda inkomstertill befolkningen. Utan ett starkt och konkurrenskraftigt näringslivfår vi inte heller resurser till offentliga åtaganden.Det stora antalet människor som står utanför arbetsmarknaden måste minska.Det behövs en politik som sträcker sig över flera områden för att uppnådet. Vi är inriktade på att göra det mer lönsamt att arbeta och samtidigtskapa förutsättningar för att de nya jobb som behövs kan komma fram.Det övergripande målet för Alliansens politik är att öka välståndet ochtryggheten för alla medborgare. Ett stort utrymme för individuelltsjälvbestämmande och ett gemensamt ansvarstagande för trygghet åt allaär vår utgångspunkt. Att säkra välståndstillväxten och välfärdenförutsätter ett långsiktigt perspektiv. Mot denna bakgrund föreslår Alliansför en samlad strategi. Denna strategi har fyra huvudkomponenter:Detmåste löna sig att arbeta.Förutsättningarna för nya jobb måste förbättras, villkoren för företagandeoch företagens konkurrenskraft förstärkas.Den offentliga sektorn måste reformeras och välfärden tryggas.Uthålliga offentliga finanser måste säkras.UtanförskapetUtgångsläget är prekärt. Ungefär 1,5 miljoner människor försörjs i daggenom olika offentliga ersättningar i stället för arbetsinkomster ellerarbetar mindre än de önskar. Just nu (siffrorna avser ) är259 000 öppet arbetslösa. 127 000 personer befinner sig i olikaAMS-åtgärder. Den totala arbetslösheten uppgår därmed till 386 000 personereller av arbetskraften.De latent arbetssökande, dvs. människor som kunnat och velat arbeta mensom inte aktivt sökt arbete, samt heltidsstuderande som sökt arbete,uppgår till 163 000. Gruppen heltidsstuderande som sökt arbete uppgårtill 100 000 personer, en ökning med nästan 50 000 förraåret. Många av dem studerar bara därför att de inte kan få jobb. Iinternationell statistik räknas de som arbetslösa. Dessutom arbetar ca250 000 personer mindre än de skulle vilja.Sammantaget utgör dessa personer en betydande och outnyttjad reserv somstår förhållandevis nära arbetsmarknaden. Därtill erhöll, enligt senasttillgängliga uppgifter, drygt en kvarts miljon, 243 000, sjukpenningoch 547 000 var förtidspensionerade. Den senaste månaden ökade antaletförtidspensionerade med drygt 70 000. Bland de sjukskrivna ochförtidspensionerade finns stora grupper som anger att de skulle kunna arbetaom vissa villkor uppfylls.I stora delar av landet står bortåt en tredjedel av den vuxna befolkningeni arbetsför ålder utanför den reguljära arbetsmarknaden. Det är likamånga som under den ekonomiska krisen . Kostnadernaför sjukpenning, sjukersättning, a-kassa och AMS-åtgärder uppgår nutill astronomiska . Det är inte troligt att regeringenkommer att kunna nå sitt sysselsättningsmål eller sitt mål för ohälsotalenunder mandatperioden. Om inte fler åtgärder med det primära syftet attdölja öppen arbetslöshet vidtas är det heller inte troligt att regeringensmål för den öppna arbetslösheten nås. Regeringens egen prognos innebäratt fyraprocentsmålet för den öppna arbetslösheten nås (valåret) 2006 för att sedan på nytt stiga.Slutsatsen är att det finns massor av människor som vill arbeta men somav olika skäl inte beretts arbete i Socialdemokraternas Sverige.Trots en hög ekonomisk tillväxt förmår regeringen heller inte att "samlai ladorna" för att möta kommande konjunkturnedgångar och demografiskautmaningar. Tvärtom går den statliga verksamheten med betydande underskott.Endast överskott i pensionssystemet har förmått att rädda de konsolideradeoffentliga finanserna över nollstrecket. De befinner sig dock långtifrån det mål om överskott över en konjunkturcykel som riksdagenhar lagt fast. Med årets vårproposition frångår regeringen i praktikendetta överskottsmål. Redan detta är både anmärkningsvärt och oroande.Underkommande decennier åldras den svenska befolkningen. Fler kommer attefterfråga kvalificerade och dyrbara vård- och omsorgstjänster. Menframför allt kommer en minskande del av befolkningen att arbeta ochvara skattebetalare i arbetsför ålder. Alltfärre kommer att behöva tahand om alltfler och finansiera alltmer.Det här är en omöjlig ekvation. Det är viktigt att våra skattepengaranvänds så effektivt som möjligt, men inte ens en rekordhögproduktivitetsutveckling kommer att kunna möta detta finansieringsproblem. Detfinns inga genvägar, utan vi måste bli fler som arbetar och vi måstearbeta mer. Att stimulera en sådan utveckling är också kärnan i vårekonomiska politik.Förutsättningar: GlobaliseringenEn av de stora utmaningarna som den ekonomiska politiken har att mötaunder kommande år kommer från en ökad internationalisering, ellerglobalisering, av näringslivet. Länder som tidigare ansetts för riskfylldaur ett politiskt eller ofördelaktiga ur ett ekonomiskt perspektiv harunder det blivit alltmer integrerade i världsekonomin.Det gäller och de övriga länderna i Öst- och , liksomde forna och deras f.d. lydstater i diktaturensÖsteuropa. De låga kostnader som dessa länder kan erbjuda har lett ökad global konkurrens om såväl arbetstillfällen som investeringskapital.Svenska jobb flyttar utomlandsResultatet av denna globalisering syns såväl i den svenskasysselsättningsstatistiken som i storföretagens resultaträkningar. Medanvinsternastiger till följd av att produktionen flyttar dit där den är billigareblir antalet jobb som är kvar på hemmaplan alltfärre. Stora varsel harblivit vardagsmat i tidningarnas rubriker, och ännu syns inga tendensertill att trenden är på väg att brytas.En studie av årsredovisningarna från de 20 största företagen påStockholmsbörsen visar detta med stor tydlighet. Underperioden skapade dessa företag omkring 275 000 arbetstillfällen. Mendetta skedde genom att 300 000 nya jobb skapades utomlands, samtidigtsom antalet anställda i minskade med 25 000 personer.Men det är inte bara i storföretagen som utflyttningen sker. Svensktnäringsliv presenterade en undersökning om utflyttningenbland 5000 företag i alla storlekar och inom alla branscher för åren1999-2004. Undersökningen visar att vart åttonde företag redan flyttatut verksamhet, och att mer än hälften av dessa utflyttningar ledde tillneddragningar i . Utflyttningen medför också att många företagförlorat sina kunder. Mer än vart fjärde företag har förlorat uppdragunder den senaste femårsperioden på grund av att deras kunder flyttatut produktion utomlands.Framtiden ser minst lika dyster ut. redovisar att vart femtesmåföretag planerar att flytta verksamheten utomlands. Enligt SvensktNäringslivs beräkningar riskerar ytterligare drygt en halv miljon jobbatt försvinna utomlands.Omsättning av jobb och arbetsplatser är en del av en pågåendestrukturomvandling. Den har funnits sedan industrialismens barndom. Det storaproblemet är att antalet nya jobb som kan ersätta de gamla inte ärtillräckligt. Med ett ökat företagande och nya jobb skulle både de gamlajobben kunna ersättas och de som står utanför kunna komma in påarbetsmarknaden. En undersökning utförd av TCO visar att under perioden1994-2003 har antalet nya jobb vid nya arbetsställen blivit färre.Sveriges investeringar lägst i OECDSverige drabbas inte bara av jobbflytten. Även när det gäller investeringarnaär läget alarmerande. har successivt dräneratspå investeringskapital. Trots växande överskott i utrikeshandeln blirintäkterna av det vi sålt utomlands i allt väsentligt kvar i andra länder.Till viss del på goda grunder - pengar ska placeras där de gör bästnytta. Och är det så att svenska hushåll och företag tror sig få bättreavkastning utomlands, är det till nytta för svenska sparare på litesikt, men med risk för färre jobb i Sverige.Det finns också en skatteaspekt på pengautflödet. Till följd av denhöga svenska kapitalbeskattningen är det möjligt att många svenskarlåtit föra ut pengar till länder där kapitalet får vara i fred.Uppskattningar som gjort tillsammans med Skatteverketvisar att svenskarnas oredovisade utlandssparande nu uppgår till 700miljarder kronor - motsvarande drygt en fjärdedel av årligaBNP. Det kan jämföras med ca 1990. Lägger man tilldet kapital som flyttat med de svenskar som skattereglerna drivit urlandet så kan beloppet vara så mycket som 1 500 miljarder kronor.Utflödet och den kraftiga tillväxten i utlandssparande innebär attkapital som kunde ha gått till investeringar i hamnat i andraländer. Resultatet av detta syns också i den fallande svenskainvesteringsgraden. Som andel av vår ekonomi har investeringarna fallitkraftigt . Delvis är detta en effekt av fallandebostadsinvesteringar. Men trots att bostadsinvesteringarna kommit igång igen , så är investeringsgraden fortfarande denallra lägsta inom hela . Bara är i närheten, men det berorpå att landet just gått igenom en större finansiell kris.De företag som ändå väljer att investera i gör det i alltväsentligt för att få effektivare produktionsanläggningar. Andelennyinvesteringar i förhållande till effektiviseringsinvesteringar ärförsvinnande liten. Resultatet av detta blir högre produktivitet, men ocksåfärre jobb och ökad utslagning av arbetskraft. Denna trend måste ocksåvändas om utanförskapet på arbetsmarknaden ska brytas.Vänsterkartellen sviker utmaningarnaSveriges produktionskostnader och skadliga kapitalskatter utgör enkonkurrensnackdel som måste mötas om det ska finnas konkurrensutsattajobb kvar inom landet även . Den låga investeringsgraden ochutslagningen av jobb i har redan skapat ett stort utanförskappå arbetsmarknaden och medfört påtagligt högre kostnader för den offentligasektorn. av befolkningen i arbetsför ålder är i behovav offentligt stöd för att klara sin försörjning.På detta område står socialdemokratin och dess stödpartier fortfarandeutan svar. I stället för att bryta dödläget med offensiva reformer tycksderas metoder vara att skylla på räntepolitik och vänta påatt konjunkturen tar fart.Det är Socialdemokraternas politik som genom ständigt nya pålagor påföretagandet har tvingat företagen till rationaliseringar med ökatarbetstempo för den befintliga arbetsstyrkan. Politiken driver arbetsplatseroch sysselsättning ut ur landet. Detta är den verkliga otryggheten, ochden är en direkt konsekvens av den misslyckade politiken.Alliansen har lösningarFör att skapa förutsättningar för ökad sysselsättning måste summan avvad hushåll och företag betalar i löner, skatter och avgifter för enarbetad timme minska. Det totala skattetrycket på arbetskraft i Sverigei dag uppgår till av bruttokostnaden för en arbetad timme.Det anser vi är för högt.Ett första steg att dämpa denna utveckling är att sänka inkomstskatternapå arbete. Särskilt marginalskatterna på låga inkomster tror vi ärskadliga för samhällsekonomin. Genom att ha höga skatter redan på lågainkomster eller höga trösklar för att ta ett jobb, tvingas löntagarnaförhandla till sig höga lönelyft för att se något resultat i plånboken.Samtidigt blir det omöjligt för företagen att behålla samma arbetsstyrkanär kostnaden för arbetskraften stiger. Resultatet blir ökad arbetslöshet.Vi vill att varje inkomstökning ska märkas i plånboken. I våra alternativtill regeringens vårproposition har vi alla presenterat inkomstskattereformersom sänker marginalskatten för låg- och medelinkomsttagare.Men politiken kan inte stanna vid inkomstskatterna. Mer behöver görasför att uppmuntra människor till att starta och driva växande företag.Regelkrånglet måste minska, och skatterna för egenföretagare sänkas.Vi vill vidare stegvis avveckla förmögenhetsskatten.Förutsättningar: den ekonomiska utvecklingenDen internationella konjunkturenMedan 2004 var ett blomstrande år för den totala tillväxten i världen,visar de flesta prognoser en allmän dämpning av konjunkturen under2005. Nedgången i konjunkturen förväntas sträcka sig en bit in i 2006.Anledningarna är det höga oljepriset i kombination med åtstramningspolitiki två viktiga tillväxtcentrum: och . Trots det dämpade läget iden globala ekonomin beräknas tillväxten uppgå till , vilketär en hög nivå i ett historiskt perspektiv.Svackan i den amerikanska ekonomin kopplas samman med minskad produktivitets-och vinsttillväxt, vilket även har haft en hämmande effekt påinvesteringsviljan. Den amerikanska ekonomin hade stark draghjälpav en expansiv finanspolitik i form av skattesänkningar och utgiftsökningar.Ett omslag i den amerikanska skattepolitiken och en gradvis höjning avräntan minskar nu den privata konsumtionen. ekonomi har gått ini en mognare fas, men förväntas ändå uppnå en hyfsad tillväxt på ca 3½% under 2005.Asien har varit och är fortfarande en kraftfull tillväxtmotor i denglobala ekonomin. Inbromsning i den utländska efterfrågan av asiatiskavaror, minskad kinesisk import och penningpolitisk åtstramning i Kinaär orsaker till den avmattning i den asiatiska ekonomin som inleddesunder andra hälften av 2004.Problemen med tillväxten i euroområdet består. Den potentiella tillväxttaktenhar minskat med en hel procentenhet från 1990 till 2004.Orsaken är främst relaterad till arbetsmarknaden och antalet arbetadetimmar. Efter en kortare uppgång i konjunkturen förväntastillväxten i euroområdet endast uppnå den potentiellt möjliga och landapå 2005 och . Detta lär innebära att euroländernasarbetslöshet och inflation består under de närmsta åren.Utvecklingen i SverigeUnder 2004 har svensk ekonomi haft draghjälp av den allmänna uppgångeni den internationella ekonomin. Trots att 2004 var ett av de bästatillväxtåren befann sig ungefär en femtedel av Sverigesarbetsföra befolkning utanför arbetsmarknaden. hamnade dessutompå sista plats i investeringsliga . När den internationellakonjunkturen nu dämpas hårdnar kraven på förmåga att ta kommandotöver den egna ekonomiska utvecklingen. menar attden socialdemokratiska regeringens ekonomiska politik kraftigt hämmartillväxten och företagandet.Sverige är på väg in i en mer dämpad tillväxtperiod. I regeringensvårproposition förutspås tillväxten bli 2005, 2006 och 2,2007. Trots att den svenska tillväxten förutspås bli förhållandevisgod väntas en svag utveckling av sysselsättningen.Räknar man bort de åtgärder som regeringen vidtar för att hålla människorsysselsatta i olika arbetsmarknadsprogram skapas bara en blygsam ökningav sysselsättningen under innevarande år. Inte heller arbetslöshetenberäknas minska nämnvärt . De uppgifter om konjunkturen somkommit talar för att tillväxten kommer att bli svagareän regeringen räknade med. Både konjunkturbarometeroch statistik över hushållens inköpsplaner visar på större pessimism äntidigare.Den svenska exportmarknadens framgångar , i synnerhet inombilindustrin och telekomsektorn har avtagit. En förstärkning av densvenska kronan bedöms försämra den svenska konkurrenskraftenytterligare. I stället är det industrins investeringar och viss ökningav privat konsumtion, tack vare låg inflation och en marginell förstärkningpå arbetsmarknaden, som kommer att vara drivkrafterna i ekonomin under2005.Inflationen beräknas bli låg för att normaliseras under 2006.Den allmänna uppfattningen är att risken för låg inflation är störreän tvärtom. Globaliseringen håller tillbaka priserna i mångabranscher. Den privata konsumtionen har inte heller tagit fart somförväntat. En trolig förklaring är den allmänna osäkerheten införkonjunkturens utveckling.Inflationshotet är just nu lägre än vad tidigare förutspått.Trots att reporäntan legat kvar på är konjunkturutvecklingenmer dämpad än vad beräknat. Detta är ett tydligt tecken påsvagheter i svensk ekonomi. Vi anser att den låga sysselsättningen hörsamman med en misslyckad tillväxtpolitik och därmed svårigheter attmöta den globala konkurrensen. Medan Socialdemokraterna sätter sitthopp till och tillväxten i omvärlden vill Allians för Sverigeutforma en politik som leder till en långsiktigt hållbar tillväxt.Vår gemensamma politikSteg för stegAllians för skapades för mindre än . Även införtidigare val har våra partier varit beredda att ta ett gemensamtregeringsansvar. På ett antal områden har även tidigare gemensammaståndpunkter arbetats fram i olika arbetsgrupper. är dock arbetetbredare och mera målinriktat. Sex olika arbetsgrupper kommer vintern2005/06 att vara färdiga med rapporter som utgångspunkt för ett gemensamtvalmanifest.Men under vägen dit har ett antal gemensamma förslag lagts fram ochdenna arbetsmetod med ett successivt arbete med att mejsla fram engemensam politik kommer att fortgå. har gemensamma ståndpunkteroch förslag arbetats fram inom exempelvis följande områden:RättstrygghetenFörsvaretPrinciper för vård och omsorgBättre krisberedskapAvpolitisering av universitet och högskolorKriminalvårdenTurismpolitikenStartlag i stället för stopplagForskningspolitikenValfrihet i äldreomsorgenNystartsjobbIntegrationspolitiken.Detta arbete med successiva överenskommelser kommer att fortsätta. Detkan sättas i motsats till de olikheter som råder mellan regeringen ochdess stödpartier. De ständiga hot om avbrott i samarbetet som därförekommer visar på de stora skillnader som råder. Där kan gemensammaståndpunkter bara uppnås genom stora och kostsamma eftergifter frånregeringens sida, eftergifter som framtida generationer av skattebetalarekommer att få bära kostnaderna för.De stora uppgifternaDen ena uppgiften är att öka utbudet av arbetskraft. Detta är möjligtatt åstadkomma genom en kombination av sänkta skatter på arbete och bl.a. stramare ersättningssystem. Tyvärr går regeringen i motsatt riktningoch vill i friårsexperimentet t.o.m. ge människor betalt för att intearbeta.Det är mycket viktigt att vi har offentliga trygghetssystem som förmåratt fånga upp och skydda människor som råkar illa ut till följd avsjukdom, arbetsskada eller arbetslöshet. Det är också viktigt atttrygghetssystemen är utformade på sådant sätt att de ger tillräckligaincitament till arbete. Att den ersatta arbetsfrånvaron uppgårtill bortåt en fjärdedel av den vuxna befolkningen och att 2,2 miljonersvenskar under en normal vecka inte är på arbetet tyder på att dagensavvägning inte är perfekt. Detta kommer bl.a. till uttryck i att vi åena sidan blir allt friskare, lever allt längre, börjar arbeta alltsenare i en allt bättre arbetsmiljö och slutar allt tidigare, men åandra sidan får alltfler sjukskrivna och alltfler förtidspensionerade.Den andra stora uppgiften är att öka efterfrågan på arbetskraft. Pådetta område framstår regeringen också som närmast handlingsförlamad.Det finns ett stort behov av att förbättra närings- och entreprenörklimateti vårt land. Det handlar om allt från riskkapitalförsörjning, regelkrångel,fåmansbolagsregler, förmögenhetsskatt till höga arbetsgivaravgifter.Vi föreslår också ett brett program för att förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt, bl.a. en mer effektiv arbetsmarknadspolitik och nystartsjobb,vilket också kommer att underlätta övergången till arbete.Skattesänkningar på arbeteAtt öka antalet som arbetar och antalet arbetade timmar är avgörandeför att skall klara av att möta de krav som en åldrande befolkningställer. Ett större arbetsutbud innebär att produktionsförmågan ökar.Därmed stiger utrymmet både för hushållens konsumtion och för deskatteintäkter som finansierar välfärden. Vår uppfattning är att det interåder brist på arbetsuppgifter i . Höga skatter, brister iföretagsklimatet och felaktig organisation av sjukvården, skolan och annanviktig välfärdsverksamhet gör att det finns många uppgifter som bordeutföras men som inte utförs.Alliansens politik för arbete har flera komponenter. Sänkta marginalskatteroch lägre ekonomiska trösklar att gå från bidrag till arbete,systemförändringar i vård-, rehabiliterings- och integrationspolitiken samten flexiblare arbetsmarknad lägger grunden för att fler kan arbeta. Detär viktigt att skattesänkningarna och besparingarna utformas på sådantsätt att den ger största möjliga effekt på arbetsutbudet.Mot denna bakgrund har Alliansen slagit fast några centrala problem ochprinciper som en skattereform bör angripa och följa.Stimulera arbeteFör alltför många svenskar lönar det sig för lite att arbeta på grundav den samlade effekten av skatte- och ersättningssystemen. Den högaskattebelastningen för låg- och medelinkomsttagare, som är nödvändigför att finansiera att alltför många är beroende av olika bidrags- ochersättningssystem, är ett viktigt skäl till att många i inte äri arbete.I dag är vinsten av att lämna bidragsförsörjning för arbete generelltsett låg och i stort sett obefintlig för många. Ju en personbefinner sig utan jobb desto större är risken att man förblir arbetslös.Mot denna bakgrund hastar det med att bryta utanförskapet. Skattesystemetmåste således göra det relativt sett mer lönsamt att arbeta. Detta kanoch bör ske på flera olika sätt. Därigenom kan olika reformers effekterkomma att förstärka varandra.Alliansen föreslår att det införs en särskild skattelättnad för dem somarbetar. Skattelättnaden kommer därmed att stimulera till arbete framförannan försörjning. Människor som står utan jobb är olika nära arbetsmarknadenoch har därmed olika möjligheter att snabbt börja arbeta. Mot dennabakgrund finns det skäl att vid sidan av sänkta skatter särskilt stödjapersoner som varit frånvarande . Mot denna bakgrundhar lagt förslag om s.k. nystartsjobb, se nedan.Beskattningen på marginalen inklusive effekten av avtrappade bidrag vidstigande inkomster gör att det för många i stort sett inte lönar sigatt arbeta mer eller anstränga sig för att få en högre lön. För attuppnå ett tydligt ökat arbetsutbud, både genom ökat arbetskraftsdeltagandeoch ökad arbetstid, måste marginalskatten sänkas för huvuddelen avlöntagarna.Stimulera äldre att arbeta längre upp i åldrarnaÄldre är en resurs som tas till vara i för liten utsträckning samtidigtsom livslängden stiger. Arbetskraftsdeltagandet sjunker kraftigt junärmare pensionsåldern man når. Många äldre vill och kan jobba mer.Till detta kommer att antalet äldre väntas växa betydligt under denärmaste åren. Detta betyder att äldre utgör en betydande arbetskraftsreserv,en reserv som vi anser bör tas till vara. Insatser för att öka de äldresarbetsutbud kräver inga omfattande reformer, då det innebär att enindivid stannar ett eller längre i arbete, eller väljer attinte gå ner i arbetstid.Det är främst i gruppen som arbetsutbudet minskar. ökar arbetskraftsutbudet men nivån är fortfarandemycket låg. Andelen 64-åringar som var i arbete var endastdrygt . vill därför undersöka möjligheterna attstimulera dessa grupper att välja att stanna kvar i arbete.Äldres incitament att jobba är emellertid svaga. Pensionärers inkomsterbeskattas hårt. Löneinkomster staplas ovanpå pensioner, vilket medföratt personer redan vid mycket måttliga inkomster utöver pensionen drabbasav högsta marginalskatt.Ett annat problem är att äldre människor ofta inte värderas lika högtsom yngre arbetskraft. Produktiviteten anses ofta vara lägre samtidigtsom äldre normalt sett har högre lön än yngre.