bet · GT01TU4 · 2005-12-01 00:00:00 — I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) framhåller också allianspartierna att det är män som arbetar med att utforma framtidens offentliga service via Internet. Mot bakgrund av detta kan det vara på sin plats att regeringen aktivt arbetar för att ett genustänkande skall genomsyra arbetet.Initiativ bör tas för att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn och då också kopplat till webbaserade tjänster (yrkande 16). Utskottet vill inledningsvis framhålla att jämställdhet är ett prioriterat område i . Utskottet kan därför se ett stort värde i att en handlingsplan utarbetas med åtgärder för att öka jämställdheten i IT-branschen. Likaså bör ett mentorskapsprojekt genomföras med syfte att öka jämställdheten på ledande befattningar med fokus på IT- och telekombranschen. Utskottet vill framhålla att det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Eftersom jämställdhet mellan kvinnor och män skapas där beslut fattas, resurser fördelas och normer skapas måste jämställdhetsperspektivet ständigt finnas med på de olika nivåerna. Utskottet välkomnar därför att det inom bereds direktiv till en utredning rörande kvinnors representation i företagsstyrelser. Som utskottet ser det ligger regeringens handlingsplan för att öka jämställdheten i IT-branschen väl i linje med vad som efterfrågas i motionen. Motionsförslaget bli därmed väl tillgodosett och avstyrks följaktligen. Utskottets förslag i korthet Som utskottet ser det har regeringen uppmärksammat de problem som lyfts fram i motionerna. Regeringen har som framgått en ambition att undanröja hinder som kan försvåra en standardisering av e-legitimation, liksom att lyfta fram betydelsen av teknikneutraliteten. Motionsförslagen avstyrks mot den bakgrunden. Jämför reservation 9 (m, fp, kd, c). Regeringen bedömer att e-legitimationer är en del av infrastrukturen, som i huvudsak bör utvecklas av marknadens aktörer. Statens roll bör vara att gynna användningen av e-legitimationer, stimulera konkurrens mellan utfärdare av sådana legitimationer och att undanröja infrastrukturella, marknadsmässiga och konkurrensmässiga hinder. E-legitimationerna är en säkerhetslösning för kommunikation som bygger på elektroniska signaturer (underskrifter). E-legitimationerna är en tillämpning av sådana signaturer. I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) framhåller allianspartierna i trafikutskottet att det arbete kring e-legitimationer som påbörjades inom ramen för Samset och drivs av e-nämnden bör intensifieras i syfte att få en e-legitimation som gäller för samtliga myndighetskontakter, såväl studiemedelsansökningar hos () som bokning av fritidslokal hos kommunen. Det stärker och effektiviserar kontakterna mellan myndighet och medborgare. En standardiserad och obligatorisk e-legitimation är en av byggstenarna för en fungerande 24-timmarsmyndighet. ger detta än fler medborgare reell anledning att aktivera de bredbandstjänster samhället byggt ut. Det finns ett stort behov av att fortsätta arbetet med att ge alla medborgare en ökad grad av säkerhet på Internet, både vad gäller möjligheten att använda kommersiella tjänster och offentliga sådana (yrkande 21). I samma motion anför allianspartierna också att det är ett stort problem att lagar och regler inte uppdateras snabbt nog i förhållande till de tekniska landvinningarna. I grunden handlar detta om ett arbete av mer retroaktiv karaktär, dvs. det behövs helt enkelt en genomlysning av den befintliga svenska lagstiftningen. Detta är en uppgift som regeringen bör ta tag i och inte göra arbetet när problemen dyker upp. Det behövs också en metodik som innebär att varje remissprocess kring nya lagar, regler och förordningar faktiskt bör ha ett IT-perspektiv med i bedömningen. Att bygga upp särlagstiftningssystem är inte rationellt och bör därför konsekvent avvisas. Allianspartierna föreslår att den befintliga svenska lagstiftningen genomlyses i syfte att göra den teknikneutral och långsiktig (yrkande 22). I motion 2005/06:T500 av m.fl. (fp) anförs bl.a. att en nyckelfråga för elektronisk handel är att kunna utnyttja kryptering för säker kommunikation mellan säljare och köpare. Wassenaaröverenskommelsen om att inkludera s.k. stark kryptering bland de produkter som omfattas av exportbegränsningar är här en allvarlig hämsko. Sedan avtalet slöts 1998 har utvecklingen i praktiken accelererat så snabbt att gränsen mellan stark och svag kryptering är överspelad. bör ta initiativ till att programvara för kryptering stryks ur Wassenaarprotokollen. Krypteringsanvändning är något som måste utvecklas särskilt inom den offentliga myndighetsutövningen. Inom vården, och utbildningsväsendet är behovet av säkerhet mot obehörig hantering av för den enskilde känslig information av största betydelse. Det är en viktig integritets- och tillitsfråga (yrkande 4). Utskottet behandlade frågor om elektroniska signaturer i betänkandet (bet. 2004/05:TU9) IT och elektroniska kommunikationer och anförde bl.a. att (), som är tillsynsmyndighet för lagen om kvalificerade elektroniska signaturer, på regeringens uppdrag tagit fram rapporter om elektroniska signaturer, inte enbart kvalificerade, samt har en referensgrupp för frågor om elektroniska signaturer. PTS har också i regleringsbrev för fått i uppdrag att analysera Europeiska kommissionens kommande översyn av hur och rådets direktiv /93/EG om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer fungerar samt utvärdera behovet av svenska åtgärder. Uppdraget skall redovisas . Utskottet konstaterade också att när det gäller frågan om kryptering och exportkontrollregimen Wassenaar, som bildades och består av 33 medlemsländer, har regimen varit utsatt för översyn, den senaste så sent som . Syftet med denna regims verksamhet är att bidra till regional och internationell säkerhet och stabilitet genom att främja transparens och ett ansvarsfullt agerande rörande överföringar av konventionella vapen och produkter med dubbla användningsområden och därigenom undvika att bidra till destabiliserande ansamlingar. Utskottet kan instämma i vad regeringen anför om att bl.a. e-legitimationer är en del av infrastrukturen, som i huvudsak bör utvecklas av marknadens aktörer. Statens roll bör vara att gynna användningen av e-legitimationer, stimulera konkurrens mellan utfärdare av sådana legitimationer och att undanröja infrastrukturella, marknadsmässiga och konkurrensmässiga hinder. Likaså bör staten för att säkra en dynamisk utveckling av informationssamhällets säkerhetslösningar, samt för att gynna konkurrens och kostnadseffektivitet i säkerhetslösningarna, verka för att det etableras teknikneutrala standarder för elektroniska signaturer inom offentlig sektor. Utskottet instämmer också i vad som anförs i propositionen om att en viktig uppgift är att undanröja juridiska hinder. är det dock viktigt att betona att befintliga lagar och andra bestämmelser gäller, även om IT kan innebära nya former för kommunikation. De skillnader som informationssamhällets tjänster innebär kan kräva särskilda regleringar, såsom lagen om elektronisk kommunikation, särbestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen och lagen om elektronisk handel. Målsättningen bör vara att författningar inte skall hindra elektronisk kommunikation och vara så teknikneutrala som möjligt. Det bör framhållas att utnyttjande av IT inte får försämra rättssäkerheten eller myndigheters förutsättningar att fungera. Som utskottet ser det har regeringen uppmärksammat de problem som lyfts fram i motion 2005/06:T1 yrkandena 21 och 22. Regeringen har som framgått en ambition att undanröja hinder som kan försvåra en standardisering av e-legitimation, liksom att lyfta fram betydelsen av teknikneutraliteten. När det gäller användningen av kryptering hos myndigheter vidhåller utskottet sin ovan redovisade uppfattning. Motionsförslagen avstyrks följaktligen. Elektronisk handel och upphandling i offentlig sektor, nordiskt samarbete m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet ser det som värdefullt att utveckla ett IT-politiskt samarbete inom och de baltiska länderna för att stärka och konkurrenskraft internationellt. Enligt utskottets bedömning är detta också regeringens ambition. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund ett motionsförslag om åtgärder för att främja nordiskt samarbete. Jämför reservation 10 (m, fp, kd, c). Regeringen bedömer att staten bör vara pådrivande så att tillväxtpotentialen i e-handel och offentlig upphandling utnyttjas fullt ut. Myndigheterna bör genom att utveckla en kostnadseffektiv användning av e-handel främja att e-handeln ökar. I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) tar allianspartierna också upp det nordiska samarbetet och framhåller att bör diskutera ett utvecklat IT-politiskt samarbete inom och de baltiska länderna för att stärka och konkurrenskraft internationellt. Tillsammans kan länderna på ett bättre sätt konkurrera på den internationella marknaden (yrkande 9). Utskottet vill framhålla att under det svenska ordförandeskapet i togs en e-handelsstrategi för fram och presenterades . Strategin betonar betydelsen av att synliggöra nyttan med e-handel för konsumenter. Vidare tar strategin upp konsumenternas förtroende för e-handel, företagens IT-och e-handelskompetens, standardisering och interoperabilitet samt statens roll som förebild. Många marknader är snarare nordiska än svenska, varför enhetliga förutsättningar för e-handel skulle kunna bidra till ökad effektivitet i många branscher. Utskottet vill också erinra om att det inom sker ett samarbete om IT-frågor inom för informationsteknik. Flera projekt har resulterat i olika rapporter om bl.a. nordisk IT-statistik, bredband och språkteknologiutveckling. presenterade en kartläggning som konstaterade att det finns uppenbara fördelar för de nordiska länderna att samverka kring användningen av IT-stöd inom hälso- och sjukvården samt den sociala omsorgen. Som ett resultat av denna rapport diskuteras nu formerna för ett gemensamt nordiskt forum för diskussioner om gemensamma juridiska, tekniska eller andra strukturella hinder som kan finnas mot en ökad användning av IT-stöd inom social- och hälsosektorn. Utskottet ser det som värdefullt att - liksom vad som framförs i motionen - utveckla ett IT-politiskt samarbete inom och de baltiska länderna för att stärka och konkurrenskraft internationellt. Enligt utskottets bedömning är detta också regeringens ambition. Motionsförslaget avstyrks därför mot den bakgrunden. IT-kompetens i små och medelstora företag Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att IT-kompetens i små och medelstora företag är en viktig fråga. Mot den bakgrunden är därför uppdraget som regeringen avser att ge om att stödja små och medelstora företag genom ett särskilt riktat program angeläget. Utskottet utgår ifrån att regeringen noga följer utvecklingen på området och återkommer till med en redovisning när uppdraget är slutfört. Mot bakgrund av det anförda avstyrks ett motionsförslag med begäran om IT-åtgärder för mindre företag. Jämför reservation 11 (m, fp, kd, c). Regeringen bedömer att ekonomiskt stöd till IT-kompetensutveckling i små och medelstora företag bör ges för att öka företagens användning av e-handel i syfte att öka konkurrenskraft, innovationer och tillväxt. I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) anför allianspartierna i trafikutskottet också att företagens produktivitet ökar med ökad IT-kompetens hos personalen. Propositionen tar också mycket riktigt fasta på småföretagens betydelse och avsätter . Några större spår lämnar emellertid inte denna satsning bland landets småföretag. Småföretagens situation med dag-till-dag-fokus och ständig tidsbrist gör att utbildningsinsatser verkligen måste anpassas till deras möjligheter. Utveckling av företags- och branschanpassade lokala utbildningspaket för små och medelstora företag borde vara angeläget för att åstadkomma de kunskapslyft som behövs för konkurrenskraft och tillväxt (yrkande 8). Utskottet anser att IT-kompetens i små och medelstora företag är en viktig fråga och instämmer med regeringen om att ekonomiskt stöd till IT-kompetensutveckling i små och medelstora företag bör ges för att öka företagens användning av e-handel, vars syfte är att öka konkurrenskraft, innovationer och tillväxt. Att öka de mindre företagens IT-kompetens kan anses särskilt viktigt mot bakgrund av de nya direktiven om offentlig upphandling som skall implementeras i svensk lagstiftning . De nya reglerna tillåter upphandlande enheter att kräva att anbuden lämnas på elektronisk väg. Detta skulle kunna underlätta och effektivisera anbudslämnande, men för företag utan nödvändig IT-kompetens kan detta i stället bli ett hinder mot att delta i offentlig upphandling. Mot den bakgrunden är därför uppdraget som regeringen avser att ge om att stödja små och medelstora företag genom ett särskilt riktat program angeläget. Utskottet utgår ifrån att regeringen noga följer utvecklingen på området och återkommer till med en redovisning när uppdraget är slutfört. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionsförslaget. IP-telefoni m.m., informationssäkerhetspolitik och strategi för ett säkrare Internet i Regeringen bedömer att utvecklingen av IP-telefoni bör följas noga. får i uppdrag att utreda möjligheten att nå nödnummer 112. Regeringen bedömer att när det gäller ett robust Internet i bör frågan om ett säkrare Internet prioriteras. Statens möjligheter att följa utvecklingen av Internet bör förbättras. En strategi för ett säkrare Internet i bör utformas. Regeringen bedömer att när det gäller bör i det fortsatta arbetet med en funktion för IT-incidentsrapportering den internationella rollen stärkas och balansen mellan informationsspridning och rapportering ses över. Strategi för ett säkrare Internet i Regeringen bedömer att när det gäller mål och avgränsning bör målet för en strategi för ett säkrare Internet i vara att säkerställa kritiska funktioner i Internets infrastruktur. Strategin bör inriktas på fysisk och logisk infrastruktur samt på information, kunskapsutveckling och internationellt arbete. Regeringen bedömer att när det gäller fysisk och logisk infrastruktur bör arbetet med att öka motståndskraften mot störningar som påverkar de fysiska och logiska delarna av Internets infrastruktur fortsätta, särskilt i fråga om de två mest kritiska funktionerna för att Internet skall fungera, domännamnssystemet och trafikutbytet mellan operatörer. Arbetet med att tillhandahålla och främja användningen av en robust tid distribuerad via Internet i bör fortsätta och utvecklas vidare. Regeringen bedömer att när det gäller information, kunskapsutveckling och internationellt arbete bör Internetanvändarna göras medvetna om de risker de utsätter sig för samt hur dessa risker kan minimeras. För att bidra till ett säkrare Internet i bör staten vara en kunnig beställare, kravställare och användare av program och utrustning för Internettjänster. Kunskapsutveckling avseende Internets infrastruktur bör främjas i ett bredare sammanhang rörande informationssäkerhet. Samordningen av det svenska agerandet i internationella forum bör utvecklas. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i fråga om IP-telefoni m.m., informationssäkerhetspolitik och strategi för ett säkrare Internet i . Utskottets förslag i korthet Utskottet framhåller att regeringen uppmärksammat frågor av det slag som aktualiserats i motionerna om bredbandsutbyggnaden. Utskottet utgår vidare ifrån att de i motionerna väckta förslagen om åtgärder för att främja en god konkurrenssituation och väl fungerande marknad kommer att bli belysta i den av regeringen aviserade utredningen. Mot den bakgrunden avstyrks motionsförslagen. Jämför reservationerna 12 (m, fp, kd, c) och 13 (m, fp, kd, c). Regeringen bedömer när det gäller samordning av statlig infrastruktur att och , som har egen infrastruktur lämplig att använda vid utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet, bör särskilt beakta delmål 3 om tillgänglighet. och bör redovisa hur de har levt upp till målet. Regeringen anser bl.a. att upplåtelse av kanalisationsutrymme i statligt ägd infrastruktur inklusive statliga bolag kan bidra till en snabbare bredbandsutbyggnad. Regeringen bedömer när det gäller bättre tillgång till nät att tillgängligheten till fysisk infrastruktur bör utredas. I motion 2004/05:N11 av m.fl. (c, m, fp, kd) framhålls att en ofta bortglömd bit av infrastrukturen är de fasta näten av telefon och elektricitet. I ett förbättrat företagsklimat ingår även faktorer som tillgång till mobiltelefontäckning eller bredband. påpekar att regeringens indragna utbetalning av resurser till bredbandsutbyggnad runtom i landet kommer att ställa turismföretagare i ett sämre konkurrensläge (yrkande 14 ). I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) framhåller allianspartierna att staten bör samla alla marknadens aktörer och kräva en samsyn kring hur den fortsatta utbyggnaden skall gå till. Det bör ske enligt följande principer: byggs slutna nät, där användarna knyts till en enda operatör som också levererar tjänster. Det hämmar utvecklingen av nya tjänster. Kraven på bandbredd kommer att öka. De nät som byggs måste dimensioneras dels för ökade krav på bandbredd, dels med krav på större redundans, så att vi klarar både påfrestningar och trafiktoppar. Det måste finnas möjligheter att få uppkoppling till ungefär likvärdiga villkor i hela landet (yrkandena 10 och 11). I motion 2005/06:T321 avBengt-Anders m.fl. (m, fp, kd, c) anförs bl.a. att i frågan om bredband har med alla små och medelstora företag spridda över länets yta inte fått tillgång till den digitala trafik man behöver för att ge alla företag och enskilda den service de behöver för att utvecklas på ett bra sätt. då många väljer att studera på distans är bredband en förutsättning för att nå ett bra resultat. Även ur ett jämställdhetsperspektiv har distansstudier stor betydelse då många kvinnor på detta sätt kan ta sig ur en dålig ekonomisk situation via studier på hemmaplan som senare kan leda till bättre betalt arbete (yrkande 5). I motion 2005/06:T497avFredrik m.fl. (m) anförs bl.a. att utbyggnaden av bredband inte har gått i den takt som många hoppades . Osäkerheten kring spelreglerna har fördröjt utbyggnaden. Enligt Moderata samlingspartiets mening är själva grunden för regeringens bredbandspolitik felaktig. Genom att redan från början lägga energin främst på hur stöd och subventioner skulle utformas gick man miste om den dynamik som skulle ha kunnat prägla bredbandsdiskussionen. Resultaten av regeringens statsbidrag för bredbandsutbyggnaden håller inte oväntat på att bli ett kommunalt bredbandsmonopol. Risken är stor att detta kommer att leda till att kommunerna även kommer att stå för den framtida driften. En sådan utveckling vore mycket olycklig. I finansieras bredbandsutbyggnaden inte genom offentliga subventioner, utan genom privata initiativ. Bredbandsutbyggnaden borde vara en privat angelägenhet även i (yrkande 19). I motion 2005/06:T578 av m.fl. (s) anförs bl.a. att den moderna informationstekniken ger skogslänen helt nya utvecklingsmöjligheter genom att många verksamheter är geografiskt bundna till vissa orter. De höga kostnaderna för datakommunikation i glesbygden och i många mindre orter är ett stort hinder för utvecklingen av näringslivet där. En förutsättning för att den moderna teknikens möjligheter skall kunna tas till vara är att hela landet får tillgång till den nya tekniken på likvärdiga villkor och till avståndsoberoende taxor. När nu marknaden sviktar måste staten ta ett ansvar och styra utbyggnaden av höghastighetsnät för datakommunikation på ett sådant sätt att hela landet ges likvärdiga utvecklingsmöjligheter. Detta måste gälla såväl det fasta nätet som det nät som byggs upp för mobil datakommunikation. Det är viktigt att de som tilldelats 3 G-licenser inte ges tillfälle att smita från sina åtaganden när det gäller täckningsgrad. En god geografisk täckning med hög kommunikationshastighet i hela landet måste vara ett oavvisligt krav (yrkande 13). I motion 2005/06:T590 av () anförs bl.a. att svensk standard finns när det gäller elektricitet. När man anlitar en fackkvinna eller man vet vi att de har nödvändiga kunskaper så att arbetet sker säkert. Det är klart vilka krav och förväntningar vi kan ställa på en elektriker/installatör och de har behörighet. När det gäller indragning av bredband/optofiber i hus är det annorlunda. De som arbetar med att lägga bredband i och mellan olika orter har inte någon formell behörighet och det finns heller ingen standardisering. Detsamma gäller vid produktion och installation. I finns enda utbildning av installatörer. Där finns också kunskapen om hur en sådan standard skulle kunna byggas upp. Därför bör det undersökas hur en standardisering inom installation och produktion av optofiber och bredband skulle kunna byggas upp. I motion 2005/06:T603avPeter m.fl. (s) anförs bl.a. att tillgång till bredband och andra telekommunikationer blir en allt viktigare förutsättning för att skall vara möjligt att arbeta och bo också i glesbygden. En infrastruktur med hög kvalitet vad gäller hastighet och kapacitet bör byggas ut ytterligare i för att ge förutsättningar att utnyttja IT som drivkraft för utveckling och konkurrenskraft. Hushåll och företag, oavsett var de finns, skall kunna använda informationstekniken. Genom att bygga ut vägar och kommunikationer skapas också förutsättningar för glesbygden i att utvecklas och leva vidare genom ökade möjligheter till pendlig i tätorterna. På så vis stärks tillväxten till fler geografiska områden. Vidgade arbetsmarknader bidrar också till att fler får arbete och egen försörjning (yrkande 8). I motion 2005/06:N383 avYvonne m.fl. (fp) anförs bl.a. att goda IT-kommunikationer är ett mycket viktigt verktyg för alla som bor och verkar på landsbygden. Det är därför av största vikt att det finns ett väl utbyggt och kraftfullt IT-nät i alla delar av landet. Teknikutvecklingen går snabbt på området, och det som är en bra teknik kanske är omodernt redan om . Därför skall inte offentliga resurser läggas på att bygga ut något som vi inte vet om det är hållbart om , där marknaden i stället kan ta ansvar. uppfattning är därför att det i första hand är näringslivet som skall engagera sig i utbyggnaden av IT-nät. Det är viktigt att få en god täckning av IT-utbyggnaden också på landsbygden. Debatten har i handlat mycket om just tillgången till en uppkoppling. Diskussionen om vilka tjänster m.m. som sedan skall finnas att tillgå i näten har nästan helt uteblivit (yrkande 9). I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) föreslår allianspartierna i trafikutskottet att man fastställer ett regelverk för hur de offentliga aktörerna inom infrastruktur och transporttjänster för bredband - både statliga och kommunala - skall samverka med de privata så att konkurrens och investeringar främjas. Offentligt ägda bolag och affärsverk med monopol på delar av sin verksamhet måste få tydliga direktiv att inte agera så att konkurrensen hämmas samt att de inte själva skall klättra uppåt i värdekedjan. Kommunledningarna måste säkra att de kommunala bolagen agerar i enlighet med kommunallagen. Fungerar inte detta får en ändring i kommunallagen övervägas (yrkande 12). I motion 2005/06:T427avKenneth () anförs bl.a. att har godkänt att viss utbyggnad av bredbandsnät kan vara av sådan karaktär att offentlig finansiering kan anses vara berättigad. Det förutsätter att ett antal kriterier är uppfyllda för att inte snedvrida konkurrensen på området. I en interpellationsdebatt uttryckte infrastrukturminister att hon väldigt noga följer hur kommunerna hanterar de stöd och villkor som ingår i bredbandssatsningen.