bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 121 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om ändrat delmål 3 under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 32 och avslår motionerna 2003/04:MJ234 yrkande 3, 2004/05:MJ31, 2004/05:MJ33 yrkande 8 och 2004/05:MJ38 yrkande 92. Vi anser att det är fel att endast buller från trafik tas upp i delmål 3. Även om trafikbuller är den vanligaste orsaken till bullerstörningar förkommer också andra bullerkällor. Det behövs också en översyn av reglerna och hur dessa utformas. Delmål 3 om buller under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skall ha följande lydelse: Antalet människor som utsätts för bullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . Delmål 3 om buller, punkt 121 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 121 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om buller i bebyggda områden. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 92 och avslår motionerna 2003/04:MJ234 yrkande 3, 2004/05:MJ31, 2004/05:MJ33 yrkande 8 och 2004/05:MJ37 yrkande 32. Delmålet om minskat buller bör utgå från ett folkhälsoperspektiv och inte gälla enbart trafikbuller utan allt buller. Det bör även vara en ambition att antalet människor som är störda av buller skall minska. Jag anser även att man bör införa bindande gränsvärden för buller. Detta bör ges regeringen till känna. Nationellt program för bullerbekämpning, punkt 122 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 122 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ett nationellt program för buller. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo245 yrkande 4. Miljömålsarbetet är ett viktigt instrument för arbetet mot bullerstörningar. Ett nationellt program mot buller skulle ytterligare stärka ett sådant arbete. Vi anser att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram ett nationellt program för bullerbekämpning. Detta bör ges regeringen till känna. Buller från skjutbanor, punkt 123 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 123 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bullerkrav på skjutbanor. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ409 yrkande 3 och 2005/06:MJ543 yrkande 2. har det aktualiserats nya föreskrifter såväl från som från om bl.a. vapenförvaring och bullerskydd vid skjutbanor. Förmodligen är förslagen framtagna i all välmening men i verkligheten kommer de att slå hårt mot frivilligarbetet och möjligheten att bedriva fortsatt skytteverksamhet. Därför behöver nu regeringen initiera en ordentlig konsekvensbeskrivning om vad skärpta krav på vapenförvaring och skärpta bullerkrav vid skjutbanor kan komma att innebära för skytterörelsen. Då bör man också undersöka hur krav som reses på skytteverksamheten kan förenas med fortsatta ideella verksamheter på skytteområdet. Detta bör ges regeringen till känna. Ändrat delmål 4 om naturgrus, punkt 124 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 124 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om ändrat delmål 4 under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 93 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 16 i denna del. Naturgrusexploatering skall utgå från vad som är hållbart och från ett hushållningsperspektiv, inte från vad som är möjligt med hänsyn till olika användningsområden. Delmål 4 om naturgrus under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skall ha följande lydelse: skall det årliga uttaget av naturgrus i landet understiga . Återföring av slam m.m., punkt 125 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 125 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om återföring av slam och rötrester till jordbruksmarken. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkande 22, 2005/06:MJ594 yrkande 20 och 2005/06:MJ596 yrkande 33 och avslår motionerna 2003/04:MJ326 yrkandena 3-5, 7 och 8 samt 2003/04:MJ416 yrkandena 1 och 2. Ett viktigt första steg för att få exempelvis rötslam mer accepterat hos bönderna är givetvis att se till att slammet är väl kontrollerat avseende tungmetaller, läkemedelsrester och sjukdomsalstrande bakterier. Studier har dock visat att halterna i slammet i allmänhet håller sig inom EU:s gränsvärden för bakterier, tungmetaller och skadliga organiska ämnen. För att motverka tveksamheter inför spridning av rötrester har det tagits fram ett certifieringssystem för rötrester och kompost. Systemet innebär kontroller av externa certifieringsorgan avseende substrat, hygien m.m. Dessa kontroller är viktiga för trovärdigheten, och om slammet via dessa kontroller anses ofarligt skall bönderna bli väl informerade om detta. Målet bör vara att slammet från avloppsreningsverk i största möjliga utsträckning skall kunna återföras till jordbruket, inte minst vid odling av energigrödor. Jag anser dessutom att slamkontrollerna bör inkludera fler ämnen och kemikalier för att slamgödsel skall kunna anses vara en del i framställningen av säkra livsmedel. Detta bör ges regeringen till känna. Återföring av slam m.m., punkt 125 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 125 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kommunernas ansvar för utbyggnaden av sorterande avloppssystem. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ326 yrkande 4 och avslår motionerna 2003/04:MJ326 yrkandena 3, 5, 7 och 8, 2003/04:MJ416 yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ497 yrkande 22, 2005/06:MJ594 yrkande 20 och 2005/06:MJ596 yrkande 33. Olika lösningar beroende på var i landet man bor är naturligtvis nödvändiga. Städer och landsbygd har olika förutsättningar liksom glesbygd och mer tätbefolkad landsbygd. De system som väljs bör därför anpassas till de lokala förutsättningarna. Det är därför lämpligt att kommunerna ges ansvaret för utbyggnaden av sorterande system som gör en återföring av växtnäring möjlig. Detta bör ges regeringen till känna. Ändrat delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader, punkt 128 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 128 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om ändrat delmål 7 under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 34 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 16 i denna del och motion 2004/05:MJ38 yrkande 95. Det är viktigt att man koncentrerar sig på minskningen av fossila bränslen i delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader. Det är också viktigt att få en tydlig men realistisk markering av hur stor minskning av växthusgaser som bostadssektorn kan bidra med. Rapporten 2004 pekar på att en minskning av utsläppen jämfört med inte är orealistisk. Bostadssektorn är den sektor i samhället där minskningar av växthusgaser varit störst och där minskningar är lättast att åstadkomma. Delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skall lyda: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Bostadssektorn bör minska sitt bidrag till utsläpp av växthusgaser med jämfört med utsläppen . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt genom en övergång till uppvärmning som inte baseras på fossila bränslen. Ändrat delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader, punkt 128 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 128 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om ändrat delmål 7 under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 95 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 16 i denna del och motion 2004/05:MJ37 yrkande 34. För att konkretisera delmål 7 om minskad energianvändning i byggnader bör en procentandel för minskningen anges. Dessutom bör det tydliggöras att en större energiandel skall komma från förnybara källor. Delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader skall ha följande lydelse: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen minskas samt andelen energi från förnybara källor ökar kontinuerligt. Skattemässiga konsekvenser av energieffektivisering, punkt 129 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 129 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fastighetsbeskattningen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 126. Fastighetsskatten bör anpassas så att den främjar i stället för hindrar valet av energibesparande åtgärder eller användningen av icke-fossila bränslen. Fastighetsskatten bör därför delvis baseras på en variabel skattesats som baseras på husets koldioxidutsläpp. Inte heller radon-, buller- eller mögelsanering skall medföra högre skatt. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 8 om inomhusmiljö, punkt 130 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 130 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om nytt delmål om offentliga lokaler där barn vistas under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 35. Även om vårt förslag om nytt delmål om offentliga lokaler där barn vistas delvis täcks av delmål 8 om inomhusmiljö tror vi att man får en tydligare målfokusering genom att lyfta ut och koncentrera sig på ett särskilt delmål rörande barns hälsa. Regeringen bör ges i uppdrag att definiera mätbara mål för detta nya delmål. Delmålet om offentliga lokaler där barn vistas under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö skall ha följande lydelse: skall offentliga lokaler där barn vistas stadigvarande ej orsaka kortsiktiga eller långsiktiga negativa hälsoeffekter. Detta gäller problem såsom buller, allergier, radon och närvaro av hälsopåverkande kemikalier i byggmaterial. Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv, punkt 131 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 131 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om ett sextonde miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 100 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 1. Regeringens förslag till formulering av miljökvalitetsmålet speglar ett något statiskt synsätt som inte tar hänsyn till den dynamik som är nödvändig för en långsiktigt bevarad mångfald. Ett nytt miljökvalitetsmål för biologisk mångfald, Ett rikt växt- och djurliv, skall ha följande lydelse: Alla arter och naturtyper i skall fortleva eller utvecklas med bibehållen eller ökad genetisk och geografisk variation. Den biologiska mångfalden bevaras genom att arternas livsmiljöer och ekosystemens funktioner och processer värnas. Naturen med dess växter, djur, svampar och övriga organismer skall kunna vara tillgänglig för människan för en ökad hälsa, livskvalitet och välfärd. Delmål 1 om att hejda förlusten av biologisk mångfald m.m., punkt 132 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 132 borde ha följande lydelse: godkänner regeringens förslag om delmål 1 under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att bevara den biologiska mångfalden. Därmed bifaller proposition 2004/05:150 punkt 2 i denna del och motion 2005/06:MJ394 yrkande 16 och avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkandena 101-103 och 2005/06:MJ449 yrkande 31. Skyddet av den biologiska mångfalden är en hörnsten i den liberala miljöpolitiken. Biologisk mångfald gäller arter, den genetiska mångfalden inom arter samt ekosystem och landskap. Biologisk mångfald främjar ekosystemets flexibilitet och uthållighet och behöver på alla sätt skyddas och bevaras åt framtida generationer. Naturens skönhet, rytm och ljud utgör en viktig del av vår livskvalitet, och det är en central uppgift för miljöpolitiken att öka möjligheterna till naturupplevelser för alla oavsett om man bor i glesbygd, landsbygd eller tätort. Vi anser att det nu är dags att utvärdera hur stödet för biologisk mångfald har förvaltats, vilka resultat det givit och hur det kan förbättras och effektiviseras. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om att hejda förlusten av biologisk mångfald m.m., punkt 132 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 132 borde ha följande lydelse: godkänner regeringens förslag om delmål 1 under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv, godkänner reservantens förslag om nytt delmål om kunskap om naturvärdens förekomster och geografiska fördelning under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ekologiska landskapsplaner m.m. Därmed bifaller proposition 2004/05:150 punkt 2 i denna del och motionerna 2004/05:MJ38 yrkandena 101-103 och 2005/06:MJ449 yrkande 31 och avslår motion 2005/06:MJ394 yrkande 16. Jag har ingen invändning mot regeringens förslag om delmål 1. Emellertid skall förlusten av biologisk mångfald vara hejdad . Detta är en förutsättning och det skall tydligt framgå. Ett delmål om kunskap om naturvärdens förekomster och geografiska fördelning under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv skall ha följande lydelse: skall kunskap om naturvärdens förekomster och geografiska fördelning finnas samlade regionalt samt åtföljas av strategier för att säkerställa helheten i naturvårdsarbetet. Härutöver vill jag anföra följande. En bra åtgärd för att uppnå ovanstående delmål är att upprätta regionala landskapsstrategier som innehåller bedömningar av möjligheterna att bevara och utveckla den biologiska mångfalden. Vi anser att länsstyrelserna och skall ha ett gemensamt uppdrag i att upprätta ekologiska landskapsplaner i samverkan med NGO:er, ägare och lokala föreningar. Detta bör vara klart . Förutom mer medel till långsiktig forskning kring mångfaldsbevarande behövs en akutforskningsbudget att använda för att om möjligt lösa avgränsade akuta problem. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 2 om minskad andel hotade arter, punkt 133 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 133 borde ha följande lydelse: godkänner regeringens förslag om delmål 2 under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om klargörande av delmål två under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Därmed bifaller proposition 2004/05:150 punkt 2 i denna del och motion 2004/05:MJ37 yrkande 36 och avslår motion 2004/05:MJ38 yrkande 105. Vi anser att det är bra att målet är kvantitativt och möjligt att utvärdera, men flera tekniska detaljer i hur målet skall tolkas måste klargöras. Ett sådant exempel är hur man i delmålet hanterar förändringar i rödlistan som inte beror på minskat hot utan t.ex. att kunskapen om hotade arter ökar. Såväl klimat som andra livsbetingelser varierar mellan olika tidsperioder. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 2 om minskad andel hotade arter, punkt 133 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 133 borde ha följande lydelse: godkänner regeringens förslag om delmål 2 under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hotade organismgrupper. Därmed bifaller proposition 2004/05:150 punkt 2 i denna del och motion 2004/05:MJ38 yrkande 105 och avslår motion 2004/05:MJ37 yrkande 36. Delmål 2 om minskad andel hotade arter under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv bör preciseras så att den minskade andelen hotade arter, , bör gälla inom organismgrupper. Det är inte acceptabelt att alla groddjur försvinner medan vi räddar alla fågelarter. Detta bör ges regeringen till känna. Rovdjursfrågor m.m., punkt 134 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 134 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utvärdering av vargstammen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ475 yrkande 1 och 2005/06:MJ487 yrkande 9 och avslår motionerna 2003/04:MJ205 yrkande 1, 2003/04:MJ253 yrkande 1, 2003/04:MJ260, 2003/04:MJ306 yrkande 2, 2003/04:MJ391 yrkande 1, 2003/04:MJ400 yrkande 20, 2003/04:MJ471, 2003/04:MJ472 yrkande 22, 2003/04:MJ474 yrkande 19, 2004/05:MJ204 yrkande 2, 2004/05:MJ305 yrkande 1, 2004/05:MJ311 yrkande 1, 2004/05:MJ397 yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ423, 2005/06:MJ251 yrkandena 1-4, 2005/06:MJ259, 2005/06:MJ296 yrkandena 2 och 3, 2005/06:MJ314 yrkandena 2 och 3, 2005/06:MJ325 yrkande 1, 2005/06:MJ358, 2005/06:MJ394 yrkandena 21, 23 och 25, 2005/06:MJ397, 2005/06:MJ476 yrkande 1, 2005/06:MJ542 yrkande 1, 2005/06:MJ547, 2005/06:MJ549, 2005/06:MJ559 och 2005/06:MJ576. För att skapa acceptans och förståelse för att upprätthålla en biologisk mångfald även när det gäller våra rovdjur krävs det att regeringen lyssnar och tar till sig de synpunkter som förs fram av berörda människor. Vi är helt övertygade om att detta också bäst skulle gagna den svenska vargstammen. För att inte förspilla mer tid och på så sätt ytterligare tappa acceptans och förståelse anser vi därför att regeringen skall påbörja utvärderingen av den svenska vargstammens återkomst i den svenska naturen. Utvärderingen skall ligga till grund för den framtida politiken. Detta bör ges regeringen till känna. Rovdjursfrågor m.m., punkt 134 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 134 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skyddet av rovdjur m.m. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ472 yrkande 22 och 2005/06:MJ394 yrkandena 21, 23 och 25 samt avslår motionerna 2003/04:MJ205 yrkande 1, 2003/04:MJ253 yrkande 1, 2003/04:MJ260, 2003/04:MJ306 yrkande 2, 2003/04:MJ391 yrkande 1, 2003/04:MJ400 yrkande 20, 2003/04:MJ471, 2003/04:MJ474 yrkande 19, 2004/05:MJ204 yrkande 2, 2004/05:MJ305 yrkande 1, 2004/05:MJ311 yrkande 1, 2004/05:MJ397 yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ423, 2005/06:MJ251 yrkandena 1-4, 2005/06:MJ259, 2005/06:MJ296 yrkandena 2 och 3, 2005/06:MJ314 yrkandena 2 och 3, 2005/06:MJ325 yrkande 1, 2005/06:MJ358, 2005/06:MJ397, 2005/06:MJ475 yrkande 1, 2005/06:MJ476 yrkande 1, 2005/06:MJ487 yrkande 9, 2005/06:MJ542 yrkande 1, 2005/06:MJ547, 2005/06:MJ549, 2005/06:MJ559 och 2005/06:MJ576. Skyddet av hotade arter utgör en viktig del av den biologiska mångfalden. Vi har ett särskilt ansvar för att värna om våra rovdjur. De fyra stora rovdjuren, björn, varg, lo, järv, måste få utveckla livskraftiga stammar i . En kontroversiell fråga är hur många vargar det krävs för att säkra överlevnad. Vi anser att vi bör komma bort från antalsfokusering och i stället fokusera på att vi skall ha en livskraftig och jaktbar stam. Vi vet att vargpopulationens genetiska framtid är osäker. Eftersom inaveln redan är så hög anser att ett nytillskott av gener behövs. Kunskapen om vargarna i är så god att forskarna känner dem på individnivå. Skulle vargstammen utveckla svåra genetiska problem på grund av inavel kan detta upptäckas mycket snabbt. Införseln av nytillskott av gener bör förorda så att beredskap finns att agera. Mycket tyder på att det etappmål för varg som beslutade om 2001 snart kommer att nås, därför är det viktigt att det arbete som enligt den beslutade rovdjurspolitiken åligger regeringen är i gång. Det gäller inventering och arbete med förvaltningsplaner. Regeringen bör återkomma till med en utvärdering och förslag i denna fråga. Erfarenheterna visar tydligt att ökad information och kunskap om rovdjuren förbättrar möjligheterna för rovdjur och människor att leva i mer fredlig samexistens. Dessutom bör informationen om förebyggande åtgärder förbättras, och åtgärder bör genomföras så snart tecken finns på kommande expansion in i nya områden. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Rovdjursfrågor m.m., punkt 134 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 134 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rovdjursstammarna m.m. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ296 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:MJ325 yrkande 1 och avslår motionerna 2003/04:MJ205 yrkande 1, 2003/04:MJ253 yrkande 1, 2003/04:MJ260, 2003/04:MJ306 yrkande 2, 2003/04:MJ391 yrkande 1, 2003/04:MJ400 yrkande 20, 2003/04:MJ471, 2003/04:MJ472 yrkande 22, 2003/04:MJ474 yrkande 19, 2004/05:MJ204 yrkande 2, 2004/05:MJ305 yrkande 1, 2004/05:MJ311 yrkande 1, 2004/05:MJ397 yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ423, 2005/06:MJ251 yrkandena 1-4, 2005/06:MJ259, 2005/06:MJ314 yrkandena 2 och 3, 2005/06:MJ358, 2005/06:MJ394 yrkandena 21, 23 och 25, 2005/06:MJ397, 2005/06:MJ475 yrkande 1, 2005/06:MJ476 yrkande 1, 2005/06:MJ487 yrkande 9, 2005/06:MJ542 yrkande 1, 2005/06:MJ547, 2005/06:MJ549, 2005/06:MJ559 och 2005/06:MJ576. bör utreda möjligheterna till fler åtgärder för att stärka inflödet av individer med annan genetisk bakgrund. Det kan vara åtgärder för att skärpa övervakningen av individer som kommer vandrande från andra populationer, inplantering av individer och förstärkta insatser mot illegal jakt. bör dessutom få i uppdrag att vidta fler åtgärder för att främja utvecklingen av rovdjursstammarna. Ny forskning visar att stammarna av rovdjur i många fall är gemensamma i och och ibland även i . Radiopejling har visat att det finns både björnar och vargar som har vandrat sträckor som räcker för att förflytta sig mellan de tre länderna. har tidigare fått till uppgift att utveckla samarbetet med och beträffande rovdjursfrågor. Det har inte varit helt lyckat. Eftersom det är samma arter och i de flesta fall samma stammar borde samarbetet fördjupas ytterligare. Vi anser att ska få i uppdrag att fördjupa rovdjurssamarbete med och . Vi anser att vargstammens spridning och utbyte med andra stammar bör ske på naturlig väg men om behovet är påkallat av t.ex. låg tillväxt eller dålig genetisk variation i vargstammen bör aktiva åtgärder, t.ex. flyttning av vargar med avvikande gener till de skandinaviska vargarnas kärnområden, tillgripas. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Kungsörnen, punkt 135 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 135 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kungsörnen. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ395 yrkandena 1 och 2. Ersättningssystemet för kungsörn måste göras om. Merparten av pengarna måste fördelas efter antalet lyckade häckningar. En del av ersättningen behöver dock även fortsättningsvis ges generellt och arealbaserat eftersom såväl unga som gamla fåglar stryker omkring och inte är revirbundna. Förutsättningar för ett annat ersättningssystem är kunskap om var örnarna häckar. En heltäckande kungsörnsinventering är alltså nödvändig för att komma till rätta med den negativa trend vi har i landet för arten. ornitologiska förening, , har på ideell basis inventerat olika arter, däribland kungsörn. Här finns ett stort kunnande, som kan tas till vara bättre än . Dessa inventeringar bör samordnas av länsstyrelserna. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Vissa ersättningsfrågor, punkt 136 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 136 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättningssystem för rovdjursdödade tamdjur m.m.