bet · GT01FiU3 · 2005-11-29 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2005/06:1) Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsnivåer inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Utgiftsområdet omfattar huvudsakligen statens bidrag till kommuner och landsting samt bidrag och avgifter i systemet för kommunalekonomisk utjämning. Även bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting samt bidrag för utjämning av LSS-kostnader lämnas från utgiftsområdet. Anslagen under utgiftsområdet uppgår 2006 till . I betänkandet behandlas dessutom regeringens skrivelse 2004/05:120 Utvecklingen i den kommunala sektorn. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av verksamheterna och ekonomin i kommuner och landsting. Redovisningen av verksamheterna sträcker sig i huvudsak och den ekonomiska redovisningen . Utskottet framhåller att den årliga skrivelsen är ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformation till och föreslår att lägger skrivelsen till handlingarna. Utskottet behandlar också 25 motionsyrkanden som väckts med anledning av skrivelsen samt 33 motionsyrkanden med anknytning till kommunala frågor som väckts under den allmänna motionstiden . Yrkandena rör bl.a. ekonomiska förutsättningar för verksamhet, finansieringsprincipen och det kommunala självstyret, konkurrensneutralitet samt insatser för personer med funktionshinder. Samtliga motionsyrkanden som behandlas i betänkandet avstyrks. I betänkandet finns 16 reservationer och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 25 anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet med bifogad specifikation. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 25 punkt 1 och avslår motionerna 2005/06:Fi303 av m.fl. (m), 2005/06:Fi313 av m.fl. (c) och 2005/06:Fi318 av m.fl. (kd) yrkande 13. Skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn lägger skrivelse 2004/05:102 till handlingarna. Ekonomiska förutsättningar för psykiatri och missbrukarvård 2004/05:Fi22 av m.fl. (kd) yrkandena 4 och 11. Reservation 1 (kd) Ekonomiska förutsättningar för anhörigvård 2004/05:Fi22 av m.fl. (kd) yrkande 9. Reservation 2 (m, kd) Ekonomiska förutsättningar för barnomsorg, skola m.m. 2004/05:Fi22 av m.fl. (kd) yrkandena 5 och 12-16. Reservation 3 (kd) Ekonomiska förutsättningar för övriga kommunala verksamheter 2004/05:Fi22 av m.fl. (kd) yrkandena 1, 3, 7 och 8 samt 2005/06:Fi262 av i och (båda s). Reservation 4 (kd) Alternativa driftsformer för kommunala verksamheter 2004/05:Fi23 av m.fl. (c) yrkande 8 och 2005/06:N244 av () yrkande 1. Reservation 5 (m, fp, c) Finansieringsprincipen och det kommunala självstyret 2004/05:Fi22 av m.fl. (kd) yrkande 2, 2004/05:Fi23 av m.fl. (c) yrkandena 1-3 och 6, 2005/06:K319 av () yrkande 4 och 2005/06:Fi318 av m.fl. (kd) yrkandena 1 i denna del och 2. Reservation 6 (m, fp, kd, c) 2004/05:Fi23 av m.fl. (c) yrkande 5, 2005/06:K319 av () yrkande 3, 2005/06:K449 av (m) yrkande 2, 2005/06:Fi205 av (), 2005/06:Fi209 av och (båda m) yrkandena 1 och 2, 2005/06:Fi224 av (), 2005/06:Fi240 av m.fl. (m) yrkande 13, 2005/06:Fi273 av och (båda c), 2005/06:Fi280 av Per och (båda s), 2005/06:Fi293 av m.fl. (c) yrkande 4, 2005/06:Fi304 av (), 2005/06:N302 av de m.fl. (m) yrkande 6, 2005/06:N438 av m.fl. (kd) yrkande 3, 2005/06:N443 av m.fl. (fp) yrkande 51, 2005/06:N474 av m.fl. (m, fp, c, kd) yrkande 5 och 2005/06:Bo298 av m.fl. (fp) yrkande 30. Reservation 7 (m) Reservation 8 (fp) Reservation 9 (kd) Reservation 10 (c) 2004/05:Fi22 av m.fl. (kd) yrkande 6, 2004/05:Fi23 av m.fl. (c) yrkande 4 och 2005/06:Fi318 av m.fl. (kd) yrkande 1 i denna del. Reservation 11 (kd) Reservation 12 (c) 2004/05:Fi23 av m.fl. (c) yrkande 10. Reservation 13 (c) 2005/06:Fi234 av och (båda c). 2005/06:Fi249 av (), 2005/06:U290 av m.fl. (m) yrkande 9, 2005/06:So350 av m.fl. (m) yrkande 3 och 2005/06:So694 av m.fl. (c) yrkande 9. Reservation 14 (m) Reservation 15 (fp, c) Insatser för personer med funktionshinder 2004/05:Fi22 av m.fl. (kd) yrkande 10, 2004/05:Fi23 av m.fl. (c) yrkande 7, 2005/06:Fi216 av () yrkandena 1-3 och 2005/06:Fi253 av m.fl. (s). Reservation 16 (m, fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), ()*, (), ()*, ()*, (), ()*, (), (), ()*, ()* och ()*. * Avstår från ställningstagande under förslagspunkt 1. Specifikation av anslag som anvisas under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning. Företrädarna för Moderata samlingspartiet, liberalerna, och redovisar sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Belopp i 1 000-tal kronor Ärendet och dess beredning har på förslag av finansutskottet beslutat om ramar för vart och ett av de 27 utgiftsområdena. I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen på utgiftsområde 25 ska fördelas inom den ram som lagts fast för detta utgiftsområde. I betänkandet behandlas även ett antal motionsyrkanden som väckts under allmänna motionstiden och som har anknytning till den kommunala verksamheten. Utskottet tar i detta sammanhang också upp regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2004/05:102) samt de motioner som har väckts med anledning därav. Yttranden över skrivelsen har inkommit från socialutskottet och utbildningsutskottet. I enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen fastställs samtliga anslag inom ett utgiftsområde genom ett beslut. Frågor som inte påverkar anslagsbelopp, anslagstyp eller anslagsvillkor behandlas emellertid separat. Betänkandet är disponerat så att utskottet inleder med en genomgång av politikens allmänna inriktning såsom den framställs i propositionen och i parti- och kommittémotionerna. Därefter behandlas anslagsfrågor, regeringens skrivelse samt motionsförslagen om finansieringsprincipen och kommunalt självstyre, kommunalekonomisk utjämning, kommunala skattebaser m.m. Propositionens och skrivelsens huvudsakliga innehåll I budgetpropositionen lämnar regeringen ett förslag för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringen föreslår att anvisar de fyra anslag som finns uppförda på utgiftsområdet. I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Redovisningen av de kommunala verksamheterna avser i huvudsak förhållandena t.o.m. . Den ekonomiska redovisningen sträcker sig . I anslutning till regeringens förslag och redovisning behandlar utskottet de motioner som har väckts med anledning av propositionens förslag respektive skrivelsens redovisning. Utskottet behandlar också ett antal motioner väckta under allmänna motionstiden . Förslagen i propositionen, skrivelsen och motionerna återges i bilaga 1. Yttrandena från socialutskottet respektive utbildningsutskottet återfinns i bilagorna 2-3. Målet för politikområdet är att skapa goda och likvärdiga förutsättningar för kommuner och landsting att uppnå de nationella målen inom olika verksamheter. Verktyget att nå målet är framför allt anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Regeringen bedömer att kommunsektorn står inför en stor utmaning . Till följd av den demografiska utvecklingen kommer efterfrågan på s.k. välfärdstjänster att öka, framför allt inom vården och omsorgen. Behovet av nyrekryteringar kommer även att öka som en följd av stora förestående pensionsavgångar. Det är viktigt att kommuner och landsting även kan tillhandahålla välfärdstjänster av hög kvalitet på lika villkor och erbjuda en god arbetsmiljö. Att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen bidrar till att klara finansieringen av den framtida välfärden. Men det krävs också en god hushållning med de gemensamma resurserna. Regeringen konstaterar att sedan kravet på en balanserad budget infördes för kommunerna 2000 har uppmärksamheten i hög grad varit riktad mot uppfyllandet av detta balanskrav. Att uppnå balans mellan kostnader och intäkter är dock inte tillräckligt för att långsiktigt konsolidera ekonomin. Kommunernas och landstingens ekonomi behöver därutöver stärkas , så att de i enlighet med kommunallagens bestämmelser kan leva upp till kravet på en god ekonomisk hushållning. Avsikten med de ändringar av kommunallagen som trädde i kraft är därför att uppnå ett mer långsiktigt perspektiv i kommunernas och landstingens ekonomiska planering. Kommuner och landsting behöver så långt som möjligt ges stabila planeringsförutsättningar. Regeringen aviserar att man därför även fortsättningsvis kommer att följa utvecklingen av arbetet i kommuner och landsting med att uppnå en god ekonomisk hushållning. Den ekonomiska situationen för kommunsektorn som helhet bedöms vara god. Regeringen ser dock behovet av att förbättra möjligheterna att kunna höja kvaliteten i sektorns verksamheter. Därför föreslår man i den aktuella budgetpropositionen ett sysselsättningspaket med åtgärder för att stärka sysselsättningen . Kommuner och landsting eller kommunalt finansierade arbetsgivare som anställer personer som varit arbetslösa föreslås få en subvention på av lönen per anställd. Anställningarna ska användas till kvalitetshöjande arbetsuppgifter som inte utförs . Regeringen föreslår också ett kvalitetslyft i vård- och omsorgssektorn. Personal i vården och omsorgen ska därigenom få möjlighet till vidareutbildning i allt från grundnivå till specialistkunskap. Satsningen skapar utrymme för 5 000 utbildningsvikariat på helårsbasis. Vikarierna ska kunna anställas . Det innebär att 10 000 personer avses få möjligheter till vikariat . Dessa sysselsättningsåtgärder ingår i regeringens förslag inom ramen för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Regeringen aviserar också en riktad satsning till landstingen i syfte att öka deras medverkan i arbetet med att minska sjukfrånvaron och minska ohälsan inom respektive län. För detta ändamål avser man avsätta . Regeringen har för avsikt att överenskomma med företrädare för landstingen om de närmare villkoren för bidraget. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att den tidigare aviserade nivån på de generella statsbidragen bör ligga fast 2006. Vissa förändringar av statsbidragen föreslås dock i syfte att neutralisera effekterna av de i budgetpropositionen föreslagna lagändringar som påverkar de kommunala skatteintäkterna. Regeringen bedömer att statsbidragen, i förhållande till nivå, bör höjas med 2007 och 2008 för att servicenivån och kvaliteten i kommunsektorn ska kunna upprätthållas utan att resultatet försämras. Därutöver avser regeringen att fördela en del av ersättningen från till drabbade kommuner och landsting för kostnader till följd av stormen . har föreslagit att ska kunna beviljas högst ca från solidaritetsfonden för dessa kostnader. Beslut om stöd väntas fattas av EU:s budgetmyndighet . Vidare konstaterar regeringen att det finns kommuner och landsting som, trots kompensation via statsbidrag och det kommunala utjämningssystemet för kostsam behovsstruktur och/eller låg skattebas per invånare, har svårt att upprätthålla en tillfredsställande kvalitet på verksamheten. Det gäller bl.a. många små kommuner. I dessa kommuner kan samverkan inom olika områden bidra till att lösa problemen. För att få ett tillräckligt underlag för att upprätthålla en tillfredsställande service till medborgarna kan det från kommuner komma förslag på kommunsammanläggningar. Samarbete mellan kommuner och mellan landsting är också viktigt för att långsiktigt förbättra möjligheterna till en god service för medborgarna. Då kommunerna själva har bäst insyn i problemen bör de enligt regeringens bedömning fortsatt ha ansvar för att ta initiativ till sådana lösningar. Regeringen avser att genom olika insatser underlätta för kommuner som vill gå samman. avsätts 2006 från anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting för sådana insatser. Regeringen är också beredd att föreslå ytterligare medel för detta ändamål . Den närmare utformningen av insatser som ska stödja kommunala initiativ till sammanläggning får emellertid diskuteras från fall till fall med berörda kommuner. Regeringen bedömer att kommunerna och landstingen, genom ovan redovisade tillskott och förändringar avseende god ekonomisk hushållning och balanskravet, ges bättre möjligheter att möta de kommande utmaningarna till följd av en åldrande befolkning och samhällsekonomiska förändringar. anser regeringen att kommuner och landsting måste vara attraktiva arbetsgivare genom att erbjuda en god arbetsmiljö och stimulerande arbetsuppgifter. Därför är det viktigt att utnyttja såväl teknisk utveckling som utveckling av arbetsmetoder och organisation på ett framsynt sätt. Staten har en roll att fylla när det gäller att skapa gynnsamma förutsättningar för en sund utveckling. Regeringen aviserar därför att man kommer att initiera ett arbete inom för att analysera förutsättningarna för en god produktivitetsutveckling inom kommunsektorn. Moderata samlingspartiet anser att den ekonomiska politiken behöver inriktas på resurstillskott till kommuner och landsting. De centrala välfärdstjänster som kommunsektorn ansvarar för bör prioriteras framför bidrag. Huvuddelen av resurstillskotten ska enligt motionärerna ske i form av vård- och omsorgssatsningar och satsningar för höjd kvalitet i skola, utbildning och barnomsorg. Kommunsektorn ska också få resurser via partiets kultursatsning. Dessa satsningar sammantaget tillför kommunsektorn ca . Därutöver föreslår motionärerna att högkostnadsbeloppet för öppen sjukvård höjs för att möjliggöra för landstingen att bättre styra vårdutnyttjandet och effektivisera användningen av resurserna. De ökade avgiftsintäkterna, som beräknas ge , bör gå direkt till vården. Avgiftsökningen beräknas dessutom ge en effektivitetsvinst på . Motionärerna vidhåller sin tidigare uppfattning att det kommunala utjämningssystemet bör avskaffas och ersättas av ett system som både stimulerar ekonomisk tillväxt och ger tillräckliga statliga bidrag till kommuner och landsting som behöver kompensation för otillräcklig skattekraft. De förslag som partiet under föregående framförde i samband med regeringens förslag till ändringar i utjämningssystemet bör enligt motionärerna genomföras.1[Proposition 2003/04:155, mot. 2003/04:Fi46 (m), bet. 2004/05:FiU7.] I det aktuella budgetalternativet beräknas kostnaden för dessa förändringar till , som tillförs kommunsektorn. Enligt uppfattning ska verksamhet drivas i förvaltningsform. En bolagsbildning bör endast ses som ett steg på vägen till en avknoppning eller privatisering. För att undvika att kommunalt ägande snedvrider konkurrensen genom bl.a. en öppen eller dold subventionering och diskriminerande offentlig upphandling måste ges möjligheter att ingripa mot de kommuner som åsidosätter marknadsreglerna. En renodling av kommunernas roll så att man inte agerar domare och spelare på samma gång skapar enligt motionärerna förutsättningar för fler livskraftiga företag och främjar effektiv användning av skattebetalarnas pengar. Därför bör kommunala bolag säljas och spritt ägande av bostäder uppmuntras. Motionärerna menar också att verksamhet i ökad utsträckning måste konkurrensutsättas. Detta är viktigt dels för att tillse att kommuninvånarnas skattepengar används ansvarsfullt, dels för att skapa goda villkor för företag. liberalerna anser att den kommunala verksamheten kan stärkas genom att kommuner och landsting ges nya förutsättningar att fullfölja sina uppdrag. Den kommunala verksamheten kan enligt motionärerna förnyas och bli både kvalitetsmässigt bättre och mer ekonomiskt effektiv när den offentliga tjänsteproduktionen öppnas för konkurrens. Genom att undanröja statliga hinder för privata alternativ inom verksamhet och landstingsverksamhet och genom att konkurrensutsätta all verksamhet som inte är myndighetsutövning ökar såväl mångfalden som valfriheten och kvaliteten inom välfärdssektorn. Dessutom bidrar en reform av den offentliga upphandlingen till att konkurrensneutraliteten mellan offentligt driven verksamhet och privat verksamhet utvecklas. Motionärerna förespråkar att monopolen inom kommuner och landsting bryts upp också för att öppna större utvecklingsmöjligheter för kvinnligt företagande. kan lönerna inom vissa kvinnodominerade yrken i offentlig sektor höjas till följd av konkurrens mellan arbetsgivarna. menar att den kommunala självstyrelsen är den bästa garanten för att välfärden blir likvärdig i hela landet. Centralstyrning är en lämplig metod i de fall det behövs en likformig service i landet. Men det kommunala ansvaret utgör det bästa sättet att utföra uppdraget vid en behovsstyrd verksamhet som kräver kännedom om lokala förutsättningar. Dessutom ökar medborgarnas möjlighet till delaktighet, inflytande och ansvarsutkrävande genom den nära lokala demokratiska processen. Genom självstyrelsen ges ett handlingsutrymme för att forma en hållbar välfärd utifrån lokala behov och förutsättningar. Därutöver gynnar den utvecklingskraft som finns i självstyrelsen en god ekonomisk hushållning med gemensamma resurser. Motionärerna anser att kommunsektorn under behöver tillskott utöver det som presenteras i budgetpropositionen. En resursförstärkning är viktig för att åstadkomma bättre kvalitet i förskola och förbättringar inom psykiatrin och missbrukarvården. Särskilda medel behövs även för att förbättra utbildningen av personal inom äldreomsorgen. Resurserna bör förstärkas genom att pengar specifikt riktas till dessa verksamheter. Motionärerna förespråkar dessutom att alla barn ska ges rätt att få del av kommunernas stöd till barnomsorg genom ett kommunalt vårdnadsbidrag. Kommunerna ska därför erbjuda ekonomiskt stöd även till de föräldrar som själva tar hand om sina barn. På krävs enligt en politik som leder till högre och mer uthållig tillväxt, fler jobb och fler människor i skatteinbringande sysselsättning som är av central betydelse för kvaliteten i välfärden. Utan denna tillväxt kommer kommunsektorn att tvingas till nedskärningar. På bör också kommunernas bidragsberoende av omfördelning av statliga medel minska. Detta kan ske dels genom en bättre tillväxt, dels genom att staten i större mån än låter kommunerna själva disponera över sina skatteinkomster. I detta avseende spelar både utjämningssystemet och effekten av nuvarande grundavdrag in. Kommunernas självständighet kan enligt motionärerna också stärkas genom att bredda de kommunala skattebaserna. förslag att låta kommunerna ta ut en avgift för sina fastighetsanknutna kostnader leder till att den kommunala självfinansieringen stärks, som statsbidraget kan minska i motsvarande storleksordning utan att det hotar kvaliteten i vården, skolan eller omsorgen. anser att det kommunala självstyret och finansieringsprincipen måste respekteras för att kommunerna ska kunna klara välfärden, en god ekonomisk hushållning och balanskravet utan att deras ekonomi urholkas. Underfinansierade statliga reformer är enligt motionärernas uppfattning fortfarande en av de främsta orsakerna till bristande planeringsförutsättningar i kommuner. Motionärerna framhåller att skatteförslag medför en kraftig förstärkning av kommunernas skattebas, vid sidan av de ekonomiskt positiva effekterna för låg- och medelinkomsttagare. Dessa förslag leder till att samtliga kommuners skattebas stärks och beroendet av statsbidrag minskas. Detta ökar kommunernas möjlighet att själva besluta om och påverka skola och omsorg. En stärkt skattebas möjliggör också höjda kvinnolöner i traditionella låglöneyrken i offentlig sektor. vill stärka kommunalt självstyre genom att satsa på regional tillväxt. En regionalisering av innebär enligt motionärerna att de regionala enheterna ska få ta över ansvaret för näringspolitik, kulturpolitik och regionalpolitik från staten samt få tillgång till . Man motsätter sig däremot en regionalisering som bara syftar till att stärka statens makt över tillväxten genom att ovanifrån bilda statliga tillväxtregioner. Starka självständiga regioner är även en förutsättning för att stärka den kommunala nivån, där kommunpolitikerna får lättare att driva tillväxtfrågorna både i sina egna kommuner och i samarbete över kommungränserna. Kommunerna blir en viktig samarbetspartner i tillväxtarbetet när regionerna får makten över de politikområden som kan stärka tillväxten. Enligt ska utjämningssystemet innehålla en inkomstutjämning för att ge alla kommuner möjlighet att ge en bra service till sina invånare. Därutöver ska systemet ha en kostnadsutjämning där opåverkbara kostnader, som fler barn och fler äldre, ger ökad utjämning. Motionärerna påpekar dock att det i det nuvarande skatteutjämningssystemet finns inslag som är tillväxthämmande då kommuners och landstings ambitioner att höja tillväxten i skattebasen leder till negativa marginaleffekter. Detta bör ändras genom att sänka kompensationsgraden för de som betalar avgift i skatteutjämningssystemet. Dessutom bör även strukturbidragens roll ses över. Incitament behövs också så att ingen får betala mer till systemet om man har en väsentligt högre skattekraftstillväxt än vad genomsnittet i landet har. Motionärerna förespråkar därför en översyn av skatteutjämningssystemet för att skapa rimliga förhållanden för alla kommuner i . Anslagen inom utgiftsområde 25 Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till fördelning av anslag inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Därmed avstyrks de alternativa motionsförslagen. Jämför särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). har efter förslag av utskottet i betänkande 2005/06:FiU1 beslutat om ramar för utgiftsområden och om beräkningen av statens inkomster . Ramen för utgiftsområde 25 har därvid lagts fast till . Utskottet har i det sammanhanget ställt sig bakom den samhällsekonomiska bedömning av det finansiella utrymmet för kommunsektorn som regeringen gjort i budgetpropositionen. I budgetpropositionen föreslår regeringen att ska anvisa anslag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. är utgiftsområdet identiskt med politikområde 48 Allmänna bidrag till kommuner. Regeringens förslag för utgiftsområdet omfattar fyra anslag. Ramanslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning infördes till följd av de förändringar i det kommunala utjämningssystemet som trädde i kraft . De bidrag och avgifter som omfattas av lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning redovisas inom ramen för detta anslag. De avgifter som betalas av kommuner och landsting till staten redovisas som inkomster under anslaget. Anslagets syfte är att bidra till att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget fungerar även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn. Utgiftsområde 25 omfattar också ett bidrag för särskilda insatser, anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Bidragets syfte är främst att tillfälligt bistå enskilda kommuner och landsting som på grund av speciella omständigheter råkat i en särskilt svår ekonomisk situation. Medel från anslaget används även till vissa utvecklingsinsatser. Från utgiftsområdet utgår även ett utjämningsbidrag för kommunernas kostnader för insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), anslag 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader. Utjämningssystemet för LSS-kostnader ingår inte i det ordinarie kostnadsutjämningssystemet, men har samma principiella uppbyggnad. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för LSS-kostnader som betalas av kommuner till staten. Avgiften redovisas på statsbudgetens inkomstsida. Utgiftsområdet innehåller också anslaget 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området, vilket benämns Bidrag till Rådet för redovisning. Bidraget delfinansierar Rådet för redovisning som är en ideell förening för normbildning i redovisningsfrågor för kommuner och landsting.