bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — Regelverket bör utformas så att möjligheten för kommunerna att erbjuda plusjobb till föreningar och folkrörelser blir tydlig. () poängterar i motion A274 att antalet arbetslösa ungdomar i nu är över 10 000. Länet är lämpligt för att delta i ett arbetsmarknadsprojekt där de av föreslagna nystartsjobben för ungdomar i åldern prövas. () menar i motion Sf254 att borde få inleda en försöksverksamhet med att stimulera företagare att anställa personer i nystartsjobb. Utskottet välkomnar regeringens sysselsättningspaket. Vikten av att arbetslösheten bekämpas med kraft kan inte nog framhållas. Det ligger ett särskilt värde i att merparten av de åtgärder som kommer att genomföras riktas till personer som står långt från arbetsmarknaden. Åtgärderna är kraftfulla och bör ge ett tydligt samhälleligt mervärde. Utskottet ansluter sig inte till uppfattningen att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna inte bör ökas som framförs i motion A369 yrkande 11 (fp). Oppositionspartierna motsätter sig större delen av sysselsättningspaketet. I motionerna förs fram att det är olämpligt att expandera volymen av åtgärder eftersom de lediga resurserna på arbetsmarknaden minskar. ansluter sig för sin del till den bedömning som finansutskottet gett uttryck för, nämligen att förutsättningarna just nu är mycket goda för att stimulera ekonomin i syfte att öka sysselsättningen, minska arbetslösheten och höja det långsiktiga arbetskraftsutbudet. Plusjobben har det dubbla syftet att stärka de arbetslösas möjligheter att få ett stadigvarande arbete och att öka eller tidigarelägga en högre servicenivå inom den offentligt finansierade verksamheten. Värdet av det arbete som personer i plusjobb kommer att utföra har förringats på olika håll i den allmänna debatten. Utskottet vill för sin del framhålla att personer med plusjobb kommer att utföra ordinarie arbeten i den offentligt finansierade verksamheten med ordinarie avtal. Det arbete som kommer att utföras är såväl värdefullt som välkommet. AMS har redan påbörjat ett samarbete med för att rekrytera personer till plusjobb som resvärdar. De ska hjälpa till i arbetet med säkrare skolskjutsar och en mer tillgänglig kollektivtrafik för personer med funktionshinder och äldre, vilket enligt utskottets uppfattning är ett alldeles utmärkt exempel på den kvalitetshöjning som plusjobben kan bidra med. I motion A389 (s) framhålls att en del av de arbetsuppgifter som kan passa för plusjobben finns i folkrörelser och olika föreningar och att regelverket därför bör utformas så att möjligheten för kommunerna att erbjuda plusjobb till föreningar och folkrörelser blir tydlig. Plusjobb ska utföras för anställning inom stat, kommun, kommunförbund och av dessa organisationer anlitade entreprenörer. Ett arbete pågår inom med att arbeta fram förordningstexter för plusjobben. Utskottet kan konstatera att utbildningsvikariaten kommer att geen arbetssökande person tillfälle att vikariera inom vård och omsorgssektorn för en arbetstagare som vidareutbildar sig på arbetsgivarens bekostnad. Utskottet välkomnar insatsen. Den stärker kvaliteten inom vård och omsorg som arbetslösheten minskar. Utbildningsvikariaten ger också en möjlighet att knyta nya arbetstagare till verksamheten. Denna typ av vikariat har funnits tidigare. En utvärdering av de tidigare utbildningsvikariaten (IFAU working paper 2002:7) visar att sannolikheten för att den arbetslöse efter avslutat vikariat får en reguljär anställning ökar. Utvärderingen visar också att många fick arbete på den arbetsplats där de vikarierade. Som framgått ska plusjobben vara en form av anställningsstöd. Stödet till arbetsgivaren får därmed formen av en kreditering på dennes lönekonto i enlighet med lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och . Någon ändring i denna lag med anledning av plusjobben behöver inte göras. Innan metoden med skattekreditering infördes lämnades anställningsstödet som ett kontantbidrag till arbetsgivaren. Bestämmelser om förfarandet finns i förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. Även den lönesubvention som ska lämnas till arbetsgivaren vid utbildningsvikariat och ersättningen för utbildningskostnaden ska ha formen av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto, och förslag till ändring i den nyssnämnda lagen läggs som sagts ovan fram i enlighet med detta. Kostnaderna för stödet blir därmed ett avdrag på statsbudgetens inkomstsida. Statens stöd inom utgiftsområdet arbetsmarknad redovisas annars i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Utskottet noterar att det finns en redovisning i budgetpropositionens specifikation av statsbudgetens inkomster (prop. 2005/06:1, volym 1, bilaga 1). Under avräkningar, 1830, finns en specifikation av stöd som ges via kreditering på skattekonto, däribland 1831 anställningsstöd och 1832 stöd till utbildningsvikariat. anser i motion A414 yrkande 1 att förslaget bör avvisas och motsätter sig att volymen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökas utan att detta belastar statens utgiftssida fullt ut. Utskottet noterar att i det gemensamma förslaget om nystartsjobb som oppositionspartierna har presenterat också tänker sig en metod som avser intäktssidan av statsbudgeten. avstyrkte (2004/05:FiU20) styrelses framställning med anledning av rapporten eller inkomstavdrag? (RiR 2004:26). I rapporten kritiserades bl.a. regeringens hantering av det tillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting. har tidigare framhållit att systemet med kreditering på skattekonto får anses som en etablerad stödform i arbetsmarknadspolitiken. Utskottet vidhåller den uppfattningen och ser inga hinder mot att använda skattekrediteringstekniken också för den nya insatsen utbildningsvikariat. I sammanhanget kan observeras att det i AMS regleringsbrev finns angivet ett högsta belopp som får utbetalas till arbetsgivare på detta sätt. Utskottet tillstyrker det i propositionen framlagda förslaget till ändring i lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och . Oppositionens alternativa förslag till regeringens sysselsättningspaket är alltså uppslaget om s.k. nystartsjobb. Den närmare innebörden har beskrivits ovan. Utskottet vill inledningsvis erinra om att försök med sänkt arbetsgivaravgift i syfte att skapa fler arbetstillfällen redan prövats på såväl regional som nationell nivå vid olika tillfällen. Utvärderingar ger anledning till stor skepsis beträffande åtgärdens effektivitet. I arbetsmarknadspolitiken finns det redan ett brett spektrum av åtgärder anpassade för olika kategorier av arbetssökande. Bland dessa vill utskottet särskilt framhålla anställningsstöden som tillhör de program som fungerar bäst för grupper med svag anknytning till arbetsmarknaden. Ingenting talar för att nystartsjobben skulle vara en bättre lösning än de arbetsmarknadspolitiska program som redan finns. Som framgått ser oppositionspartierna det som en särskild fördel att nystartsjobben inte ska administreras av arbetsförmedlingen. Man skulle därmed undvika de stigmatiseringseffekter som kan bli följden av arbetsförmedlingens medverkan. Utskottet kan inte dela denna syn. Det är svårt att behålla ett övergripande perspektiv och en bra kostnadskontroll i ett system där åtgärder utformas som en generell rättighet för alla som uppfyller ett visst kriterium. Arbetsmarknadspolitiken ska enligt utskottets mening i första hand inriktas på dem som har det svårast på arbetsmarknaden, och de enskilda insatserna ska vara arbetsmarknadspolitiskt motiverade. Det bästa sättet att garantera att offentligt finansierade åtgärder kommer dem till del som bäst behöver dem är att de administreras just genom en anvisning från den offentliga arbetsförmedlingen. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag om ett sysselsättningspaket och därmed sammanhängande lagförslag (utg.omr. 13, punkt 5). Motionerna Sk298 yrkande 2 (m), Sk496 yrkande 5 (m), Sf254 (fp), Sf331 yrkande 9 (m), Sf333 yrkande 7 (c), Sf382 yrkande 13 (m), Kr376 yrkande 9 (fp), N308 yrkandena 8 och 9 (kd, m, c, fp), N433 yrkande 2 (kd, c, fp, m), N443 yrkande 59 i denna del (fp), A213 yrkande 3 (m), A274 (kd), A304 (s), A363 yrkande 12 (c), A369 yrkandena 11 och 16 den senare i denna del (fp), A389 (s), A414 yrkande 1 (m), A416 yrkande 4 i denna del (kd) och A420 yrkandena 5 och 9 (kd) avstyrks, allt i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Arbetsmarknadspolitiska program och särskilda grupper m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet behandlar här ett antal motionsyrkanden om program och åtgärder för långtidsarbetslösa, bl.a. en jobb- och utvecklingsgaranti och en övergångsarbetsmarknad kallad Bruk för alla. Vidare behandlar utskottet yrkanden om möjligheten att delta i arbetsmarknadspolitiska program för föräldralediga, nedsättningsreglerna, arbetslösa och egenmakt, aktivitetsgarantin, regionala försöksområden, jämställdhet m.m. I avsnittet behandlas också ett stort antal motioner som har anknytning till arbetsmarknadspolitiska program och särskilda grupper. De avser program för ungdomar, invandrare, kulturarbetare och akademiker. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att ungdomar även ska kunna få allmänt anställningsstöd efter 6 månaders inskrivningstid (utg.omr. 13, punkt 10). Samtliga motioner avstyrks bl.a. med hänvisning till nya insatser och pågående arbete. Jämför reservationerna 8 (fp), 9 (kd), 10 (c), 11 (m, fp, kd, c), 12 (fp), 13 (kd), 14 (c), 15 (m), 16 (kd), 17 (v), 18 (c), 19 (mp), 20 (m), 21 (m, fp, kd, c), 22 (c) och 23 (c). Arbetsmarknadspolitiska program, allmänna frågor Målet för programverksamheten är att de arbetsmarknadspolitiska programmen ska öka möjligheten för de arbetssökande att få ett arbete och att motverka brist på arbetskraft. kommer volymen av de arbetsmarknadspolitiska programmen att ökas med drygt 40 000 platser till över 161 000 platser totalt. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska prioritera dem som har det svårast att få ett arbete och personer som har varit utan arbete . Särskild uppmärksamhet ska riktas mot ungdomar, personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga och personer med utländsk bakgrund. Utskottet behandlar i senare avsnitt frågor som rör ungdomar, personer med utländsk bakgrund respektive personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. har genomfört en jämställdhetsanalys inom verksamhetsområdet programverksamhet och . Av analysen framgår att det är fler kvinnor än män i förberedande utbildning och aktiviteter inom vägledning och platsförmedling. Männen i sin tur är överrepresenterade inom subventionerade anställningar som anställningsstöd, lönebidrag och stöd till start av egen näringsverksamhet. Kostnaderna för vissa program för män är högre än för program till kvinnor. Kvinnor och män ska ha lika möjligheter att utifrån sin situation på arbetsmarknaden komma i fråga för program som är effektiva och leder till arbete. Regeringen ser allvarligt på de rådande könsmönstren inom de arbetsmarknadspolitiska programmen och har därför ambitionen att se över insatserna så att de bättre svarar mot både kvinnors och mäns villkor på arbetsmarknaden. var AMS mål att antalet långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen fick uppgå till högst 36 000 personer. Målet uppnåddes och månadssnittet långtidsinskrivna var 14 700 kvinnor och 21 100 män, dvs. totalt 35 800 personer. I genomsnitt lämnade 3 100 personer långtidsinskrivning. Andelen av dessa som fått arbete uppgick till . Majoriteten fick arbeten med anställningsstöd. Regeringen bedömer att AMV har haft stort fokus på långtidsinskrivna, vilket bidragit till ett bra resultat. Det arbetsmarknadspolitiska programmet aktivitetsgarantin riktar sig till dem som har det svårast att få varaktig förankring på arbetsmarknaden. Vid av svag arbetskraftsefterfrågan sker en ackumulation i aktivitetsgarantin av personer som står långt från arbetsmarknaden. Utmärkande för dagens arbetsmarknad är de höga trösklarna in i arbetslivet som för många grupper försvårar etableringen. Inte minst gäller det människor med besvär och nedsatt arbetsförmåga. var drygt 44 000 personer inskrivna i aktivitetsgarantin. Regeringens avsikt är att arbetssökande ska ha en möjlighet att röra sig ur aktivitetsgarantin in i plusjobb som är en ny form av särskilt anställningsstöd. Plusjobben har beskrivits ovan. vid fick i uppdrag av regeringen att utvärdera aktivitetsgarantin. Preliminära resultat har rapporterats. Av dessa framgår att aktivitetsgarantin har en statistiskt säkerställd positiv effekt på sannolikheten att få arbete. Medeltiden fram till arbete förkortas för deltagare från län där man tidigt anvisar långtidsarbetslösa till aktivitetsgarantin jämfört med län där man väntar tills deltagarna riskerar utförsäkring från arbetslöshetsförsäkringen. Om begreppet arbete snävas in till att bara innefatta osubventionerat arbete kan dock inte någon statistiskt säkerställd effekt påvisas. betonar i motionerna Sf383 yrkandena 8 och 9, Kr376 yrkande 16, N443 yrkande 59 i denna del och A369 yrkandena 1 och 16, båda i denna del, att arbetsföra människor inte ska tvingas att leva en passiviserande tillvaro på bidrag. Såväl långtidsarbetslösa som invandrare som inte lyckats få fotfäste på den svenska arbetsmarknaden försörjs mer eller mindre permanent utanför arbetsmarknaden. Därtill kommer de ungdomar som varken studerar eller arbetar. En jobb- och utvecklingsgaranti bör införas. Syftet med garantin är att så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Garantin ska förbereda deltagarna för arbetslivet genom olika jobbsökande aktiviteter. Korta kompletterande utbildningar kan också ingå, liksom praktik och vissa samhällsnyttiga arbetsinsatser. Aktiviteterna ska ordnas av en mångfald av auktoriserade anordnare. Deltagarna ska ha rätt till en ersättning som minst motsvarar arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp. Den som inte vill delta ska förlora rätten till ersättning. Arbetslösa med försörjningsansvar ska ha rätt att söka kompletterande försörjningsstöd och deltagare som har annan ersättning, till exempel sjukpenning, får behålla denna. menar i motion A420 yrkandena 4, 7 och 8 att en jobb-bonus bör införas på försök. En arbetslös som ordnar ett arbete bör få en bonus som motsvarar a-kasseersättningen under förslagsvis . En sådan bonus bör även övervägas för dem som är långtidsarbetslösa och deltar i aktivitetsgarantin. Det ska finnas tydliga krav som det går att leva upp till i den nuvarande aktivitetsgarantin. Partiet föreslår att ett nytt arbetsmarknadspolitiskt program byggs upp för dem som står längst från den ordinarie arbetsmarknaden, Bruk för alla. Syftet med programmet är att aktivera de som är långtidsarbetslösa på ett meningsfullt sätt. Programmet ska bl.a. ge deltagaren den personliga träning och handledning som krävs för att kunna komma ut på den ordinarie arbetsmarknaden. Uppgifterna inom programmet får inte konkurrera med befintlig näringsverksamhet. Deltagarna ska behålla sin ersättning från a-kassan. Staten ska bidra med stöd för handledning och kringkostnader. anför i motion Sf333 yrkande 13 och A363 yrkande 13 att inga människor ska behöva leva på bidrag . En jobb- och utvecklingsgaranti där samhällsnyttigt arbete och utvecklande aktiviteter garanteras alla som sökt socialbidrag bör därför införas. Syftet med garantin är att den arbetslösa ska slussas över till den öppna arbetsmarknaden. Garantin består av två delar: samhällsnyttigt arbete och en utvecklingsdel. I utvecklingsdelen kan exempelvis språkinlärning, informationsförmedling och yrkesorienterade kurser ingå. Ersättningen för dem som deltar i garantin ska ligga något högre än socialbidraget. understryker i motion A245 yrkande 7 att ett avbrott i förvärvsarbetet för föräldraledighet inte bör försämra möjligheten att ta del av arbetsmarknadspolitiska program. Regelverket bör därför kartläggas och regeringen återkomma med förslag som åtgärdar regler som försämrar föräldraledigas möjlighet att efter ledighet delta i arbetsmarknadspolitiska program. I motion A270 yrkande 1 påtalar partiet att de nedsättningsregler som finns i arbetslöshetsförsäkringen inte gäller i aktivitetsstödet. För att underlätta en likvärdig regeltillämpning inom de olika systemen över hela landet, och med tanke på den roll som aktivitetsstödet spelar liksom det arbetsmarknadspolitiska sambandet mellan aktivitetsstöd och ersättning från a-kassan, borde nedsättningsreglerna vara lika i de olika systemen. I motion Sf336 yrkandena 7 och 8 uppmärksammar partiet att aktivitetsstöd inte får ges till personer som har en anställning av något slag. Många invandrade med en utländsk examen tvingas därför att arbeta deltid som de genomgår en s.k. tilläggsutbildning. Reglerna för aktivitetsstöd bör ses över med avseende på ersättning vid tilläggsutbildning. framhåller i motion Fi229 yrkande 7 att den sociala ekonomin visat sig vara ett mycket effektivt sätt att skapa arbetstillfällen och integrera socialt utsatta grupper på arbetsmarknaden. AMV bör därför få i uppdrag att arbeta aktivt med sociala företag och den sociala ekonomin som ett arbetsmarknadspolitiskt instrument. (fp) hävdar i motion Sf236 yrkandena 2 och 3 att långvarigt arbetslösa är den enda samhällsgrupp som inte på något sätt själv kan påverka sin situation. De betraktas som objekt för åtgärder och ges aldrig möjlighet att själva ta initiativ och handla för att komma ut ur arbetslösheten. Egenmakt för de arbetslösa kräver att de får praktiska redskap att hantera maktlösheten. Grupper av arbetslösa som lägger fram idéer och förslag om nya verksamheter borde därför få rätt att experimentera och driva aktivitetscentrer på entreprenad. och (båda s) påtalar i motion A217 att arbetssökande på deltid inte får ta del av arbetsmarknadsåtgärder som riktar sig till långtidsarbetslösa. Majoriteten av personer i gruppen långtidsarbetslösa på deltid och timanställda är kvinnor. I regeringsförklaringen aviserades en lagstiftning om rätt till heltid. Innan den lagen trätt i kraft och fått genomslag är det angeläget att vidta åtgärder för att arbetslösa på deltid och timanställda ska kunna få ta del av arbetsmarknadsåtgärder. och (båda s) anser i motion A361 att det är diskriminerande att de personer som deltar i aktivitetsgarantin inte har rätt till lika lång ledighet som jämförbara personer på arbetsmarknaden. De som deltagit i aktivitetsgarantin bör ha rätt till minst fem veckors ledighet med bibehållen ersättning i enlighet med semesterlagen. m.fl. (fp) framhåller i motion A247 yrkande 2 att det vore lämpligt att låta något eller några av de av motionärerna nämnda utanförskapsområdena i , t.ex. , bli försöksområde för jobb- och utvecklingsgarantin. Det är dock ett problem att de som deltar inte har någon extra ekonomisk ersättning utöver socialbidraget. och (båda v) förespråkar i motion Kr331 yrkande 3 att anslaget för de s.k. Sagakurserna för inskrivna i aktivitetsgarantin bör överföras till med särskilt krav på redovisning och utvärdering. Kurserna är svåra att organisera eftersom flera aktörer är inblandade och folkhögskolorna har svårt att planera för tjänster och kursdeltagare när de inte själva står för rekryteringen. och (båda fp) påtalar i motion Kr214 yrkande 5 att långtidsarbetslösa elever, som genom arbetsförmedlingens försorg erbjudits att studera vid en folkhögskola, under pågående läsår med kort varsel tvingats avbryta sina studier på grund av nya budgetdirektiv från AMS. m.fl. (s) anför i motion A400 att startade en omfattande verksamhet kallad Gröna Jobb. I projektet kan långtidsarbetslösa kompetensutveckla sig varvat med praktiskt och meningsfullt arbete med hög samhällsnytta. Arbetet utförs inom icke konkurrensutsatt sektor och innebär exempelvis att deltagarna rustar eftersatta utemiljöer. Målsättningen är att hälften av de anställda ska gå vidare till arbete eller studier . Ytterligare resurser måste sättas in i projektet. Annars startar avvecklingsarbetet och verksamheten upphör helt . Ett av arbetsmarknadspolitikens tre verksamhetsområden är programverksamheten. Inom verksamhetsområdet driverAMS olika arbetsmarknadspolitiska program. Det övergripande syftet med alla arbetsmarknadspolitiska program är att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Programmen riktar sig till olika kategorier personer och är olika utformade för att möta skilda behov. Övergripande bestämmelser om de arbetsmarknadspolitiska programmen finns i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. AMS ska leda, samordna och utveckla den arbetsmarknadspolitiska verksamheten i landet och se till att den bedrivs effektivt. AMS fördelar de ekonomiska och andra resurser som står till AMV:s förfogande och har ansvar för att följa upp resultaten av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. En person som anvisats plats i ett arbetsmarknadspolitiskt program kan få aktivitetsstöd. Stödet lämnas med ett belopp som motsvarar arbetslöshetsersättning, dock med en viss lägsta nivå. Särskilda ersättningsregler gäller för den som inte är berättigad till någon arbetslöshetsersättning och för yngre personer. En anvisning till ett program kan återkallas. Ett återkallande innebär att den enskilde mister sin rätt att få aktivitetsersättning och sin plats i programmet. Därutöver påverkas också den enskildes möjligheter att få arbetslöshetsersättning indirekt av ett återkallande. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) fick regeringens uppdrag att redovisa omfattningen av och orsaker till arbetsförmedlingens beslut att återkalla anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program. I en nyligen lämnad rapport (Återkallande av anvisning till arbetsmarknadspolitiskt program, ) konstateras sammanfattningsvis att de krav på rättssäkerhet och likabehandling som på allmänna grunder kan ställas på AMV:s myndighetsutövning när det gäller återkallande av anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program inte kan anses uppfyllda. Utskottet förutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som behövs med anledning av rapporten. I motion A217 (s) behandlas frågan om att kunna delta i arbetsmarknadsåtgärder på deltid. Av förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program följer att en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program som huvudregel ska avse verksamhet på heltid. En anvisning får ske till deltidsverksamhet endast om den enskilde arbetar eller deltar i en arbetsmarknadspolitisk insats i sådan utsträckning att den sammanlagda tiden motsvarar hans eller hennes arbetsutbud. Anvisning på deltid får också ske för en person som på grund av sjukdom eller annan nedsättning av arbetsförmågan inte kan delta i verksamheten på heltid. Utskottet menar att detta är en rimlig reglering. Med anledning av motionsyrkandena Sf333 yrkande 13 (c), Sf383 yrkandena 8 och 9 (fp), Kr376 yrkande 16 (fp), N443 yrkande 59 i denna del (fp), A247 yrkande 2 (fp), A363 yrkande 13 (c), A369 yrkande 16 i denna del (fp) och A420 yrkandena 7 och 8 (kd) som avser en jobb- och utvecklingsgaranti, en särskild övergångsarbetsmarknad och aktivitetsgarantin vill utskottet peka på den verksamhet som bedrivs i de arbetsmarknadspolitiska program som redan finns och då särskilt i aktivitetsgarantin. Utskottet vill också peka på plusjobben i regeringens sysselsättningspaket. Aktivitetsgarantin är ett program som vänder sig till dem som har det allra svårast på arbetsmarknaden, t.ex. personer som har varit arbetslösa . I aktivitetsgarantin erbjuds individuellt anpassade arbetsmarknadspolitiska aktiviteter och deltagarna erbjuds stöd och handledning i mindre grupper. Handledarens uppgift är bl.a. att skapa det självförtroende som krävs för att deltagarna ska söka arbete mer aktivt eller skaffa ny kompetens. I aktivitetsgarantin har deltagarna tillgång till alla arbetsmarknadspolitiska program.