bet · GS01NU14 · 2005-05-12 00:00:00 — Motionärernas uppfattning är att undantag inte börmedges då det strider mot dels direktivets syfte att stärka konkurrensen, delsregeringens uttalanden om att naturgasintroduktion varken skall främjas ellerhindras av staten, utan ske på marknadens villkor.Även i motion 2004/05:N451 (mp) föreslås ökade möjligheter att omprövabeslut som fattats enligt naturgaslagen. Motionärerna erinrar om att naturgas-lagen anger att om regeringen meddelat koncession för en naturgasledning fårförbud inte meddelas med stöd av mot att bygga eller användanaturgasledningen. Detta anser motionärerna otillfredsställande då det innebäratt t.ex. miljöorganisationer inte kan begära rättsprövning. bördärför begära att regeringen ser över hur möjligheterna att ompröva reger-ingsbeslut enligt naturgaslagen skall kunna öka.Vissa kompletterande uppgifterKoncession för distributionsledningarEnligt 2 kap. 1 § i nu gällande naturgaslag (2000:599) krävs koncession föratt bygga och använda naturgasledningar och naturgaslager. Frågan om kon-cession prövas av regeringen. Naturgaslagen innehåller dock vissa undantagfrån koncessionsplikten. Av andra stycket i nämnda bestämmelse framgår attdetta gäller dels (punkt 1) för naturgasledning som är belägen efter mät- ochreglerstation, dels (punkt 2) för naturgasledning som uteslutande skall använ-das inom hamn- eller industriområde. I det förslag till ny naturgaslag somframlagts har dock regeringen, på förslag från Lagrådet, exkluderat punkten 2om hamn- och industriområde med hänvisning till att ledningar inom hamn-och industriområden omfattas av bestämmelserna i punkten 1 och är såledesredan undantagna från koncession enligt det lagrummet.El- och gasmarknadsutredningen har i slutbetänkandet El- och naturgas-marknaderna - Energimarknader i utveckling (SOU 2004:129 s. 398) föresla-git att undantaget från koncessionsplikt för naturgasledningar belägna eftermät- och reglerstationer avskaffas och att en områdeskoncession för natur-gasnät införs. Enligt förslaget bör områdeskoncessionen medföra en rätt förinnehavaren att inom ett lämpligt geografiskt område anlägga och driva na-turgasledningar inom området. Förslaget medför att i princip alla naturgasled-ningar, med undantag för ledningar som uteslutande används inom hamn-eller industriområde, blir koncessionspliktiga, påpekar utredningen. Utred-ningens förslag bereds inom Regeringskansliet.Miljöorganisationers rätt att överklagaMed anledning av vad som anförs i motion 2004/05:N17 (mp) om miljöorga-nisationers rätt att överklaga regeringsbeslut kan nämnas att frågan om miljö-organisationers talerätt behandlades i propositionen om Århuskonventionen(prop. 2004/05:65, bet. 2004/05:MJU11). I propositionen anfördes följande(s. 92):I fråga om sådana tillståndsbeslut som fattas av regeringen i första instans(t.ex. enligt lagen om kontinentalsockeln och naturgaslagen) och sådanabeslut om tillstånd som regeringen fattar enligt 18 kap. efteröverklagande av tillståndsbeslut enligt vissa lagar, innebär Regeringsrät-tens avgörande att det inte finns möjligheter för miljöor-ganisationer att få till stånd en rättslig prövning avseende dessa beslut.Det framstår knappast som sannolikt att en annan tolkning skulle görasefter ett svenskt tillträde till konventionen. Eftersom konventionen ställerkrav på tillgång till sådan prövning måste lagstiftningen därför ses över.En översyn av rättsprövningslagen pågår inom Justitiede-partementet.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottets ställningstagande redovisas i det följande under sexrubriker - Naturgaslagstiftningens tillämpningsområde, Koncessionför naturgas, Systemansvar för naturgas, Undantag förnaturgasinfrastrukturprojekt, Tillsynens omfattning samt Förslaget iövrigt rörande ny naturgaslag.Naturgaslagstiftningens tillämpningsområdeEnligt regeringens förslag skall i den nya naturgaslagen med naturgas avsesäven biogas, gas från biomassa och andra gaser, i den mån det är teknisktmöjligt att använda dessa gaser i naturgassystemet. Med naturgas förstås ilagen även flytande (kondenserad) naturgas. I motion 2004/05:N17 (mp) och2004/05:N18 (kd) förordas förändringar i förhållande till den definition somregeringen föreslagit. Utskottet har i denna fråga följande uppfattning.I naturgasmarknadsdirektivet (artikel 1) föreskrivs att de bestämmelsersom fastställs i direktivet för naturgas, inbegripet kondenserad naturgas, ävenskall gälla biogas och gas från biomassa eller andra typer av gas om det ärtekniskt möjligt och säkert att föra in dessa gaser i och transportera dem ge-nom systemet för naturgas. Denna bestämmelse i direktivet genomförs genomförslaget till definition i propositionen. Även om begreppet naturgas härige-nom också kommer att omfatta t.ex. biogas, är det lagtekniskt sett en rationelllösning; därigenom behövs inte regler för varje typ av gas. Förslaget till definition omfattar alla gaser, så fort det tekniskt och säkerhetsmässigt är möjligatt mata in gasen i naturgassystemet. Några tveksamheter eller gränsdrag-ningsproblem om naturgaslagens tillämpning riskerar enligt utskottets upp-fattning därmed inte att uppstå.När det gäller det riksdagsuttalande som förordas i den förstnämnda mo-tionen om tillträde till gasnätet för andra typer av gaser anser utskottet detttillgodosett genom det förslag regeringen lämnat. Något uttalande behövssåledes inte.Med hänvisning till det ovan sagda tillstyrks propositionen i här aktuell delmedan motionerna avstyrks i berörda delar.Koncession för naturgasMed anledning av vad som anförs i motion 2004/05:N13 (fp) om återkallelseav koncession vill utskottet erinra om att den bestämmelse regeringen föreslårär oförändrad i förhållande till den nu gällande naturgaslagen bortsett från atden föreslås omfatta även förgasningsanläggningar samt att en mindre redak-tionell ändring gjorts. Om en koncessionshavare missköter sig bör en konces-sion, som en sista utväg, kunna återkallas. Att i lagen i förväg ange varjeenskilt fall som skall föranleda en återkallelse är enligt utskottets mening inpraktiskt genomförbart.När det gäller vad som sägs i motion 2004/05:N17 (mp) om undantag förkoncession vill utskottet hänvisa till det förslag som El- och gasmarknadsut-redningen lämnat, vilket redogjorts för. Utskottet ser inget skäl attföregripa regeringens beredning av utredningens förslag. Beträffande vad somanförs i motionen om bl.a. miljöorganisationers rätt att överklaga regerings-beslut rörande koncession vill utskottet hänvisa till den översyn som, vilkettidigare redogjorts för, pågår inom Justitiedepartementet.Rörande koncessionens giltighetstid, vilken även denna berörs i sistnämn-da motion, har utskottet ingen annan uppfattning än regeringen, dvs. att kon-cession skall meddelas . Koncessionstidens längd anser utskottet välavvägd och den överensstämmer såväl med den gamla naturgaslagen sommed nuvarande ellagstiftning.Med hänvisning till det sagda tillstyrks propositionen i här aktuell del.Samtliga motioner avstyrks i berörda delar.Systemansvar för naturgasRegeringen har föreslagit att den bemyndigas att utse den som skall ha sy-stemansvaret för naturgas. I propositionen har regeringen även meddelat sinavsikt att utse till systemansvarig myndighet.När det gäller kravet i motion 2004/05:N18 (kd) om att , och interegeringen, skall utse systemansvarig för naturgasmarknaden är utskottet avden uppfattning att regeringen, på samma sätt som regeringen bemyndigadesatt utse systemansvarig för elmarknaden (prop. 1993/94:162, bet.1993/94:NU22), bör bemyndigas denna uppgift. Regeringen har i propositio-nen även tydligt redogjort för sin uppfattning när det gäller valet av systemansvarig. Vid valet av systemansvarig bör enligt utskottets uppfattning, i likhetmed vad som anförs i propositionen, en stabil och långsiktig lösning eftersträ-vas.Något uttalande om att gasnätet bör ägas av ett bolag som är gemensamägtav gasmarknadens aktörer, vilket förordas i motion 2004/05:N15 (m), kanutskottet inte ställa sig bakom.Med hänvisning till det sagda tillstyrks propositionen i här aktuell del. Mo-tionerna avstyrks i berörda delar.Undantag för naturgasinfrastrukturprojektRegeringen anser att den möjlighet som naturgasmarknadsdirektivet ger be-träffande undantag för större naturgasinfrastrukturprojekt bör utnyttjas ochhar föreslagit en bestämmelse om att den som investerar i ett större infrastrukturprojekt inom naturgassektorn kan beviljas undantag från ett antal av deskyldigheter som annars åvilar koncessionshavare. I motionerna 2004/05:N13(fp), 2004/05:N15 (m) och 2004/05:N17 (mp) avvisas regeringens förslag.Utskottet vill i detta sammanhang anföra följande.Som framhålls i propositionen riskerar stora nya investeringar i naturgas-infrastruktur att inte bli lönsamma på en helt konkurrensutsatt marknad. Meddet nya regelverket finns det en risk för att investeringsviljan avstannar. En-ligt utskottets uppfattning är det väsentligt att den föreslagna möjligheten tiundantag finns för att inte förhindra nya investeringar i det svenska naturgas-systemet. Utskottet anser därför att de av regeringen föreslagna bestämmel-serna om undantag för större naturgasinfrastruktur-investeringar bör införas inaturgaslagstiftningen.Med hänvisning till det anförda tillstyrks propositionen i här aktuell del,medan mot den stående motioner avstyrks i berörda delar.Tillsynens omfattningI motion 2004/05:N15 (m) avvisas regeringens förslag om att vissa av be-stämmelserna i naturgaslagen skall undantas tillsynsmyndighetens ansvar.Utskottet vill mot detta anföra följande.Tillsynsmyndighetens tillsyn skall enligt förslaget i propositionen bl.a. inteomfatta efterlevnaden av de föreslagna bestämmelserna i 5 kap. om kommu-nala naturgasföretag. Förslaget om att vissa bestämmelser i lagen skall undan-tas från tillsynen saknar motsvarighet i nuvarande naturgaslag, men kan sägasvara utformat efter mönster från motsvarande bestämmelser i ellagen(1997:857). I denna lag genomfördes en precisering av tillsynens omfattningvåren 2002 (prop. 2001/02:56, bet. 2001/02:NU9) då det visat sig att ett antalbestämmelser var av den karaktären att de antingen inte krävde någon tillsyneller att nätmyndigheten inte var den lämpligaste tillsynsmyndigheten. Mot-svarande bestämmelser som föreslås i naturgaslagen finns således i ella-gen. I 5 kap. 1 § naturgaslagen anges att kommunala naturgasföretag undervissa förutsättningar får bedriva handel med naturgas samt, i viss utsträck-ning, överföringsverksamhet med frångående av den s.k. lokaliseringsprinci-pen. Eftersom denna bestämmelse inte ställer några krav på de kommunalaföretagen utan bara ger dessa en möjlighet kräver bestämmelsen, som anförs ipropositionen, ingen tillsyn. I 5 kap. 2 § anges att om ett kommunalt naturgas-företag bedriver handel med naturgas skall verksamheten bedrivas på affärs-mässig grund och redovisas särskilt. Om ett kommunalt företag inte driververksamheten på affärsmässig grund, t.ex. genom underprissättning, skadardet konkurrensen på den konkurrensutsatta delen av gasmarknaden, vilkenstår under tillsyn. Syftet med kravet att verksamhetenskall redovisas särskilt är att förhindra att den affärsmässiga verksamhetensubventioneras med kommunala medel. Om sådan subventionering sker ska-dar det konkurrensen på den konkurrensutsatta delen av gasmarknaden ochfaller således inom tillsynsansvar. Dessutom kan det inne-bära att bestämmelserna om användningen av kommunens medel inte följs,varför det kan bli en fråga för kommunens revisorer. Utskottet ser därför ingaskäl för att inte bifalla regeringens förslag.Med hänvisning till det anförda tillstyrks propositionen i här aktuell del,medan motionsyrkandet i fråga avstyrks.Förslaget i övrigt rörande ny naturgaslagUtskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till naturgaslag i övrigvarför förslaget tillstyrks även i de delar som inte behandlats i det föregåendRegeringens lagförslag omfattar förutom de preciserade förslag som tidi-gare nämnts förslag rörande ikraftträdande och övergångsbestämmelser. Ävendessa delar tillstyrks av utskottet, med undantag för punkten 7 som av författ-ningstekniska skäl bör ändras och få lydelse enligt utskottets förslag i bilaga3.Särredovisning av fjärrvärmeverksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag rörande särredovisning avfjärrvärmeverksamhet och, med hänvisning till beredningen av ny-ligen avslutat utredningsarbete, avslå i detta avsnitt aktuella mo-tionsyrkanden. Jämför reservation 8 (m, fp, kd, mp).PropositionenRegeringen föreslår att det i ellagen införs en bestämmelse som innebär enskyldighet för den som bedriver fjärrvärmeverksamhet att ekonomiskt särre-dovisa denna verksamhet. Vid redovisning av fjärrvärmeverksamhet skall denelproduktion som skett i ett kraftvärmeverk och försäljningen av denna elanses ingå i fjärrvärmeverksamheten.Vidare föreslås att en revisor hos den som bedriver fjärrvärmeverksamhetskall göra en särskild granskning av redovisningen av verksamheten. Revi-sorn skall i ett särskilt intyg avge ett utlåtande i frågan om redovisningen avfjärrvärmeverksamheten skett enligt gällande bestämmelser. Intyget skall avföretaget ges in till nätmyndigheten.I propositionen föreslås också att regeringen eller, efter regeringens be-myndigande, nätmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om redovis-ning av fjärrvärmeverksamhet.Därtill redogörs i propositionen för att föreslagit(SOU 2003:115) att elmarknadsverksamhet och fjärrvärmeverksamhet inteskall få bedrivas i samma juridiska person. Regeringen anser emellertid attdet, i avvaktan på utredningens slutbetänkande, inte finns skäl att införaskärpta regler om åtskillnad. När det gäller elmarknaden menar regeringen attnyttan av att ha fler elleverantörer med tillhörande mångfald och lokal förank-ring överväger effekten av ett krav på ökad åtskillnad för de allra minstaelföretagen. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det , i avvaktanpå slutbetänkande, inte finns skäl att införa skärptaregler om åtskillnad. Regeringen avser att återkomma till frågan i sambandmed behandlingen av slutbetänkande, sägs det ipropositionen.MotionernaI motion 2004/05:N266 (s) konstateras att prissättningen på fjärrvärmemark-naden inte fungerar, och motionärerna anser att staten bör införa en regleringav priserna för att undvika att energibolagen tar ut höga monopolvinster.En utbyggnad av fjärrvärmen förordas i motion 2004/05:N442 (s). Genomändringar i lagstiftningen eller genom införandet av stimulanser kan en målin-riktad utbyggnad av fjärrvärmen genomföras även till mindre och mer små-skaliga abonnenter, anser motionärerna.I motion 2004/05:N15 (m) framhålls att det i propositionen saknas förslagför att förbättra konkurrensen på fjärrvärmemarkanden, som exempelvisskärpt pristillsyn, utökade möjligheter för tredjepartstillträde, inrättande avinstans för klagomål på priser och leveransvillkor samt bättre möjligheter attutnyttja spillvärme. Regeringen bör därför återkomma med förslag pådetta område, sägs det i motionen.Även i motion 2004/05:N410 (kd) påtalas att fjärrvärmekunder inte harnågra möjligheter att byta leverantör vid oskäliga priser eller leveransvillkorMotionärerna anser att möjligheterna att genomföra ett tredjepartstillträde tilfjärrvärmenäten och särredovisning, alternativt att krav på att fjärrvärmeverk-samhet bedrivs i separat juridisk form, bör utredas.Vissa kompletterande uppgifterI tillkallade regeringen en särskild utredare (verkställandedirektören ) med uppgift att bl.a. se över fjärrvärmenskonkurrenssituation på värmemarknaderna och föreslå åtgärder för att bättreskydda konsumenten mot oskälig prissättning på fjärrvärme. Vidare ingick iuppdraget att analysera om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde påfjärrvärmemarknaden och, om det bedöms lämpligt, föreslå regler för detta,analysera de samhälls- och företagsekonomiska konsekvenserna samt miljö-konsekvenserna av tredjepartstillträde, bedöma vilka tekniska och andra be-gränsningar som finns för tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten. Därtillskulle utredaren genomföra den kompletterande analys på el- och värmeom-rådet som tillkännagivit (bet. 2001/02:NU9, rskr. 2001/02:180) närdet gäller åtskillnad mellan nätverksamhet och konkurrensutsatt verksamhetpå elmarknaden såvitt avser avgränsningen till fjärrvärmeverksamhet och omdet behövs föreslå reglering eller andra åtgärder.I december 2003 lämnade utredningen olika förslag rörande bl.a. särredo-visning av fjärrvärmeverksamhet, uppdelning av fjärrvärme- och elmarknads-verksamhet i olika juridiska personer, åtskillnad i fråga om ledningsfunktionsamt tillsyn i betänkandet Tryggare fjärrvärmekunder (2003:15).Fjärrvärmeutredningen presenterade delbetänkandet Skä-ligt pris på fjärrvärme (SOU 2004:136) med förslag till bl.a. stärkt kundskyddför fjärrvärmekunderna och utökad pristillsyn på fjärrvärmemarknaden.I april 2005 redovisade sitt slutbetänkande Fjärr-värme och kraftvärme (SOU 2005:33). I betänkandet behandlasbl.a. frågan om det är lämpligt att införa tredjepartstillträde på fjärrvärme-marknaden. Utredaren föreslår ett begränsat undantag från den kommunalalokaliseringsprincipen och en rätt för leverantörer av värme att förhandla omtillträde till fjärrvärmesystemet. Någon lagstadgad rätt till tredjepartstilltrtill fjärrvärmenät anser dock utredaren inte skall införas. Utredningen lämnarockså förslag till hur det s.k. kraftvärmedirektivet (ochrådets direktiv /8/EG) skall genomföras i . Enligt uppgift frånMiljö- och samhällsbyggnadsdepartementet skall betänkandena remissbe-handlas , och regeringen avser därefter att återkomma till riksda-gen med sina ställningstaganden i dessa frågor.I början av april 2005 beslutade regeringen (regeringsbeslut )att ge tilläggsuppdraget att lämna förslag till regleringför att säkra värmeleveranser vid obeståndssituationer i fjärrvärmeföretag.Bakgrunden är att ett antal fjärrvärmeföretag har försatts i kon-kurs. Uppdraget innebär bl.a. att utreda hur värmeleveranser kan säkras omkonkursförvaltaren i ett fjärrvärmeföretag i obestånd väljer att upphöra medverksamheten. Tilläggsuppdraget skall redovisas senast den 30 juni 2005.Utskottets ställningstagandeI motioner har olika förslag framförts i syfte att förbättra konkurrensen påfjärrvärmemarknaden, motverka monopolvinster och stimulera utbyggnadenav fjärrvärme. Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföra följan-de.I december 2004 presenterade sitt delbetänkandeom skäligt pris på fjärrvärme, och utredningen överlämnade sitt slut-betänkande om fjärrvärme och kraftvärme till regeringen. Utred-ningens förslag remissbehandlas . Enligt utskottets uppfatt-ning kan de krav som framförs i motion 2004/05:N410 (kd) om att utredavissa frågor anses vara tillgodosett genom arbete.När det gäller vad som anförs i motion 2004/05:N442 (s) om utbyggnad avfjärrvärmen kan konstateras att utredningen föreslagit ett undantag från denkommunala lokaliseringsprincipen, eftersom denna princip enligt utredarenkan försvåra att fjärrvärmen integreras mellan närbelägna orter i olika kom-muner, vilket motverkar den önskade utbyggnaden av fjärrvärme. Utskottetvill även erinra om att frågan om prisreglering som tas upp i motion2004/05:N226 (s) har berörts av utredningen.Utskottet ser inget behov av att genom ett riksdagsuttalande föregripa be-redningen av utredningens förslag. Samtliga motioner avstyrks därför i härbehandlade delar.När det gäller förslaget i propositionen om särredovisning av fjärrvärme-verksamhet gör utskottet ingen annan bedömning än regeringen. Förslagettillstyrks således.Mätning och debitering av elUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om timvis mätning och av-slå ett mot detta stående motionsyrkande. Jämför reservationerna 9(m, fp, kd) och 10 (mp).Riksdagen bör även avslå olika yrkanden rörande avläsningsfre-kvens och elräkningar. Jämför reservationerna 11 (m, fp), 12 (kd)och 13 (mp).PropositionenI propositionen föreslås att kravet på timmätning skärps genom att gränsensänks från eller till att omfatta samtliga uttagspunk-ter med ett säkringsabonnemang som överstiger . Detta krav skallenligt regeringens förslag gälla från den 1 juli 2006.Enligt regeringen innebär en sänkt gräns för timvis mätning att fler kunderkan erbjudas differentierade tariffer, och på så sätt kan drivkrafter skapas föbåde energi- och effektbesparing. Regeringen menar att en sänkning av grän-sen för timvis mätning från nuvarande nivå borde vara kostnadsmässigt rimligför de flesta nätföretag. Antalet kunder som inte omfattas av kravet påtimvis mätning men som berörs av den föreslagna sänkta gränsen kan upp-skattas till mellan 50 000 och 70 000. Många nätföretag tillämpar redan i dagtimmätning för dessa kunder, sägs det i propositionen.MotionernaKrav på tydligare elräkningar förs fram i motion 2004/05:N237 (s). Motionä-rerna anser att elleverantörerna bör fakturera avläst mätarställning, prisangi-velserna bör vara lika mellan olika företag samt att det bör vara möjligt attlämna avläst mätarställning via telefon och Internet.Regeringens förslag om sänkt gräns för timvis mätning av el bör avslås en-ligt vad som anförs i motion 2004/05:N15 (m). Motionärerna konstaterar atten ekonomisk analys av förslaget saknas och att den eventuella framtidanyttan inte ställs mot de relativt betydande kostnader som förslaget innebär.Angelägenhetsgraden för timmätning bör avgöras av marknaden, anförs det imotionen.Skärpta krav på nätföretagen förordas i motion 2004/05:N405 (m). Motio-närerna anser att elräkningarna måste bli mer begripliga. Bästa sättet att åt-gärda dagens problem är att helt avskaffa den preliminära debiteringen, vilketgör att leverantörerna får debitera den faktiska elförbrukningen, sägs det imotionen.I motion 2004/05:N325 (kd) förordas att beslutet om obligatorisk månads-avläsning av el i samtliga hushåll bör omprövas. Motionären pekar på denökade kostnaden som månadsavläsningar renderar i och menar att dennakostnad inte står i paritet med nyttan.Vissa kompletterande uppgifterI den proposition om vissa elmarknadsfrågor (prop. 2002/03:85) som reger-ingen lade fram meddelade regeringen sin avsikt att genom enändring i förordning (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering avöverförd el införa krav på mätning av el för alla elkunder fr.o.m.juli 2009. Regeringen påpekade i detta sammanhang att tätare mätaravläsningär en sådan åtgärd som skulle förbättra marknadens funktion.I nämnda proposition redogjorde regeringen även för sin bedömning be-träffande sänkt gräns för timvis mätning. Enligt vad som där angavs bordekravet på timvis mätning skärpas genom att gränsen sänktes, från 200 ampereeller , till att omfatta samtliga uttagspunkter med ett säkrings-abonnemang som överstiger . Enligt regeringen borde detta gällafrån . Regeringen ämnade därför återkomma till medförslag till ändringar i ellagen som gör att fler elkunder kommer att omfattasav kraven på timvis mätning.Utskottet (bet. 2002/03:NU11) hade inget att invända mot dessa båda be-dömningar. I sitt ställningstagande välkomnade utskottet regeringens uttaladeambition att återkomma till med förslag till lagändringar som möj-liggör att fler kunder kan hanteras som timkunder i schablonavräkningen. Ireservationer förordades bl.a. att preliminärdebiteringen skall avskaffas (m),att den månadsvisa mätningen skall införas stegvis (fp, kd) och att kraven påmånadsvis mätning skall gälla (mp).Utskottets ställningstagandeInledningUtskottets ställningstagande redovisas i det följande under två rubriker -Timvis mätning respektive Avläsningsfrekvens och elräkningar.Timvis mätningRegeringen har föreslagit att gränsen för timvis mätning sänks. I motion2004/05:N15 (m) förordas att skall avslå förslaget. Utskottet har idenna fråga följande uppfattning. Som anförs i propositionen innebär en sänktgräns för timvis mätning att fler kunder kan erbjudas differentierade tariffer.Därmed skapas incitament för både energi- och effektbesparing.