bet · GS01KRU5 · 2005-03-08 00:00:00 — Många gångar har de enligt studien hittat egna vägar för attidrotta, och dessa vägar fungerar relativt bra, även om de kan förbättras.Av studien framgår vidare att en mycket stor del av de medverkande iundersökningen själva betalar för sin specialutrustning, att tillgänglighetenkan förbättras inom vissa områden, att personliga assistenter ochpersonal vid särskilt boende har stor betydelse för att de ska kunna deltai motion, och att det kan vara svårt att få ihop tillräckligtantal personer som vill syssla med samma tävlingsform.Regeringen har angett att verksamhet för funktionshindrade är ettprioriterat område inom den ovan nämnda satsningen "Handslaget". Det förstaåret av satsningen är avslutat. En fullständig redovisning av verksamhetenhittills ska lämnas av RF i mars 2005.Utskottet vill i likhet med motionärerna framhålla handikappidrottensbetydelse och dess vikt för rehabilitering. Att hitta idrotter som passaroch som kan stimulera och utmana är viktigt, och idrottsliga aktiviteterkan ge värdefull gemenskap mellan personer med samma handikapp.Det bör nämnas att ansvaret för tillträde till lokaler och fördelningenav tävlings- och träningstider vilar på kommuner och föreningar somäger och driver anläggningar. Dessutom gäller som förutsättning förstöd från RF till anläggningskostnader att anläggningarna är tillgängligaför alla. I övrigt är det idrottsrörelsens uppgift att fördela statsmedlen,och det ankommer inte på att styra fördelningen mellan olikaidrottsförbund.Motionärernas önskemål är väl förenliga med vad idrotten eftersträvaroch vad utskottet anfört. Utskottet avstyrker mot bakgrund härav motionerna2003/04:Kr327 (fp) yrkande 24, 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 4, 2003/04:So642(kd) yrkande 8, Kr355 (kd) yrkande 6 och Kr365 (fp) yrkande 9.Handikappidrottens del av medlen från spel och lotterierUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om ökad del av medlen från spel ochlotterier till handikappidrotten.Jämför reservation 4 (m).MotionenI motion Kr269 (m) föreslår motionärerna att handikappidrotten ska fåen ökad del av medlen från spel och lotterier (yrkande 7).Utskottets ställningstagandeHär kan nämnas att i stort sett hela det överskott från AB Svenska Spelsom går till idrotten förs vidare till idrottsföreningars barn- ochungdomsverksamhet (LOK-stödet). Bidragsberättigade till LOK-stödet ärbarn och ungdomar i åldern . För handikappade gäller dock ingenövre åldersgräns. Detta innebär att i stort sett alla handikappade,till skillnad från icke handikappade, kan ingå i underlaget för ansökningarom bidrag från LOK-stödet.Som ovan nämnts är verksamhet för funktionshindrade ett prioriteratområde inom satsningen "Handslaget", vars medel kommer från AB SvenskaSpel.Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion Kr269 (m) yrkande7.IdrottsforskningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om ökad forskning på idrott urfolkrörelse-, jämställdhets- och integrationsperspektiv samt motionsförslagom en översyn av idrottsforskningen.Jämför reservationerna 5 (m) och 6 (kd).MotionernaI motionerna 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 16 och Kr355 (kd) yrkande 17framhåller motionärerna vikten av ökad forskning på idrott ur folkrörelse-,jämställdhets- och integrationsperspektiv.Motionärerna bakom motion 2003/04:Kr282 (m) anser att samordningen avidrottsforskningen har fungerat dåligt och begär att en översyn avidrottsforskningen ska göras (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeRegeringen anger i budgetpropositionen att idrottsforskningenär på tillväxt vid svenska universitet och högskolor. Detta visar sigenligt propositionen dels i att en ökande skara forskare inom alltflerämnesdiscipliner intresserar sig för frågor med idrottslig anknytning,dels i en ökning av idrottsrelaterade utbildningar och kurser.Från och med den 1 januari 2002 är () huvudman ). har till uppgift att initiera,samordna och stödja forskning inom idrottens område. skall ocksåskapa förutsättningar för samarbete mellan forskare vid olika universitetoch högskolor samt andra engagerade inom området. RF utser två ledamöteri . De övriga ledamöterna utses av olika universitet ochhögskolor i landet.Av regleringsbrevet framgår att statens stöd till idrottsforskningunder anslaget Stöd till idrotten uppgår till . RFlämnar enligt inhämtad uppgift ca vidare till CIFoch använder av det återstående beloppet för forskningoch utveckling av den elitidrott som faller utanför SOK:s åtaganden,och för egen idrottsforskning, främst ur samhällsvetenskapligsynvinkel. Utöver medlen via RF erhåller ca viaIdrottshögskolans i anslag 25:76 (UO 16).Största delen av CIF:s statsbidrag går till olika forskningsprojekt.För 2005 uppgår summan till . Forskningsprojekten äruppdelade i tre grupper fysiologi/medicin, humaniora/samhällsvetenskapsamt traumatologi/rehabilitering. Hur mycket medel som tilldelas varjegrupp beror i stora drag på hur stort sammanlagt belopp som söks inomrespektive grupp. inkom 226 ansökningar. Fördelningen avbeviljade medel mellan de tre ämnesområdena är till fysiologi/medicin,till humaniora/samhällsvetenskap och tilltraumatologi/rehabilitering.Med början 2002 har RF ökat sina egna insatser inom området forskningoch utveckling (FoU). har fem forskningsrapporter redovisatsoch åtta. berör några rapporter ämnena jämställdhetoch integration. Det gäller rapporternaFoU 2003:5 Kvinnor och män i idrotten 2003,FoU 2003:3 Etnisk mångfald och integration visar idrotten vägen?samtFoU 2003:1 Idrott, kön och genus - en kunskapsöversikt.Av intresse är också att sammanställt en rapportom icke statligt finansierad, idrottsrelevant forskning. CIF:s styrelsekonstaterade att kartläggningen varit svår att genomföra. Sammanfattningsviskonstaterade emellertid att direkta, icke statliga medel tillidrottsforskning är av liten omfattning. Däremot är indirekta medel vianäringslivets forskning och utveckling av t.ex. material, utrustning,skydd, kostprodukter, medicinsk utrustning och behandling betydande.Näringslivets forskningsresultat och informationsinsatser bedömdes sombetydande och ansågs vara till stor hjälp för idrottande människor. Detkonstaterades vidare att det är en mycket omfattande uppgift att bedömaden samlade satsningen på forsknings- och utvecklingskostnader, kostnaderför informationsinsatser samt sponsorstöd till idrotten.Utskottet ser positivt på den utveckling som skett inom idrottsforskningenunder senare år, även om utskottet inser att mycket återstår att göra.Idrottsforskningen spänner över ett stort spektrum av ämnesområden.Utskottet anser inte att bör gå in och styra inriktningen pådenna forskning. Det får enligt utskottet ankomma på forskare och övrigaberörda parter att välja ut de områden som de finner lämliga förforskningsprojekt.Utskottet anser inte att det är påkallat att göra någon översyn avidrottsforskningen i enlighet med vad motionärerna efterlyser.Utskottet avstyrker med hänsyn till det anförda motionerna 2003/04:Kr282(m) yrkande 6, 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 16 och Kr355 (kd) yrkande 17.IntegrationUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om integration, bl.a. rörandeintegrationen av flickor med invandrarbakgrund.MotionernaI motion Kr365 (fp) framhåller motionärerna vikten av att idrottenanvänds som ett medel för att underlätta integration i samhället.Motionärerna anser att idrotten med sin mångfald och lättillgänglighet harunika möjligheter att överbrygga motsättningar och öka förståelsen mellanolika grupper i samhället (yrkande 11).Motionärerna bakom motion Kr355 (kd) anser att den låga fysiska aktivitetenhos flickor med invandrarbakgrund och deras sena och låga engagemang iidrottsföreningar är ett område som särskilt bör uppmärksammas både urett jämställdhets- och ett integrationsperspektiv (yrkande 4). Detsammagäller enligt motionärerna deras val av idrott och de socioekonomiskafaktorernas betydelse för sådana val (yrkande 5).I motion 2003/04:Kr285 (c) anser motionärerna att idrottsrörelsen börförstärka sitt integrationsarbete inom alla idrotter. De lyfter särskiltfram betydelsen av att flickor med invandrarbakgrund integreras iidrotten och av att goda exempel sprids i idrottsrörelsen (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeI idrottsrörelsens idéprogram, Idrotten vill, antaget av RF-stämman1995, betonas idrottens betydelse för integrationen i det svenskasamhället. antogs "Handlingsplan för ökad mångfald inom idrotten".Den ligger till grund för RF:s fortsatta insatser för att användaidrotten som medel för att minska segregationen i det svenska samhället.Våren 2002 genomförde RF en enkätundersökning tillsammans med Statistiskacentralbyrån (SCB) om invandrarungdomars idrotts- och motionsvanor.Resultaten presenterades i rapporten ochintegration. Av rapporten går att utläsa att ungdomar med invandrarbakgrundtränar och tävlar i idrottsföreningar i nästan samma utsträckning somungdomar i allmänhet, pojkar t.o.m. något mer. Invandrarflickornasrepresentation var , att jämföras hos ungdomar i allmänhet.Stora skillnader framkommer när det gäller flickors deltagande iidrottslivet beroende på om de är födda i , i eller utanförEuropa. För flickor födda utanför var motsvarande andel 27 %.RF och har som ovan nämns tillsammans utarbetaten handlingsplan för ökad mångfald inom idrottsrörelsen. Handlingsplanensförslag överensstämmer med vad RF har angett i sin verksamhetsinriktningför 2004-2005, nämligen att integrationsarbetet bl.a. ska inriktas påatt bygga upp en idé- och kunskapsbank med syfte att underlätta ettlångsiktigt integrations- och mångfaldsarbete. Man ska också ta framkunskaps- och utbildningsmaterial om idrott och etnisk och kulturellmångfald för ledare, tränare anställda och förtroendevalda.Det är också av intresse att RF under 2002-2004 i samverkan med SISUIdrottsutbildarna har satsat på att utveckla barn- och ungdomsidrotten.Avsikten har varit att framför allt utbilda och utveckla ledare varvidman bl.a. haft förhoppningen att göra invandrarflickor mer delaktiga iidrottslivet. Denna satsning fortsätter även , då enligt RFen viktig uppgift blir att följa upp genomförda projekt.Utskottet vill även i detta sammanhang erinra om "Handslaget" däranslagna medel bl.a. ska användas för att stötta och uppmuntra förbundatt öppna dörrarna för fler, hålla tillbaka avgifterna och satsa mer påflickors idrottande. Åtgärder ska bl.a. vidtas för att erbjuda barn ochungdomar, som inte deltar i idrottsverksamhet, lustfyllda ochhälsofrämjande aktiviteter. Vidare ska förutsättningar skapas för attflickor ska kunna utöva idrott på det sätt de själva önskar.I likhet med motionärerna vill utskottet framhålla vikten av att idrottenanvänds som ett medel för att underlätta integrationen i samhället ochför att få till stånd attitydförändringar samt att särskilt flickor medinvandrarbakgrund uppmärksammas.Mot bakgrund av det arbete som pågår och vad utskottet anfört anserutskottet att det inte är påkallat att gör ett uttalande ifrågan, varför motionerna 2003/04:Kr285 (c) yrkande 1, Kr355 (kd)yrkandena 4 och 5 samt Kr365 (fp) yrkande 11 avstyrks.JämställdhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om lika villkor för idrottande mänoch kvinnor.MotionernaFlera motioner rör frågor om jämställdhet inom idrottsrörelsen.I motion Kr365 (fp) framhålls betydelsen av lika villkor för idrottandemän och kvinnor, bl.a. vad gäller träningstider och tillgång tillanläggningar (yrkande 6).Motionärerna bakom motionerna 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 5 och Kr355(kd) yrkande 7 betonar vikten av att jämställdhetsarbetet inom idrottendrivs vidare på regional och lokal nivå, både vad gäller antalet platseri styrelser och i fråga om deltagande i olika idrottsaktiviteter.I samma motioner, 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 6 och Kr355 (kd) yrkande8, anför motionärerna att det på många platser råder snedfördelningi de lokala satsningarna på idrottsverksamhet. Man satsar betydligt merpå idrotter som kan betraktas som typiskt manliga än de idrotter somdomineras av flickor och kvinnor. På grund av detta bör idrottsrörelsenenligt motionärerna särskilt uppmärksamma jämställdhetsaspekten vidfördelningen av det statliga stödet till idrotten på olika nivåer.I motionerna 2003/04:MJ475 (kd) yrkande 2, 2003/04:A371 (kd) yrkande 18,MJ505 (kd) yrkande 4 och A352 (kd) yrkande 16 efterlyses en oberoendeutredning i syfte att få till stånd en jämställd bidragsfördelning tillkvinno- respektive mansdominerade idrottsgrenar.I motion 2003/04:Kr285 (c) framhåller motionärerna att jämställdhetsarbetetmåste pågå kontinuerligt och införlivas i all idrottsverksamhet samt fåen högre prioritet (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeFrågor om jämställdhet och jämställd bidragsfördelning har på senare årfått stor uppmärksamhet såväl inom RF som i samband med den statligabidragsgivningen till idrotten.Trots att utvecklingen gått åt rätt håll när det gällerjämställdheten inom idrotten finns det mycket kvar att göra, t.ex. vadgäller andelen kvinnor på ledande befattningar samt prioriteringen avflickor och kvinnors träning och tävlande, såväl gällande tider somfördelning av resurser.Även här bör den ovan nämnda satsningen "Handslaget" uppmärksammas. Detillgängliga medlen ska användas bl.a. till större satsningar på flickorsidrottande och för att förutsättningar ska skapas för att flickor skakunna utöva idrott på det sätt de själva önskar. Handslagets första årredovisade totalt 4 130 projekt av specialidrottsförbuden (SF),distriktsidrottsförbunden (DF) och av Korpen. Av dessa utgjorde "öppnadörrarna-projekt", "fler flickor-projekt", "skolsamverkan-projekt","minska avgifterna-projekt" och "drog-projekt". I pengar räknathar betalats till 2 192 föreningar, vilket ger ettsnittbelopp på per förening. Till dessa belopp ska läggasSvenska regionala projekt som fått vardera106 till satsningar på fler flickor.Vidare kan nämnas att RF inom projektet tagit fram och inom idrotten introducerat en s.k. 3R-metod. Projektetvar ett jämställdhetsprojekt för att undersöka hur makt och resurserfördelas mellan tjejer och killar samt mellan kvinnor och män, inomidrotten. Projektet ingick som ett led i det fortsatta arbetet med attnå en jämställd idrott. Dess syfte var att finna lämpliga metoder föratt värdera jämställdhetsarbetets effekter på idrotten samt att kartläggahur resurserna fördelas mellan kvinnor och män. Projektet utvärderadesoch resultatet redovisades i en rapport som ligger som grundför det fortsatta jämställdhetsarbetet.RF har i sin verksamhetsberättelse för 2004-2005 angett att förbundethar för avsikt att utbilda förtroendevalda, ledare, tränare och anställdpersonal så att de beaktar jämställdhetsperspektivet i sin dagligaverksamhet. Man ska då använda sig av den kunskap som kommit fram underarbetet med 3R-projektet om hur makt och resurser fördelas mellan kvinnoroch män inom idrottsrörelsen.Västerbottens idrottsförbund har startat ett jämställdhetsprojekt sombygger på den s.k. 3R-metoden. Projektet har namnet "Självklart sammamöjligheter". Förbundet ska fram arbeta mot bl.a.idrottsföreningar, specialdistriktsförbund (SDF) och fritidsförvaltningar iVästerbotten för att öka andelen kvinnliga ledare och förtroendevaldainom idrotten.Av intresse är också att RF har för avsikt att lägga fram en nyjämställdhetsplan på RF-stämman 2005. Enligt RF bygger planen på de kunskapersom RF erhållit bl.a. genom sina ovan nämna projekt och "3R".Utskottet förutsätter att arbetet med att uppnå en jämställd idrottkommer att intensifieras inom idrottsrörelsen i och med behandlingen aven ny jämställdhetsplan. I samband därmed kan man räkna med attjämställdhetsfrågorna kommer att få större genomslag på alla nivåer inomidrotten.Mot bakgrund av det arbete som pågår och den kommande nya jämställdhetsplanenavstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr285 (c) yrkande 2, 2003/04:Kr385(kd) yrkandena 5 och 6, 2003/04:MJ475 (kd) yrkande 2, 2003/04:A371 (kd)yrkande 18, Kr355 (kd) yrkandena 7 och 8, Kr365 (fp) yrkande 6, , MJ505(kd) yrkande 4 samt A352 (kd) yrkande 16.DopningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om stöd till , om en kraftsamlingi kampen mot dopning samt om sanktioner mot dopning.MotionernaI motionerna 2003/04:Kr282 (m) yrkande 10 och Kr269 (m) yrkande 12framhåller motionärerna betydelsen av att staten och idrottsrörelsenstöder Världsantidopningsbyrån, WADA.I motion 2003/04:Kr285 (c) understryker motionärerna att en kraftsamlingmåste göras i kampen mot dopning och att flera olika medel måste användas(yrkande 4).Enligt motionärerna bakom motionerna 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 8 ochKr355 (kd) yrkande 10 bör svensk idrottsrörelse nationellt ochinternationellt verka för kraftfulla sanktioner mot dopning.Utskottets ställningstagandeSedan 1999 leds och samordnas det internationella antidopningsarbetetav (), en organisation som till lika delarbestår av företrädare för idrottsrörelsen och världens regeringar. VidRF-stämman 2003 anslöt sig den svenska idrottsrörelsen till den s.k.världsantidopningskoden och ställde sig bakom uppbyggnaden av WADA.Genom har man bl.a. utvecklat ett nytt globalt regelverk, anpassatefter antidopningskoden, som gäller i alla idrotter ochländer. ansvarar även för dopningslistan, laboratoriernas utvecklingoch satsar mycket på forskning. Man arbetar därutöver med dopningskontroller,information och utbildning. har en representant i och i dess exekutivkommitté.Sverige lämnar ett årligt bidrag till om ca avmedel som står till regeringens disposition under anslaget Stöd tillidrotten.Med hänsyn till det breda stöd som redan har från staten ochidrottsrörelsen avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr282 (m) yrkande10 och Kr269 (m) yrkande 12.Sverige har arbetat aktivt i kampen mot dopning. Dettahar enligt utskottet lett till att det finns en stor opinion motdopning inom idrotten, bland såväl ledare som utövare. harantalet dopningsprov ökat och avses öka även . Statistikenvisar att antalet dopningsfall i förhållande till antalet prov sjunkitöver tid, från till under 0,5 %.Av RF:s regleringsbrev framgår att anslagsposten Insatser motdopning tillförts ytterligare i förhållande till2004 och uppgår till 23 miljoner kronor.Med tanke på att dopning inte är ett isolerat idrottsproblem utan ocksåett samhällsproblem är det som motionärerna framhåller viktigt attidrotten samverkar med andra organisationer och myndigheter för att ökaeffektiviteten i antidopningsarbetet. En sådan samverkan lyfts ocksåfram i RF:s verksamhetsinriktning för 2004-2005.Vidare kan anföras att den opinionsbildande kampanjen som RF bedrev 2002-2003 följs upp under 2004-2005 med en bredutbildningssatsning i syfte att förnya och fördjupa det opinionsbildandearbetet i föreningarna.Med hänsyn till att det arbete som redan pågår i kampen mot dopningligger i linje med motionärernas önskemål avstyrks motion 2003/04:Kr285(c) yrkande 4.När det gäller motionsyrkandet rörande kraftfulla sanktioner mot dopningkan anföras att man numera i (kap. 14) hänvisar tillIdrottens dopingreglemente då det rör sig om brott mot motdopning.Detta dopingreglemente fastställdes vid en extra RF-stämma i maj 2004med ikraftträdande samma år.I reglementet har införts helt nya regler för bestraffning av dopning.Det största förändringen är att strafftiderna skärpts kraftigt. Närförbjudna substanser och metoder används är normalpåföljden vid denförsta överträdelsen avstängning och vid den andra överträdelsenavstängning på livstid. var det strängaste straffet avstängningi två år.De nya reglerna som införts tillgodoser motionärernas önskemål omkraftfulla sanktioner mot dopning. Motionerna 2003/04:Kr385 (kd) yrkande8 och Kr355 (kd) yrkande 10 avstyrks.Idrottsledare och funktionärerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om en enkel administration för ochekonomisk reglering av föreningar samt motionsyrkande om tillgång tillridinstruktörer.Jämför reservationerna 7 (m, kd) och 8 (kd) och särskilda yttrandet 4(fp, c).MotionernaMotionärerna bakom motionerna 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 2 och Kr355(kd) yrkande 11 framhåller vikten av att den ideella sektorn fortsättningsviskan ha en enkel administration och en enkel ekonomisk reglering sominte innebär att ökade krav ställs på specialkunskaper för att kunnadriva en förening.I motion MJ505 (kd) understryker motionärerna vikten av att det finnstillgång till ridinstruktörer (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt attadministrationen och den ekonomiska regleringen gällande ideella föreningarinte är för krånglig. Av RF gjorda undersökningar, bl.a. ,framgår att problemet är speciellt akut när det gäller förtroendevaldapå administrativa poster. Enligt RF spelar det skattemässiga regelverketstor roll.Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som ska seöver idrottens skattefrågor (dir. 2004:92). Utredningen ska granskainkomstbeskattningen av ideella föreningar som bedriver idrottsverksamhetsamt vissa inkomstskattefrågor som berör idrottare, domare och andraidrottsfunktionärer. I direktiven anges bl.a. när det gäller de allmännavillkoren för skattefrihet att förändringarna i första hand ska syftatill att göra systemet för beskattning av ideella föreningar meröverskådligt och förutsebart samt lättare att tillämpa. Senast den 1december 2005 ska uppdraget redovisas.Dessutom pågår en utredning som ska kartlägga ideella föreningarsrättsliga villkor, exklusive skatterättsliga villkor. Syftet med kartläggningenär att den ska ge en samlad bild samt underlag för bedömning av derättsliga villkoren för ideella föreningar. Uppdraget ska redovisas senastden 15 augusti 2005.Vidare kan upplysas att RF i samarbete med utbildning kring föreningskunskap samt att RF ger juridisktstöd och information bl.a. i skattefrågor till idrottens olika organisationer.Med hänsyn främst till det utredningsarbete som pågår avstyrker utskottetmotionerna /04:Kr385 (kd) yrkande 2 och Kr355 (kd) yrkande 11.När det gäller motionsyrkandet rörande tillgången till ridinstruktörerkan nämnas att rekryteringen av ledare enligt RF är en av idrottsrörelsensständigt högprioriterade frågor. Som ovan nämns har två treåriga projektpågått rörande insatser för idrottsledare. Projektet avslutades /04. Projektmedlen har bl.a. gått till attutveckla metoder att rekrytera fler unga ledare. Totalt har 11 593ungdomar medverkat i projektet. Det andra projektet "Ledarfokus" var ensatsning på idrottsutveckling genom utbildning av ledare för barn- ochungdomsidrott. Samtliga distrikt inom har utarbetategna utvecklingsplaner för regionala och lokala insatser inom ramen försatsningen. utbildades 129 000 idrottsledare inom projektet.Dessa strävanden är enligt utskottet ägnade att ge effekt också inomridsporten. Det specifika önskemålet om bättre tillgång till ridinstruktörerär en fråga för idrottsrörelsen och . Med hänsynhärtill avstyrks motion MJ505 (kd) yrkande 3.Bidrag till föreningsägda idrottslokalerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkande om att införa ett bidrag tillföreningsägda idrottslokaler liknande det bidrag som finns för allmännasamlingslokaler.MotionenMotionärerna bakom motion 2003/04:Kr285 (c) föreslår att en utredningska tillsättas för att se över möjligheterna att införa ett bidrag tillföreningsägda idrottslokaler, liknade det bidrag som finns förallmänna samlingslokaler (yrkande 14).Utskottets ställningstagandeEfter AB Svenska beslutade regeringenatt av bolagets överskott som går till idrotten får 11,5 miljoner kronoranvändas för stöd till lokala anläggningar för barn- och ungdomsverksamhet.Under 2003 har 178 föreningar fått bidrag för investeringar i föreningsägdaanläggningar.Dessutom har RF fördelat ca i bidrag till anläggningaroch projekt som verkar för bättre tillgänglighet när det gälleridrottsutövning. Bidragen är en del av den av beslutade satsningen"Handslaget".