bet · GT01SoU1 · 2005-12-01 00:00:00 — försäljningsmonopol avskaffas stegvis och andelen receptfria produkter bör fördubblas. Den verksamhet som bedriver har stor betydelse för sjukvårdens utveckling. SBU utvärderar metoder för diagnostik, behandling och rehabilitering. SBU:s rapporter är av god kvalitet och spridningen av dessa har ökat, även om det vore önskvärt med ännu bättre informationsspridning. Vi avsätter därför under utgiftspost 13:4 utöver regeringens förslag. Dessa resurser bör användas för att informera om och öka spridningen av SBU:s rapporter i den svenska sjukvården. Tillsyn och kvalitetskontroll på sjukvårdens område är av central betydelse för att garantera patienternas säkerhet och välfärd. Vi har föreslagit en ytterligare förstärkning av den oberoende tillsynen på området genom inrättandet av en särskild tillsynsorganisation under . Denna organisation skall utnyttja resurser som finns i nuvarande som redan har en organisation uppbyggd för tillsynen. Dessutom tillför vi till anslag för att hantera tillkommande uppgifter som sköts bl.a. av länsstyrelserna. För att garantera alla vård har vi tillsammans med liberalerna, och kommit överens om en nationell vårdgaranti som skall vara fullt införd och då gälla alla medicinskt motiverade diagnoser och vårdkedjans alla insatser. För detta ändamål avsätter vi och under ett särskilt anslag. Det ger ett ordentligt tillskott för att klara av att korta vårdköerna som det borgerliga förslaget är den reform som behövs för att även hindra att vårdköer uppstår. För att garantera patienternas rättigheter i vården vill vi införa en ny patienträttighetslag. System för att ackreditera vårdgivare och följa upp vårdkvaliteten bör utvecklas. Vi vill bl.a. satsa på förbättringar av de kvalitetsregister som redan förvaltar. Motsvarande system för kvalitetssäkring bör introduceras i den öppna vården, vilket i praktiken kräver en successiv övergång till elektroniska patientjournaler för såväl öppen som sluten vård. Detta journalsystem bör baseras på en nationell standard och vara obligatoriskt för samtliga vårdgivare. För att möjliggöra denna satsning på instrument för kvalitetsuppföljning inom vården avsätter vi , varav . Vi vet genom konsumentundersökningar inom olika landsting att konsumenterna använder sig alltmer av alternativ/integrativ medicin och att behovet av att kunna välja behandlingsmetod på lika villkor ökar kraftigt. Eftersom det är möjligt att etablera sig som utövare utan att kunna redovisa yrkeskunskaper eller resultat är det svårt för konsumenterna att välja rätt. Det behövs därför ett nationellt centrum för alternativ/integrativ medicin i . Det skulle innefatta forskning och utbildning som ges på universitetsnivå. Vi vill därför anslå till ett medicin under ett särskilt anslag. För att även fortsättningsvis skall ligga i forskningsfronten vill vi skapa vad vi kallar ett svenskt och hälsa. Medel till institutet anvisas under utgiftsområde 16. När det gäller barn- och ungdomspsykiatri vill vi erinra om vår reservation i Sociala barn- och ungdomsvårdskommitténs slutbetänkande (SOU 2005:81). Vi anser att satsningarna på arbetet mot hiv/aids måste öka i stället för att stagnera eller urholkas. Situationen har länge varit allvarlig i många av tredje världens länder men blir nu alltmer akut även i vårt direkta närområde runt . Vi anser att ett kontinuerligt arbete liksom en hög beredskap för insatser både i och utomlands krävs. Vi satsar därför via anslag 14:1 Insatser mot aids utöver vad regeringen anslår för att kunna säkerställa ett fortsatt kraftfullt hivpreventivt arbete. Vi anser att den centraliserade styrningen inom folkhälsoområdet kraftigt bör minska till förmån för lokalt folkhälsoarbete. För att stimulera framväxten av riktade insatser och regionalt och lokalt folkhälsoarbete vill vi anslå till ett nytt anslag, Lokalt folkhälsoarbete. Anslaget till bör successivt sänkas. Inriktningen bör vara att är helt avvecklat vid utgången av . Vi är kritiska till de kvalificeringskriterier som finns uppställda för att få del av de medel som finns avsatta under anslaget Folkhälsopolitiska åtgärder. Vi anser att kvalitet skall prioriteras framför kvantitet, varför riktade insatser är att föredra, t.ex. mot ett tillfälligt problemområde eller i samband med läkarbesök. Därför anser vi att en betydande andel av resurserna till folkhälsoåtgärder skall ha en tydlig geografisk eller hälsomässig inriktning för att uppnå bästa möjliga nytta och kostnadseffektivitet. Vi anser, mot bakgrund av den senaste tidens allvarliga utveckling på narkotikaområdet, att kraftfulla åtgärder för att förhindra missbruk är nödvändiga. Vi avsätter därför mer än regeringen under anslag 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder. Insatserna skall riktas så att nyrekrytering av missbrukare förhindras. Missbruk av alkohol är utan tvivel ett av våra allra största samhällsproblem. De nya förutsättningarna för alkoholpolitiken - bl.a. öppna gränser och ett nytt konsumtionsmönster - kan bara hanteras med en väl underbyggd och hos folkflertalet förankrad alkoholpolitik. Vi har hävdat att det bästa sättet att få ett ansvarsfullt förhållande till alkohol är genom riktad upplysning och information. Regeringen har avsatt medel för genomförande av den nationella handlingsplanen för alkoholpolitiken. Regeringens handlingsplan omfattar bl.a. åtgärder som syftar till ansvarsfulla och måttfulla alkoholvanor och omedelbar hjälp åt dem som har alkoholproblem. Regeringen tillsätter också medel för genomförandet av den nationella handlingsplanen mot narkotika. Vi är kritiska mot arbetssättet med storskaliga handlingsplaner och anser att handlingsplanen mot narkotika inte gör skäl för namnet. Den är en skrivbordsprodukt utan vare sig åtgärder eller förankring i verkligheten. Vi anser vidare att detaljhandelsmonopolet för Systembolaget bör avvecklas, varvid det också blir naturligt att avveckla . En grupp med särskilt behov av stöd är personer med psykiska funktionshinder. Deras behov försummas ofta när olika huvudmän försöker undvika kostnader genom att skjuta över ansvaret på andra. En verksamhet som syftar till att samordna insatserna från olika huvudmän är därför värdefull. Erfarenheten har också visat att ideella organisationer bedriver en värdefull verksamhet med personliga ombud. Kommuner som beviljas statsbidrag för verksamheter med personligt ombud kan överlåta driften av verksamheten till en entreprenör som kan vara en frivilligorganisation. Kommunen kvarstår dock som huvudman för verksamheten och ansvarar för att redovisa till /hur statsbidraget använts och hur verksamheten utvecklats. Flera tragiska händelser visar att behovet av samordning av insatserna inom den psykiatriska vården är akut. Vi anslår därför till anslag 16:1 Personligt ombud . En av de grundläggande förutsättningarna för att funktionshindrade skall ha en reell möjlighet att leva ett så normalt liv som möjligt är en god tillgång till olika slag av hjälpmedel. Vi har under ett flertal år föreslagit att en hjälpmedelsgaranti skall införas. Den konkreta utformningen av hjälpmedelsgarantin måste bli föremål för särskild utredning där noggranna analyser och avvägningar görs. Enligt vår uppfattning finns dock redan nu anledning att pröva införandet av en statlig hjälpmedelsgaranti omfattande de hjälpmedel som finansieras med statliga anslag. Till att börja med vill vi slå samman anslag 16:6 Bidrag för viss elektronisk utrustning och anslag 16:7 Bilstöd till en hjälpmedelsgaranti. Åldersgränsen för bilstödet bör avskaffas för personer som behöver bilen i sitt arbete. De särskilda anslagen till bilstöd och alternativ telefoni överförs till ett nytt anslag, Statlig hjälpmedelsgaranti. Hjälpmedelsgarantin tillförs dessutom extra jämfört med regeringens förslag. Assistansersättningens syfte är att garantera funktionshindrades rätt att vara integrerade i samhället. Vi anser att insatser och stöd till funktionshindrade skall utföras individuellt. Stödet skall riktas direkt till enskilda människor och inte gå omvägen över kommunen. Vi vill därför återföra det ekonomiska ansvaret för assistansersättningens första till staten. Det innebär att vi höjer anslag 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning med . I samband med behandling av diskrimineringslagarna framförde vi förslaget att slå ihop flera olika ombudsmannaverksamheter - varav en är - till en enda myndighet. Den nya myndigheten bör tilldelas anslag under utgiftsområde 14. Det anslag som anvisas där bör innefatta särskilda medel för kartläggning av hur kommunerna följer upp för funktionshindrade. Således skall något anslag till inte tilldelas under utgiftsområde 9. För att undvika socialbidragsberoende för funktionshindrade och för att underlätta för kommunerna ekonomiskt, anser vi att ett särskilt bostadsstöd för funktionshindrade bör inrättas. Vi föreslår därför en ny anslagspost, Bostadsstöd till funktionshindrade, som tilldelas . Volontärverksamhet inom vård och omsorg bör ges ett bättre stöd än . avsätter därför under ett nytt anslag, Bidrag för utveckling av volontärarbete, för att uppmuntra frivilliga insatser och volontärverksamhet i landets kommuner. Vidare anser vi att större hänsyn måste tas till dem som vårdar och stöder en anhörig/närstående. Stödet måste fokuseras på att förebygga utbrändhet och förbättra livskvaliteten. Stödet måste också vara tillgängligt, av god kvalitet och finnas i flera former. Vi avvisar regeringens extra satsning på på anslag 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken. I stället vill vi tillföra på det nya anslaget Extra anhörigstöd. Dessa resurser bör användas för att stödja projekt som syftar till att förbättra situationen för anhörigvårdare. Enligt vår mening fungerar inte verksamheten vid tillfredsställande, vilket också framgår av skrivelse 2002/03:RR9 från revisorer. Påföljden sluten ungdomsvård tränger ut andra nödvändiga placeringar. Situationen är enligt vår uppfattning inte hållbar. Den slutna ungdomsvården bör enligt vår uppfattning överföras till kriminalvården. Överföringen innebär att anslag 18:2 kan minskas med för . Vi anser det angeläget att nu genomför nödvändiga strukturåtgärder för att kunna leva upp till det ansvar man har fått. Detta är viktigt inte minst med hänsyn till Institutionsstyrelsens monopolställning gentemot kommunerna. Om förbättringar inte sker måste frågan om Statens institutionsstyrelses monopolställning tas upp till ny prövning. Anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, punkt 1 (fp) () och () anför: beslöt majoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende 2006. fastställdes utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). liberalerna har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Ekonomiska framsteg och välfärd i ett modernt samhälle är bara möjliga om befolkningen i yrkesaktiv ålder är i stort sett frisk, arbetsför och i arbete. Detta blir ännu viktigare när de äldres andel av befolkningen ökar i förhållande till de yrkesverksammas. När majoritet genom riksdagsbeslutet om ramar för de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 9. Vi redovisar här kortfattat inriktningen på våra anslagsförslag för utgiftsområdet där de avviker från regeringens förslag. Vi föreslår att en avgift på per expeditionstillfälle vid uttag av receptbelagda läkemedel på införs, vilket enligt oss beräknas ge en inkomstförstärkning på . Vi anser att vårdgarantin skall utvecklas till sitt innehåll så att framför allt psykisk sjukdom och missbruk omfattas av garantin. Det är i första hand en fråga om en rättighet för patienterna att få behandling i rimlig tid, men en vårdgaranti fungerar också som ett verktyg för effektivisering under förutsättning att mångfald och valfrihet får råda. Inom vårdgarantin bör enligt vårt förslag även rökavvänjning rymmas. Mot bakgrund av de kvarvarande bristerna inom psykiatrin och behovet av långsiktig kvalitetsutveckling föreslår vi därför större statliga bidrag till psykiatrin än regeringen . Vi föreslår ytterligare samt vardera då regeringens bidrag har upphört. Vi anser bl.a. att en särskild besöksgaranti skall införas till barn- och ungdomspsykiatrin. Vårt förslag innebär också att vi underkänner regeringens sätt att hantera de statliga bidrag som fördelats efter särskilda ansökningar. Beredningsprocessen medel påbörjades alldeles , innebar en tung administrativ process och har motverkat långsiktighet. Vi anser att anslagen till folkhälsopolitiska åtgärder och alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder tillsammans bör tillföras mer än vad regeringen föreslagit för vart och ett av . Dessa anslag berör i stor utsträckning åtgärder för att förebygga s.k. livsstilsskador, varför vi väljer att behandla dem i ett sammanhang. Vi bedömer att behovet av förebyggande åtgärder på detta område kommer att öka och anser att regeringens anslagsförslag är otillräckligt. Vårt anslagsförslag gör det möjligt att undvika en försämring av resurserna för tobaksförebyggande åtgärder, att fortsätta stödja det lokala och regionala drogförebyggande arbetet och att öka stödet till frivilligorganisationernas viktiga verksamhet. Även det internationella samarbetet mot alkohol- och narkotikaskador anser vi bör intensifieras, bl.a. genom ett riktat stöd till det alkoholförebyggande arbetet i () och dess Europaregion. Vi anser inte heller att regeringens arbete mot spelmissbruk är tillräckligt och avser genom vårt förslag att öka stödinsatserna mot spelmissbruk. Vi anser vidare att en flerårig kampanj med målsättningen att nå alla föräldrar med information och utbildning om vikten av fysisk aktivitet bör etableras och ges statligt stöd. Vi avser att rymma sådant stöd inom den anslagsförstärkning vi föreslår. Vi avsätter och framåt för att återställa genomförda försämringar av rätten till personlig assistans. Vi anser att skolbarn skall kunna ha sin assistent med sig i skolan, att vuxna med funktionshinder skall ha rätt till personlig assistans vid studier och att staten helt skall ta över kostnaden för personlig assistans. Det sistnämnda skulle innebära att växlas mellan kommunerna och staten. har ställt upp målet om en genomförd handikappanpassning . Det är osannolikt att målen kan uppnås med regeringens politik. Vi anser att det behövs med ett statligt stimulansbidrag på i genomsnitt per budgetår, för att uppnå det mål om tillgänglighet som har satts upp för . vill därför anslå , samt därefter för vart och ett av , till en stor tillgänglighetsreform. Vi vill stimulera kommunerna att införa en omsorgsgaranti för äldreomsorgen. I garantin skall ingå tydliga krav på vad som definieras som god omsorg. Omsorgsgarantin skall vara , men kommunerna skall få anvisningar genom nationella kvalitetsnormer. De förvaltningar eller fristående vårdgivare som försummar eller misslyckas med något som ingår i omsorgsgarantin skall bli skyldiga att betala tillbaka de avgifter som tagits ut. Vi föreslår för utvecklingen av omsorgsgarantin. Vi bedömer dessutom att insatserna för de multisjuka äldre måste öka. Det behöver ske en satsning i landstingen som tillsammans med kommunerna bör utveckla och bygga upp äldrevårdsteam och äldrevårdscentraler. Därför föreslår vi att uppbyggnaden av äldrevårdscentraler stimuleras genom särskilt stöd till försöksverksamhet till en uppskattad kostnad av . Frivilliginsatser inom vård och omsorg behöver också öka och uppmuntras. De bör omfatta såväl fler människor som fler arbetsområden - i hemmen såväl som exempelvis i särskilda boenden och i sjukvården. Vi anser därför att det bör stimuleras genom särskilda medel. Vi uppskattar kostnaden till . Motiven bakom vårt förslag om en och en halv miljard till äldrepolitiken utvecklas ytterligare i vår partimotion 2005/06:So640. Anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, punkt 1 (kd) () anför: beslutade majoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende 2006. fastställdes utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Vår politik stärker tillväxtkraften och därmed resurserna för de viktiga gemensamma välfärdstjänsterna. Vården måste inta en särställning vid fördelningen av samhällets resurser. Hälso- och sjukvården skall kännetecknas av värdighet, kvalitet och tillgänglighet. Valfrihet och bättre utnyttjande av de ekonomiska resurserna, men också mer pengar, krävs för att skapa en bättre vård och omsorg. Eftersom majoritet nu genom riksdagsbeslutet om ramar för de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 9. Jag redovisar här kortfattat inriktningen på våra anslagsförslag för utgiftsområdet där de avviker från regeringens förslag. Jag anser att tandvården bör inordnas i hälso- och sjukvårdens avgiftssystem. Som ett första steg i denna riktning bör kirurgisk behandling av tandlossningssjukdom, liksom specialistbehandling av bettfysiologiska tillstånd och vävnadsprov av tandläkare, omfattas av sjukvårdens högkostnadsskydd. För denna reform bör utöver vad regeringen föreslagit avsättas till anslaget för tandvårdsförmåner m.m. har tillsammans med Moderata samlingspartiet, liberalerna och kommit överens om att en nationell vårdgaranti bör införas. För att kunna ge alla vård avsätter vi under ett särskilt anslag och . Vårdgarantin skall vara fullt genomförd och då omfatta alla medicinskt motiverade diagnoser. Jag anser att det behövs en tydlig politisk markering som lyfter fram gruppen psykiskt sjukas behov av god vård och omsorg. De resurstillskott som den socialdemokratiska regeringen föreslår i budgetpropositionen har kortsiktighetens prägel och riskerar att försvinna i kommunernas och landstingens prioriteringar. avsätter därför sammanlagt mer än regeringen för 2006-2008 till den psykiatriska vården och omsorgen. Av denna summa satsas sammanlagt på barn- och ungdomspsykiatrin. Denna satsning möjliggör dels en betydligt snabbare och tillförlitligare diagnostik, dels ett sammanhållet stöd och en god vård för barnen och deras familjer. Inom barn- och ungdomspsykiatrin är det mångprofessionella vårdteamet en viktig beståndsdel. avsätts utöver vad regeringen föreslagit till anslaget för bidrag till psykiatri och social psykiatri samt lika mycket till ett nytt anslag, Barn- och ungdomspsykiatri. Kommittén om vård i livets slutskede kunde konstatera stora brister i den palliativa vården i . Forskning och utbildning i palliativ medicin är också svagt utvecklade områden. Jag vill därför avsätta för till forskning kring palliativ medicin under ett särskilt anslag. Det förebyggande folkhälsoarbetet behöver förbättras. Väl fungerande, långsiktiga och hälsofrämjande insatser måste vara en självklar uppgift för hälso- och sjukvården och en självklar del i all behandling. Genom att ta till vara den outnyttjade potential som finns i en mer hälsoinriktad hälso- och sjukvård kan mycket mänskligt lidande undvikas. vidhåller att en försöksverksamhet möjligt bör inrättas i ett par landsting. Försöksverksamheten syftar till att undersöka förutsättningarna för att institutionalisera ett tydligare ansvar för hälso- och sjukvården kring det upplysande och motiverande samtalet med den enskilde om hälsorisker. I ett första steg avsätts 2006 och sammanlagt 2007 och 2008 till ett nytt anslag. Under anslag 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder föreslår jag en satsning om och . Denna satsning skall främst gå tillökade bidrag till utveckling av narkotikaförebyggande arbete. Frivilligorganisationer och föreningsliv är en underutnyttjad aktör inom det drogförebyggande arbetet. Bidragen till organisationer verksamma inom narkotikaprevention, information, uppsökande verksamhet och föräldraengagemang behöver därför öka. I satsningen bör även ingå åtgärder mot spelberoende, bl.a. med syfte att genomföra på området. har regeringen anslagit otillräckliga resurser till bilstöd till handikappade. Jag anser att anslaget bör höjas med vartdera och 2007. Demenssjuka personer tillhör en av samhällets mest utsatta grupper med omfattande behov av vård och omsorg. vill avsätta utöver regeringens förslag under anslag 17:1. Resurstillskottet skall användas i syfte att förbättra möjligheterna för demenssjuka att få tillgång till utredning, diagnos och behandling. När det gäller anslag 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. bör för det första statsbidragen till frivilligorganisationer som är verksamma inom missbrukarvården öka med vartdera och 2007. Avsikten är att resurstillskotten skall fördelas till verksamheter som ägnar sig åt vård av särskilt utsatta missbrukare. För det andra bör föras över från anslag 18:1 till ett nytt anslag för bidrag till kvinnojourer under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Detta nya anslag bör dessutom tillföras ytterligare . Enligt min mening kan kvinnojourernas verksamhet till vissa delar liknas vid det arbete som många brottsofferjourer genomför. Jourerna har värdefull kunskap om och erfarenhet av bl.a. hedersrelaterat våld. Anslaget till för arbetsliv och socialvetenskap bör minskas med , bl.a. mot bakgrund av att föreslagit en rehabiliteringsförsäkring under utgiftsområde 10 som innehåller en betydande satsning på forskning kring arbetsliv och rehabilitering. Slutligen föreslår jag besparingar och effektiviseringar av ett antal myndigheters administration av förvaltningsanslagen. Jag anser att anslagen till , och bör minskas med 26 miljoner, 7 miljoner respektive . Anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, punkt 1 (c) () anför: beslöt majoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende 2006. fastställdes utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten (bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. För är det naturligt att bygga välfärdspolitiken underifrån och mobilisera människors engagemang och vilja att vara delaktiga. Vården och omsorgen skall utgå från människors behov och utövas i enlighet med den enskildas önskemål och aktiva val. har medverkat till att vården och omsorgen får ytterligare resurser. När majoritet genom riksdagsbeslutet om ramar för de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning av politiken deltar jag inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 9. Jag redovisar här kortfattat inriktningen på våra anslagsförslag för utgiftsområdet på de punkter där de avviker från regeringens förslag. verkar för att stärka medborgarnas tillgänglighet till vården. Därför vill vi genomföra en nationell vårdgaranti. För en nationell vårdgaranti behövs det mer resurser, i en engångsinsats, för att arbeta bort befintliga vårdköer. Vi vill anslå och till en nationell vårdgaranti. ser ingen möjlighet att inkludera tandvården i sjukvårdsförsäkringen och en övervägande offentlig finansiering. I stället inriktar vi vår tandvårdspolitik - som presenteras i motion 2005/06:So694 - på att värna de ekonomiskt mest utsattas tandvårdsbehov, att stärka konkurrensen och entreprenörskapet i tandvården samt att ge patienterna bättre verktyg att pressa priserna. Till detta ändamål anslår .