bet · GS01AU8 · 2005-04-12 00:00:00 — Utskottet ansåg det värdefulltatt frågan blev belyst i Diskrimineringskommittén.Regeringen gav kommittén tilläggsdirektiv (dir.2003:69) i enlighet med tillkännagivandet.Utskottet kan inte dela motionärens kategoriskauppfattning att sammansättningen i domstolen medförrisk för jäv. Tvärtom finns det goda skäl för detankar som ligger bakom domstolens sammansättning,vilken utgörs av både s.k. intresseledamöter ochämbetsmannaledamöter. Detta utesluter inte att detkan vara värdefullt att få en belysning av fråganinom ramen för . Motion A333(fp) avstyrks.BisysslorUtskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas en motion om skärpningav bisysslereglerna för vissa kategorieroffentliganställda. Motionen avstyrks, menutskottet förutsätter att regeringen äruppmärksam på reglernas sätt att fungera.MotionenViviann () anser i motion A278 att nuvaranderegler om bisysslor för offentligt anställda börskärpas genom obligatorisk anmälningsskyldighet tillJustitiekanslern (). Alla chefer inom staten leverinte upp till den frivillighet att anmäla bisysslorsom proposition 2000/01:147 byggde på. Anmälan börvara obligatorisk. JK bör få i uppdrag att bedömaoch registrera bisysslorna så att god insyn blirmöjlig.Utskottets ställningstagandeGenom ändringar i lagen (1994:260) om offentliganställning () som trädde i kraft den 1 januari2002 skärptes kontrollsystemet för s.k.förtroendeskadliga bisysslor. Kontrollsystemetförtydligades och gjordes mera öppet. Vissakategorier, däribland ordinarie domare och cheferför myndigheter direkt under regeringen, ska på egetinitiativ anmäla sina bisysslor till arbetsgivaren.Utskottet kan inte instämma i motionärensbeskrivning att anmälan från dessa grupperarbetstagare skulle vara frivillig. Till skillnadfrån övriga arbetstagare har dessa kategorier enobligatorisk anmälningsskyldighet. En bakgrund tilldetta är vikten av att bisysslesituationen försådana statliga arbetstagare som har anställningarsom ställer särskilt stora krav på förtroende kanredovisas öppet och granskas. Regeringen ansåg ipropositionen (prop. 2000/01:147) att enanmälningsskyldighet skulle vara tydligare ochdärmed att föredra jämfört med alternativet attarbetsgivaren regelbundet begär in uppgifter.Reglerna kan enligt utskottets mening inte sägasvara utan sanktioner. Som sades i propositionen kanden arbetstagare som inte uppfyller sinanmälningsskyldighet drabbas av sedvanligaarbetsrättsliga påföljder såsom disciplinpåföljd.Utskottet, som kan konstatera att ingen motionväcktes med anledning av propositionen i denna del,har inte underlag för en bedömning attreglerna inte skulle fungera på avsett sätt. Skullenågot sådant visa sig förutsätter utskottet attregeringen uppmärksammar saken och återkommer tillriksdagen. Motion A278 (c) avstyrks.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Politisk information och opinionsbildning påarbetsplatsen (punkt 1) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 1. bifaller därmed motion2004/05:A4 (v).StällningstagandeRegeringen konstaterar att det inte ärändamålsenligt att lagstifta i frågan och att fråganinte heller bör utredas vidare. Skrivelsen hänvisartill Svenska arbetsgivareföreningens (SAF)delägarcirkulär som lämnar rekommendationer ompolitisk information på arbetsplatserna. Enligtskrivelsen har rekommendationerna visatpå en allt mindre restriktiv inställning tillpolitisk verksamhet på arbetsplasterna. Jag ställermig mycket tveksam till den analys som regeringengör i skrivelsen.I det cirkulär som gäller anges dockatt det inte finns någon laglig rätt för anställdaeller deras representanter att verka politiskt påarbetsplatsen och att förtroendemannalagen,tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen inte är tillämpliga. Genomdetta uttalande har arbetsgivarna utfärdat tämligenrestriktiva förhållningsregler i fråga om politiskinformation och opinionsbildning på arbetsplatserna.Vi i är medvetna om att ett införandeav en lagstiftning av denna typ är förenat med vissajuridiska svårigheter. Frågan har dock inte på ettfullgott sätt belysts i och med regeringensskrivelse. Vi i menar att behov finnsav ytterligare beredning där man bl.a. tittarnärmare på möjligheterna att reglera politiskinformation och opinionsbildning inom ramen förarbetsrätten. Detta bör regeringen ges till känna.Det anförda innebär att motion A4 bör bifallas.2. Översyn av arbetsrätten m.m. (punkt 2) (m,fp, kd, c)av (), (),(), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 2. bifaller därmed motionerna2004/05:A352 yrkande 19 (kd), 2004/05:A356 yrkandena19, 20 och 22 (kd) och 2004/05:A375 yrkande 11 (fp)och avslår motionerna 2004/05:A214 (s), 2004/05:A225(s), 2004/05:A269 yrkande 9 (v), 2004/05:A294 idenna del (s), 2004/05:A305 (s), 2004/05:A337 (s),2004/05:A371 (s) och 2004/05: A381 (s).StällningstagandeFörhållandena på arbetsmarknaden förändras. Sverigehar gått från ett traditionellt industrisamhälletill ett modernt kunskapssamhälle. Denarbetsrättsreglering som infördes ärinte helt anpassad till dagens arbetsmarknad. Vianser att det finns ett behov av en moderniseradarbetsrätt som är mer flexibel och bättre anpassadtill de mindre företagens situation. Den nuvarandearbetsrätten består av ett svårgenomträngligtregelverk för det lilla företaget som skrämmer mångaav dem från att nyanställa.En reform bör även uppmärksamma lagstiftningensbetydelse för utanförskap vare sig det gällerinvandrare, kvinnor eller ungdomar. Arbetsrätten äri alltför hög grad uppbyggd för att skydda dem somredan har arbete, och tar i alltför liten gradhänsyn till människor som strävar efter att få ettfotfäste på arbetsmarknaden.Det behövs en lagstiftning som har en annan syn påmedarbetarnas och företagens ömsesidiga relationer.De anställda ska ses som individer och inte bara somen del av ett kollektiv. Alla arbetstagare skatillförsäkras grundläggande rättigheter, oavsettavtalsförhållanden eller facklig tillhörighet. Allaarbetstagare ska vara garanterade både positiv ochnegativ föreningsfrihet.Det anförda bör ges regeringen till känna, vilketinnebär att motionerna A352 yrkande 19 (kd), A356yrkandena 19, 20 och 22 (kd) och A375 yrkande 11(fp) tillstyrks.3. och arbetsrätten (punkt 3) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs under Ställningstagandei reservation 3. bifaller därmedmotion 2004/05:U313 yrkande 4 (kd).StällningstagandeKristdemokraterna anser att arbetsrätten kräverinternationellt samarbete med särskild hänsyn tillutvecklingsländernas villkor. Tillämpningen avarbetsrätten får inte innebära att negativasanktioner riktas mot . I stället måsteSverige och EU ta initiativ till en förstärkning avden internationella arbetsrätten genom positivainstrument - exempelvis tekniskt bistånd inomarbetsrättsområdet eller noggrannare kontroll av hurländer tillämpar arbetsrätten. Det finns fleraexempel på positiva insatser.Det handlar om att säkra tillämpningen av huvudprinciper: organisationsfrihet ochförhandlingsfrihet, förbud mot tvångsarbete,avskaffande av barnarbete och avskaffande avdiskriminering. Det finns flera möjligheter attstärka dessa principer internationellt, inte minstgenom insatser från näringslivet. somuppfyller principer kan ges en positivsärbehandling inom ramen för s.k. generellapreferenssystem. Möjligheterna att stärka denklagomålsprocedur som finns inom bör ocksåundersökas. kan ett klagomål leda till att sätts upp. Den kan sedanavge rekommendationer till medlemsländer.Några samordnade åtgärdsmöjligheter finns dock inte.Det tekniska bistånd som bl.a. ger för attunderlätta formulering och implementering avlagstiftning på arbetslivsområdet har också visatsig framgångsrikt och bör fortsätta. hyser många misstankar omatt arbetsrätten kommer att innebära förtäcktprotektionism. Det anförda innebär att motion U313yrkande 4 (kd) bör bifallas.4. EU och arbetsrätten (punkt 4) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 4. bifaller därmed motion2004/05:A288 (v) och avslår motionerna 2004/05:A222yrkande 1 (s) och 2004/05:A243 (s).StällningstagandeVänsterpartiet anser att ursprungslandsprincipen ärdet stora problemet i frågan om tjänstedirektivet.Ursprungslandsprincipen innebär att tjänsteföretagska kunna vara verksamma i andra länder men barabehöva följa det egna landets lagar och regler.Visserligen görs det undantag för EU:sutstationeringsdirektiv men sammantaget anser vi iVänsterpartiet att det finns stora risker förlönedumpning och urholkning av kollektivavtalen. Detförefaller också som om endastutstationeringsdirektivets hårda kärna blir gällandeoch att exempelvis arbetsrättsliga frågor såsommedbestämmandelagen, ledighet m.m. lämnas utanför.För är det oacceptabelt attlöntagarnas rättigheter reduceras till undantag istället för att utgöra huvudregel. Med principen omursprungsland som grund kommer löntagarnasrättigheter att ständigt vara under press. Förslagettill tjänstedirektiv öppnar för att oseriösaföretag, både inhemska och från andra EU/EES-länder,kan skapa en egen marknad, där seriösa företagriskerar att konkurreras ut.Det räcker inte med att skriva in olika undantagoch skärpa skrivningarna om löntagarnas rättigheter.Så länge ursprungslandsprincipen är grunden idirektivet kommer löntagarnas och andra vitalaintressen ständigt att vara hotade. Regeringen måstedärför vara tydlig i sin uppfattning om principernai arbetet och förhandlingarna inför ett kommandetjänstedirektiv. Detta bör som sin meningge regeringen till känna.Det anförda innebär att motion A288 (v) börbifallas och motionerna A222 yrkande 1 (s) och A243(s) bör avslås.5. Tidsbegränsad anställning m.m. (punkt 5)(fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 5. bifaller därmed motion2004/05:A375 yrkandena 7 och 8 (fp) och avslårmotionerna 2003/04:So573 yrkande 1 (mp),2003/04:A265 (s), 2004/05:So514 yrkande 3 (s),2004/05:N394 yrkande 6 (fp), 2004/05:A242 (s),2004/05:A266 (s), 2004/05:A269 yrkandena 6-8 (v),2004/05:A303 (s), 2004/05:A356 yrkande 21 (kd),2004/05:A359 (m, fp, kd, c), 2004/05:A384 (s) och2004/05:A389 (fp).StällningstagandeFolkpartiet vill rensa upp i den stora flora avvisstidsanställningar som förekommer ochersätta dem med en anställningsform: överenskommenvisstidsanställning. En sådan anställning ska kunnagälla . Antalet personer medöverenskommen visstidsanställning är begränsadtill fem personer hos en arbetsgivare. Våruppfattning är att denna gräns bör höjas till tjugopersoner.Folkpartiet vill också att arbetsgivare ska fåstörre möjligheter att provanställa genom att tideni provanställning förlängs från dagens sex månadertill tolv månader.Det anförda innebär att motion A375 yrkandena 7och 8 (fp) bör bifallas och övriga motioner avslås.6. Tidsbegränsad anställning m.m. (punkt 5)(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 6. bifaller därmed motion2004/05:A356 yrkande 21 (kd) och avslår motionerna2003/04:So573 yrkande 1 (mp), 2003/04:A265 (s),2004/05:So514 yrkande 3 (s), 2004/05:N394 yrkande 6(fp), 2004/05:A242 (s), 2004/05:A266 (s),2004/05:A269 yrkandena 6-8 (v), 2004/05:A303 (s),2004/05:A359 (m, fp, kd, c), 2004/05:A375 yrkandena7 och 8 (fp), 2004/05:A384 (s) och 2004/05:A389(fp).StällningstagandeVi kristdemokrater anser att av visstids- ochprovanställningar bör saneras. Det bör i principendast finnas två former, dels vikariat i högst treår för en särskild person som har fast anställning,dels en prov- och projektanställning. Andra formerav projektanställningar bör endast kunna förekommaefter överenskommelse mellan fackliga organisationeroch arbetsgivare. Vi vill införa en generellprovanställningsperiod, och tiden förprovanställning bör förlängas till tolv månader.Det anförda innebär att motion A356 yrkande 21(kd) bör bifallas. Övriga motioner avstyrks i denmån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda.7. Upphävande av turordningsundantaget(punkt 6) (m, fp, kd, c, mp)av (), (),(), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6, medden motivering som anges under Ställningstagande,borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår motionerna 2004/05:A209 (s),2004/05:A212 (s), 2004/05:A233 (s), 2004/05:A241(s), 2004/05:A251 (s), 2004/05:A267 (s),2004/05:A269 yrkande 1 (v), 2004/05:A304 (s),2004/05:A335 (s), 2004/05:A370 (s), 2004/05:A377 (s)och 2004/05:A385 i denna del (s).StällningstagandeI utskottet är åter frågan om upphävande avtvåpersonsundantaget i 22 § andra stycket LAS uppeför behandling. Sedan bestämmelsen infördes den 1januari 2001 har passerat. Undantagethar tillämpats vid arbetsbrist i små företag. Dessaföretag har kunnat fortsätta sin verksamhet med sinanyckelpersoner kvar i anställning trotsnedskärningar. Bestämmelsen har fått den positivaeffekt för små företag som utskottet hoppades på vidinförandet. Som framfördes fanns risk för att regelni enstaka fall skulle kunna komma att tillämpas påett diskriminerande sätt. Därför framhölls särskiltmöjligheten att pröva ett beslut om undantag medstöd av det skydd för arbetstagaren som följer avjämställdhetslagen och andra diskrimineringslagar.Undantag från turordningsreglerna kan också prövasenligt allmänna rättsgrundsatser om beslutet ärotillbörligt eller strider mot god sed påarbetsmarknaden. Vi vill understryka attundantagsregeln är avsedd för att nyckelpersoner skakunna stanna kvar i verksamheten. Vår slutsats äratt det inte finns några skäl att upphävaundantagsbestämmelsen. Vi anser dock att det ärviktigt att uppmärksamt följa hur undantagsregelntillämpas.Motionerna A209 (s), A212 (s), A233 (s), A241 (s),A251 (s), A267 (s), A269 yrkande 1 (v), A304 (s),A335 (s), A370 (s), A377 (s) och A385 i denna del(s) avstyrks.8. Översyn av turordningsreglerna (punkt 7) (m)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 8. bifaller därmed motion2004/05:Sf357 yrkandena 7 och 9 (m).StällningstagandeVi kan konstatera att det kan vara negativt förindividen att byta jobb, särskilt om man har varitanställd länge på en arbetsplats, eftersom man efterbytet av arbete enligt LAS-reglerna kommer att sägasupp först om den nye arbetsgivaren behöver göraneddragningar. Detta gäller såväl när man ärsjukskriven som när man är frisk. Vi anser att enöversyn bör göras av reglerna i LAS med syftet attgenomföra förändringar som förhindrar att enskildaarbetstagare blir fastlåsta i anställningar där deblir sjuka. Denna översyn bör ske i samförstånd medarbetsmarknadens parter.Över huvud taget är det ett stort problem med denlåga rörligheten på den svenska arbetsmarknaden.Människor låses in på arbeten där de inte trivseller som gör dem sjuka. Den låga rörligheten harflera orsaker. Turordningsreglerna i LAS bidrargenom att människor som varit länge på ett arbeteinte vågar byta av rädsla för att då hamna sist iturordningen. Arbetsgivaren vågar i sin tur inteanställa människor som löper större risk att blisjukskrivna, framför allt de som har varitsjukskrivna tidigare, kvinnor och äldre arbetskraft.Även för medelålders personer är det svårare attbyta arbete bl.a. därför att man enligt LAS efter 45års ålder får räkna dubbel anställningstid vidplacering i turordningen. Det gör att potentiellaarbetsgivare blir mer tveksamma att anställa. Därförbör regeln i 3 § tredje stycket LAS om dubbelräknadanställningstid avskaffas.Vi anser att bör bifalla motion Sf357yrkandena 7 och 9 (m).9. Tiden för återanställningsrätt m.m.(punkt 11) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 9. bifaller därmed motion2004/05:A269 yrkande 3 (v) och avslår motion2004/05:A269 yrkande 12 (v).StällningstagandeArbetsgivaren har rätt att själv definiera närarbetsbrist föreligger och därmed också grund föruppsägning. Företrädesrätten till återanställninginfördes för att motverka att oseriösa arbetsgivaresäger upp personal enbart för att kunna anställaandra.Regeln om icke-diskriminering innebär attarbetsgivare inte godtyckligt ska kunna sortera uticke önskvärda personer. Företrädesrätten är därfören viktig del i anställningsskyddet för attförhindra diskriminering. försämradeföreträdesrätten 1997 genom att förkorta den . I sina remissvar påtaladebåde JämO och LO att förändringen skulle få negativakonsekvenser för föräldralediga kvinnor - och män.Många har haft tidsbegränsade anställningar där detjänat in företrädesrätt till återanställning föreledigheten. En företrädesrätt som enbart innebär för många föräldraledigaförsämrade förutsättningar att utnyttja sinföreträdesrätt.Ska företrädesrätten vara ett skydd motgodtyckliga uppsägningar måste den förlängas tilltolv månader.Det anförda innebär att motion A269 yrkande 3 (v)bör bifallas och motion A269 yrkande 12 (v) avslås.10. Företrädesrätt och inhyrning av arbetskraft(punkt 13) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 10. bifaller därmed motion2004/05:A269 yrkande 4 (v) och avslår motionerna2004/05:A252 (s) och 2004/05:A294 i denna del (s).StällningstagandeJag anser att anställningsskyddet sätts ur spel närarbetsgivare efter genomförda uppsägningar på grundav arbetsbrist hyr in arbetskraft frånbemanningsföretag. Detta måste motverkas genom attföreträdesrätten till ny anställning alltid ska gåföre inhyrning av arbetskraft. bör begäraatt regeringen lägger fram förslag till ändring ilagstiftningen i denna fråga.Det anförda innebär att motion A269 yrkande 4 (v)bör bifallas och motionerna A252 (s) och A294 idenna del (s) avslås i den mån de inte kan ansestillgodosedda med det anförda.11. Skydd för föräldralediga (punkt 15) (m, fp,kd, c, mp)av (), (),(), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 11. bifaller därmed motionerna2004/05:Sf363 yrkandena 37 och 38 (kd), 2004/05:A320yrkande 1 (mp), 2004/05:A352 yrkande 13 (kd) och2004/05:A356 yrkande 9 (kd) och avslår motionerna2004/05:A269 yrkandena 2 och 5 (v) och 2004/05:A331(s).StällningstagandeEfter tillkännagivande för mer än fyra årsedan (2000/01:AU9, rskr. 179) om behovet avförstärkt skydd för föräldralediga har fortfarandeinte några lagförslag lagts fram av regeringen,trots att frågan har utretts av som ocksåpresenterat konkreta lösningar. Vi anser att fråganom skydd för föräldralediga är angelägen.Ytterligare dröjsmål kan inte godtas.Vi anser att ett särskilt förbud motdiskriminering av föräldralediga bör införas och attuppsägningstiden för den som är helt föräldraledigska börja löpa först när arbetstagaren helt ellerdelvis återupptar sitt arbete. Lagen bör ocksågarantera att den som varit föräldraledig ska kunnaåteruppta sitt arbete efter ledigheten utanförsämrade villkor. Regeringen bör återkommamed förslag av denna innebörd.Det anförda innebär att motionerna Sf363 yrkandena37 och 38 (kd), A320 yrkande 1 (mp), A352 yrkande 13(kd) och A356 yrkande 9 (kd) tillstyrks. Övrigamotioner avstyrks i den mån de inte kan ansestillgodosedda med det som anförts.12. Anställningsskydd m.m. vidföretagsnedläggning (punkt 16) (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 12. bifaller därmed motion2004/05:A301 yrkandena 1-3 (v) och avslår motionerna2004/05:A280 (s), 2004/05:A297 (s) och 2004/05:A319(mp).StällningstagandeDet finns mycket som tyder på att den svenskalagstiftningen som gäller vid nedläggning av företageller företagsenheter måste skärpas. Vänsterpartietmenar att det är hög tid att ta strid för att högtkvalificerade arbeten och lönsam produktion skastanna i landet. bör därför begära attregeringen lägger fram förslag till ändringar ilagstiftningen i syfte att stärka de anställdas rättoch skärpa företagens skyldigheter vid nedläggningav företag eller företagsenheter.Ett problem består i att det inte är olönsammaenheter som läggs ned eller säljs, utan att det alltoftare handlar om att företag köper upp/fusionerarmed andra företag och därefter lägger ned enheter isyfte att säkra marknadsandelar och begränsakonkurrensen inom en viss bransch. Av detta skäl gårinte heller de som beslutat om enföretagsnedläggning med på att någon annan får gå inoch förvärva en sådan nedläggningshotad enhet. Jaganser därför att bör begära att regeringenlägger fram förslag till lagändringar i syfte att gede anställda ökade möjligheter att förvärva ettföretag eller en företagsenhet som drabbas av ettbeslut om nedläggning.Riksdagen bör dessutom begära att regeringen iövrigt föreslår åtgärder som de facto möjliggörsådana övertaganden.Det anförda innebär att motion A301 yrkandena 1-3(v) bör bifallas och att motionerna A280 (s), A297(s) och A319 (mp) bör avslås.13. Anställningsskydd m.m. vidföretagsnedläggning (punkt 16) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 13. bifaller därmed motion2004/05:A319 (mp) och avslår motionerna 2004/05:A280(s), 2004/05:A297 (s) och 2004/05:A301 yrkandena 1-3(v).StällningstagandeAtt företag väljer att lägga ned eller flytta sinverksamhet, helt eller delvis, är inget nytt i sig.Vad som däremot allt oftare på senaste tidenframförts som argument vid en företagsnedläggning iSverige är att det inte är tillräckligt bralönsamhet. För lite vinst i ett företag är ettmycket dåligt argument för att låta personal bliarbetslös.Vid en internationell jämförelse tycks det vararelativt enkelt att lägga ned företag i . krävs företag som ska lägga ned påbetydande åtaganden riktade till de anställda föratt kunna slå igen fabriker. Frågan är om vi intebör skärpa lagstiftningen här i för attstorföretagen inte ska få lägga ned fabriker ochverksamhet som går med vinst. Man kan t.ex. krävaatt företag måste kunna motivera inför någonansvarig myndighet, fackförbunden och den ort/deorter som drabbas, varför man tänkt lägga nedverksamhet. Man skulle också kunna kräva attstorföretagen ekonomiskt ska ansvara för t.ex. nyutbildning och inkomstgaranti under ett visst antalmånader. Storföretagen måste ta ett större ansvarvid företagsnedläggningar. Detta bör ges regeringentill känna.Det anförda innebär att motion A319 (mp) börbifallas och motionerna A280 (s), A297 (s) och A301yrkandena 1-3 (v) bör avslås.14.