bet · GS01UU10 · 2005-04-26 00:00:00 — Inom dialogen rymsflera parlamentariska forum. För att utveckla partnerskapet mellan EUoch EU:s Medelhavsländer skapade EU 1996 ett finansieringsprogram kallatMeda (The Partnership). Detta program erbjudertekniskt och finansiellt stöd för att främja ekonomiska och socialareformer i . Omvandling av ekonomin och ökad frihandelär betydelsefulla delar av Medaprogrammet. Sammantaget är EU:sMedelhavsdialog och viktiga bidrag i kampen för fred och demokrati iMellanöstern. Samarbetet bör därför, menar motionärerna, intensifieras.I den enskilda motionen 2004/05:U240 (m) yrkande 1 anför motionären attMellanöstern bör göras till ett frihandelsområde. behövermer av marknadsekonomi och mer av globalisering, menar motionären. EUmåste arbeta för att göra till ett frihandelsområde somlänkar regionen in i världsekonomin och öppnas för frihandel. Frihetensidéer passerar gränserna tillsammans med varor och produkter och öppnarför ett större kulturellt utbyte. De demokratiska idealen forslas medföretagare och affärsmän som kan agera både fredsmäklare ochmänniskorättsaktivister.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att Barcelonaprocessen syftar tillatt skapa ett område runt med fred och stabilitet, delatvälstånd och förstärkt samarbete i sociala och kulturella frågor. Ettannat namn på processen är Partnership, EMP. Sedan1 , då EU utvidgades med 10 nya medlemsstater, omfattarBarcelonaprocessen 35 stater, dvs. 25 EU-länder och 10 partnerländer. Cypernoch , som var partnerländer, blev då fullvärdiga EU-medlemmar.Inom såväl EU:s nya grannskapspolitik, ENP, som EU:s strategiskapartnerskap för och kommer Barcelonaprocessen attvara EU:s viktigaste instrument för att fördjupa förbindelserna medpartnerländerna i Medelhavsregionen.Utskottet anser att Barcelonaprocessen bidrar till att ge gynnsammaförutsättningar för ekonomisk och demokratiskt utveckling bland staternalängs södra och östra stränder. Utskottet vill även understrykaatt Barcelonaprocessen är det enda forum förutom FN där israeler ocharaber möts på ministernivå. Inom Barcelonaprocessen finns fleraparlamentariska forum och pågår arbete för att upprätta enparlamentarisk församling för Barcelonaprocessen. Genom EU:s Medabiståndgår stöd till ekonomisk omvandling, stärkande av den socio-ekonomiskajämvikten och stöd för utveckling av det civila samhället samt avregionalt samarbete. Även detta är ett viktigt bidrag till fredsprocesseni Mellanöstern.Utskottet anser att det undanröjande av handelshinder som genom upprättandeav EU:s associeringsavtal och som syftar till upprättande av ettfrihandelsområde runt är en nödvändig och önskvärdväg mot ekonomisk och social utveckling. Det är utskottets mening atten effektiv fattigdomsbekämpning i i ett längre perspektivendast är möjlig om regionen kan bli en del av världsekonomin och öppnasför frihandel. Icke desto mindre står det klart att övergången tillökad frihandel på kortare sikt kan få smärtsamma följder för ekonomiskverksamhet i regionen som inte är konkurrenskraftig. EU:s jordbrukssubventionerkan t.ex. i detta sammanhang få ödesdigra konsekvenser för den lokalajordbruksproduktionen. Det är därför angeläget, anser utskottet, att EUförmår kombinera strävan efter frihandel med en genomtänkt biståndspolitikoch effektiva biståndsinsatser.EU:s Medelhavsbistånd, det s.k. Medabiståndet, skall gå till ekonomiskomvandling, stärkande av den socioekonomiska jämvikten och stöd förutveckling av det civila samhället samt regionalt samarbete. För perioden2000-2006 har till EU:s Medelhavsbistånd anslagits 5,35 miljarder euro.Därtill har Europeiska investeringsbanken utlovat krediter på drygt 7miljarder euro.Utskottet noterar att är engagerat på flera håll i EU:smultilaterala arbete, men även annat multilateralt arbete med länderna runtMedelhavet. finns närvarande på västra bl.a. genomdeltagandet i den i samt i den EU-leddakrishanteringsinsatsen i Bosnien och () som inleddesi . Den svenska deltar vidare aktivt iBarcelonaprocessens parlamentariska församling (EMPA), vilken i samband medmötet i lät omvandla sig till en konsultativparlamentarisk församling med 240 medlemmar, av vilka hälften kommerfrån EU:s medlemsstater och hälften kommer från partnerländerna runtMedelhavet.Utskottet konstaterar vidare att har varit aktivt inom radområden som rör bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet,frihandel, miljö samt dialogen mellan kulturer. Ett exempel på Sverigesengagemang är vilken syftar till att främja ökadförståelse mellan EU:s medlemsstater och partnerländerna i regionen.Stiftelsen, som är förlagd till och BibliothecaAlexandria, skall fungera som centralpunkt för de nationella nätverkvarje deltagarland byggt upp. En viktig del av nätverkens verksamhetkommer att vara att främja kontakter mellan representanter för det civilasamhället i de olika länderna och samarbete i frågor som bl.a. rörutbildning, kultur, vetenskap och kommunikation. Särskilt, tonvikt kommeratt läggas vid mänskliga rättigheter, demokrati, hållbar utveckling,jämställdhet och ungdomsfrågor.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:U206(m) yrkande 5, 2004/05:U231 (fp) yrkande 1 samt 2004/05:U240 (m) yrkande1 kan avstyrkas.SkrivelsenIranFörhandlingarna om ett avtal om handel och samarbete med sominleddes avbröts 2003 med anledning av den kris som Iranskärntekniska verksamhet bidrog till. , , Storbritannienoch EU:s höge representant uppnådde en uppgörelse med Iransom innebär att all anrikning av uran och relaterad verksamhet suspenderastills ett långsiktigt arrangemang har framförhandlats med garantier föratt det kärntekniska programmet endast har civilt syfte. EU har åtagitsig att återuppta förhandlingarna om ett avtal om handel och samarbetemed när suspenderingen har bekräftats. Till förhandlingarna om etthandels- och samarbetsavtal kopplas förväntade framsteg när det gällerIrans respekt för mänskliga rättigheter, icke-spridning av massförstörelsevapen,terrorism samt Mellanösternkonflikten.En utvärdering av EU:s särskilda dialog om mänskliga rättigheter medIran visar att ingen utveckling eller t.o.m. en tillbakagång har skettinom de flesta områden. EU har öppet kritiserat för den bristanderespekten för de mänskliga rättigheterna och var medförslagsställaretill den resolution om situationen för mänskliga rättigheter i somantogs i . Den s.k. allomfattandepolitiska dialog som upprättades mellan och 1998 har inteaktiverats. Dialogen täcker frågor av gemensamt intresse för EU och ,såsom ekonomiskt och kulturellt samarbete samt mänskliga rättigheter.MotionenMotionärerna bakom kommittémotion 2004/05:U231 (fp) yrkande 15 anseratt omvärlden, inklusive EU, måste öka pressen på vad gäller landetskärnenergiprogram samt att måste tillmötesgå kraven från IAEA.Utskottets övervägandenSpridningen av massförstörelsevapen (kärnvapen, kemiska och biologiskavapen) utgör ett av de största hoten mot internationell fred och säkerhet.En synnerligen oroande tendens i denna process är att de stater somutvecklar dessa vapen, och därmed bryter mot internationella regimeroch överenskommelser, ofta är politiskt instabila och i flera fall stårpå randen till att bli s.k. sönderfallande stater (failing states).Utskottet anser att utvecklingen i detta hänseende i bl.a. Nordkoreaoch andra stater är mycket allvarlig.Det har tidigare konstaterats att brutit mot sitt kontrollavtalmed genom att under en följd av år lämna ofullständiga deklarationer.Detta är inte något bevis för att landet bedriver ett kärnvapenprogram,men det är allvarligt nog. har slagit fast att ,som hävdar att landets kärntekniska program endast syftar till civilkärnenergi, måste förbättra sitt förtroende hos omvärlden. Detta kanske genom att fullständigt och på ett kontrollerbart sätt suspenderaralla aktiviteter som kan ge kärnvapenkapacitet. och EU:s policyär att förmå att acceptera en sådan suspendering.Om det skulle visa sig att har uppnått kärnvapenkapacitet genomett förtäckt civilt kärnenergiprogram riskerar icke-spridningsfördraget(, NPT) och hela icke-spridningsregimen attallvarligt försvagas. Ett iranskt innehav av kärnvapen riskerar attbidra till en allvarlig destabilisering av regionen med ökad risk föratt konflikter utvidgas och fördjupas. En sådan utveckling kan inteaccepteras.Utskottet konstaterar att den ser mycket allvarligtpå situationen för de mänskliga rättigheterna i . Regeringen har,vid upprepade tillfällen, fördömt övergrepp. och EU:s ståndpunktär att dialog är bättre än isolering för att kunna påverka situationeni . Utskottet delar denna bedömning, som också har framförts frånföreträdare för människorättsorganisationer i noterar vidare att EU har kopplat ett antal politiska kravtill de förhandlingar om ett handels- och samarbetsavtal mellan EU ochIran som återupptas. Ett av dem är respekt för de mänskliga rättigheterna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2004/05:U231 (fp)yrkande 15 kan avstyrkas.SkrivelsenUSA och den transatlantiska relationenTill följd av kriget i har den transatlantiska relationen stått iökad fokus . Relationen har dryftats i olikaEU-sammanhang och bilateralt mellan europeiska ledare och med amerikanskakontakter. EU har fortsatt att värna om ett starkt och nära samarbeteöver . Samarbete mellan och behövs om vi skall kunnamöta de globala hot vi står inför, såsom terrorism, nedrustning,miljöförstöring, hiv/aids m.m. Ingen klarar dessa utmaningar ensam.Genom samarbete nås resultat. Behovet att hantera gränsöverskridandeutmaningar bidrar till att det transatlantiska samarbetet i högre gradän tidigare påverkas av utvecklingen bortom gränser.MotionenMotionärerna bakom kommittémotion 2004/05:U305 (m) yrkande 2 anser atten sammanhållen EU-politik är det bästa sättet att konstruktivt kunnabidra till transatlantiska åtaganden för Mellanöstern.Utskottets övervägandenUtskottet anser, liksom regeringen, att relationen till har encentral roll för utvecklingen av den europeiska säkerhetspolitiken. Natokommer att förbli en central organisation förstörre militära krishanteringsinsatser i och dess närområde. Detär angeläget, anser utskottet, att EU:s krishanteringsförmåga byggs uppi nära samverkan med Nato.Utskottet anser, liksom regeringen, att närvaro och samarbete iolika former med alla länder i norra bidrar till att förankraNordeuropa , och i det euroatlantiskasäkerhetssamarbetet. Säkerheten i det euroatlantiska området är odelbar.Sverige och EU delar, menar utskottet, grundläggande demokratiska värdenmed och ser därför positivt på ansträngningar till internationellsamverkan inom olika områden såsom kampen mot fattigdom, demokratifrämjandeoch medling i regionala konflikter. Utskottet noterar den centrala rollsom den s.k. kvartetten (FN, EU, och ) spelar i fredsprocesseni Mellanöstern.En fortsatt stark transatlantisk länk är av grundläggande betydelse förSverige och hela stabilitet och säkerhet. I det transatlantiskaperspektivet ligger ett gemensamt intresse att t.ex. verka för enutveckling mot demokrati i och . Utifrån sina förutsättningarlämnar i dessa sammanhang bidrag, såväl civilt som, när detgäller , militärt.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2004/05:U305 (m)yrkande 2 kan avstyrkas.SkrivelsenAfrikaCotonouavtalet, med dess starka fokus på söder om , fortsatteatt spela en viktig roll för EU:s relationer med . Inom ramen förCotonouavtalet har EU haft en nära politisk dialog medflertalet länder i söder om . Den fredsfacilitet för Afrikasom inrättades 2003 har används för att stödja insatser iSudan (två insatser) och i samt till stödför kapacitetsbyggande inom Afrikanska unionen, AU.Rådsslutsatser har antagits bl.a. angående situationen i , och och beträffande fred och säkerhet i Afrika.EU-Afrikadialogen inleddes formellt i samband med stats- och regeringschefernasmöte i . Det andra toppmötet planerades äga rum iLissabon , men sköts upp på grund av svårigheter attenas om formerna för ett toppmöte i ljuset av situationen i Zimbabwe.Dialogen har fortsatt på tjänstemannanivå. EU- respektive AU-trojkornahar också träffats på ministernivå på halvårsbasis, senast i decemberi . Vid det senaste mötet behandlades fred och säkerhet,samhällsstyrning, regional integration och handel och utvecklingsfrågorsåsom skulder, livsmedelssäkerhet, migration och trafficking samthiv/aids.Arbetet med att utforma en gemensam EU-politik för konflikthantering iAfrika påbörjades under det svenska ordförandeskapet 2001 och har senastreviderats i rådsbeslut (rådets gemensamma ståndpunkt2004/85/Gusp). Utifrån detta rådsbeslut har ett antal insatser och ambitioneridentifierats inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken.I fokus står stöd till afrikanska organisationers arbete med attförebygga och hantera konflikter, liksom stöd efter den akutakonfliktsituationen.EU:s stöd skall bl.a. omfatta utbildning, rådgivning och planering.Rådsslutsatserna och handlingsplanen framhåller att EU:s stöd till fredoch säkerhet i är del av en koherent politik gentemot ochbetonar vikten av samordning i hela bredden av EU:s samlade insatser.Man understryker särskilt respekt för afrikanskt ägarskap.MotionernaI den enskilda motionen 2004/05:U282 (s) yrkande 1 menar motionärernaatt EU-ländernas Afrikapolitik måste samordnas och effektiviseras. Iyrkande 3 efterlyser motionärerna en samlad och förnyad Afrikapolitikmed fokus på fattigdomsbekämpning, demokratiutveckling ochkorruptionsbekämpning.I kommittémotion 2004/05:U302 (kd) yrkande 2 anser motionärerna attregeringen inom ramen för EU skall uppmuntra till en fördjupad dialogmed Afrikanska unionen (AU) vad gäller bl.a. kraven på en modell företiskt ledarskap i Afrika.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning att en sammanhållen och konsekventEU-politik gentemot är av avgörande betydelse för unionens förmågaatt arbeta för fattigdomsbekämpning, demokratiutveckling ochkorruptionsbekämpning. verkar för ett koordinerat och konstruktivtanvändande av de medel EU har tillgång till för sin politik.Utskottet konstaterar att inom EU driver frågor om konfliktförebyggande,respekt för mänskliga rättigheter och en demokratisk utveckling genomkontinuerlig dialog med de afrikanska länderna. En viktig del av relationenmellan och bygger på som reglerar EU:sutvecklingssamarbete med AVS-länderna (, ochStillahavsområdet).Det ingicks och löper . Avtalet lägger stor tonviktvid mänskliga rättigheter, demokrati, rättstatsprincipen och godsamhällsstyrning.EU:s arbetsgrupp för ansvarar för att följa och analyserautvecklingen i söder om . En viktig aspekt av arbetet är attföreslå en gemensam EU-hållning visavi enskilda länder och regioner iAfrika och att säkerställa koherensen i EU:s agerande. Arbetsgruppendiskuterar även olika frågor, såsom konflikthantering, konfliktförebyggandesamt demokrati och mänskliga rättigheter.EU-trojkan, som består av förutvarande, innevarande samt nästkommandeårs EU-ordförandeländer, sammanträffar under varje ordförandeskap medUSA, och , Afrikanska unionen och de subregionalaorganisationerna Ecowas (Economic Community of West African States) och SADC(Southern African Development Community). Det irländska ordförandeskapethar valt att prioritera konfliktförebyggande, konflikthantering ochsamarbete med FN. Utvecklingen i , ochManoriverområdet i (, och ) ärfortsatt en prioritet. EU:s särskilda sändebud för Storasjöregionensamt ordförandeskapets särskilda representant för Manoriverområdetrapporterar regelbundet till arbetsgruppen för Afrika.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:U282(s) yrkandena 1 och 3 samt 2004/05:U302 (kd) yrkande 2 kan avstyrkas.4Rättsliga och inrikes antog slutsatser om samverkan mellan privataoch offentliga organ för att förebygga organiserad brottslighet, omåtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet på västra samtom upprättande av ett strategiskt koncept för att bekämpa organiseradbrottslighet.Arbete med den ömsesidiga utvärderingen av medlemsstaternas rättssystemoch genomförande av åtgärder på nationell nivå i kampen mot terrorismhar pågått . Ämne för den första utvärderingsrundan är samordningoch informationsutbyte mellan brottsbekämpande myndigheter ochunderrättelseorgan, speciellt gällande extrema islamistiska grupper och derasaktiviteter.Det fortsatta arbetet inom unionen har präglats av de slutsatser antog vid toppmötet i , att ömsesidigterkännande av rättsliga avgöranden bör bli en hörnsten i det straffrättsligasamarbetet samt det åtgärdsprogram för att genomföra denna princip sområdet antog . I det antagna Haagprogrammetbekräftades att principen om ömsesidigt erkännande skall utgöra grundenför det fortsatta arbetet med att utveckla det straffrättsliga samarbetet.Europeiska unionens polisbyrå, Europol, med högkvarter i iNederländerna, startade sin verksamhet 1999. Målet för Europol är att bidratill ett effektivare samarbete mellan de brottsbekämpande myndigheternai unionen i kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten. Verksamhetenhar fokuserat på inlemmandet av de nya medlemsländernai Europolsamarbetet, nödvändigheten av att informationsflödet tillEuropol från de brottsbekämpande myndigheterna och stödet till medlemsstaternagenom analysprojekt effektiviseras. Även slutförandet av arbetet medatt inrätta informationsregistret har prioriterats. De brottsbekämpandeaktiviteterna har koncentrerats till områdena narkotikabrott, illegalinvandring och människosmuggling, terrorism, organiserad brottslighet,penningförfalskning samt ekonomisk brottslighet.MotionenMotionärerna bakom motion 2004/05:U303 (kd) yrkande 4 anser att EU isitt samarbete med de nya medlemsländerna skall prioritera ett fungerandeyttre gränsskydd och korruptionsbekämpning i samverkan med EU:s nyagrannar. I yrkande 5 efterlyses EU-satsningar för att stoppa människosmugglingvia de nya medlemsländerna. Vidare framhålls i yrkande 6 att Sverigebör verka för att EU genom sitt utvecklingssamarbete på stöderkompletteringsutbildning av poliser och andra myndigheter för utvecklingav fungerande rättssamhällen. I yrkande 7 framhålls att EU bör genomföraen uppföljningskonferens om transnationell organiserad brottslighet iEU:s närområde.Utskottets övervägandenUtskottet anser att arbetet för rättvisa och hållbar global utvecklingförutsätter ett starkt engagemang och stöd för ett oberoende och effektivträttsväsende som kan upprätthålla de rättigheter och skyldigheter somfastställts i såväl den egna rättsordningen som genom internationellainstrument. Den offentliga förvaltningen har en avgörande betydelse ien rättsstat. God samhällsstyrning och ett fungerande rättsväsende ärnödvändiga för en effektivt fungerande ekonomi.Det internationella rättssystemet har förstärkts ,och med det slut har FN och fått flermöjligheter att agera. En internationell brottmålsdomstol (ICC) harupprättats. Utskottet välkomnar denna utveckling och menar att den skapargynnsamma förutsättningar för att målet om en rättvis och hållbar globalutveckling skall kunna uppnås. Korruption och ekonomisk brottslighet ärallvarliga hot mot rättvisa och utveckling och undergräver demokrati,mänskliga rättigheter och ekonomisk utveckling. snedvridskonkurrensen inom näringslivet. En effektiv korruptionsbekämpning äravgörande i både utvecklingsländer och utvecklade stater. Utskottet serpositivt på det breda engagemang som EU har i det internationella arbetetmot bl.a. korruption och människosmuggling.Utskottet konstaterar att EU:s bistånd till bl.a. har gått tillatt stärka arbetet för de mänskliga rättigheterna och demokrati samtoffentlig förvaltning. Flera länder har fått stöd för insatser för attmotverka korruption, för att stärka det civila samhället och för insatserför stöd till yttrandefrihet, minoritets- och rättsfrågor. EU har ävenbidragit med stöd för utbildning av domare, åklagare, advokater ochdomstolspersonal och fortbildat jurister i syfte att de kan genomförarättegångar enligt Haagdomstolens normer. Arbetslösheten framstår medsina kopplingar till social oro, prostitution och människohandel som enakut och politiskt central fråga. Som stöd för den ekonomiska tillväxtenoch sysselsättningen i västra framstår två samarbetsområden somsärskilt viktiga - anpassningen till Köpenhamnskriterierna och utvecklingenav näringslivet.Utskottet menar att för att EU skall bli ett område för frihet, säkerhetoch rättvisa krävs bl.a. ett effektivt brottsförebyggande arbete. EUhar, tillsammans med en rad medlemsstater, bl.a. , verkat föratt brottsförebyggande frågor skall få ett eget avsnitt i Haagprogrammet.Europeiska unionens nätverk för förebyggande av brottslighet EUCPN -som bildades under ordförandeskap - är ett viktigtverktyg i detta arbete.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2004/05:U303 (kd)yrkandena 4 -7 kan avstyrkas.5 Miljö- och jordbrukspolitik i ett internationellt perspektivSkrivelsenMot bakgrund av de diskussioner som fördes vid det informella rådsmöteti i om möjligheter till miljöeffektiva innovationerantog rådet slutsatser som bl.a. tog upp betydelsen av att främjainnovationer och att utveckla energi och resurseffektiva lösningar föratt skapa en bättre miljö och bidra till tillväxt, sysselsättningoch konkurrenskraft. Rådet framhöll att det i detta arbete är viktigtatt skapa rättvisa förutsättningar för tillgång till marknaden samt attutnyttja ekonomiska styrmedel och offentlig upphandling. bekräftade också unionens enighet om att uppfylla klimatprotokolletfrån Kyoto och att gå vidare med nya långsiktiga mål efter har slagit fast att man skall överväga strategier ochmål för att minska utsläppen av växthusgaser på medellång och lång sikt.Miljöministrarna antog vid rådsmötet rådsslutsatser ombegränsning av utsläpp av växthusgaser.I december 2004 slutförhandlades en mellanstatlig strategisk plan förteknologistöd och kapacitetsbyggande på miljöområdet. Planen ger (United Nations Environment Program) i uppdrag att fördjupa sitt deltagandei det multilaterala samarbetet för miljödimensionen av hållbar utvecklingoch i utvecklingsländernas regionala samarbete. EU ägnade mycket kraftåt att söka bidra till en kvalitativ plan, och även om innehållet blevmindre tydligt än önskvärt ses planen inom EU som ett väsentligt stegframåt både för det praktiska arbetet och för att överbrygga förtroendeklyftanmellan i-länder och u-länder.Rådet hade en första diskussion om bidrag till 2005års om genomförandet av Millenniedeklarationen ochmillennieutvecklingsmålen (MDGs). Rådet underströk vikten av att integreraett miljöperspektiv i förhållande till genomförandet avmillennieutvecklingsmålen,särskilt målen om fattigdomsbekämpning och om miljömässigt hållbarutveckling, och har även lyft fram kopplingen mellan miljö och säkerhet.MotionernaMotionärerna bakom motion 2004/05:U253 (mp) yrkande 3 anför attlivsmedelssuveränitet är folks, länders och unioners rätt att definiera sinegen jordbruks- och livsmedelspolitik, vilket sammantaget innebär enradikal nyorientering av WTO:s förhandlingsagenda på jordbruksområdet.I motion 2004/05:U282 (s) yrkande 2 framhålls att jordbrukspolitikhar direkt negativa konsekvenser för utveckling. Det är viktigtatt EU:s Afrikapolitik fokuseras än mer på fattigdomsbekämpning,demokratiutveckling, stöd till afrikanska organisationer och stöd till ettintensifierat arbete mot korruption.Motionärerna bakom motion 2004/05:U302 (kd) yrkande 4 anser att nugällande protektionism bör avvecklas vad gäller restriktioner för införselav ekologisk jordbruksproduktion från till EU.I motion 2004/05:U311 (kd) yrkande 12 anför motionärerna att Sverigebör arbeta för en global samordning av genomförandet av de internationellamiljökonventionerna.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att miljöpolitiken inom unionen har stor betydelseför det svenska agerandet internationellt. Tillsammans med övrigaEU-länder kan driva på det globala och regionala miljöarbetet ochinom internationella miljökonventioner är EU:s agerande av stor vikt.Genom samordning kan EU bli en stark aktör i förhandlingarna.