bet · GS01FöU8 · 2005-03-08 00:00:00 — Utbildning och forskninginom området måste förstärkas för att möta behovet avkompetensförsörjning (yrkande 2). Riktlinjer/strategier eller handböcker fram till stöd för lokala och regionala myndigheter (yrkande 3).I motion 2004/05:Fö229 av m.fl. (s) konstateras atträddningsarbetet fungerade bra vid den gångna sommarens omfattandeöversvämningar då bl.a. delar av drabbades. Det finns dockanledning att göra en noggrann utvärdering av det inträffade och övervägaåtgärder. En fundamental fråga är ansvarsfördelningen. Det gäller t.ex.ansvaret för vattennivån i reglerade vattendrag. Räddningsledaren måstefå ökade befogenheter. Det är angeläget att se över vattendomarna ochpå vilket sätt dessa är relevanta . Man kan också ifrågasättaom de som har ansvaret för dammarna har tillräcklig utbildning för atthantera en översvämningssituation. Att ansvarsfrågan tydliggörs blir änviktigare om det som handlar om insatser som har räckvidd överlänsgränserna. Men också andra har ett ansvar. Det gäller försäkringsbolagensom måste ta ett större ansvar för att t.ex. analysera risken föröversvämning när det blir aktuellt att bebygga ett område. Ävenfastighetsägarens skyldigheter måste analyseras. Översvämningsrisken måste iökad grad beaktas i den kommunala planeringen. bör enligtmotionärerna tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förebyggande åtgärder mot översvämningar.I motion 2004/05:Fö239 av () understryks att de samladeskadorna för de senaste årens översvämningar uppgår till miljardbelopp.Översvämningssituationerna har kommit väldigt oförberett och tidigavarningar från meteorologiskt håll har saknats. Varje gång enöversvämningskatastrof har blivit ett faktum har således överraskningsmomentetvarit stort och handfallenheten slående för att möta en översvämningsrisksom snabbt övergått i en katastrofsituation. Någon myndighet med ettsamlat ansvar för dessa uppgifter finns inte. Inte heller finns detnågon samordning av ansvaret mellan myndigheter med spridda ansvarsdelar.Oftast blir det den lokala kommunen i fråga som får ta den störstasmällen. Erfarenheterna av de senaste årens översvämningar visarövertydligt att står mycket dåligt rustat för att möta situationerav detta slag. En samlad enhet med ansvar för att förebygga och förhindraöversvämningar och skador i samband med en översvämning bör skapas. Enlämplig lokalisering av en sådan enhet bör förläggas lokalt närapotentiella översvämningsområden som t.ex. eller annan lämpligort i anslutning till det småländska höglandets vattenavrinningssystem.Ett tydligt samband bör byggas upp som enligt ett decentraliseratmönster ger stöd och kompetens till den lokala nivån, dvs. Det bör också övervägas hur uppkomna kostnader för skador vidöversvämningar skall regleras för att skydda tredje man. Även forskningenför att förebygga framtida översvämningar bör initieras. Vad som anförtsom uppbyggande av ett system för att bättre möta och förhindra framtidaöversvämningssituationer i bör enligt motionären ges regeringentill känna.I motion 2004/05:Fö251 av () anförs att vi under en radår har fått uppleva extrema väderförhållanden och skador till följd avdessa. Isolerade samhällen, vattenfyllda hus och förstörda vägar ochbroar har tyvärr blivit en återkommande syn. Vi kan också konstateraatt vissa delar i landet är mer exponerade än andra. bör enligtmotionären tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs omatt se över möjligheten att förebygga skador vid naturkatastrofer (idenna del).I motion 2004/05:Fö252 av () yrkande 2 påpekas attöversvämningar ofta får en dominoeffekt då vattenflöden ofta passerarkraftverksdammar som regleras via vattendom som dessa regleringarofta sätts ur spel i samband med extrem nederbörd. Information ochsamordning mellan olika dammar är alltför ofta bristfälliga och börsamordnas för att så långt som möjligt förhindra skador. En kartläggningoch samordning av dessa preventiva åtgärder bör utformas av Räddningsverket.I motion 2004/05:Fö252 av () yrkande 3 anförs att detvid skador i samband med översvämningar ofta uppstår ansvarskonflikter.Vem bär det reella ansvaret för en översvämning när samtliga normerför vattenregleringar och liknande fallit på grund av extrem nederbörd.Vem skall betala de kostnader som åsamkats sakägare? årsöversvämningar visar att en översyn av gällande lagstiftning behövs i syfteatt klargöra ansvarsförhållandena. bör en analys göras avseendesakägares ansvar.I motion 2004/05:Fö252 av () yrkande 5 framhålls atteffekterna av översvämningar i många sammanhang kan förebyggas. Ofta ärdrabbade områden också kulturbygder, och ett samhällsintresse finns ibevarandet av miljön. Ofta är det åmiljöer i äldre stadskärnor. I dessakulturmiljöer bör samfälligheter skyndsamt skapas så att ansvarsförhållandentydliggörs mellan sakägare för att säkra kulturvärden till kommandegenerationer. bör, som fristående part, initiera dentypen av samfälligheter i bygder som ofta drabbas av översvämningar.I motion 2004/05:Fö257 av och (bådac) yrkande 3 (i denna del) framhålls att orsaken till översvämningarnanaturligtvis är den omfattande nederbörden men de uppkomna skadornaskulle uppenbart kunna minskas med olika åtgärder. Några orsaker kanvara otidsenliga eller kanske rent felaktiga vattendomar och bristandeansvar vad gäller rensning och underhåll av vattendrag. För att minskaskadeverkningarna för drabbade fastighetsägare bör utseansvariga personer för alla större vattendrag i länet. Deras uppdragblir att se till att underhåll och ansvar för vattendraget sköts.I motion 2004/05:Fö259 av m.fl. (s) ansermotionärerna att måste ta fram en strategi för att klara av desannolika förskjutningarna i klimatet mot ännu större nederbörd inomstörre delar av landet och mer frekventa och svåra extremsituationer.1.Det bör inrättas en nationell samordnande instans som är huvudansvarigför sådana typer av händelser med resurser och kompetens för att arbetalångsiktigt förebyggande och göra långsiktiga strategiska bedömningar,initiera forskning och kompetensutveckling, ge stöd till och samordnalokala initiativ och följa upp arbetet. Detta arbete skall ske utifrånden kunskap som finns hos de samlade expertmyndigheterna. En viktiginstans är Ras- och skreddelegationen, som kan utvecklas än mer. Med engod samordning och en nationell instans som är huvudansvarig finns storasamhällsvinster att göra.2. Utbildning och forskning inom området behöver stärkas för att påsikt möta behovet av kompetensförsörjning. Att t.ex. geoteknisk forskningbedrivs i är av största betydelse mot bakgrund av de speciellageologiska och klimatologiska förhållanden som finns i . Det behövsökad kunskap inom ett flertal markrelaterade områden, som t.ex. kunskapom klimatförändringar, infrastruktur, byggande i tätort, geotekniskarisker m.m. En effektiv samverkan och samordning mellan högskolor,institut och övriga aktörer samt mellan olika vetenskaper innefattandeannan teknik, naturvetenskap och samhällsvetenskap är av största viktför att skapa en god beredskap.3. Riktlinjer och strategier bör tas fram till stöd för lokala ochregionala myndigheter. Kommunala och regionala myndigheter, som hanterardessa frågor, behöver nationell kompetens kompletterad med riktlinjer/strategieratt stödja sig emot för sitt förebyggande arbete i kommunala planeringsgrupper.Det är också viktigt att tillräckligt med resurser finns för attkommunerna skall kunna satsa på förebyggande åtgärder. Ofta är det storakostnadskrävande projekt som en enskild kommun har svårt att ta helakostnaden för. Med bra samordning kan de lokala och regionala myndigheternabygga upp en bra kompetens och en bra förebyggande verksamhet.Med hänvisning till ovanstående föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförts om behov av nationellsamordning för att hantera naturolyckor av olika slag (i denna del).UtskottetI flera motioner föreslås olika slag av förebyggande åtgärder vidnaturolyckor.Regeringen uppdrog åt flera statliga myndigheter attredovisa erfarenheterna av förra sommarens översvämningar i Europa.Länsstyrelsen i har vidare redovisat erfarenheter frånovädret i , främst kommun. Regeringenhar också gett flera myndigheter i uppdrag att inom sitt verksamhetsområderedovisa erfarenheterna av krishanteringsarbetet i samband med stormeni . Dessa redovisningar belyser enligtutskottet olika aspekter som har betydelse vid förbättringar för attbättre kunna möta framtida naturolyckor.Regeringen har vidare givit i uppdrag att isamverkan med andra myndigheter bygga upp en databas med statistik somger en samlad bild av naturolyckor i som utgår från myndigheternaserfarenheter från naturolyckor.Regeringen har som nämnts ovan aviserat att den avser att tillsätta enutredning om hur skall klara framtida naturkatastrofer. Utskottetutgår från att frågor av det slag som väcks i motionerna kommer attövervägas i denna utredning. Utskottet utgår vidare från att regeringenvid behov återkommer till med förslag till hur statens ochkommunernas förebyggande åtgärder vid naturkatastrofer skall kunnautvecklas.Mot bakgrund av vad utskottet anfört ovan avstyrks motionerna 2004/05:Fö210yrkandena 1-3, 2004/05:Fö229, 2004/05:Fö239, 2004/05:Fö251 i denna del,2004/05:Fö252 yrkandena 2, 3 och 5, 2004/05:Fö257 yrkande 3 i dennadel och 2004/05:Fö259 i denna del.Utvärdering och analysUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att den utredning som regeringen avser att tillsättaför att analysera hur samhället kan bli mer robust mot de klimat- ochmiljörelaterade påfrestningarna kommer att behandla frågor av det slagsom väcks i några motioner. Utskottet utgår från att regeringen återkommermed förslag till om det som ett resultat av utredningsarbetetvisar sig påkallat.Utskottet avstyrker motionerna 2004/05:Fö206 yrkande 2, 2004/05:Fö250,2004/05:Fö257 yrkande 1, 2004/05:MJ5 yrkande 2 och 2004/05:MJ6 yrkande23. Jämför reservationerna 2 (kd, c) och 3 (fp).Motioner väckta (med stöd av RO 3 kap. 13 §) med anledning av stormeni den 8-9 januari 2005I partimotion 2004/05:MJ5 av m.fl. (fp) yrkande 2framhålls att vi inte till fullo kan se de mer långsiktiga konsekvenserför enskilda människor, samhällsekonomin och näringslivet som stormenkommer att ge. Det är först i längre tidsperspektiv som stormens påverkankommer att visa sig fullt ut. Regeringen bör därför ta ett särskiltansvar för att följa upp stormens konsekvenser på , kontinuerligtredovisa dessa och där så är nödvändigt föreslå åtgärder som vi i daginte har möjlighet att se behovet eller omfattningen av.I partimotion 2004/05:MJ6 av m.fl. (kd) yrkande 23föreslås att de totala samhällskostnaderna för stormkatastrofen böranalyseras. Många företag har drabbats av kostnader till följd av stilleståndi produktionen. Det handlar dels om kostnader för produktionsbortfall,dels om kostnader till följd av straffklausuler i leveransavtal.Motioner från allmänna motionstiden 2004I motion 2004/05:Fö206 av och (båda m) yrkande 2 påpekas att bl.a. har tilluppgift att dra lärdom av katastrofer i landet och se över hur olikaaktörer har klarat sambandsarbetet. När det gäller katastrofer under2004 är det anmärkningsvärt att regeringen gett Krisberedskapsmyndigheteni uppdrag att endast se på händelserna med anledning av översvämningar,men inte när det gäller raskatastrofen i . bör begäraatt regeringen låter med understöd av andraberörda myndigheter redovisa erfarenheterna från raskatastrofen i Hagforsi likhet med andra katastrofer under året.I motion 2004/05:Fö250 av m.fl. (s) understryks att bl.a.delar av drabbades av omfattandeöversvämningar. Glädjande nog fungerade räddningsarbetet bra genom godainsatser av exempelvis hemvärnet. Det finns emellertid anledning attgöra en noggrann utvärdering av det inträffade och överväga åtgärder.En fundamental fråga är ansvarsfördelningen. Det gäller t.ex. ansvaretför att reglera vattennivån i dammar. Räddningsledaren måste få ökadebefogenheter. Det är angeläget att se över vattendomarna och på vilketsätt dessa är relevanta . Man kan också ifrågasätta om desom har ansvaret för dammarna har tillräcklig utbildning för att hanteraen översvämningssituation. Att ansvarsfrågan tydliggörs blir än viktigareom det som handlar om insatser som har räckvidd över länsgränserna.Men också andra har ett ansvar. Det gäller försäkringsbolagen som måsteta ett större ansvar för att t.ex. analysera risken för översvämningnär det blir aktuellt att bebygga ett område. Översvämningsrisken måstei ökad grad beaktas i den kommunala planeringen. bör tillkännageför regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärdering ochåtgärder med anledning av sommarens översvämningar.I motion 2004/05:Fö257 av och (bådac) yrkande 1 framförs att det är uppenbart att svårare översvämningarinte kan uteslutas beroende på temperaturhöjningar och andra väderförändringar.Under de senaste åren har kostnaden inom EU legat mellan 100 och 140miljarder kronor . Det är ytterst angeläget att regeringen tydligtklargör vad som är att betrakta som naturkatastrof och när ersättningskall utbetalas för den skördeförlust eller skördeskada som jord- ochskogsbrukare kan drabbas av. bör tillkännage för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att en tydlig definition avnaturkatastrof måste tas fram.UtskottetI några motioner tas frågor om utvärdering av naturolyckor upp.Som beskrivs ovan finns det ett antal rapporter från naturolyckornaförra sommaren. Regeringen har också uppdragit åt olika myndigheteratt redovisa erfarenheter från stormen i södra utskottet är dessa redovisningar en god grund för att genomföraförbättringar när det gäller förmågan att hantera naturolyckor. Utskottetförutsätter vidare att den utredning som regeringen avser att tillsättaför att analysera hur samhället kan bli mer robust mot de klimat- ochmiljörelaterade påfrestningarna kommer att behandla frågor av det slagsom väcks i motionerna. Utskottet utgår från att regeringen återkommermed förslag till om det som ett resultat av utredningsarbetetvisar sig påkallat.Mot bakgrund av vad utskottet anfört ovan avstyrks motionerna 2004/05:Fö206yrkande 2, 2004/05:Fö250, 2004/05:Fö257 yrkande 1, 2004/05:MJ5 yrkande2 och 2004/05:MJ6 yrkande 23.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Nationellt stöd och ersättningar vid naturkatastrofer, punkt 1 (m,fp, kd, c, mp)av (), (), (), ErlingWälivaara (kd), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 1. Därmed bifaller delvis motionerna2004/05:MJ5 yrkandena 7 och 26, 2004/05:MJ6 yrkande 19, 2004/05:MJ8 idenna del och 2004/05:MJ9 yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:Fö206yrkande 1, 2004/05:Fö216, 2004/05:Fö217, 2004/05:Fö226, 2004/05:Fö235,2004/05:Fö251 i denna del, 2004/05:Fö252 yrkande 4, 2004/05:Fö257yrkandena 2 och 3 i denna del och 2004/05:Fö259 i denna del.StällningstagandeStormen innebär en naturkatastrof i stora delar avvårt land. Många enskilda har drabbats hårt av el- och teleavbrott,utkylda hus och problem med framkomlighet. De största och mest långsiktigakonsekvenserna kommer stormen att få för skogsägare och skogsnäringeni stort. För enskilda skogsägare handlar det i många fall om en personligkatastrof, då enorma ekonomiska värden förötts. För många är det frågaom den enda pensionsförsäkring man har, och för andra innebär förödelsenhot om ruin. Men även många andra enskilda och företag har av såvälstorm som elavbrott orsakats avsevärda ekonomiska förluster. För familjermed små marginaler kan även summor som framstår som små jämfört med devärden i övrigt som gått förlorade i stormen vara mycket betungande.Säkerheten för lån kan i och med stormen vara borta. Bortfall i produktioneller svårighet att genomföra leveranser och därmed uteblivna intäkterhar följt i stormens spår. De enorma psykiska påfrestningar många utsättsför kräver både snabba och tydliga besked om vilka insatser samhällettänker göra och särskilda insatser för att bidra med socialt stöd i ensvår situation.Den nya räddningstjänstlagen har prövats i en katastrofsituation.Erfarenheterna bör tas till vara för att bedöma om lagen i något avseendebehöver förändras för att fungera på ett optimalt sätt i en krissituation,såväl nationellt som regionalt och kommunalt. Otydligheter har kunnatidentifieras mellan räddningstjänstlagen och lagen om extraordinärahändelser. Det finns ett glapp mellan lagarna som inte tydligt definierarvem som har det ekonomiska ansvaret för många av de insatser som sketti samband stormkatastrofen. Det är uppenbart att svårare översvämningaroch oväder inte kan uteslutas bl.a. beroende på förändringar i vårtklimat. Det bör därför i dessa lagar tydligt definieras i vilka delarstaten vid en katastrofsituation tar ett nationellt ekonomiskt ansvar.Kommunerna kan inte förväntas stå för hela notan vid den här typen avnaturkatastrofer. I stället behövs en väl avvägd balans mellan statensoch kommunernas kostnadsansvar. kan ett nationellt katastrofkontoövervägas i syfte att bistå kommuner vid stora katastrofer. Det gällerbåde för katastrofer utomlands där många svenskar drabbas och i motsvarandesituationer inom landet. Insatserna kan bli mycket långvariga. Specifiktdrabbade kommuner behöver en möjlighet till ekonomiskt stöd från staten.Detta bör ges regeringen till känna.Möjligheten till ekonomisk kompensation för de enorma ekonomiska förlustersom uppkommit bör utredas. Även om försäkringar är ett individuelltansvar måste frågan väckas mot vilka händelser man skall kräva attenskilda försäkrar sig. Stormen måste betecknas som en naturkatastrof,vilket också motiverar statliga insatser för att lindra skadeverkningarnaför de hårdast drabbade. Vad som anförts om åtgärder för att minskaskadeverkningarna av stormen bör ges regeringentill känna.2. Utvärdering och analys, punkt 3 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 2. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Fö257yrkande 1 och 2004/05:MJ6 yrkande 23 och avslår motionerna 2004/05:Fö206yrkande 2, 2004/05:Fö250 och 2004/05:MJ5 yrkande 2.StällningstagandeDet är uppenbart att svårare översvämningar och oväder inte kan uteslutasberoende på temperaturhöjningar och andra väderförändringar. Under desenaste åren har kostnaden inom EU legat på enorma belopp för detta.Det är ytterst angeläget att regeringen tydligt klargör vad som är attbetrakta som naturkatastrof och när ersättning skall utbetalas för denskördeförlust eller skördeskada som jord- och skogsbrukare kan drabbasav. Regeringen bör också följa upp konsekvenserna och göra en analys avsamhällskostnaderna vid naturolyckor. Många företag har drabbats avkostnader till följd av stillestånd i produktionen. Det handlar dels omkostnader för produktionsbortfall, dels om kostnader till följd avstraffklausuler i leveransavtal. Detta bör ges regeringen till känna.3. Utvärdering och analys, punkt 3 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 3. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ5yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:Fö206 yrkande 2, 2004/05:Fö250,2004/05:Fö257 yrkande 1 och 2004/05:MJ6 yrkande 23.StällningstagandeVi kan inte till fullo se de mer långsiktiga konsekvenserna förenskilda människor, samhällsekonomin och näringslivet som stormen isödra kommer att ge. Det är först i längretidsperspektiv som stormens påverkan kommer att visa sig fullt ut.Regeringen bör därför ta ett särskilt ansvar för att följa upp stormenskonsekvenser på , kontinuerligt redovisa dessa och där så ärnödvändigt föreslå åtgärder som vi inte har möjlighet att sebehovet eller omfattningen av. Detta bör ges regeringen till känna.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner väckta med anledning av händelse av större vikt2004/05:MJ5 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att regeringen skall ta ett särskilt ansvar för attlångsiktigt följa upp stormens konsekvenser.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om regeringens särskilda ansvar att se till attförsäkringsbolag, banker och kraftbolag samarbetar för att stormens verkningarinte skall drabba enskilda människors ekonomi på ett orimligt sätt.26. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om ett nationellt katastrofkonto.2004/05:MJ6 av m.fl. (kd):19. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en balanserad ansvarsfördelning mellan stat och kommunvad gäller de ekonomiska kostnaderna för naturkatastrofer.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en analys av de totala samhällskostnaderna förkatastrofen.2004/05:MJ8 av m.fl. (c):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om insatser för att minska skadeverkningarna för skogsnäringenoch enskilda skogsbrukare av stormen i denna del.2004/05:MJ9 av m.fl. (mp):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att begränsa kommunernas ekonomiska ansvar förkrishantering.Motioner från allmänna motionstiden /05:Fö206 av och (båda m):1. begär att regeringen låter utreda frågan om att inrättaen katastroffond i enlighet med vad som anförs i motionen.2. begär att regeringen låter Krisberedskapsmyndighetenmed understöd av andra berörda myndigheter redovisa erfarenheterna frånraskatastrofen i i likhet med andra katastrofer under året.2004/05:Fö210 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att en baskompetens för arbete med att förebygga skadorav översvämningar skall byggas upp i på nationell nivå efternorsk eller engelsk förebild.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att utbildning och forskning inom området skallförstärkas för att möta behovet av kompetensförsörjning.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att riktlinjer/strategier eller handböcker skall tasfram till stöd för lokala och regionala myndigheter.2004/05:Fö216 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en nationell katastroffond.2004/05:Fö217 av och (båda c):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta en naturkatastroffond som skall användasför att täcka skador efter katastrofer som inga försäkringar täcker.2004/05:Fö226 av och (båda c):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en utredning för att starta en fond förnaturkatastrofer.2004/05:Fö229 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förebyggande åtgärder mot översvämningar.2004/05:Fö235 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att skapa en miljöfond.2004/05:Fö239 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om uppbyggande av ett system för att bättre möta och förhindraframtida översvämningssituationer i Sverige.2004/05:Fö250 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utvärdering och åtgärder med anledning av sommarens översvämningar.2004/05:Fö251 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över möjligheten att förebygga och ersätta skador vidnaturkatastrofer.2004/05:Fö252 av ():2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att uppdra åt att initiera samordningmellan intressenter som äger dammrätter i syfte att samordna preventivaåtgärder i samband med översvämningsrisk.3.