bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Syftet är att främja användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel som skall ersätta diesel eller bensin för transportändamål i varje medlemsstat, för att på så sätt bidra till mål som t.ex. att uppfylla åtaganden som rör klimatförändringar, bidra till försörjningstryggheten på ett miljövänligt sätt och främja förnybara energikällor. Medlemsstaterna bör enligt direktivet se till att en minsta andel biodrivmedel och andra förnybara bränslen släpps ut på medlemsstaternas marknader och skall fastställa nationella vägledande mål för detta. Ett referensvärde för dessa mål skall vara , beräknat på energiinnehållet, av all bensin och diesel för transportändamål som släpps ut på deras marknader, . För utgången av är referensvärdet satt till . Som redovisas i propositionen presenterades huvudkomponenterna för en skattestrategi för alternativa drivmedel i budgetpropositionen för . För att garantera de koldioxidneutrala drivmedlens konkurrenskraft utvecklade regeringen strategin i budgetpropositionen för . Koldioxidneutrala drivmedel befriades från både koldioxidskatt och energiskatt inom ramen för ett program som är avsett att sträcka sig . Som regeringen framhåller gäller detta under förutsättning att strategin godkänns såsom förenlig med EG-fördragets regler för statsstöd. Av regeringens budgetproposition för (prop. 2005/06:1) framgår att koldioxidneutrala drivmedel även bör ges konkurrenskraftiga skattevillkor. Regeringen erinrar om sin förklaring i samband med skattestrategins till kännagivande att koldioxidneutrala drivmedel även på skall ha de skattevillkor som krävs för att underlätta en bred introduktion av sådana bränslen på marknaden som överkompensation undviks. Eftersom långsiktiga och förutsebara villkor är nödvändiga för att företag på alternativbränslemarknaden skall få rimliga förutsättningar att kunna etablera och bygga upp sin verksamhet är det enligt regeringen angeläget att redan nu ytterligare precisera detta. Utskottet konstaterar att regeringen även avser att tillkalla en särskild utredare för att med utgångspunkt från befintligt utredningsmaterial och i samverkan med närliggande utredningar ta fram konkreta handlingsalternativ för hur alternativa drivmedel långsiktigt bör främjas. Som redovisas i propositionen tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att föreslå mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen (dir. 2003:89). överlämnade utredaren ett delbetänkande (SOU 2004:4) med förslag bl.a. till det nationella, vägledande målet för . Regeringen instämde i utredarens bedömning att marknadsaktörernas ambition för kommer att vara högre än EU:s referensnivå på . beslutade därför (prop. 2004/05:1 utg.omr. 21, bet. 2004/05:NU3, rskr. 2004/05:120) att det nationella vägledande målet för sätts till . Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att en högre ambitionsnivå för det nationella vägledande målet framför allt utgör en signal till aktörerna på marknaden. I slutbetänkandet, som överlämnades , föreslår utredaren att det nationella målet för skall sättas till . Utskottet konstaterar att regeringen i proposition 2005/06:16 föreslår att det vägledande målet för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i skall vara att sådana drivmedel skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. Förslaget kommer att beredas av . Med syfte att nå de nationella målen för förnybara drivmedel har regeringen givit ett antal särskilda uppdrag. I det första uppdraget har i samarbete med och andra berörda myndigheter tagit fram underlag för miljöklassning och beskattning av diesel med inblandning av fettsyrametylestrar, FAME (Redovisning av regeringsuppdrag Underlag för miljöklassning och beskattning av diesel med inblandning av FAME). slutsats, baserad på det sammantagna resultatet av hälso- och miljöegenskaperna för inblandning av FAME i miljöklass 1, är att en inblandning bör medges.Vägverket har i sammanhanget även sett över specifikationen för miljöklass 1-diesel, för att möjliggöra en inblandning av FAME. har på regeringens uppdrag även utarbetat ett underlag för miljöklassning av alternativa drivmedel som helt eller delvis kan ersätta miljöklass 1-diesel (Rapportering av regeringsuppdrag om miljöklassning av alternativa drivmedel). Bakgrunden till uppdraget är att flertalet av de nya bränslekomponenter som finns på marknaden har likvärdiga eller bättre miljö- och hälsoegenskaper än miljöklass 1-diesel men med automatik beskattas som den sämsta miljöklassen för diesel. rapporter har remissbehandlats. Enligt uppgift från kommer en proposition att läggas fram om bl.a. ändring av specifikationen för miljöklass 1-diesel och nya miljöklasser. har även i samarbete med och andra berörda myndigheter granskat förutsättningarna för en svensk reglering som tillåter efterkonvertering av personbilar. Syftet är att de efterkonverterade personbilarna, utan att komma i konflikt med EU:s tillverkaransvar för avgasrening, skall kunna drivas med alternativa eller förnybara drivmedel (Redovisning av uppdrag 4 i regleringsbrev för , att granska förutsättningarna för en svensk reglering som tillåter efterkonvertering av personbilar, ). Slutligen har i samråd med och utarbetat ett förslag till miljöbilsdefinition samt en strategi för hur definitionen kan utvecklas över tiden för att fortlöpande främja introduktionen av de miljömässigt bästa bilarna. Förslaget till definition skall kunna användas vid statens inköp och leasing av personbilar . Uppdraget redovisades (Rapportering av regeringsuppdrag att vidareutveckla en miljöbilsdefinition m.m.). Rapporten har remissbehandlats och fortsatt beredning av förslaget pågår inom . Av regeringens proposition framgår att det finns ett hundratal tankställen i landet där bilister kan tanka förnybara fordonsbränslen. Som regeringen anför behövs dock ett mer heltäckande distributionsnät för att få ett större genomslag för alternativt drivna fordon. Regeringen har lagt fram en proposition om en ny lag om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (prop. 2005/06:16). Enligt förslaget skall utbyggnaden av pumpar med förnybara bränslen ske successivt . I ett första steg skall skyldigheten att tillhandahålla förnybara drivmedel gälla de volymmässigt största försäljningsställena, som säljer mer än bensin eller diesel . Skyldigheten skall därefter fram vidgas till att gälla de försäljningsställen som tillhandahåller konventionella bränslen eller mer. föreslås bli central tillsynsmyndighet för den nya lagen.Lagen föreslås träda i kraft . Utskottet anser i likhet med regeringen att ett av de viktigaste hindren som måste övervinnas för att klara EU:s indikativa mål för en substitution av bensin och dieselolja motsvarande på energibas är en ökad inblandning av alkoholer i bensin utöver de etanol som blandas in . En ändring av gränserna för inblandning av alkoholer i bensin kräver, som regeringen påpekar, att direktiv /70/EG om kvaliteten på bensin och bränslen ändras eftersom det tillåter högst inblandning av etanol i bensin. skall kommissionen göra en översyn av bl.a. bränslespecifikationerna i direktivet. Utskottet välkomnar att fortsatt driver att den högsta tillåtna inblandningen av etanol i bensin höjs från till . Utskottet konstaterar att bl.a. tagit upp frågan vid miljörådsmötet tillsammans med den spanska delegationen. Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till sitt uttalande om att en ökad inblandning av etanol är etablerad svensk position i EU-arbetet på detta område och att utskottet utgår från att regeringen även i det fortsatta förändringsarbetet vidhåller denna ståndpunkt (bet. 2004/05:MJU4, rskr. 2004/05:42). Med vad som ovan redovisats om regeringens strategi för introduktion av förnybara bränslen föreslår utskottet att motionerna 2003/04:MJ413 (mp) yrkande 1, 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 27 och 120, 2004/05:MJ218 (kd), 2004/05:MJ343 (kd), 2004/05:MJ362 (mp), 2004/05:MJ368 (fp) yrkandena 10 och 11, 2004/05:MJ370 (c) yrkandena 1, 3 och 6, 2004/05:MJ388 (mp) yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ406 (v) yrkandena 1 och 3, 2004/05:MJ427 (s), 2004/05:MJ434 (mp) yrkande 17, 2004/05:MJ441 (m) yrkande 1, 2004/05:MJ501 (c) yrkande 1, 2004/05:MJ540 (fp), 2004/05:N259 (s) yrkande 2, 2004/05:N265 (s) yrkande 2, 2004/05:N395 (s) yrkande 1, 2004/05:N427 (s) yrkande 2, 2004/05:T461 (kd) yrkande 2 och 2004/05:T462 (kd) yrkande 2 lämnas utan någon ytterligare åtgärd av . Motionerna avstyrks i berörda delar. Vidare anser utskottet att motionerna 2004/05:MJ370 (c) yrkande 4, 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 6, 2004/05:N307 (mp) yrkande 22 och 2004/05:T461 (kd) yrkande 10 om att möjliggöra en ökad inblandning av etanol i bensin bör avstyrkas i den mån de inte är tillgodosedda med det anförda om regeringens agerande i frågan. En strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp Strategin och dess koppling till miljökvalitetsmålen och miljömålen Utskottets förslag i korthet Utskottet gör samma bedömning som regeringen om strategin och dess koppling till miljökvalitetsmålen och miljömålen och avstyrker ett motionsyrkande (mp, -) om riktlinjer för vilka material som skall anses återanvändbara. Med hänvisning till propositionen och till tidigare uttalanden av utskottet avstyrks motionsyrkanden (kd, c, mp, -) om materialåtervinning, grus- och bergtäkter och sorterande system för näringsämnen. Motionsyrkanden (s, m, fp, kd, c, mp) om återvinning av dryckesförpackningar avstyrks med hänvisning till utskottets tidigare uttalanden och till pågående arbete på området. Jämför reservationerna 173 (mp), 174 (mp), 175 (kd) och 176 (m, fp, kd, c). Enligt regeringens bedömning bidrar åtgärderna under strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp till att flera miljökvalitetsmål och delmål uppnås. De bidrar på lång sikt till att - användningen av ändliga och förnybara resurser, inklusive både naturresurser och avfall, sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt, - den sammanlagda exponeringen i arbetsmiljö, yttre miljö och inomhusmiljö för särskilt farliga ämnen är nära noll och för övriga kemiska ämnen inte är skadlig för människor, - mark- och vattenområden är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar, - användningen av ozonnedbrytande ämnen avvecklas som utsläppen minskas, - belastningen av näringsämnen inte får ha någon negativ inverkan på människors hälsa eller försämra förutsättningarna för biologisk mångfald, - användningen av naturgrus minskas så att naturgrus nyttjas endast när ersättningsmaterial inte kan komma i fråga med hänsyn till användningsområdet, - avfallets totala mängd och farlighet minskar, - avfall och restprodukter sorteras så att de kan behandlas efter sina egenskaper och återförs i kretsloppet i ett balanserat samspel mellan bebyggelsen och dess omgivning. Regeringen anser att åtgärderna under strategin på kort sikt bör utformas så att de bidrar till att uppnå delmålen under miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning, Skyddande ozonskikt, Säker strålmiljö och God bebyggd miljö. Avsikten med åtgärderna är att förbättra kunskap och information om kemiska ämnen, utfasning av särskilt farliga ämnen, minskning av riskerna med kemikalier samt vägledning och andra åtgärder kring återvinning av avfall och restprodukter. Enligt regeringen behöver politiken för främst avfall, kemikalier och produkter samordnas så att åtgärder vidtas utifrån en helhetssyn med beaktande av den miljöpåverkan som material och ämnen medför under hela livscykeln. Riktlinjer för vilka material som skall anses vara återanvändbara efterlyses i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 127. Enligt motionärerna blir en samhällsekonomisk konsekvensbeskrivning möjlig först i samband med detta utredningsarbete, vilket kan vara ett bra steg mot mer slutna kretslopp. Om man klassificerar vad som kan återanvändas kan man också kräva övergång till sådana material och en utveckling som leder till minskad belastning på naturtillgångar. Uttag av grus och bergmassor bör göras med restriktivitet. Möjligheten att använda redan brutet eller använt krossmaterial bör prövas, och kraven vid uttag när det gäller hänsyn till boende, natur och kultur måste skärpas (yrkande 128). Enligt motion 2004/05:MJ354 (c) bör, med målet att insamlingsgraden skall öka, förutsättningarna för en utvidgning av ansvaret för insamling och återanvändning av material som inte är förpackningar utredas. I motion 2004/05:MJ498 (kd) begärs att regeringen lägger fram förslag till åtgärder på nationell nivå för att bygga ut sorterande system som fångar upp näringsämnen och ger mindre mängd föroreningar (yrkande 41). Privatinförseln av dryckesförpackningartasupp i ett flertal motioner. Enligt motionerna 2004/05:MJ236 (s)yrkande 1och 2004/05:MJ265 (s)hotas det väl fungerande svenska systemet av den kraftigt ökande privatinförseln av alkoholhaltiga drycker. Finansieringsbehovet uppmärksammas i motion 2004/05:MJ236 (s) yrkande 2. Frågorna tas upp även i motionerna 2003/04:MJ400 (kd) yrkandena 6 och 11, 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 33 och 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 39.Enligt motion 2004/05:MJ205 (mp) bör producenter av aluminiumburkar genom producentansvaret åläggas att återta deformerade burkar (yrkande 1), och ett parallellt returburkssystem bör upprättas för aluminiumburkar som inte är av svenskt ursprung (yrkande 2). Producentansvaret bör även gälla återtagande av aluminiumburkar som blivit oräknade på grund av att returburksautomat saknas (yrkande 3). I motion 2004/05:MJ440 (kd) begärs en utredning av omfattningen av opantbara burkar och konsekvenserna för miljön även på lång sikt (yrkande 1).I motion 2003/04:MJ242 (mp) begärs att ett system upprättas för omhändertagande av PET-flaskor av utländskt ursprung (yrkande 4). Ett gemensamt pantsystem inom EU för aluminiumburkar och glasflaskor efterlyses i motion 2004/05:MJ232 (s). I egenskap av föregångare på miljöområdet bör driva frågan i EU. Även enligt motion 2003/04:MJ400 (kd) bör regeringen inom EU verka för ett enhetligt system för pantning av dryckesförpackningar (yrkande 10). Behovet av återvinningsställen tillgängliga vid de vardagliga inköpsställena påtalas i motion 2004/05:MJ440 (kd) yrkande 3. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att det, för att uppnå miljökvalitetsmålen inom en generation, krävs att denna strategi utformas så att användningen och förvaltningen av samhällets naturresurser inklusive avfallet sker på ett hållbart sätt, dvs. effektivt, resursbesparande och miljöanpassat. Som regeringen anför innebär detta att användningen av kemiska ämnen bör ske så att de negativa effekterna på människors hälsa eller på miljön i möjligaste mån undviks. Förorenade mark- och vattenområden måste saneras så att de är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar i linje med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. bör uppkomsten av nya förorenade områden förhindras. Vidare innebär det att genereringen av avfall inte bör öka, att avfallets farlighet bör minska och att avfallet i största möjliga utsträckning bör användas som en resurs i linje med miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Användningen av naturgrus bör minska, och när naturgrus ersätts bör det ske med material som inte innehåller farliga ämnen eller av andra skäl inte bör användas. Ett framtida hållbart och kretsloppsanpassat va-system bör vara utformat så att slutna kretslopp mellan samhälle och jordbruk skapas som risken för smittspridning till människor och djur minimeras. Vidare bör användningen av slam varken leda till negativa hälso- eller miljöeffekter. I propositionen Ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp (prop. 2002/03:117, bet. 2003/04:MJU4, rskr. 2003/04:13) föreslog regeringen mål, strategier och åtgärder för ett samhälle med giftfria och resurssnåla kretslopp. I likhet med regeringen konstaterade då utskottet att avfallspolitiken bör baseras på en helhetsbedömning. Som utskottet anförde är ett väl fungerande omhändertagande av avfall en av de nödvändiga infrastrukturerna i samhället, i vissa delar jämförbar med el- och värmeförsörjning, vatten- och avloppshantering samt trafiknätet. Såväl hushåll som offentliga verksamheter och företag är beroende av att offentliga eller privata aktörer erbjuder sig att ta hand om avfallet. Mot bakgrund härav ansåg utskottet i likhet med regeringen att det är lämpligt att får ett övergripande ansvar även för att samordna och utveckla strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp. Som utskottet också anförde är forskning och utvecklingsverksamhet av avgörande betydelse för att upptäcka problem och för att ständigt pröva och ifrågasätta valda lösningar och uppställda mål. Forskningen om hållbar utveckling bör därför samordnas och omfatta både grundläggande och problemorienterad forskning. Det bör dessutom särskilt påpekas att ett fortsatt aktivt deltagande i den internationella forskningen är en förutsättning för att skall kunna ha stort inflytande vid de internationella överenskommelser som måste nås för att avvärja miljöhoten. Som regeringen konstaterar i den nu aktuella propositionen har åtgärder enligt avfallshierarkin resulterat i minskade mängder avfall som deponeras och en utbyggd återvinning, inklusive förbränning med energiutvinning. Utskottet delar regeringens uppfattning att mycket talar för att en skatt på avfall som förbränns ytterligare skulle gynna materialåtervinning, inklusive biologisk behandling, av avfall. Av propositionen framgår att regeringen, för att ytterligare främja materialåtervinningen, inklusive biologisk behandling, har tillsatt en särskild utredare (2003:06, ) för att dels föreslå hur en skatt på förbränning av avfall kan utformas, dels utvärdera skatten på avfall som deponeras. Utredaren skall ta ställning till en skatt på förbränning av avfall jämte skatten på avfall som deponeras så att en styrning enligt avfallshierarkin uppnås. I uppdraget ligger även att analysera andra ekonomiska styrmedel som kan användas för att uppnå samma mål. Såväl delbetänkandet En Bra-skatt! - Beskattning av avfall som förbränns (SOU 2005:23) som slutbetänkandet En Bra-skatt! - Beskattning av avfall som deponeras (SOU 2005:64) har redovisats och bereds i . Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av att möjligheterna till elproduktion tas till vara i så hög utsträckning som möjligt vid förbränningen av avfall. Genom den resurseffektivisering som blir följden av kraftvärmeproduktion är denna energiform särskilt värdefull. En sådan resurseffektivisering är önskvärd även enligt allmänna hänsynsregel om hushållning med energi. I sammanhanget vill utskottet erinra om det uppdrag som har redovisat till regeringen, Kvalitet hos avfall som förs till förbränning (dnr M2004/4338/Kk). Redovisningen innehåller förslag till kompletterande krav om karakterisering och kontroll av avfall i förordningen (2002:1060) om avfallsförbränning och i avfallsförordningen (2001:1063). motiverar sitt förslag med att ökad kunskap om avfallet leder till att avfall förs till de förbränningsprocesser som är lämpliga för det aktuella avfallet. På så vis minskar risken för att avfall som med hänsyn till miljö och resurshushållning bättre lämpar sig för annan behandling än förbränning oavsiktligt förs till förbränning. Av propositionen framgår att regeringen avser att återkomma till förslag eftersom regeringen anser att det behövs bindande regler om att avfall som avses brännas skall vara väl sorterat, karakteriserat och kontrollerat. I sammanhanget vill utskottet erinra om det arbete som pågår inom EU med tematiska strategier, hållbar resursanvändning samt förebyggande och återvinning av avfall. Som regeringen anför verkar i detta arbete för att strategierna utarbetas så att de samordnas med den etablerade avfallsstrategin inom EU samt i linje med strategin för en integrerad produktpolitik. I strategin för förebyggande och återvinning av avfall driver frågorna om att stimulera en mer miljöanpassad produktutveckling och om att skapa en mer attraktiv marknad för återvunna material samt att se över definitionen av avfall och dess konsekvenser för återvinning. Kommissionen skall presentera förslag till tematiska strategier . Utöver det arbete som redovisats ovan anser utskottet i likhet med regeringen att det finns ett flertal kompletterande åtgärder som är intressanta i arbetet för ett giftfritt och resurssnålt omhändertagande av avfall. Det är framför allt fråga om användning av avfall för anläggningsändamål, föroreningar och risken för smittspridning från avloppsslam, rening av utsläpp från avloppssystemen och gifter från förbränning. Med det anförda finner utskottet syftet med motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 127 och 128 samt 2004/05:MJ354 (c) i väsentliga delar tillgodosett utan någon ytterligare åtgärd. Som regeringen anför, bör ny teknik utvecklas och införas för framtagande av rena och effektiva kretslopp av fosforföreningar från slam som inte bedöms uppnå tillräcklig kvalitet för att kunna spridas på produktiv mark. Det finns teknik för att utvinna och tillvarata fosforföreningar från avloppsvattnet, direkt från slammet eller ur aska från slam som förbränts, men dessa tekniker är alla i olika stadier av utveckling. Av propositionen framgår att gör bedömningen att tillämpbara storskaliga metoder kommer att utvecklas . I syfte att öka återföringen av fosforföreningar anser utskottet att även metoder för källseparering av olika avloppsfraktioner bör utvecklas , och särskilt enskilda avlopp bör i högre grad anpassas för att återföring av fosforföreningar och andra näringsämnen skall kunna ske och därtill minska miljöpåverkan från dessa avlopp. När det gäller enskilda avlopp har i uppdrag att ta fram allmänna råd och vid behov föreslå föreskrifter. Tillsammans med vattenmyndigheternas kartläggning av områden i avrinningsdistrikten, där åtgärder mot fosforövergödning är nödvändiga, kommer enligt regeringen resultatet av detta arbete, kommande miljökvalitetsnormer, nya utsläppskrav för enskilda avlopp i känsliga områden samt nya tekniska lösningar att ge kommunerna goda förutsättningar att målinriktat framöver vidta riktade åtgärder. Som framgår av propositionen avvaktar regeringen redovisning av uppdraget innan ställning tas till frågan om ytterligare åtgärder. I propositionen uttalar regeringen sin avsikt att ge ett flertal uppdrag inom ramen för strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp. Ett uppdrag gäller möjligheten till bidrag för utveckling och introduktion av ny teknik som syftar till att minska utsläppen av kväve- och fosforföreningar från enskilda avlopp. Kvävereningen bör åtgärdas för de reningsverk som ännu inte uppfyller kraven i gällande bestämmelser, och regeringen överväger att ge i uppdrag att även utreda vad som är möjligt och lämpligt när det gäller utökade krav på kvävereduktion i kustnära reningsverk. Ett annat uppdrag syftar till att utreda bidrag till utveckling och introduktion av ny teknik för ytterligare minskning av utsläppen av kväve- och fosforföreningar från enskilda avlopp. Enligt regeringen bör dock bidraget inte ges för åtgärder med syfte att uppfylla gällande lagstiftning utan i stället till åtgärder som syftar till att uppfylla längre gående krav på rening eller kretsloppslösningar. Ett tredje uppdrag avser möjligheten och lämpligheten av utökade krav på kvävereduktion i kustnära reningsverk. Som framgår av propositionen avser dock regeringen att avvakta med det definitiva beslutet om dessa två senare uppdrag tills regeringen kan ta del av den internationella expertutvärdering av kväve/fosforproblematiken i våra omgivande havsområden som har initierats av . Slutligen vill utskottet, i likhet med regeringen, betona vikten av att kvävereduktion för de verk som ännu inte uppfyller kraven i avloppsdirektivet åtgärdas och att bästa tillgängliga teknik (BAT) används.