bet · GS01NU12 · 2005-04-05 00:00:00 — Vidare föreslogsatt beslut rörande verksamheten i det nya bolaget inte borde underställasriksdagen. I propositionen påpekades att det är en uppgift för aktiebolagetsstyrelse att utforma mål och strategier för verksamhet. skall kunna utföra sina uppgifter på ett rimligt sätt ochutan konkurrensnackdelar måste styrelse och koncernledning kunna disponeraföretagets resurser under samma förutsättningar som råder inom denicke-statliga sektorn, anfördes det. Vidare pekades på vissa allmännariktlinjer som borde gälla för när det gäller verksamhetensinriktning m.m. Enligt vad som anfördes i propositionen skulle VattenfallAB:s huvudinriktning även avse el och elmarknaden. Bolagetbör direkt eller genom dotter- och intressebolag bedriva energiverksamhetsamt entreprenad- och konsultverksamhet främst inom energiområdet. Vidaresades att i huvudsak bör vara ett Sverigebaserat kraftföretag.Därtill anfördes att det nya bolaget, med hänsyn till den ökandeinternationaliseringen på elmarknaden, bör ges möjligheter att konkurreramed de europeiska kraftföretagen.Vid behandlingen av ärendet framhöll utskottet (bet. 1991/92:NU10) attVattenfall AB måste ges sådana förutsättningar att det kan vidareutvecklasoch anpassas till de kommande förändringarna på elmarknaden. Utskottetansåg, i likhet med vad som sades i propositionen, att bolaget bör kunnadisponera sina resurser under samma förutsättningar som gäller förprivatägda kraftföretag. Utskottet tillstyrkte därför förslaget ipropositionen om att riktlinjer för verksamheten i det nya bolaget inteskall behöva underställas för godkännande. En avvikandeuppfattning lämnades i en reservation (s). I en meningsyttring av ensuppleant (v) instämde denne i allt väsentligt med vad som framförts ireservationen (företräddes inte av någon ordinarie ledamoti utskottet).Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets hemställan, vilket bl.a.innebar ett godkännande av att riktlinjer för verksamheten vid VattenfallAB i enlighet med vad som angavs i propositionen inte behövde underställasriksdagen.Riksdagens beslut våren 1997I samband med det energipolitiska beslut fattade (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12) godkändes riktlinjer för såvälverksamheten vid som energipolitiken, vari bolaget berördes.Propositionen byggde på en överenskommelse mellan regeringen, Centerpartietoch . Beträffande de förstnämnda riktlinjerna föreslogsi propositionen att inom ramen för kravet på affärsmässighetskulle ägna särskild uppmärksamhet åt utvecklingen av ny elproduktionsteknikoch därmed bidra till en svensk elförsörjning som är ekologiskt ochekonomiskt uthållig. Därigenom, sades det i propositionen, ges Vattenfallen strategisk roll i omställningsarbetet. Regeringen påpekade bl.a. attutvecklingen av ny ekologisk elproduktionsteknik och investeringar iel- och värmeproduktion från förnybara energislag borde vara framträdandei utvecklings- och investeringsplaner. Företaget borde aktivtverka för att den tekniska utvecklingen förs framåt, somregeringen underströk att en sådan verksamhet ingår naturligt i enframgångsrik affärsstrategi. Vidare sades att skulle förblii statlig ägo. I det avsnitt i propositionen som berörde riktlinjer förenergipolitiken, vilket även detta godkändes av , framhöllsatt huvuduppgift är att inom ramen för kravet på affärsmässighetbidra till en svensk elförsörjning som är ekologiskt och ekonomisktuthållig och som ger svensk industri och samhället i övrigt el tillkonkurrenskraftiga priser. Vidare sades att resurser som skapas inomVattenfall skall användas för utveckling av ny elproduktionsteknik ochför investeringar som behövs för omställningen.Utskottet ställde sig bakom de båda nämnda förslagen i propositionenoch anförde, när det gällde riktlinjerna för verksamhet,att det för ett företag som , som verkar på en konkurrensutsattmarknad och som har i huvuduppgift att på ett effektivt sätt produceraoch leverera el till sina kunder, är viktigt att de nämnda insatsernagörs inom ramen för kraven på affärsmässighet. Bolagets beslut omsatsningar på utveckling av ny elproduktionsteknik och investeringar iel- och värmeproduktion från förnybara energislag bör därför baseras påatt kan uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskravi sin verksamhet, anförde utskottet. Avvikande uppfattningar gavs uttryckför i två reservationer (fp, kd; mp). Företrädarna i utskottet förModerata samlingspartiet deltog inte i beslutet under detta moment.Riksdagens beslut våren 2002Våren 2002 beslutade (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17)ånyo om riktlinjerna för energipolitiken. Även byggde dessapå en överenskommelse mellan regeringen, och Vänsterpartiet.Vid detta tillfälle nämndes inte verksamhet eller inriktningunder något av de avsnitt som var föremål för ställningstagande.I ett avslutande avsnitt i propositionen (s. 139) om genomförande ochfinansiering berördes dock och det erinrades om att deti energipolitiska överenskommelse betonades att ären viktig resurs i omställningsarbetet. Vidare påmindes om att Vattenfallinom ramen för kravet på affärsmässighet skall ägna särskild uppmärksamhetåt utvecklingen av ny elproduktionsteknik och därmed bidra till en svenskelförsörjning som är ekologiskt och ekonomiskt uthållig.Med anledning av motioner som väckts tog dock utskottet upp frågan omVattenfalls verksamhet. Samtliga motioner avstyrktes emellertid.Vissa frågor och interpellationer rörande ABNäringsminister besvarade en fråga (fr.2004/05:571) av () om användning av energi.Frågeställaren redogjorde för att placerat sig på plats 19bland 21 största energibolag då Världsnaturfonden satt poängutifrån bolagens användning av förnybar energi. Frågan gällde vilkaåtgärder näringsministern avsåg vidta för att skulle förbättrasin position i denna lista. I sitt svar framhöll statsrådet att det ärviktigt att statliga bolag agerar som föredömen. är detnödvändigt att sätta frågan om investeringar i ett sammanhang.Om enbart verkat i hade bolaget haft en högrerankning, menade statsrådet. Detta hade dock inte minskat utsläppen av t.ex. koldioxid i , som är helt beroende av förbränning av fossilabränslen. Vidare erinrade näringsministern om de utsläppsreduceringarsom gjorts i och påpekade att detta arbetefortsätter. Han påminde även om de nya investeringar som Vattenfallbeslutat rörande vindkraft i . Ett liknande svar lämnades avnäringsministern med anledning av den fråga (fr.2004/05:510) som () ställt om vilka åtgärdernäringsministern avsåg vidta för att skall ta ett störreklimatansvar.Tidigare näringsminister redogjorde försin syn beträffande uppdrag med anledning av en interpellation(ip. 2003/04:264) av (). Interpellationen gällde bl.a.om ministern avsåg utfärda nya ägardirektiv där roll i densvenska energiomställningen specificeras och där tydliga mål sätt uppsamt om ministern avsåg att vidta andra åtgärder med anledning avriksdagens kritik om bristande styrning efter konstitutionsutskottetsbehandling. Statsrådet refererade i detta sammanhang till 1997 årsriksdagsbeslut (bet. 1996/97:NU12) och vad näringsutskottet då anfört omatt utvecklingen av ny ekologisk elproduktionsteknik och investeringari el och värmeproduktion från förnybara energikällor bör vara framträdandei långsiktiga utvecklings- och investeringsplaner. Samtidigterinrade näringsministern om att utskottet slagit fast att för ettföretag som , som verkar på en konkurrensutsatt marknad ochsom har i huvuduppgift att på ett effektivt sätt producera och levererael till sina kunder, är det viktigt att nu nämnda insatser görs inomramen för kraven på affärsmässighet. är utan tvekan främsti när det gäller investeringar i förnybar energi, anfördestatsrådet, och redogjorde för de investeringar bolaget genomfört. Hansuppfattning var att därigenom medverkar till en omställningav energisystemet och att företaget ligger i främsta ledet inom forskningoch utveckling av ny teknik på energiområdet. Näringsministern såg viddetta tillfälle därför ingen anledning att ytterligare specificeraVattenfalls verksamhet utöver det som redan beslutat om.I svar på en fråga (fr. 2003/04:163) av () om statensägarstyrning av menade dåvarande näringsminister att han inte såg någon anledning att formulera nyadirektiv för , utöver de riksdagsbeslut som är fattade, föratt staten skall utöva en ägarstyrning som ligger i linje med av riksdagenfattade beslut. Riksdagsbesluten föreskriver att bolaget skall medverkai omställningen av det svenska energisystemet och att det skall ske påaffärsmässiga villkor. Näringsministern menade att det ligger i bolagetsintresse att ligga i framkant, och han var övertygad om att bara ettkonkurrenskraftigt kan fortsätta att driva utvecklingen motett ekologiskt hållbart energisystem i Sverige.Vidare kan nämnas att styrningen av berördes vid en frågestundi kammaren . frågade () näringsminister om denne kommer att överföraVattenfall från gruppen företag som opererar under rent marknadsmässigavillkor till gruppen statliga företag med ett särskilt samhällsansvar.I sitt anförande påpekade näringsministern att kraft hämtas från detriksdagsbeslut som säger att skall vara pådrivande ienergiomställningen mot förnybara energikällor. Det är också ett väldigttydligt budskap till att använda de resurser man har tackvare att man är ett framgångsrikt bolag till att investera i förnybarenergi. Dessutom, anförde näringsministern, säger tydligt attVattenfall skall verka på den marknad som skapat genomavreglering av elmarknaden.I detta sammanhang kan även påminnas om vad statsminister vid regeringsförklaringen (prot. 2004/05:2).Statsministern anförde i detta sammanhang att en sammanhållen klimat-och energipolitik utvecklas, samt att skall ta en ledanderoll i omställningen till förnybar energi.Vattenfalls bolagsordning, ekonomiska mål och utdelningspolicyEnligt bolagsordningen skall direkt eller genom dotter-och intressebolag bedriva energiverksamhet samt tillhandahålla ochbedriva handel med produkter och tjänster inom områden som befrämjar,stöder eller kompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data-och telekommunikationsområdet samt abonnemangsrelaterade produkter ochtjänster. Därutöver skall bolaget bedriva entreprenad- och konsultverksamhetinom främst energiområdet. Bolaget skall vidare direkt eller genomdotter- och intressebolag äga och förvalta dels fastigheter, dels aktieroch andra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter. Därjämteskall bolaget bedriva annan med det föregående förenlig verksamhet.När det gäller ekonomiska mål och utdelningspolicy för ärutgångspunkten att bolaget är ett konkurrensutsatt bolag som verkar påen avreglerad marknad. De ekonomiska målen skall därför vara marknadsmässiga.Som ekonomiskt mål gäller att skall tillförsäkra ägarenen marknadsmässig avkastning på eget kapital och säkra en värdetillväxti bolaget. Målet är att avkastningen långsiktigt skall vara påsynligt eget kapital efter skatt. Bolaget skall också ha en kapitalstruktursom stöder bolagets strategi med ett rimligt risktagande. Utdelningen,som skall vara långsiktigt stabil, skall normalt motsvara en tredjedelav nettoresultatet.Förslag till ändring av bolagsordningVattenfall AB:s ordinarie bolagsstämma hålls . Avkallelsen till stämman framgår att det föreligger ett förslag tilländring av bolagsordningen när det gäller verksamhet (3 §). Förslagettill ny lydelse (med ändringar kursiverade) är enligt följande.Bolaget skall inom ramen för kravet på affärsmässighet vara det ledandeföretaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthålligsvensk energiförsörjning och direkt eller genom dotter- och intressebolagbedriva energiverksamhet samt tillhandahålla och bedriva handel medprodukter och tjänster inom områden som befrämjar, stödjer ellerkompletterar energiverksamheten, företrädesvis inom data- ochtelekommunikationsområdena samt abonnemangsrelaterade produkter och tjänster.Därutöver skall Bolaget bedriva entreprenad- och konsultverksamhet inomfrämst energiområdet. Bolaget skall vidare direkt eller genom dotter-och intressebolag äga och förvalta dels fastigheter, dels aktier ochandra värdepapper med anknytning till nämnda verksamheter. Därjämteskall Bolaget bedriva annan med det föregående förenlig verksamhet.Regeringens skrivelse om företag med statligt ägandeI redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2003/04:120)återfinns i bilaga verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande2003. redogörs inledningsvis för att riksdagenhar beslutat att bolaget skall drivas på ett affärsmässigt sätt ochuppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav. Inom ramenför affärsmässighet skall ägna särskild uppmärksamhet åtförnybar energi och ny produktionsteknik. Under rubriken mål anges attVattenfalls verksamhetsmål är att vara nummer ett för kunden, miljönoch ekonomin.Aktuella granskningsanmälningar vari berörsKonstitutionsutskottet avser att hantera femgranskningsanmälningar som berör AB.Eva Flyborg (fp) inkom med en anmälan av näringsminister . Av anmälan, som föranleds av planeradeexpansion i och det bud bolaget lagt på företaget , framgåratt granskningen bör avse regeringens bristande styrning av VattenfallAB i förhållande till återkommande ställningstaganden i fleraviktiga principiella frågor. I anmälan sägs att regeringen bordeunderställa frågan om planer på att expandera iDanmark, då expansionen i är en väsentlig förändring av () inkom med en anmälan tillkonstitutionsutskottet. Utgångspunkten för anmälan är det beslut somriksdagen fattade om att skulle ges en särskild rolli omläggningen av energianvändningen. Regeringen har att verkställariksdagens beslut, vilket här betyder att ge konkret innebörd åt detenergipolitiska beslutet, sägs det i anmälan. Något sådant verkställandehar emellertid inte skett, konstateras det, och de i regeringen ansvarigaministrarna har därmed underlåtit att vidta nödvändiga och tillräckligaåtgärder för att realisera beslut. Granskningen bör enligtanmälaren omfatta varför ansvarigt statsråd inte tagit initiativ tillatt omsätta riksdagsbeslutet i bindande handlingsregler för det berördabolaget.Ingegerd Saarinen (mp) gjorde två anmälningar tillkonstitutionsutskottet. Den ena anmälan tar sin utgångspunkt i riksdagensställningstagande om att regeringen inte kunde undgå kritikför att ha brustit i frågan om . Det konstateras att regeringensedan dess inte vidtagit några väsentliga åtgärder för att förmå Vattenfallatt agera mer i linje med fattade energi- och miljöpolitiska beslut.Anmälan avser följande punkter:att regeringen och statsrådet inte vidtagit tillräckligaåtgärder med anledning av den kritik som riktades mot regeringen avriksdagen ,att regeringen låtit utveckla en egen klimatpolitik somavviker från EU:s, och ,att regeringen, mot beslut om avveckling av kärnkraften,låtit ta beslut som innebär att det är just inom detta områdeen stor del av investeringarna har skett och planeras ske,att regeringen låtit ta stora ekonomiska risker med medborgarnasegendom,att regeringen låtit utvecklas på ett sätt som strider motmålen för och EU:s konkurrenslagstiftning.Den andra granskningsanmälan som () inkommit medrör att statsrådet vid en interpellationsdebatt den 20februari 2004 lämnat oriktiga uppgifter till kammaren. Statsrådet gavvid detta tillfälle bilden av att reducerat utsläppen iTyskland sedan övertagandet. Anmälaren menar att detta inte är sant utanatt utsläppsreduceringarna skedde innan gjorde förvärven.I juni 2004 inkom () med en anmälan. Hon anser attkonstitutionsutskottet bör granska (dåvarande) näringsminister tjänsteutövning i samband med begäran att fåta del av material i arbetet med granskningen av statens styrning avVattenfall och om regeringens ägarstyrning är förenlig med de högtställda krav man måste ha på förvaltningen av gemensamt ägda tillgångaroch om den sker på ett sätt som skapar möjlighet att i efterhand granskaregeringens agerande.Konstitutionsutskottet avser att hantera dessa anmälningar senare , dvs. efter det att näringsutskottet justerat föreliggandebetänkande rörande framställningen från . Medanledning av de anmälningar som inkommit har konstitutionsutskottetöversänt vissa frågor till . Statsrådsberedningenöverlämnade som svar på dessa frågor en inom upprättadpromemoria (SB2005/3337) till den 3 mars 2005.Tidigare granskningar av konstitutionsutskottetMed anledning av en anmälan granskade (bet.2002/03:KU30) näringsminister underlåtenhetatt vidta erforderliga åtgärder för att dels genomföra riksdagensintention såsom den kom till uttryck angående den aktiva roll detstatligt ägda skulle spela i omställningen av det svenskaenergisystemet, dels motverka skadliga konsekvenser på grund avkoncentrationen på den svenska energimarknaden till nackdel för såvälkonsumentintressen som omställningsmålet. riktadei granskningen sin uppmärksamhet mot det sätt på vilket regeringen utövatstatens roll som ägare av . I en reservation (m, fp, kd, c,mp), vilken senare ställde sig bakom, anfördes att det kanifrågasättas om regeringen varit tillräckligt aktiv när det gällde attge erforderliga direktiv för att verksamheten inom detaktuella området skall präglas av de målsättningar som ligger till grundför svensk energipolitik. Vidare sades att regeringens styrning iväsentliga hänseenden hade utövats formlöst, något som minskar möjligheternaatt i efterhand granska vad som har förekommit. Reservanterna menadeatt det efter granskningen inte gick att komma ifrån intrycket att denstyrning som regeringen utövat inte varit tillräcklig, och deras slutsatsvar att regeringen inte kunde undgå kritik för att ha brustit i frågaom styrningen av Vattenfall.När det gäller hänvisningar till vad konstitutionsutskottetanfört om styrningen av statliga bolag, kan erinras om att detta togsupp i betänkandet om granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggning (bet. 2003/04:KU10). I detta sammanhanganförde bl.a. att det är av betydelse att styrningensker på ett sätt som skapar möjlighet att i efterhand granska regeringensagerande. Vidare sades att det bör utvecklas rutiner som gör det möjligtatt följa upp viktigare händelseförlopp och att granska vilka kontaktersom förevarit mellan bolagsledningar och berörda departement i frågorav större betydelse. förutsatte att det fortsattautvecklingsarbetet avseende ägarstyrningen görs i medvetande om detta.Näringsutskottet om brunkolsbrytning i TysklandVattenfalls agerande i rörande brunkolsbrytningen och omflyttningenav byn har varit föremål för behandling i näringsutskottet. Hösten2002 avstyrkte utskottet (bet. 2002/03:NU3) motioner med krav på attdenna verksamhet, bl.a. med hänvisning till att den stred mot svenskamiljömål, skulle upphöra. Utskottet anförde i detta sammanhang bl.a.att staten, som ägare till , bestämmer de övergripande målenför företagets verksamhet och tillsätter en styrelse som skall tillseatt bolaget uppfyller dessa mål. Verksamheten vid bolaget bestäms ibolagsordningen. , anförde utskottet, tillhör den grupp avstatliga bolag som har att verka under marknadsmässiga villkor och krav.Den statliga ägarpolitiken utgår från dessa krav, vilket innebär attföretaget skall uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskravi sin affärsverksamhet. För den operativa ledningen svarar bolagetsföretagsledning. Ledningens skötsel av företaget får sedan granskas avbolagsstämman. Utskottet underströk sin principiella ståndpunkt att detär upp till ledning och styrelse att ta beslut om denoperativa verksamheten. Utskottet betonade i detta sammanhang även attVattenfall som en aktör på den tyska marknaden har att rätta sig efterdär gällande regelverk och efter de beslut som fastställts. Avvikandeuppfattningar framfördes i två reservationer (fp, kd; mp).Riksrevisionen om regeringens förvaltning och styrning av statligabolagRiksrevisionens rapportI presenterade en granskning (RiR 2004:28)av regeringens förvaltning och styrning av sex statliga bolag. De bolagsom ingår i denna granskning är , , V&S Vin och SpritAB, AB , och . Utgångspunktenhar varit transparens och tydlighet i styrningen av bolagen. Riksrevisionensövergripande bedömning är att det finns behov av och möjlighet att ökatydligheten och transparensen och att förbättra den interna kontrolleni styrningen av de statliga bolagen. Vidare lämnar ettantal rekommendationer till regeringen som, enligt dess bedömning, skulleinnebära väsentliga förbättringar. Dessa är följande.Att pröva om den praxis som innebär att näringsministern ensam beslutarom styrelsenomineringar är i överensstämmelse med det s.k. paragraf5-förordnandet att näringsministern är föredragande i styrelsenomineringar.Att som ägarföreträdare besluta att bolagsstämmorna för statliga bolagi normalfallet skall vara öppna för allmänheten. För allmänheten skullestärkt styrning via stämman och öppna stämmor kunna ge ökad demokratisklegitimitet för ägarförvaltningen genom att det ges större möjlighettill information om bolagets verksamhet och om hur regeringen somägarföreträdare styr bolaget.Att regelmässigt besluta om förslagen till stämmobeslut, eftersomregeringen bör vara ansvarig för denna typ av beslut. Detta gäller förslagtill s.k. ägardirektiv med t.ex. grundläggande inriktning ellerpreciseringar av särskilda samhällsintressen. Detta gäller även förslagavseende t.ex. ändringar i bolagsordning, policy för utdelning,utdelningens storlek ett visst år och val av styrelseledamöter.Att i stor utsträckning använda bolagsstämman för styrning av bolagsamt att få en otvetydig aktiebolagsrättslig giltighet, alltid föratill stämmobeslut s.k. ägardirektiv för det aktuella bolaget och sådanaregeringsbeslut som är avsedda att följas av alla statliga bolag (t.ex.regeringens riktlinjer för anställningsvillkor i statligt ägda företagoch regeringens riktlinjer för den externa ekonomiska rapporteringen).Att det fastställs för departementen gemensamma riktlinjer för förfarandetvid nominering av styrelseledamöter samt att överväga att användainstrumentet nomineringskommitté även för nomineringar av styrelseledamötertill statligt helägda bolag.Att överge nuvarande förvaltningsmodell vid vilkeninnebär att bolagsförvaltare vid departement samtidigt är styrelseledamoti det förvaltade bolaget.Att det förtydligas i riktlinjer under vilka omständigheter anställdavid skall kunna ingå i styrelser för statliga bolag.Att det fastställs för departementen gemensamma föreskrifter fördokumentation av ägarförvaltningen som möjliggör att i efterhand följaviktigare händelseförlopp samt kontakter och styrsignaler som förekommitmellan ägarförvaltning och bolag.Riksrevisionens styrelses framställningI lämnade en framställning(2004/05:RRS18) till med anledning av den granskning somRiksrevisionen genomfört. Styrelsen anför i sin framställning att styrningenav de statliga företagen måste fylla mycket höga krav, såväl i formellaavseenden som i övrigt. Styrelsen föreslår att begär attregeringen utvecklar bolagsstämmans roll i styrningen av bolagen, attregeringen tydliggör sitt ansvar för styrningen och att regeringenutarbetar gemensamma riktlinjer för ägarförvaltningen av de statligabolagen. föreslås också begära att regeringen återkommer tillriksdagen med en ingående beskrivning av de åtgärder som vidtagits isyfte att utveckla formerna för ägarstyrning av de statliga bolagen.Den begärda återrapporteringen bör ingå i den skrivelse om de statligabolagen som regeringen skall redovisa för . Iframställningen finns en avvikande mening från företrädarna i styrelsenför Socialdemokraterna.Framställningen har lämnats till näringsutskottet för beredning. Utskottetavser att behandla ärendet under hösten 2005.Förtroendekommissionen om staten som företagsägareFörtroendekommissionen, som presenterade sina slutsatser ibetänkandet om näringslivet och förtroendet (SOU 2004:47), har bl.a.analyserat staten som företagsägare.