bet · GT01MJU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Strategin kommer fortlöpande att följas upp, varvid det nyinrättade kansliet kommer att ha en samordnande roll. Regeringen avser att presentera nästa revidering av strategin . Vidare framgår av budgetpropositionen för att ett särskilt Råd för hållbar utveckling har inrättats för ökat samarbete och erfarenhetsutbyte mellan lokala och regionala aktörer, näringsliv och organisationer. När det gäller forskning och utveckling av förnybara drivmedel vill utskottet hänvisa till vad regeringen anför i propositionen, utgiftsområde 21 Energi, om att ett allvarligt hinder för introduktion av alternativa drivmedel i större skala är de höga inhemska produktionskostnaderna jämfört med bensin och diesel. För att stimulera användningen av biodrivmedel har regeringen bl.a. tagit initiativ till skattestimulanser och offentlig upphandling. Förutom dessa insatser utgörs regeringens stöd främst av forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att sänka kostnaderna. Regeringen föreslår i propositionen en förstärkning av insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet med samt med . Ett område av stort intresse är enligt regeringen utnyttjandet av biomassa för produktion av drivmedel och kraftvärme. Genom förgasning av biomassa, avfall eller svartlut från pappersindustrin är det möjligt att via s.k. syntesgas producera flera olika slag av drivmedel. , eller i stället, kan kraft och värme erhållas. Regeringen konstaterar att det kan komma att bli aktuellt att utveckla och demonstrera sådan teknik i full skala. Regeringen bedömer därför att sammanlagt av den föreslagna förstärkningen skall användas för att främja utvecklings- och demonstrationsprojekt inom området produktion av biodrivmedel och förgasning av biomassa, svartlut eller avfall. I utskottets betänkande 2005/06:MJU3 avstyrkte utskottet motioner om forskning om alternativa fordonsbränslen med hänvisning till den forskning som bedrivs på området inom , och (Verket för innovationssystem). Medel till skogsmarkskalkning tas upp nedan under anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Åtgärder för att förbättra miljö har behandlats i utskottets betänkanden /06:MJU3 och 2005/06:MJU4. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget och avstyrker motionsyrkanden (fp, c) om annan medelstilldelning samt ett yrkande (m) om kostnader för flytt. Anslaget disponeras för förvaltningskostnader, inklusive verkets kostnader för att administrera den verksamhet som finansieras via sakanslagen. är central förvaltningsmyndighet på miljöområdet och skall vara samlande och pådrivande i miljöarbetet. Verkets arbete skall syfta till att främja hållbar utveckling med utgångspunkt i den ekologiska dimensionen. Därvid skall de av fastställda miljökvalitetsmålen och strategierna för att uppnå dessa vara vägledande. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:1 för . föreslår i motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis att anslaget förstärks med ytterligare i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anser dock att flytten av delar av till inte bör genomföras och att myndigheten därmed inte behöver kompenseras för flyttkostnader . Vidare bör myndigheten åläggas samma krav på effektivisering som andra myndigheter, dvs. ett anslagssparande på vilket motsvarar . Enligt motion 2005/06:MJ545 (c) bör anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag, för att frigöra budgetmedel till det föreslagna nya anslaget för forskning och utveckling av förnybara drivmedel (yrkande 3 delvis). tar i motion 2005/06:MJ591 (m) upp frågan om kostnader som belastar i samband med flytt av verksamhet till . En flytt innebär enligt motionärerna bl.a. ökade förvaltnings- och kommunikationskostnader på bekostnad av verksamheten. Regeringens förslag att eventuella kostnader för flytten skall finansieras i första hand genom anslagssparande och i andra hand genom ökad anslagskredit ökar ytterligare nackdelarna med en flytt. Innebörden är att myndigheten skall låna för att bekosta omlokaliseringen. Om anslagssparandet inte räcker måste regeringen återkomma till med anvisning om nya medel i en tilläggsbudget (yrkande 1). Som framgår av propositionen bedömer regeringen att huvudsakligen uppfyller de mål som ställts. När det gäller omlokaliseringen av 60 årsarbetstillfällen till kommer denna enligt regeringen att innebära vissa omställningskostnader. Den kostnadsuppskattning för omställningen som kan göras för grundas på antaganden av hur många av den befintliga personalen som följer med till . Regeringen avser att kompensera myndigheten för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Anslaget undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Utskottet konstaterar att om myndighetens kostnader ökar med anledning av flytten kommer regeringen att senare ta ställning till disposition av ett eventuellt anslagssparande samt till behov av en ökad anslagskredit. Vidare avser regeringen att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i fråga om medelstilldelning under anslaget och avstyrker därmed, samt med hänvisning till vad som ovan redovisats om kostnader för flytt, motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis, 2005/06:MJ545 (c) yrkande 3 delvis och 2005/06:MJ591 (m) yrkande 1. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget och avstyrker ett motionsyrkande (fp) om myndigheters opinionsbildning och satsning på frivilligorganisationer. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om bemyndigande. Anslaget disponeras för uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålen, miljöövervakning, bidrag till vissa ideella organisationer, bidrag till projektet vid () samt för Aktiebolaget arbete med miljökrav vid offentlig upphandling. Anslaget används också för internationellt miljöövervakningsarbete och arbete med internationell rapportering som en följd av EG-direktiv och andra internationella åtaganden. Medlen till uppföljning och rapportering av miljökvalitetsmålen samt till miljöövervakning fördelas av vid . Rådet fattar beslut om den nationella miljöövervakningens inriktning samt fördelar även medel till viss regional miljöövervakning. För att skapa goda förutsättningar för planering, upphandling och genomförande av miljöövervakningen föreslås regeringen bemyndigasatt ingå ekonomiska förpliktelser, som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst . Med anledning av det ökade behovet av miljöövervakning för arbetet med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen i enlighet med miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150), för genomförandet av ramdirektivet för vatten samt för internationell rapportering av miljöpåverkan föreslår regeringen att anslaget förstärks med och med ytterligare . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. för . I motion 2005/06:MJ526 (fp) anförs att när myndigheter ägnar sig åt opinionsbildning är risken att trovärdigheten undergrävs eftersom myndigheten tar ställning i frågor på ett icke-legitimt sätt. Vidare innebär det att myndigheterna tar över en uppgift som bör utföras av politiker och andra opinionsbildare. vill därför spara på vissa myndigheters resurser när det gäller opinionsbildning och i stället överföra delar av dessa resurser till miljöorganisationer och andra frivilligorganisationer (yrkande 2 delvis). Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att miljöövervakningen är betydelsefull i arbetet med att ta fram kunskap om miljön och att den utgör ett centralt underlag för att driva miljöarbetet framåt. En ändamålsenlig miljöövervakning är en förutsättning för en effektiv uppföljning av miljökvalitetsmålen. Som regeringen anför är övervakningen också nödvändig för att skall kunna fullgöra sina åtaganden vad gäller internationell rapportering. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget och förslaget till bemyndigande. Motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 2 delvis avstyrks. 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till beslut att öka ramen för utgiftsområdet för föreslår utskottet med tillstyrkande av en motion (s, v, mp) att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. Utskottet instämmer i övrigt i vad regeringen anfört och avstyrker motionsyrkanden (m, kd, c) om minskad medelstilldelning samt ett yrkande (fp) om anslagets användning. Vidare avstyrks motionsyrkanden (s) om medel för reservatsbildning och ett antal yrkanden (kd, c) om kalkning. Anslaget disponeras för insatser för bevarande och restaurering av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald med särskild inriktning på frågor om områdesskydd, artbevarande, naturvårds- och fastighetsförvaltning, viltförvaltning samt kalkning av sjöar och vattendrag enligt bidragsbestämmelserna som regleras i förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag. Anslaget används för ersättningar enligt 31 kap. (1998:808) såvitt avser ansvarsområde, kostnader för förvärv för statens räkning av värdefulla naturområden för biologisk mångfald och friluftsliv, statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd och förvaltning av värdefulla naturområden, kostnader för artbevarandeåtgärder och förvaltning av skyddade områden, kostnader för utredning, förhandling och värdering i samband med säkerställande av ur naturvårdssynpunkt värdefulla naturområden samt kostnader för arbete med EG:s ramdirektiv för vatten. För att åstadkomma ett mer effektivt arbete med bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald föreslår regeringen i miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) bl.a. ett nytt miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv. En höjning av anslagsnivån är angelägen och regeringen föreslår därför att anslaget förstärks med , med ytterligare och med ytterligare . För arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen i enlighet med miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) överförs till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anslag 28:25 , till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande anslag 32:1 Länsstyrelserna samt till utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar anslag 43:1 . Till utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar anslag 43:8 överförs , ytterligare och ytterligare . minskas den tidigare överföringen till anslaget av till i enlighet med proposition 2000/01:130. Miljötillsynen är av stor betydelse i arbetet för att nå miljökvalitetsmålen. Friluftslivet, och därmed friluftsorganisationerna, har en viktig roll i det breda arbetet för att nå miljömålen, inte minst det föreslagna nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. överförs till utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande anslag 32:1 Länsstyrelserna för förstärkt miljötillsyn samt till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anslag 30:4 Stöd till friluftsorganisationer för ökat stöd till friluftsorganisationerna. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslag 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald för . I motion 2005/06:Fi320 (s, mp, v) yrkande 5 föreslås att anslaget förstärks med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna framhåller att trots insatserna för bevarande och restaurering av värdefulla naturmiljöer och biologisk mångfald i form av områdesskydd, artbevarande och annan naturvård minskar den biologiska mångfalden i hög takt. Därför behövs en kraftsamling för att hejda förlusten. En höjning av anslaget utöver den nivå som ingår i budgetpropositionen för är därför angelägen. Enligt motionens yrkande 6 bör anslaget för vart och ett av vara högre än vad regeringen beräknar. vill i motion 2005/06:MJ591 (m) minska anslaget med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 3 delvis). Partiet riktar kritik mot omfattningen av de statliga markinköpen ochde stora markavsättningar som görs där ägandet inte övergår till staten. Exempelvis bör avsättningarnas påverkan på t.ex. virkesförsörjningen analyseras. Vidare riktas kritik mot den nuvarande modellen för markskötsel, som innebär att den tidigare markägaren skall sköta den nuvarande ägarens mark. I stället borde avtal träffas direkt med nuvarande ägare för att säkerställa skötseln utan att marken behöver övergå i statens ägo. Slutligen framhålls vikten av att tillräckliga medel från anslaget används för skötsel av nuvarande objekt och för ersättning vid tecknande av sådana skötselkontrakt som motionärerna förespråkar. När det senare inte är möjligt måste staten som ny ägare ha tillräckligt med resurser för att sköta sina åtaganden. vill i motion 2005/06:MJ596 (kd) minska anslaget med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 43 delvis). En långsammare takt i avsättningen av mark föreslås, liksom ett ökat inslag av frivilliga naturvårdsavtal i arbetet med att bevara nyckelbiotoper i skogsmark. I motion 2005/06:MJ545 (c) yrkande 3 delvis förespråkar en minskning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget kan reduceras genom att medlen för inköp av skogsmark minskas. Detta mot bakgrund av att förordar en annan modell för bevarande av skyddsvärd skogsmark, exempelvis genom naturvårdsavtal, och att partiet inom utgiftsområde 23 förstärker insatserna för rådgivning och biotopskydd inom skogsbruket. Enligt motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 1 har ökningen av anslaget varit så omfattande att inte bör acceptera en ökning utan tydliga anvisningar om vad resurserna skall satsas på. Minst hälften av årets utökning bör tillföras havsmiljöarbetet och i huvudsak arbetet med , anser motionärerna. En satsning på att anlägga våtmarker, åtgärda enskilda avlopp och tillförsäkra genomförandet av EU:s vattendirektiv kräver resurser. För lite resurser läggs på inventeringar av havsmiljön och bildandet av reservat. En omprioritering behövs för att åtgärda detta. Vidare bör delar av en ökning användas till att öka anslagen till kalkning med ytterligare , fördelat på vetenskapliga grunder mellan skogs- och sjökalkning. Dessutom bör medel avsättas specifikt för att säkra skyddet av rödlistade arter på grund av de förändringar som den nya jordbrukspolitiken kan orsaka. Behovet av att avsätta medel för att påskynda inventering och administration vid reservatsbildningen hos länsstyrelserna tas upp i motion 2005/06:MJ537 (s) yrkande 1. Motionärerna påpekar att betydande medel avsätts till markinköp men för lite till att inventera och analysera om de områden som föreslagits för reservatsbildning har så stora värden att de bör köpas in. Markägaren får därmed vänta på besked om marken är aktuell för reservatsbildning eller om den kan användas för produktionsskog. I motionens yrkande 2begärs att en väsentligt utökad andel från anslaget för inköp av skogsmark används till att skynda på handläggningen vid reservatsbildning av skyddsvärd skogsmark. Detta görs enligt motionärerna bäst genom att delar av de redan beslutade medlen används till att anställa inventerare och personal för att skynda på processen hos varje länsstyrelse i skogslänen . Ett antal motioner tar upp kalkningsverksamhet. Enligt motion 2005/06:MJ596 (kd) är de positiva effekterna av skogsmarkskalkning så väl dokumenterade att en reguljär verksamhet i stor skala bör inledas för att engångsbehandla den mest försurade fastmarken i . Motionärerna föreslår att åtgärdsprogram för bl.a. skogsmarkskalkning genomförs , vilket bedöms kosta ca . Slutligen anförs att kalkningsverksamheten behöver anpassas till en förändrad geografisk belastningssituation och att bör ges i uppdrag att intensifiera kalkningsinsatserna i de områden där något brott i trenden mot ökad försurning ännu inte har konstaterats (yrkande 14). Motion 2005/06:MJ366 (c) yrkande 1 tar uppbehovet och värdet av integrerad mark- och vattenkalkning. Motionärerna framhåller att kalkning högt upp i vattensystemet avgiftar stora delar av ekosystemet, vilket slutligen innebär att kalkningsinsatser direkt i större sjöar och vattendrag kan reduceras och avslutas tidigare. Enligt motionens yrkande2 bör anslaget till kalkning ökas då det tar mellan fem och innan effekterna av markkalkningen börjar nå de större sjöar och vattendrag som ingår i dagens kalkningsprogram. Motionärerna pekar vidare på det faktum att många försurade sjöar och vattendrag är okalkade. I yrkande 3 framhålls den stora samhällsnytta som kalkningsverksamheten utgör. Få om ens något statsanslag till miljövård har inneburit så många positiva effekter som kalkning av sjöar och vattendrag, hävdar motionärerna, och hänvisar till att flera utredningar har visat att samhället får tillbaka för varje satsad kalkkrona. I sitt yttrande till finansutskottet (2005/06:MJU1y Ramar för utgiftsområdena 20 och 23) tillstyrkte utskottet, genom att ansluta sig till motion 2005/06:Fi320 (s, mp, v) yrkande 1 delvis, att ramen för utgiftsområde 20 höjs med i förhållande till regeringens förslag. Utskottet anförde i yttrandet att den biologiska mångfalden är grunden för allt mänskligt liv - den spelar en avgörande roll för människors överlevnad och välfärd och är därmed en förutsättning för en hållbar utveckling. Utskottet hänvisade också till att för att åstadkomma ett mer effektivt arbete med bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald har regeringen i miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) föreslagit bl.a. ett nytt miljökvalitetsmål, Ett rikt växt- och djurliv. Vidare framhölls att biologisk mångfald på olika nivåer minskar snabbt och att det behövs en kraftsamling för att hejda förlusten. Utskottet ansåg att en höjning av anslagsnivån således är angelägen för att främja ett mer effektivt arbete med bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald. Utskottet ansåg också, med tillstyrkande av motion Fi320 (s, v, mp) yrkande 2 delvis, att den preliminära fördelningen av utgifterna för budgetåren 2007 och 2008 bör ändras och att utgiftsområde 20, i förhållande till regeringens förslag, bör tillföras ytterligare . Utskottet tillstyrker mot ovanstående bakgrund motion 2005/06:Fi320 (s, mp, v) yrkande 5 och föreslår att anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald förstärks med utöver regeringens förslag. Det innebär att anslaget uppgår till 1 enligt utskottets förslag. Utskottet anser vidare att anslaget för vart och ett av budgetåren 2007 och 2008 bör vara högre än vad regeringen beräknar. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrker utskottet motionens yrkande 6. När det gäller naturvårdsavtal och reservatsbildning vill utskottet anföra följande. Som framgår av regeringens proposition 2004/05:150 Svenska miljömål har det trots kraftigt förstärkta resurser för att bevara biologisk mångfald i praktiken varit svårt för myndigheterna att bedriva skyddsarbetet i den takt som krävs. Det som släpar efter i arbetet med att skapa ett långsiktigt skydd för skogar med särskilt höga skyddsvärden är i första hand reservatsarbetet. Trögheten beror enligt regeringen i första hand på begränsade administrativa och finansiella resurser. Förutom tillräckliga anslagsmedel för köp och intrångsersättningar krävs som regeringen framhåller också att länsstyrelserna generellt förstärker sin organisation för reservatsbildning och ökar antalet beslut. I utskottets betänkande 2005/06:MJU3instämde utskottet i regeringens uppfattning att ytterligare angelägna åtgärder är att främja lämpliga och kostnadseffektiva lösningar för skyddet via naturreservat, biotopskyddsområden, naturvårdsavtal respektive frivilliga avsättningar. Utskottet uppmärksammade vidare regeringens avsikt att låta Statskontoret utföra en sådan utvärdering och återkomma till i denna fråga. När det gäller kalkningsverksamhet framgår av propositionen att kalkningen av försurade vatten fortsätter i enlighet med den fastställda kalkningsplanen. har fördelat ca till länsstyrelserna för kalkning av sjöar och vattendrag för att mildra effekterna av försurningen och regionala åtgärdsprogram har tagits fram på länsstyrelsenivå. I utskottets betänkande 2005/06:MJU3 konstaterade utskottet att regeringen anser att bör utvärdera behovet av en förändrad miljöövervakning för att bättre följa upp och avrapportera miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Översynen bör enligt regeringen bl.a. omfatta miljöövervakningen för sjöar och vattendrag. Vidare framgick att kalkningsverksamheten behöver anpassas till en förändrad geografisk belastningssituation. skall därför ges i uppdrag att utarbeta nya riktlinjer för kalkningsverksamheten för sjöar och vattendrag. När det gäller skogsbruk i försurningsdrabbade områden konstaterade utskottet att regeringen förutsätter att regelbundet uppdaterar sina särskilda rekommendationer. Det gäller även rekommendationer för uttag av skogsbränsle och gödsling av skogsmark samt askåterföring. Utskottet erinrade också om vad det anförde i samband med behandlingen av budget (bet. 2004/05:MJU1, rskr. 2004/05:127). Utskottet konstaterade då att enligt regeringens proposition får högst av anslaget Åtgärder för biologisk mångfald användas för markkalkning i enlighet med program. Det innebär, konstaterade utskottet, att arbete med att motverka de negativa konsekvenserna av försurning kan återupptas. Inom programmet har tillsammans med skogsvårdsstyrelserna i västra och , länsstyrelser, kommuner och skogsägare utvecklat metoder för att lösa problemen med försurad skogsmark och försurade sjöar och vattendrag. Utskottet hänvisade till att enligt är en förutsättning för att miljömålen skall kunna nås att betydande delar av avrinningsområdena behandlas. Om bara större sjöar och våtmarker kalkas kan försurningen bara dämpas tillfälligt och inga långsiktiga effekter uppnås. Utskottet har från inhämtat attavsikten är att i regleringsbrevet till för villkora att får fortsatt stöd för markkalkning på motsvarande sätt som . Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan om medelstilldelning under anslaget, reservatsbildning och kalkning avstyrks motionerna 2005/06:MJ366 (c) yrkandena 1-3, 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 1, 2005/06:MJ537 (s) yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ545 (c) yrkande 3 delvis, 2005/06:MJ591 (m) yrkande 3 delvis samt2005/06:MJ596 (kd) yrkandena 14 och 43 delvis. 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget och avstyrker motionsyrkanden (m, kd) om annan medelstilldelning samt ett motionsyrkande (v) om ambitionerna när det gäller marksanering. Vidare avstyrks motionsyrkanden (s, kd, c) om finansiering av miljösanering. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om bemyndigande. Anslaget disponeras för inventeringar, undersökningar och åtgärder för att sanera och efterbehandla förorenade områden samt för framtagande av underlag för prioriteringar av framtida sanerings- och återställningsinsatser i landet. Anslaget får användas till att åtgärda från risksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt samt till akuta saneringsinsatser. För att skapa goda förutsättningar för planering, upphandling och genomförande av efterbehandlingsprojekt föreslås regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser i samband med saneringsinsatser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst . För arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen i enlighet med miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) överförs till utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anslag 34:6 Kemikalieinspektionen och till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid anslag 28:25 .