bet · GS01MJU9 · 2005-04-26 00:00:00 — Vi har hört att det harvarit mycket gemensamma beredningar och så. Då undrar jag i vilkenomfattning Skogs- och träfacket har varit med i de här diskussionerna omutökade dispenser, kortare utbildning och så vidare. Vi har ju ocksåhört att det är en del utländsk arbetskraft. Det vore intressant attveta hur diskussionerna går om det också. Frågan är till Skogs- ochträfacket och kanske alla som känner sig berörda från motparten.Ordföranden: träfacket kommentera? ,varsågod!Anders : Tack. Vi har tyvärr inte varit med över huvud tagetnär man har diskuterat det här. Vi kan också konstatera att det finnsmycket problem, framför allt med arbetskraft från utlandet. De kan intevårt språk och inte vårt regelverk.Ordföranden: för det. , !Annelie Fiskesjö: Vi har på vår skogsvårdsstyrelse en som är specialistpå hantering av kemikalier både när det gäller plantor och när det gällerupplag. Han har haft regelbundna utbildningar av dem som ska hanteraplantorna . Jag kan ta på mig bollen att se om vi kan ordna enutbildning för dem som får, så att säga, dubbel behörighet. Jag kanockså samråda med Skogs- och träfacket inför den utbildningen.Ordföranden: Det såg ut som om det nickades gillande därborta. Då ärdet , KemI.Ethel : Jag har nog inte så mycket att tillföra i den här frågan,men jag tänkte bara tydliggöra att jag vet att harvarit med i samrådet i den gemensamma beredning som vi har haft.Ordföranden: Då går vi vidare till den siste frågeställaren när detgäller området växtskydd och bekämpning av skadeinsekter. Det är AlfEriksson, Socialdemokraterna. Varsågod!Alf (): Tack. Jag behöver ett litet förtydligande, för jagfår inte riktigt det här att gå ihop. Det gäller sjölagring kontra kemiskbehandling. Ni säger att minskad sjölagring skulle leda till ökad kemiskbehandling. Jag fick klart för mig tidigare att den här kemiskabehandlingen var verksam . Min uppfattning var att virkeslagringeller sjölagring skulle kunna innebära att det ligger i sjön i tre så att vi skulle kunna dra ut på virkestillgången under en långtid. Då får jag inte riktigt det här att gå ihop. Kan ni förklara detför mig?Ethel : Vi kan först konstatera att alla de tre metoderna har,eller kan ha, miljöeffekter. Jag upprepar gärna att den som bedöms hade största miljöeffekterna och riskerna är den kemiska bekämpningen.Den kemiska bekämpningen genomförs ju under en ganska . Det ärjust då den är effektiv. Men effekten av den, om den är effektiv, vararju ett år.Christer Segerstéen: Det är ju två bitar. När vi talar om sjölagringden är det för att bevara kvaliteten på virket. Kan vilägga en större del i sjön kan vi först upparbeta det som vi harvattenlagrat på land och låta det ligga ytterligare ett tag. På så sättkan vi utnyttja den virkesvolym som har trillat ned inom stormområdeti den befintliga sågverksindustri som finns inom aktuellt område.Ordföranden: Då hoppas jag att det har klarnat ytterligare lite i dendelen. Det är dags för oss här från miljö- och jordbruksutskottet, denhearing som vi har med anledning av stormskadorna i , attgå in på den sista delen. Vi har ju pratat om det som har varit och detsom är. Den stora frågan är väl hur det kommer att bli. Då äråterbeskogningen en viktig beståndsdel. från Skogsstyrelsenär först ut. Varsågod!Tomas : (Bilder bilaga 4.) Jag ska berätta lite om konsekvensernaav återväxtsarbetet. är inte , men vi ska göra sågott vi kan. Först ska jag säga att av volymen i det stormdrabbadeområdet ramlade. Men det innebar inte att det var av arealeni som fälldes. Det är alltså av arealen vi pratar om, ochdet är i och för sig ganska stora arealer. Det är somhar ramlat så att återväxtskyldighet har uppstått. Sedan finns det jumycket skogar som har blivit utglesade och försämrade på något vis. Mendet är alltså så här mycket som det har uppstått återväxtskyldighet på.Vi räknar med att är objekt som är större än 0,5hektar, alltså den gräns där vi normalt sett måste anmäla detta föravverkning. Det ska vi jämföra med något mindre än per åri normal avverkning i . Det är alltså i storleksordningen tretill fyra årsavverkningar som har tippat. Det här innebär väldigt storaplant- och planteringsbehov, markberedningsbehov och naturligtvisrådgivningsbehov.Den stormfällda arealen ser ut som på den bild som jag nu visar. Vi seratt i snitt innebär , en väldigt stor del i Jönköpingsoch . I är det av arealen somhar tippat. Det är i storleksordningen åtta årsavverkningar.Vi kan titta på arealfördelningen, storleksfördelningen, på det som harramlat. Det här är väldigt preliminära siffror, siffror som vi har tagitfram via - egentligen - dåliga flygbilder som vi tog under periodenstrax efter stormen. Vi har som är mindre än 0,5hektar men med objektens medelareal på . Det är alltsåväldigt många små fast ändå hyfsat stora objekt. Det är totalt 180 000objekt som har ramlat. Det är alltså väldigt många områden, vilketinnebär ett jättestort jobb för alla som är inblandade, inte minstskogsvårdsstyrelserna, som får ta emot alla avverkningsanmälningar, ochnaturligtvis skogsbolagen, entreprenörerna som ska hämta hem det härvirket på så många olika ställen.Nu ska jag tala om föryngringsmetoder. För de objekt som är större än0,skickade vi i går, eller egentligen, in ett förslag omåterväxtstöd till . Jag har lagt ut 20 kopior pådetta utanför salen. Några av er har säkert tagit den. Vi räknar alltsåpå arealerna som är större än i det förslaget. Där tror viatt kan föryngras naturligt jämfört med normala år.Det beror på att de fröträd som man normalt sett använder sig av iväldigt stor utsträckning har tippat som resten av skogen hartippat. Det är alltså små arealer där det finns fröträd kvar.Vi tror att det är rimligt att i storleksordningen 10 000-15 000 hektarav de här föryngras aktivt med mångfaldsinriktadeföryngringsåtgärder, mycket lövträd med andra ord. Av dessa mångfaldsinriktadearealer måste allting stängslas. Det är för att vi har så stora rådjurs-och älgpopulationer. Det blir älgmat och rådjursmat av alltihop annars.Det är ett jättestort problem i . Träden kommerhelt enkelt inte upp. De käkas upp.Vi tror att merparten av arealen bör föryngras med barr eller barrblandskogav två skäl. Det ena är produktionsskälet. Det andra är att när vi harförsökt göra bedömningar av detta tror vi inte att vi kommer upp i mycketmer än som markägarna vill föryngra på annat sätt.Vi ser framför oss väldigt stora föryngringsproblem. Snytbaggepopulationernakommer att öka ganska rejält. De har perfekta tillväxtförhållanden,massor av stubbar. Vi kanske måste plantera en större andel små plantorför att det är så stora arealer som ska föryngras. Ska vi få framtillräckligt mycket plant, vi kommer säkert att återkomma till det, fårvi kanske plantera med mindre plantor. Och hur stor andel kan vimarkbereda? Det hade vi uppe förut. Det är en stor fråga.Vi har vegetationsproblem. En viss del av arealen kommer vi ju inte åti år för att plantera, och kanske inte heller, för att detligger träd kvar. Vi måste gå in och göra efteravverkningar i kanternadär det står träd kvar. Det kommer att dröja innan vi kan gåin och markbereda och plantera över huvud taget. kommer detatt hinna bli väldigt mycket gräs.Vi hoppas naturligtvis att vi kan föryngra så stora arealer som möjligt,men som jag sade förut är det förmodligen på rätt små arealer som vikan göra detta . Vi kommer att behöva jobba väldigt mycket med stöd,information och rådgivning till skogsägarna.Urban , Svenska Skogsplantor: (Bilder bilaga 4.) Jag är vd förSvenska Skogsplantor. Svenska Skogsplantor är ett helägt dotterbolagtill . Vi verkar på den svenska plantmarknaden som varje åromsätter drygt 300 miljoner plantor. Av de plantorna levererar vi ungefär35 %.Vi har försökt göra en bedömning av vilket plantbehov som den här stormenger upphov till. Det är minsann inte lätt. Det är många variabler sompåverkar plantbehovet. Men på basis av siffror gör vi ett väldigtgrovt överslag. Det är alltså stor felmarginal. Vi hamnar någonstans påatt det skulle behövas runt 250 miljoner plantor för att återbeskoga dehär arealerna. Leker man med tanken att vi gör det här under entreårsperiod, vilket är en rätt , skulle det alltså behövas 85miljoner plantor . Normalt uppskattar vi att det i dethär området sätts 65 miljoner plantor. Så det är en ganska stor volymextraplantor som måste till.Det tar alltså från det att man sår en planta till dess dengår att leverera. Inom det här området krävs det stora plantor för attde ska klara vegetation och annan konkurrens. De plantorna tar oftastminst , ibland, att producera. Det är en viss ställtid.Huvuddelen av de här extraplantorna kommer alltså att finnas tillgängligaförst . Det är viktigt att komma ihåg.Vi och andra aktörer har snabbt försökt att ta tag i den här situationenoch öka produktionen på olika sätt, dels genom att öka produktionen ibefintlig kapacitet, dels genom att ta i anspråk kapacitet som inteanvänds. Vi kommer att legoodla i grannländer. Vi skickar vårt frö, somär lämpligt för de här områdena, till odlare i andra länder och legoodlar.Det är de metoder vi kan använda.Vi har gjort bedömningen att när det gäller gran- och tallfrö har vi engod tillgång. Det är alltså små behov, som vi ser det, av att importeragranfrö från tredjeland. Det kan finnas, men det är marginellt. Tillgångenpå frö från lövträd är mestadels god. En liten reservation där är framförallt att ekollon är väldigt svåra att lagra. Där har vi faktiskt ingentingi kistorna.Den här frågan har varit uppe här, men vi måste understrykaatt det är nödvändigt med kemisk behandling mot snytbagge för att klaraåterplanteringen. Det finns inget praktiskt fungerande mekanisktskydd som är lämpligt för den här planttypen och de här områdena, trotsstora insatser för att ta fram ett sådant.Vi har också hört att det kommer att bli högre föryngringskostnader.Framkomligheten är sämre. Därför kommer detockså att bli en stor andel av det vi kallar grönrisplantering. Manplanterar plantor direkt utan markberedning.Några slutsatser, synpunkter och möjligen någon varningsflagga också.Som jag var inne på var vi i branschen väldigt snabbt på banan, tyckervi, och diskuterade gemensamma frågor. Mitt intryck är att samtligaseriösa aktörer gör sitt yttersta för att möta de ökade behoven. Vi harockså haft en bra dialog med berörda myndigheter, , KemIoch så vidare.Min bedömning är också att förutsatt att producenterna får ordentligabeställningar när det gäller tid för leverans och volym och att vi kanutsträcka återplanteringsperioden klarar vi svenska plantproducenteratt tillgodose stormområdet med plantor.Det finns en liten varningsflagga här, kanske inte så liten heller. Vihar varit inne på det tidigare, att erfarenheten visar att säsongenefter en storm är aktiviteten när det gäller plantering betydligt lägre.Skogsägarna är ofta upptagna med att ta vara på sitt virke. I det härfallet kanske man inte kommer fram. Tillgängligheten är begränsad. Detkan också vara så att det i övrigt finns brist på resurser för markbehandlingoch plantering. Det kan i värsta fall leda till att vi måste kassera endel av de 65 miljoner plantorna som är avsedda för området . Där ärdet väl en varningsflagg.Jag vill hålla med om behovet att vi får klara besked när det gälleråterplanteringsstödet så fort som möjligt så att vi inte riskerar attskogsägarna inte vet vad som gäller. Då vill de kanske avvakta sinainsatser. Planteringsbidraget bör alltså gälla retroaktivt, och det börkommuniceras snarast.Ordföranden: nu har ledamöterna möjlighet att ställa frågor. Manskulle kunna tro att de har gjort det tillräckligt, men så är inte fallet.Vi har återigen en lång lista.Anita (): Fru ordförande! Jag vill ta tillfället i akt ochtacka alla er som har föredragit och kommenterat. Det har varit oerhörtvärdefullt.Det har framkommit att det är viktigt med tydliga och snabba besked medtanke på regelverk vad gäller återbeskogning. Men ett av problemen somockså har framkommit är ju den mentala bryggan, kan man väl säga, ellerhindret där drabbade skogsbönder känner både brist på ork och framtidstro.Här får vi ju hjälpas åt så mycket vi kan.Finns det ytterligare saker som kan göras för att underlätta och föratt möjliggöra att vi kan plantera så mycket som möjligt detta år föratt undvika det vi hörde i föredragningen?Urban : Vi gör allt vi kan för att allokera olika resurser tillområdet. Vi flyttar markberedningsresurser från andra områden, och viförsöker tidigt engagera plantörer och utbilda dem. Det är väl det vikan göra faktiskt.Christer Segerstéen: Snabba och klara besked och att de gäller retroaktivt,så att jag vet att jag får del i det här programmet för det jobb jaggör nästa vecka.Anne-Li Fiskesjö: Vi tror att vi skulle kunna erbjuda en återbeskogningsplanfastighetsvis och då väcka ett intresse för återbeskogning. Om vi kangå ut från och erbjuda oss att se över vilka hyggeneller småområden som behöver återbeskogas och beskriva vad som behövergöras blir det ett beställningsunderlag för markägaren att börja agerautifrån.Sedan kan jag ge en ljusglimt från regionen. Vi har märkt att det ärmånga som är väldigt mycket mer intresserade av sin skogsfastighet nuän tidigare och faktiskt känner ett starkt engagemang för att återbeskoga.Bengt-Anders (): Fru ordförande! Vi har ju i miljö- ochjordbruksutskottet från tid till annan blivit uppvaktade om konkurrensennär det gäller skogen, mellan viltet å ena sidan och virkeskvalitetenå andra sidan. Det här är naturligtvis olika i olika delar av vårt land.Min fråga är ganska generell, och jag vet egentligen inte vem jag skarikta den till: Vilken beredskap finns det nu för att kunna tillgodosebåda de här intressena för att därigenom förmera värdet av den svenskaskogen både vad gäller viltkött och kvalitetsskog?Stefan : Det var en stor fråga som jag inte kommer att ha möjlighetatt ge ett fullödigt svar på.Däremot vill jag ta tillfället i akt och berätta att skogsbrukettillsammans med landets två jägarorganisationer har enats om ett förslagtill ny älgförvaltningsmodell som jag tror skulle vara väldigt välgörandeför såväl jägarkåren som skogsbruket om vi kunde få den införd i Sverige.Vi har överlämnat förslaget till jordbruksministern och hoppas att dennafråga med förtur kommer att utredas. Det var nog vi gjordedetta, för eller något i den stilen, och vi har ännuinte hört något från ministern. Så jag skulle vilja skicka den frågantill er i miljö- och jordbruksutskottet också. Ta till er förslagetfrån jägarorganisationerna och skogsbruket och driv på så att dennafråga kommer att utredas. Jag tror att det skulle vara mycket välgörandeför såväl skogsbruket som för jakten och jägarkåren i Sverige.Tomas , : Jag kan inte besvara frågan, men jagvill betona att ett av de största problemen vi har med biologisk mångfaldi är att vi har för mycket vilt. Vi har i det förslagsom vi har lämnat till regeringen om återväxtstöd en komponent med därvi avser att på lämpliga marker enbart stängsla för att få upp betesbegärligaträdslag, tall, sälg, rönn, ask, ek och så vidare. Vi har sett mångagoda exempel där det finns hägn. Det här är både ett pedagogiskt problemoch ett faktiskt problem. Man ser ett grönlandskap sprida ut sigoch man skyller skogsbruket för detta. Men det är inte bara skogsbruketutan det är faktiskt viltet som är ett väldigt stort problem också. Detmåste vi hantera på något vis så att vi får en bra balans.Christer Segerstéen: Från Skogsägarnas sida måste vi vara så pass ärligaatt vi säger att prioritet ett är att återbeskoga. Det kommer att finnasmat även för det vilda. Lite mer långsiktigt kan vi i dialogen medjägarorganisationerna se till att det finns foder, kraftledningsgatoroch så vidare. Men prioritet ett är återbeskogningen.Per : Jag skulle vilja understryka det som har sagts från specielltSkogsstyrelsen. Jag tror att man måste se det som en stor möjlighet attskapa mer varierade och naturliga skogar i , som förhoppningsvisockså är mycket mer stormtåliga . Då är viltbetestrycket ettstort problem. Det är viktigt att man från statsmakternas sida nu närman utformar stöd och inte minst rådgivning med mera ser till att försökaåstadkomma styrmedel som styr mot mer blandade skogar, ädellövskogarmed mera, och att man liksom bygger in starka incitament för det.Kortsiktigt behövs det stängsling, tyvärr. Långsiktigt måste man jobbamed de frågorna också.Sven (): Flera har påpekat att snytbaggen kommer attta för sig av de nya plantorna. Det skulle vara intressant att höraKemikalieinspektionen redogöra för vilka regler som gäller, vilkamedel som är mest lämpade och risken för att medel som inom EU hartillåtits men som inte vi vill ha här kommer till användning och sådanasaker.Hade jag haft möjlighet att ställa en andra fråga skulle det ha varitintressant att höra .Ordföranden: Och det hade du inte den här gången.Lars : Det finns alltså två godkända medel mot snytbagge. Detena är och det andra är Cyper Plus. Det är inte en såstor preparatåtgång att det finns behov av en massa nya medel. Det ärväl de som har tagit en större del av marknaden som är kvar.Jan-Olof (): har det framkommit många personliga katastrofer,regionala katastrofer och även katastrofer på nationell basis. Om manutifrån ekonomisk synpunkt ser på att har blåstned, hur tar det på nationell basis för detta att växa upp ochhur påverkar det uttaget nationellt ?Tomas : På nationell nivå återhämtar det här sig efterstorleksordningen ungefär. På den nivån är det ingetproblem. På Götalandsnivå kan vi säga att av volymen har "tippat"men är kvar. De växer med . När vihar avverkat det liggande virket och dessutom de kantzoner som börrestavverkas har vi ungefär lika mycket virke som vi hade innan, skullejag tro. Så på Götalandsnivå kommer det inte att vara något akutvirkesbalansproblem. Däremot kan det lokalt eller regionalt i de värstdrabbade områdena, vid de sågverk som ligger i där dethar blåst ned som värst, kanske bli problem , men intepå högre nivå. Det tror jag inte.Claes Västerteg (c): Fru ordförande! Det har framkommit här med allönskvärd tydlighet att det krävs ett snabbt besked om formerna föråterväxtstöd. Min fråga är till . När kan vi förväntaoss ett beslut?Sedan var orolig för prisutvecklingen på skogsplantorna.Linda : Jag kan tyvärr inte svara på den frågan. Den ligger överhuvudet på oss tjänstemän.Ordföranden: Då hade du tur, , att du hade en andra fråga.Urban : Jag är inte så orolig för prisutvecklingen! (Ordföranden: vd - det är ju skönt. )Skämt åsido tror jag inte att prisutvecklingen kommer att avvika fråndet som har gällt tidigare. Några procent i bästa fall, ur mittperspektiv. Det är kanske ett mer sansat svar.Ordföranden: Det var väl tur att du lade till det på slutet.Anders G Högmark (m): Fru ordförande! Jag sade tidigare att det ärviktigt för myndigheter att fatta rätt beslut och att fatta det . Med all tydlighet har väl det framkommit här. Jag kan instämma idet som har sagts om värdet av att kunna fatta beslutet och ge beskedom återplanteringsstödet. Det ska inte behöva gå och månaderför att det beslutet ska fattas.Sedan en fråga. Av de som visades på en bild tidigare ärju fördelade på hyggen mindre än en halv hektar. Många ärväldigt små bitar. Min fråga till och skogsvårdsstyrelsenute på fältet, gärna i mitt eget drabbade hemlän, är helt enkelt: Hurser ni på föryngringsmetoderna på de allra minsta hyggena? Kan man anaatt det i stort sett blir ganska stor andel som kommer att självföryngras?Kommer det då att innebära att vi på det sättet får en något sämreförmåga att ta till vara markens produktionsvärden, eftersom inteåterplanteringen sker i så organiserad form?Tomas : Det är klart att vi bedömer att en hyfsat stor andelav de riktigt små hyggena kommer att självföryngras. Det ger en lägreproduktion, som du var inne på. är det en möjlighet attutnyttja självföryngring i det här läget när vi har så mycket annat arbeteatt göra också.Tyvärr kommer många av de här små hyggena att bli väldigt dåligtsjälvföryngrade om man satsar på det som metod överallt. I de återväxttaxeringarvi gör blir där man så att säga inte gör någonting godkändaoch blir underkända. Det är tyvärr en ganska stor andel som kommeratt misslyckas.Christer Segerstéen: Vi ska komma ihåg, som jag har sagt tidigare, attdet finns en drivkraft hos skogsägaren att återskapa. Tittar vi efterstormen 1969 kan vi se att mycket även av de små ytorna återskapadesoch planterades igen.Som organisation är vi nu mitt uppe i att se till att hjälpa till ochfå ut virket. Vid nästa fas, återbeskogningen, har även vi ett ansvar.Däri ligger att informera och ge råd. Jag tror säkert att många av dehär små områdena också kommer att planteras.Anne-Li Fiskesjö: Om vi kan ta vara på det som kommer på de här småägornaoch sköta det rätt i fortsättningen kanske vi kan få en ännu bättrestormanpassad skog än vi hade tidigare. Men då ska man inte bara prioriteraproduktion, som var inne på, utan då ska man ocksåprioritera stormberedskapen.Marie (): Ni har tagit upp att föryngringenkommer att bli dyrare på grund av att vi har en besvärligare skog attföryngra helt enkelt. Jag skulle gärna vilja ha en uppskattning av hurmycket dyrare. Hur mycket högre föryngringskostnader har vi att se framemot?Christer Segerstéen: I kronor är det svårt att säga. Men det som blirjobbigare är att markberedningen måste göras kraftigare eftersom detligger mer rester kvar på hygget. I , framför allt, är det ettplatt landskap, och som vi hörde länsgemensamt tidigare kommer det attkrävas skyddsdikning i betydligt större omfattning . Vi haralltså ett par komponenter som man kanske inte har behövtanvända på samma sätt.Björn , Skogsindustrierna: Jag vill fylla på med att vi har prataträtt mycket om att underlätta med regelverk för att få hitavverkningsentreprenadoch lastbilar. Det finns anledning att inför ett stort åtagande vadgäller föryngringen också fundera på vad som behöver förändras ochnytänkas i regelverk så att man underlättar för skogsvårdsentreprenad,som ofta är ganska småskalig entreprenad men som jag tror kommer attkunna bidra till att det både blir gjort och blir gjort till en hyggligkostnad.Ordföranden: för det. Då har vi klarat av den här rundan med frågor.Nu kommer jag till den mycket vågade frågan. Är det någon av er somhar rest hit som har suttit och klämt och känt på någonting somni tycker borde ha blivit sagt innan vi avslutar, så får ni chansen. Ärdet någon som har någonting på hjärtat som ni absolut vill förmedla? Ärdet någon ledamot som sitter på en liten fråga?Bengt-Anders (): Jag har en kort fråga som inte har belystsöver huvud taget. Jag vänder mig kanske främst till ellerChrister Segerstéen. Kan ni göra en bedömning av hur den enskildeskogsägaren till syvende och sist blir drabbad av detta i kronor och örenper kubikmeter eller någonting liknande? Jag påstår ju att det är denenskilde som får ta smällen i slutändan.Christer Segerstéen: Det är tiotusenkronorsfrågan. Det är ju så mångaomständigheter. Är du försäkrad eller icke försäkrad? Vem har du somköpare av virke? Är du med i en skogsägarförening? Hur är ditt förhållandettill sågverk, till skogsindustrin, ditt engagemang? Det är väldigt svårt.En sak kan vi vara överens om - det kommer att kosta för den enskildeskogsägaren. Det är fullt klart. Och det kanske ligger på omman har försäkring och bra kontakter. Den skogsägare som är oförsäkradoch inte har några virkeskontakter kommer att vara väldigt illa ute.Skogsstyrelsen har ju pekat på att det av den totala mängden kanske rörsig om storleksordningen virke. Man kanske kommeratt vara inom den ramen. Vi har ju en skogsvårdslag med kravpå återbeskogning. Du måste alltså röja upp och återplantera. Då talarvi om en bra bit kanske 70 %.Ordföranden: för det. Då har jag tre saker som jag skulle vilja taupp innan vi slutar.Den första är naturligtvis att tacka alla er som har tagit er tid ochgjort det möjligt att komma hit . Det är oerhört värdefullt föross att få ställa de frågor som vi har gjort .