bet · GS01KU20 · 2005-01-01 00:00:00 — Försvarsminister ansvar för beredningen av förslag till ändringar i Försvarsmaktens grundorganisation (avsnitt 2.8) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), () och (). Till grund för regeringens proposition 2004/05:43 Försvarsmaktens grund- organisation har legat bl.a. ett underlag som tagits fram av en av försvars- ministern särskilt tillsatt arbetsgrupp inom Försvarsdepartementet bestå- ende av tjänstemän från och Försvarsmaktens högkvarter. Den svenska regeringsformen uttrycker ett visst mått av självständighet för förvaltningsmyndigheter. Genom att arbetsgruppen har representerats av personer från Försvarsdepartementet och Försvarsmakten har det blivit svårt att särskilja regeringens ansvar från myndighetens. Arbetsgruppen har under sitt arbete inhämtat upplysningar och synpunkter från berörda parter. Den redovisade sitt förslag i form av ett underlag till Försvarsdepartementet . Vid beredningen av regeringsärenden kan det naturligtvis vara av stor vikt att berörda intressenter under olika stadier av beredningsprocessen får möjlighet att föra fram synpunkter på vad den färdiga slutprodukten bör innehålla. Det traditionella sättet för regeringen att inhämta upplysningar och ytt- randen är att skicka ut betänkanden och promemorior på remiss. Reger- ingen kan även skaffa sig information på annat sätt, främst genom remissmöten och genom att hämta in underhandssynpunkter. Det är dock vedertaget att komplicerade lagstiftningsärenden regelmässigt skall föregås av traditionell remissbehandling. Utskottet har i samband med tidigare granskning uttalat att ett skriftligt förfarande är och alltid bör vara det nor- mala sättet att inhämta synpunkter från utomstående under beredningen av ett lagförslag. Planeringen av ett ärende bör vara så god att inte remissmö- ten måste tillgripas på grund av bristande tid. Ett remissmöte kan däremot fylla en funktion först och främst för att komplettera ett skriftligt remissför- farande (bet. 1999/2000:KU10 s. 24). Vid granskningen har framkommit att det underlag som arbetsgruppen lämnat till Försvarsdepartementet inte varit föremål för remissbehandling i någon av de nämnda formerna. Det är att märka att underlaget inte har Underlaget har emellertid legat till grund för reger- ingens förslag till rörande inriktningen av försvarsverksamheten under en följd av år. Remissberedning av förslag som avses ligga till grund för regeringspro- positioner kan, också i de fall då de inte innehåller lagförslag, ge remissin- stanser möjlighet att överblicka verkningarna i olika delar av samhället. är utskottets uppfattning att synpunkter som då kommer fram från myndig- heter och andra berörda instanser utgör ett värdefullt underlag för både regeringens och ställningstagande. Mot bakgrund av vad som framkommit i det aktuella granskningsärendet vill utskottet understryka vik- ten av att säkra ett fullgott beslutsunderlag också i fall då regeringens propositioner inte rör lagförslag. Att försvarsministern helt valt bort tradi- tionell remissbehandling för att inhämta upplysningar och yttranden gör att hon inte kan undgå kritik. Regeringens utseende av kommittéordförande (avsnitt 2.9) av () och (). Kommittéväsendet har en central roll i det svenska styrelseskicket. Kommittéerna betraktas som myndigheter, om än av tillfällig karaktär, och utgör i realiteten ett integrerat inslag i statsförvaltningen. att förse de politiska beslutsfattarna med ett gott kunskapsunderlag inför de beslut om förändringar av bl.a. lagar som de skall fatta. ningar har länge förknippats med stor integritet, oberoende och självstän- har tidigare poängterat dessa drag i det svenska utredningsväsendet (bet. 2001/02:KU20). Denna bild naggas emellertid rejält i kanten av uppgifter som tagits fram över kommittéordförandenas partipolitiska bakgrund. att en mycket stor majoritet av ordförandena med partipolitisk bakgrund har sin bakgrund inom socialdemokratin. ter bland kommittéordförande med partipolitisk bakgrund . rande andel var . Den kraftiga dominansen av socialdemokratiska ordförande visar, enligt vår mening, att det kan ifrågasättas om vid tillsättning avseende enbart fästs vid sakliga grunder och om kravet på saklighet i enlighet med 1 kap. 9 § I förlängningen riskeras utredningsväsendets själv- Det står inte i överensstämmelse med gällande praxis och För detta anser vi att regeringen förtjänar kritik. 2004/05:KU20 RESERVATIONER Regeringens utseende av ledamöter i styrelser för högskolor och universitet (avsnitt 2.10) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), (), () och (). Ordförande och ledamöter av högskolestyrelser skall utses av regeringen på sakliga grunder. Det är av stor betydelse att högskolestyrelsernas förtro- ende och oberoende inte undergrävs till följd av misstankar om partipoli- tiska hänsyn. Regeringens sätt att bereda ärenden om tillsättande av ledamöter i styrel- ser för högskolor och universitet bör ta fasta på att de tillsättningar som görs kan granskas i efterhand, t.ex. med avseende på vilka bedömnings- grunder som tillämpas. Enligt vår mening bör regeringen överväga att öka öppenheten och insynen i sådana ärenden så att kravet på granskning och kontroll av tillsättningarna kan tillgodoses. Utrikesminister information till angående ny kommissionsordförande (avsnitt 3.3) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), (), () och (). Utskottet vill inledningsvis framhålla att det för alla berörda parter är vik- tigt att samråd sker i ett så tidigt skede som möjligt. Utrikesministern har haft samråd med inför Europeiska rådets möte . Samrådet har bl.a. omfattat den svenska hållningen i fråga om vilka kriterier som skulle ligga till grund för rådets nominering av ny kommissionsordförande. Redan vid sam- manträde hade emellertid framförts önskemål om att överläggningar i denna fråga skulle hållas . Reger- ingen borde ha efterkommit dessa önskemål genom att samråda med i frågan om nominering av ny kommissionsordförande före Europeiska rådets möte . Regeringens hantering av vapenembargot mot (avsnitt av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), (), () och (). Av tillgänglig utredning framgår att regeringen som avses i granskningsanmälan har fullgjort sin skyldighet att samråda med med avseende på frågan om vapenembargot mot . Utskottet vill erinra om att det i riksdagsstyrelsens förslag inför 2000- RESERVATIONER 2004/05:KU20 talet konstaterades att praxis har utvecklats så att det inte anses tillräckligt att regeringen inte gör något som står i strid med synpunk- ter utan i stället agerar i enlighet med nämndens råd och synpunkter, och att i likhet med riksdagsstyrelsen senare ansåg att denna praxis borde bestå. Detta har bekräftats av . Det kan av utredningen utläsas att regeringen inte med kraft har drivit den i EU-nämn- den fastlagda svenska linjen i förhandlingarna rörande en översyn av vapenembargot mot . Snarare har regeringen låtit andra EU-länder styra processen. Utskottet anser att regeringen förtjänar kritik för sin passivitet i detta sammanhang. Justitieminister agerande gentemot SVT gällande ett TV-program (avsnitt 4.1) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), () och (). har förklarat att han lät sin pressekreterare kontakta SVT för att informera om den kritiska situationen beroende på att han bedömde gisslandramat som mycket allvarligt, inte minst eftersom det kunde befaras att den vårdare som tagits som gisslan var död. Det skulle enligt hans mening kunna verka anstötligt om landets justitieminister medverkade i ett humorprogram som det pågick ett nationellt krisläge där en enskilds liv stod på spel. Yttrandefrihetsgrundlagen är ett konstitutionellt skydd för den medbor- gerliga friheten att begagna radio och TV samt tekniska upptagningar som medel för ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning i vad ämne som helst. Skyddet gäller i princip mot det allmänna. Straff och andra sanktio- ner i anledning av innehållet i vad som framförs i sådana medier får inte utmätas annat än enligt yttrandefrihetsgrundlagen och i den processuella ordning som yttrandefrihetsgrundlagen föreskriver. Varje form av repressa- lier för bruk eller missbruk av friheten att yttra sig i medier som omfattas av yttrandefrihetsgrundlagens skydd som tillgrips av en myndighet i annan ordning är att anse som otillåten. Några åtgärder som hindrar offentliggö- rande av framställningar i grundlagsskyddade medier eller spridning av dem bland allmänheten får enligt yttrandefrihetsgrundlagen inte heller före- komma. Även åtgärder som är väsentligen försvårande eller ekonomiskt förlustbringande kan således vara otillåtna. Utskottet vill med anledning av vad som kommit fram under gransk- ningen understryka vikten av att statsråd i kontakten med medieföretag inte agerar så att den redaktionella självständigheten kan ifrågasättas. Inte hel- ler får åtgärden vara hindrande för offentliggörande eller spridning av framställningar i grundlagsskyddade medier, t.ex. TV-program. 2004/05:KU20 RESERVATIONER Mot bakgrund härav, och då syftet med pressekreterarens telefonsamtal till SVT synes ha varit att påverka beslutet om visningen av TV-program- met, innebär detta enligt utskottets uppfattning ett förfarande som inte står i god överensstämmelse med principerna för tryck- och yttrandefriheten. Utskottet anser med hänsyn till dessa principers grundläggande roll i sam- hället att åtgärden borde ha undvikits. Skolminister uttalande kring tillbakadragande av en rapport från (avsnitt 5.1) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), (), () och (). har i SVT:s morgonprogram uttalat sig på ett sådant sätt att det kan uppfattas som att han önskade styra att vidta den åtgärd som vidtog, nämligen att dra tillbaka publi- ceringen av rapporten om skolornas effektivitet. Uttalandet kan uppfattas som ett direktiv till myndigheten. För detta handlande kan inte undgå kritik. Regeringens styrning av (avsnitt 6) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), (), () och (). Enligt utskottets mening har granskningen visat att regeringen brustit i genomförandet av beslut när det gäller . har varken regeringen, genom ägarförvaltningen, eller styrelsen tagit något initiativ till att förtydliga roll inom ramen för mer allmänt hållna direktiv . Detta har fört med sig att uppdrag kunde ges motstridande tolkningar. Regeringen har visserligen numera tagit till sig den kritik som framförts och lagt fram ett förslag till ändring i bolagsordningen som antagits av bolagsstämman. Änd- ringen i bolagsordningen är dock inte tillräcklig för att förändra den hittillsvarande otillfredsställande situationen som innebär att flera olika tolk- ningar kan göras när det gäller avvägningen mellan målet affärsmässighet och andra mål. Utskottet underströk betydelsen av att styrningen av de stat- liga bolagen sker på ett sådant sätt att det finns möjlighet att i efterhand granska regeringens agerande. Utskottet hänvisade till ett tidigare uttalande om att det borde utvecklas rutiner som gör det möjligt att följa upp vikti- gare händelseförlopp och granska vilka kontakter som förevarit mellan bolagsledningar och berörda departement i frågor av större betydelse. Granskningen har visat att möjligheterna att i efterhand följa upp händelse- förloppet när det gäller investeringar varit begränsade eftersom RESERVATIONER 2004/05:KU20 det inte funnits full dokumentation av kontakterna mellan Näringsdeparte- mentet och bolaget i dessa sammanhang. Enligt utskottets mening är det otillfredsställande att det trots utskottets tidigare uttalanden inte skapats till- räckligt goda rutiner när det gäller dokumentation av de uppgifter som kan behövas vid en uppföljning och granskning av styrningen av statliga bolag. Mot den angivna bakgrunden kan de ansvariga statsråden och inte undgå kritik för sättet att styra och för bristen på dokumentation av kontakterna mellan och . Frågor rörande en (avsnitt 7.2) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), () och (). Av 10 kap. 8 § regeringsformen framgår att utrikesministern skall hållas underrättad, när fråga som är av betydelse för förhållandet till annan stat eller till mellanfolklig organisation uppkommer hos annan statlig myndig- het. I samband med föregående års administrativt inriktade granskning av regeringsarbetet (bet. 2004/05:KU10 s. 72) erinrade utskottet om vissa utta- landen i förarbetena till denna grundlagbestämmelse. I förarbetena har framhållits att det i fråga om utrikespolitiken finns ett särskilt starkt intresse av enhetlighet och konsekvens. Vidare har framhållits att även till synes tekniska ärenden kan rymma eller snabbt få utrikespolitisk betydelse. Det understryks också i motiven att en central kontroll måste finnas över alla utrikesförbindelser som har någon utrikespolitisk betydelse eller kan med- föra rättsliga förpliktelser för riket. Utskottet konstaterar att det således enligt 10 kap. 8 § regeringsformen kan åligga förvaltningsmyndigheter att underrätta utrikesministern om exem- pelvis förekomsten av korruption i andra länder med vilka myndigheterna bedriver utvecklingssamarbete för svensk räkning. Det är att märka att Sve- rige inom ramen för både EU-samarbetet och annat internationellt samar- bete har iklätt sig åtaganden i fråga om åtgärder för att motarbeta korruption. Vid granskningen har framkommit att det inte inom har beslutats några särskilda regler eller rutiner som syftar till att säkerställa att myndigheters uppgifter om korruption kommer till och reger- ingens kännedom. Enligt utskottets mening skulle sådana åtgärder göra det praktiskt möjligt att kontrollera både att myndigheterna har uppfyllt sin underrättelseskyldighet enligt 10 kap. 8 § regeringsformen och att reger- ingen på ett enhetligt och konsekvent sätt behandlar myndigheters uppgif- ter om korruption. Avsaknaden av sådana åtgärder är särskilt anmärknings- värd med tanke på dels omfattande internationella åtaganden på antikorruptionsområdet, dels att det utvecklingssamarbete som svenska myn- digheter bedriver ytterst grundar sig på beslut fattade av regering och riksdag. Utskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttrande. I rubriken anges inom parentes vilket avsnitt i utskottets granskning som behandlas i det särskilda yttrandet. Statsminister handläggning av processen att utse kandidat till svensk EU-kommissionär (avsnitt 3.2) av (), (), (), Hen- rik S Järrel (m), (), (), () och (). Enligt 10 kap. 6 § första stycket regeringsformen (RF) skall regeringen fortlöpande informera och samråda med organ, som utses av riks- dagen, om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Av paragrafen framgår också att närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen. Förfarandet vid nominering av svensk kommissionär i det aktuella fallet synes ha skett i överensstämmelse med de formella reglerna. Ändå kan det konstitutionella läget ge upphov till frågor om reglernas entydighet. Kan nomineringen av svensk kandidat till anses ligga utanför ramen för samarbetet inom EU? Om regeringen hade valt att inte nominera någon kandidat till kommissionen; hade det då påverkat ramen för EU-samarbetet? Frågan är också om riksdagsordningens bestämmelser uttömmande tol- kar innebörden i 10 kap. 6 § RF. Vilken är den substantiella innebörden av begreppet fortlöpande informera ? Borde inte nomineringen av en svensk kommissionär vara av intresse för ? Någon informa- tion direkt till har inte ägt rum. Statsministerns uttalande vid utfrågningen att regeringen inte är skyldig att fatta ett regeringsbeslut i formell mening vid nomineringen är märkligt. Skulle regeringen kunna avge en formell nominering utan att regeringen fattar beslut om detta? Det förutsätter i så fall att regeringen i beslut har delegerat beslutsfunktionen i detta avseende. Det har inte kunnat utrönas om en sådana delegering har skett. Samrådet inför nomineringen av kommissionär har ägt rum genom infor- mella samtal med företrädare för riksdagspartierna. Enligt vår mening är nomineringen av kommissionär av sådan vikt att regeringen kan överväga att förändra denna praxis och formalisera samrådet. Det skulle likna den praxis med samrådsförfarande inför möten med som redan har etablerats.