bet · GT01FöU1 · 2005-11-22 00:00:00 — I betänkande 2003/04:FöU5 Försvarsmaktens förbandsutveckling m.m. begärde försvarsutskottet att ett fördjupat beslutsunderlag om Försvarsmaktens förbandsutveckling skall redovisas för och formuleras på ett sådant sätt att kontinuerligt kan följa upp det. Utskottet har tidigare också framhållit att bör ägna större uppmärksamhet än åt resultatet av produktionen inom Försvarsmakten, dvs. åt krigsförbanden, och vilken effekt, säkerhetspolitiskt och militärt, som uppnås av dessa för olika nationella och internationella behov . Det borde därför övervägas om den utvecklade kostnadsredovisning som utskottet efterlyser kan omfatta de olika krigsförbanden. Utskottet har fått bekräftat att inom ramen för Utredningen om styr- och finansieringsformerna i försvaret tagit fram förslag till en tydligare anslagsstruktur för Försvarsmaktens verksamhet. har föreslagit fler anslag än och framhåller att detta ökar möjlighet att utöva finansmakten. Utskottet anser också att fler anslag än förbättrar möjlighet att utöva sin finansmakt och bestämma hur medlen för det militära försvaret skall användas. Utskottet anser att de frågor som tas upp i motion 2005/06:Fö218 om förbättrad styrning av Försvarsmakten och om planeringsförutsättningarna för Försvarsmakten är viktiga. Förslagen från Utredningen om styr- och finansieringsformerna i försvaret lämnades till regeringen och bereds i . Utskottet utgår från att de frågor som väcks i motionen övervägs i det sammanhanget. Något ytterligare uttalande från sida utöver vad utskotten har uttalat ovan anser inte utskottet behövs . Utskottens uppfattning är väl känd och dokumenterad. Fyrpartimotionens 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) förslag om förbättrad styrning av Försvarsmakten (yrkande 4) och om planeringsförutsättningarna för Försvarsmakten (yrkande 11) avstyrks därför. har genom lagen (1992:1403) om totalförsvar och höjd beredskap definierat totalförsvar som verksamhet som behövs för att förbereda för krig. Under högsta beredskap är totalförsvar all samhällsverksamhet som då skall bedrivas. Totalförsvar avser således en verksamhet och inte en organisation. Med totalförsvarets resurser avses alla de resurser som finns för totalförsvarets verksamhet. Politikområdet omfattar planering, förberedelser och utnyttjande av totalförsvarets resurser för att uppnå de av angivna målen samt för att på andra sätt stödja svensk säkerhetspolitik. Anslag inom utgiftsområde 6 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 6:4 Styrelsen för psykologiskt försvar 6:9 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret 6:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd m.m. 2002 06 6:3 Funktionen Civil ledning 2002 06 6:9 Funktionen Telekommunikationer m.m. Totalt för politikområdet Totalförsvar 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet.2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Mål för politikområdet Totalförsvar Målet för politikområdet Totalförsvar är att bidra till att hantera och förebygga kriser i vår omvärld, hävda vår territoriella integritet, försvara mot väpnat angrepp, värna civilbefolkningen och säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Mål för verksamhetsområdet Det militära försvaret Målet för verksamhetsområdet är att det militära försvaret, inom ramen för sin huvuduppgift, nämligen förmågan att kunna föra väpnad strid, skall uppnå den förmåga och genomföra de insatser som krävs. Kraven på operativ förmåga som ställs på Försvarsmakten är att hävda territoriella integritet och bidra till att förebygga och hantera kriser i vår omvärld genom att medverka i fredsfrämjande insatser, vid ett försämrat omvärldsläge kunna hantera händelseutvecklingar och hot som kan drabba samt kunna öka förmågan till internationella insatser, efter allvarlig och varaktig försämrad omvärldsutveckling och successiva beslut av regering och riksdag kunna utveckla förmåga att möta olika former av mer omfattande militära operationer som hotar fred och självständighet. Mål för verksamhetsområdet Det civila försvaret Målet för verksamhetsområdet är att värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. Verksamhetsområdet Det militära försvaret Utskottets överväganden och förslag i korthet Konstruktionen med de s.k. insatsförbanden väcker ett antal frågor som behöver klarläggas. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med förnyad formell redovisning om insatsorganisationens olika delar. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag om insatsorganisation (punkt 2). Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). Utskottet kommer att noga följa arbetet med att utveckla den nordiska snabbinsatsstyrkan. Utskottet föreslår att avslår motionerna 2005/06:Fö218 (c, m, fp, c) yrkande 3 och 2005/06:U290 (m) yrkande 24. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c). Utskottet föreslår att avslår motionerna 2005/06:Ju480 (fp) yrkandena 3 och 7, 2005/06:Ju534 (m) yrkande 5 och 2005/06:Ju564 (kd) yrkande 7. Jämför reservation 5 (kd). Utskottet föreslår att avslår motion 2005/06:Fö225 (fp, kd, c). Jämför reservation 6 (fp, kd, c). Utskottet föreslår att avslår motionerna 2005/06:Fö216 (c) yrkandena 14 samt 2005/06:Fö245 (v) yrkande 2. Utskottet föreslår att avslår motion 2005/06:Fö223 (m) yrkandena 1 och 2. Utskottet föreslår att avslår motionerna 2005/06:Fö220 (kd), 2005/06:Fö228 (s), 2005/06:Fö257 yrkandena 13 samt 2005/06:Fö254 (kd, m, fp, c, v). Jämför reservation 7 (kd). Utskottet föreslår att avslår motionerna 2003/04:U350 (kd) yrkande 4, 2005/06:Fö214 (kd) yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:U384 (kd) yrkande 5. Utskottet föreslår att avslår motion 2005/06:Fö246 (kd) yrkandena 1 och 2. Bedömning av operativ förmåga Försvarsmaktens förmåga att lösa de fyra uppgifterna bedöms utifrån nuvarande omvärldsläge som godtagbar. De brister som redovisats är i allt väsentligt motsvarande bristerna från verksamhetsåren 2002 och 2003. Dessa begränsningar finns bl.a. inom förmågan till ledning på operativ nivå, operativ logistik, underrättelseinhämtning samt uthållighet vid genomförande av insatser. En förutsättning för att beredskapshöjande åtgärder och därmed anpassningsåtgärder skall kunna genomföras är att Försvarsmakten ges förvarning. De brister som redovisats från föregående år när det gäller förmåga till väpnad strid på högre nivåer, har till del åtgärdats. Regeringen menar att det är väsentligt att denna förmåga kontinuerligt vidmakthålls och ytterligare utvecklas gemensamt för stridskrafterna och i samverkan med andra nationer. Kompetensen och förmågan till förbandsledning på högre nivåer, brigad- och divisionsnivåer, bör vidmakthållas och utvecklas då denna kompetens och förmåga kommer att krävas inom ramen för EU:s militära snabbinsatsförmåga. Vidare anser regeringen att denna kompetens och förmåga bör vidmakthållas för långsiktig kompetens och utveckling. Regeringen bedömer detta vara en förutsättning för att kunna uppnå den kompetens som krävs vid internationella insatser på såväl förbandsnivå som vid placering av stabsofficerare i multinationella staber. Därutöver är det av vikt att förmågan till väpnad strid på alla konfliktnivåer vidmakthålls och utvecklas och inom ramen för EU:s krishanterings- och snabbinsatsförmåga men också vad gäller andra internationella insatser. Vidare anser regeringen det angeläget att ytterligare utveckla förmågan att samverka med andra myndigheter i syfte att öka samhällets samlade krishanteringsförmåga. Utbildning, planering m.m. Operativ ledning och logistik Regeringen bedömer överlag tillståndet inom operativ ledning och logistik som godtagbart. Efter omlokaliseringen till leder den operativa insatsledningen samlat alla nationella och internationella insatser. Utvecklingen av förmågan att genomföra informationsoperationer är försenad i förhållande till planerad ambition. Den defensiva förmågan bedöms dock vara godtagbar. Enligt regeringens bedömning har inriktningen för markstridkrafterna i stort sett följts under . Försvarsmakten arbetar med att fylla de identifierade bristerna inom övningsverksamheten och på materielsidan. Dock så är den gällande ambitionsnivån för markstridskrafterna inte tillräcklig för att vidmakthålla förbanden i förbandsgrupp 1 och 2. kommer därför ambitionen att ökas avseende utbildnings- och övningsnivå på markstridsförbanden. Då markstridskrafternas bidrag är centralt inom de framtida prioriterade uppgifterna, bl.a. den nordiska snabbinsatsstyrkan, kommer det att ställas särskilt stora krav på att verksamheten inom Försvarsmakten anpassas i snabb takt till de nya förutsättningarna. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att tillståndet inom markstridskrafternas förband är godtagbart. Enligt regeringens bedömning har inriktningen av sjöstridskrafterna i stort följts under . Verksamheten har under den senare hälften av 2004 inriktats mot förberedelser inför den omstrukturering som följer av det försvarspolitiska inriktningsbeslutet. Enligt regeringens bedömning har inriktningen av flygstridskrafterna i stort sett följts under . De reduceringar av flygtiden som skett på grund av ekonomiska besparingskrav har inneburit en generellt sänkt förmåga, framför allt på attackförmågan i JAS-divisionerna. Regeringen ser allvarligt på den utvecklingen då piloternas kompetens sjunker till följd av oregelbunden övningsverksamhet. Försvarsmakten har nått en brytpunkt då flygtiden per förare inte längre går att minska. Detta påverkar även utvecklingen av förmågan hos flygförbanden. Helikopterbataljonen skulle enligt den ursprungliga planen vara fullt operativ 2010, men på grund av leveransförseningar beräknas förbandet vara fullt operativt 2012. Därmed är det inte möjligt att nu göra en samlad bedömning av helikopterbataljonens förmåga. Dock bedöms att nödvändig operativ fredsverksamhet kan bedrivas från ordinarie fredsgruppering. Regeringen gör dock bedömningen att det inte finns något som talar mot att utvecklingen sker enligt plan. Utvecklingen av förbandets förmåga kommer att ske successivt och bedömningen är att det inte skall innebära några större problem för övrig verksamhet. Delar av förbandet kan lösa de uppgifter som behöver genomföras. Regeringens bedömning om utvecklingen mot ett nätverksbaserat försvar (NBF) är att verksamheten i stort har genomförts som planerat. Vidare konstateras att Försvarsmakten utgående från sin analys av den försvarspolitiska inriktningen skiftat fokus från ett ensidigt nationellt helhetsperspektiv, till en prioriterad utveckling av insatsförbanden för att svara mot kraven på internationell förmåga i närtid. Regeringen anser det alltjämt angeläget med en väl avvägd balans mellan evolutionär utveckling för det längre tidsperspektivet och utveckling av en reell förmåga i närtidsperspektivet. Med utgångspunkt i utvecklingen mot snabbinsatsstyrkor inom ramen för EU är det viktigt att den fortsatta utvecklingen i ökad omfattning leder till närtida resultat samt att dessa tillvaratas och implementeras i befintliga insatsförband och att en nödvändig anpassning av den befintliga organisationen sker. Vidare anser regeringen att det är viktigt att all utveckling inom området sker i nära samverkan med internationella aktörer och organisationer för att kunna uppfylla internationella åtaganden. Regeringen bedömer det som angeläget att vidareutveckla skyddsförmågan mot NBC-stridsmedel nationellt och internationellt. Att vidareutveckla inter-operabiliteten avseende NBC-förmågan anses i sammanhanget som viktigt. Regeringen anser vidare att samarbetet med andra myndigheter är betydelsefullt, bl.a. genomförande av rekognoseringsresor till framtida eventuella insatsområden och samarbete som leder till ökat skydd av svenska förband. Regeringen finner det positivt att åtgärder har vidtagits för att säkra en kompetensuppbyggnad inom området. Regeringen ser vidare positivt på utvecklingen av en funktionsplan för inriktning av NBC-skyddet på medellång och lång sikt. Regeringen bedömer när det gäller minhantering att verksamheten har genomförts väl samt att Försvarsmaktens samarbete med andra aktörer inom området fungerat bra. Stöd till utvecklingen av FN:s IT-stöd, IMAS, med EODIS () har särskilt noterats. Regeringen framhåller när det gäller totalförsvarspliktiga att det är glädjande att antalet kvinnor som anmäler intresse för Försvarsmakten ökar, som det är oroväckande att avgångarna ökar bland kvinnor. Regeringen anser att Försvarsmakten, tillsammans med , måste intensifiera ansträngningarna för att minska dessa avgångar. Det är dock positivt att andelen avgångar bland män som genomför grundutbildning minskar. Regeringen anser vidare att en analyserande process bör finnas för att kunna följa upp orsaker till avgångarna och vidta lokala förbättringar. Utvärderingar av detta slag genomförs på vissa ställen och har uppvisat goda resultat. Regeringen anser att dessa utvärderingssystem bör utökas. Andelen värnpliktiga som efter den frivilliga tremånadersutbildningen tecknat kontrakt med hemvärnet är låg och regeringen kan därmed konstatera att utbildningen inte givit önskat resultat. Det är viktigt att Försvarsmakten vidtar andra åtgärder för att öka andelen värnpliktiga som rekryteras till hemvärnet. Regeringen avser att fortsätta följa frågan om ett utvecklat civilt meritvärde av värnpliktsutbildningen. Förändringarna inom yrkesofficerskåren överensstämmer i allt väsentligt med den utveckling som Försvarsmakten lagt till grund för sin planering. Att Försvarsmaktens målsättning beträffande antalet yrkesofficerare inte infriades fullt ut berodde på att färre yrkesofficerare än vad som tidigare bedömts slutade på egen begäran vilket i sin tur medförde att det fanns ca 200 yrkesofficerare mer än planerat vid inledningen av 2004. Försvarsmakten har lyckats behålla avgångarna bland kvinnliga officerare på en låg nivå. Detta har bidragit till en fortsatt ökning av andelen kvinnor inom yrkesofficerskåren. Antalet fullmaktsanställda yrkesofficerare har fortsatt att minska i en betydande omfattning. Andelen fullmaktsanställda är av yrkesofficerskåren. har antalet yrkesofficerare minskat med . Som framgår nedan har motsvarande förändring varit för civilanställd personal. Regeringen konstaterar att Försvarsmakten successivt genomför den tyngdpunktsförskjutning mellan personalkategorierna som följer med den inriktning för personalförsörjningen som getts. Regeringen kan konstatera att reduceringen av civil personal inte varit lika omfattande som när det gäller yrkesofficerarna. Orsakerna är bl.a. att vissa befattningar som upprätthållits av värnpliktiga har ersatts med civilanställd personal och att reservdelshanteringen överförts till Försvarsmakten från . Det är positivt att antalet reservofficerare i internationell tjänst ökar. Det är angeläget att Försvarsmakten kan redovisa det framtida behovet av reservofficerare och myndighetens syn på det långsiktiga behovet av kompetensutveckling inom denna grupp. Personal som fullgjort värnplikt Enligt Försvarsmakten finns det tre skäl till minskningen av antalet anställda personer som fullgjort värnplikt. Det första är att den personal som anställs i flygtidsproduktionen numera redovisas som civilanställda i enlighet med regeringens inriktning i proposition 2004/05:5 s. 106. Det andra skälet är att tillämpningen av det s.k. befälsförstärkningsavtalet har stramats upp. Försvarsmakten bedömer avslutningsvis att myndigheten redovisat för höga siffror i tidigare årsredovisningar. Regeringen gör ingen annan bedömning än Försvarsmakten. Regeringen anser att det tillbakablickande arbete som redovisas när det gäller kompetensförsörjning har flera brister. Att flera av de frågor som regeringen fattat beslut om 2001, exempelvis direktrekrytering av specialister till officersyrket eller det utökade ansökningsförfarandet till befattningar, fortfarande inte nått implementeringsfas är otillfredsställande. Försvarsmakten beräknar att ett ansökningsförfarande kan tillämpas i begränsad utsträckning först , dvs. först efter att förslaget utformats i en process där Försvarsmakten redan tidigt i utredningsprocessen (1999) medverkade i utredningsarbetet. Regeringen anser att de senaste årens minskade övningsverksamhet inom Försvarsmakten som Försvarshögskolan rapporterar om, och som lett till sämre förkunskaper hos de studerande, bör åtgärdas. Utbildning kan inte ersätta erfarenheter från verkliga övningar. Den kraftiga neddragningen av officersutbildningen är en oundviklig åtgärd. Utvecklingen ställer hårda krav på både Försvarshögskolan och militärhögskolorna att bevara de nödvändiga kompetenser som krävs så att utbildningarna kan upprätthålla nödvändig kvalitet. Regeringens bedömning är att detta förutsätter att myndigheternas arbete med kompetensförsörjningsstrategier sker i nära samverkan mellan myndigheterna och med ett långsiktigt perspektiv. Regeringen framhåller när det gäller arbetsgivarfrågor att Försvarsmaktens nya rörlighetsavtal leda till en ökad kostnadseffektivitet. Regeringen anser vidare att det är viktigt att Försvarsmakten fortsätter att arbeta med att förbättra sin arbetsgivarroll. Regeringen avser att noggrant fortsätta uppföljningen av hur Försvarsmakten hanterar arbetsgivarfrågorna. beslutade om vissa personalfrågor i försvaret (bet. 2003/04:FöU3, rskr. 2003/04:168). konstaterade i sitt betänkande bl.a. att personalkostnaderna utgjorde en väsentlig del av anslagen till Försvarsmakten. Det är enligt utskottet viktigt att regeringen fortsätter att stärka sin uppföljning och styrning när det gäller arbetsgivarpolitiken inom Försvarsmakten. anförde vidare bl.a. att regeringen fortsättningsvis borde redovisa för personalkostnaderna inklusive avvecklingskostnaderna för personal inom Försvarsmakten. Enligt Försvarsmaktens kompletterande budgetunderlag uppgår lönekostnaderna och avvecklingskostnaderna enligt vad som anges i följande tabell. I tabellen visas värden i fast genomförandeprisläge 2005. Tabell Löne- och avvecklingskostnader Enligt Försvarsmakten har det inte funnits möjlighet att dela upp personalkostnaderna på olika kategorier anställda som utskottet hemställt om. Regeringen anser att detta inte är tillfredställande. Regeringen finner det inte heller godtagbart att metoderna för hur personalkostnader beräknas skiljer sig åt mellan olika dokument som årsredovisningar och budgetunderlag. Därmed är det också svårt att dra några entydiga slutsatser. Inför innevarande period uppgav Försvarsmakten att man skapat en enhetlig metod för att beräkna kostnaderna. Metoden har använts i det kompletterande budgetunderlaget . Förändringen bedöms ge en mer relevant kostnadsbild som kan följas i fortsättningen. Enligt regeringens mening har Försvarsmaktens arbete gett effekt. Totalt sett har Försvarsmakten lyckats behålla en i jämförelse med andra samhällssektorer låg sjukfrånvaro trots att många anställda upplevt att framtiden varit osäker under förberedelserna inför det försvarspolitiska inriktningsbeslutet . Enligt regeringen har Försvarsmakten bedrivit ett drogförebyggande arbete med godtagbart resultat. Det är viktigt att arbetet fortsätter. Regeringen finner det dock angeläget att parterna snabbt kommer tillrätta med de avtalsmässiga problemen så att de slumpvisa drogtesterna kan återupptas. Regeringen bedömer att arbetet som pågår inom Försvarsmakten och de totalförsvarsgemensamma myndigheterna bidrar till att synliggöra diskriminerande strukturer och attityder som kan finnas. kan konstateras att myndigheterna kommit olika långt inom olika områden och att arbetet hos samtliga måste fortsätta med en höjd ambitionsnivå för att kunna svara mot de krav som regering och riksdag ställer. Försvarsmakten är den myndighet som visat på den mest omfattande erfarenheten av att arbeta med jämställdhetsfrågor. Myndighetens jämställdhetsplan har exempelvis beskrivits av JämO i positiva ordalag. Regeringen ser dock mycket allvarligt på att Försvarsmakten inte levt upp till sina egna målsättningar avseende jämställdhet och sexuella trakasserier. Regeringen finner det mycket angeläget att Försvarsmakten kommer till rätta med dessa brister och kommer därför ge Försvarsmakten i uppdrag att redovisa hur myndigheten avser göra detta. Regeringen bedömer att det är viktigt att myndigheterna sätter stort fokus på implementering, uppföljning och utvärdering samt att man utnyttjar varandras erfarenheter i det fortsatta arbetet mot diskriminering. Detta till trots uppvisar myndigheten inte fortsatta framsteg vad avser genomförande och uppföljning. För samtliga myndigheter krävs ytterligare ansträngningar för att åstadkomma ett strukturerat och strategiskt arbete mot diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhörighet och sexuell läggning. I de fall då myndigheterna inte lever upp till regeringens krav och inte har tagit fram de handlingsplaner som skall vara styrande för mångfalds- och jämställdhetsarbetet ser regeringen allvarligt på dessa brister. Vad gäller rekrytering av det underrepresenterade könet till civila befattningar vid flera myndigheter sker den ofta från starkt mansdominerande områden. Regeringen bedömer därför att det krävs särskilda strategier för rekrytering och att erfarenheter från andra sektorer kan vara intressanta. Som exempel kan nämnas att högskolornas lärarrekrytering inom mansdominerade områden bör kunna vara intressanta för Försvarshögskolans fortsatta arbete. Försvarsmaktens arbete mot diskriminering på grund av exempelvis, kön, etnicitet eller sexuell läggning måste bedrivas på ett sådant sätt att myndigheten använder sina samlade kunskaper på ett effektivt sätt. Regeringen anser inte att det är godtagbart att myndighetens arbete inom ett avgränsat område, som lönekartläggning i enlighet med jämställdhetslagen, får som konsekvens att myndigheten får svårigheter att leva upp till andra krav som lagen ställer, eller mål som regeringen angett. Regeringen anser, liksom , att Försvarsmakten genom bedriver ett aktivt säkerhetsarbete. Det nära informationsutbytet mellan (Försvarsdepartementet) och har fortsatt. Regeringen delar också den syn myndigheten anför i årsredovisningen, nämligen att grunden för en effektiv och rationell verksamhet är att den genomförs på ett säkert sätt. Detta synsätt måste enligt regeringen vara grundläggande för all verksamhet inom Försvarsmakten. Regeringen noterar att olycksstatistiken generellt visar att säkerhetsarbetet är framgångsrikt. Antalet olyckor minskar. I budgetpropositionen anförde regeringen dock att det är viktigt att fortsatta åtgärder vidtas. Inriktningen måste vara, betonade regeringen, att ingen skall dödas i tjänsten. Av årsredovisningen framgår att tre personer omkommit i eller i anslutning till tjänsten. Det är visserligen mindre än de tio som omkom , men i paritet med antalet omkomna . Två av dessa tre omkomna var värnpliktiga som dödades i en båtkollision. Denna olycka utreds av . Det är enligt regeringen viktigt att fortsatta och kraftfulla åtgärder vidtas så att antalet dödsolyckor minskar ännu mer. I proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar uttalade regeringen sin allmänna bedömning av de frivilliga försvarsorganisationernas roll i det framtida insatsförsvaret. Regeringen finner fortsatt att stora delar av dagens frivilligverksamhet är inriktad mot det gamla invasionsförsvaret och anpassad till en numerärt större insatsorganisation. Regeringen anser att övergången till det tekniskt avancerade insatsförsvaret med höga krav på flexibilitet innebär att det inte längre finns ett lika stort behov av stöd från de frivilliga försvarsorganisationerna. Inom ett antal specialkompetensområden, främst för befattningar inom hemvärnet, samt inom ungdomsverksamheten kan organisationerna dock fortfarande bidra till försvarets förmåga.