bet · GT01MJU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Miljöersättningar riktade till jordbruket, stöd till mindre gynnade områden, kompetensutveckling, startstöd till yngre jordbrukare, stöd till investeringar i jordbruksföretag, stöd till bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter samt åtgärder för landsbygdens utveckling finansieras under anslaget. Åtgärderna återfinns inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogram samt två Mål 1-program, vilka tillämpas i de fyra nordligaste länen samt delar av , och . Under anslaget finansieras det nationella stödet till jordbruket i norra . Anslaget används även för att finansiera ett nationellt anläggningsstöd för plantering av energiskog i enlighet med förordningen (1997:75) om anläggningsstöd till plantering av fleråriga grödor för produktion av biomassa. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen i Mål 1 och Leader-plus. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de av anvisade anslagsmedlen. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst , högst och högst därefter. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. En ny programperiod för Miljö- och landsbygdsprogrammet inleds . Omfattningen av programmet går inte att fastställa, bl.a. då det saknas EU-beslut om budget. Beräkningen av anslaget är därför osäker. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget för . Under anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur anvisas medel motsvarande EU:s finansiering av strukturstöd och miljöersättningar med anknytning till jordbruket som redovisas under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Till anslaget förs även jordbruksfondens utvecklingssektions finansiering av Mål 1- och Leader-plus-programmen. Huvuddelen av åtgärderna som finansieras under anslaget är ersättningsformer som bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Detsamma gäller åtgärder inom ramen för strukturfondsprogrammen i Mål 1 och Leader-plus. Detta innebär att staten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för de av anvisade anslagsmedlen. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst , högst , högst och högst därefter. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget för . Anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur bör enligt motion 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 delvis utökas med . Detta anslag bör användas till bl.a. återskapande av våtmarker och utsatta områden (Less Favoured Areas) som , skärgården, sydsvenska höglandet. Pengarna skall också gå till att stärka dessa områdens konkurrenskraft samt startstöd till landsbygdsföretagare för ökat företagande på landsbygden. Moderata samlingspartiet anför i motion 2005/06:MJ574 (m) yrkande 5 delvis att anslaget inte bör utökas utöver vad som motiveras av förändringen i den gemensamma jordbrukspolitiken och föreslår därmed att anslaget minskas med . Under anslaget 44:1 har anvisats medel för de av tillämpade miljö- och strukturstöden med anknytning till jordbruket samt det nationella stödet till jordbruket i norra . Regeringens avsikt är enligt propositionen att följa de beslutade programmen i syfte att nå de i programmen fastställda målen. Återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel uppburen sker under anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Den fortsatta återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel sker under anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. I samband med beslut om genomförande av jordbruksreformen förstärktes Miljö- och landsbygdsprogrammet med första utbetalning . EU-finansieringen sker genom s.k. modulering (överföring av EU-medel från direktstöd till Miljö- och landsbygdsprogrammet). Den nationella finansieringen sker genom återföring av delar av den uppburna handelsgödselskatten. föreslås ytterligare av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel återföras under anslaget. Tillsammans med kvarvarande återföring av uppburen skatt under anslaget 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m., föreslås återförda skattemedel användas för verksamhet som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk samt bidrar till att konkurrens- och tillväxtförmågan stärks. Utskottet instämmer i att verksamheten bl.a. bör omfatta forsknings- och utvecklingsverksamhet, t.ex. på bekämpningsmedelsområdet. Under anslaget 44:2 har anvisats medel motsvarande EU:s finansiering för de av tillämpade miljö- och strukturstöden med anknytning till jordbruket samt Mål 1- och Leader-plus-programmen. Till Miljö- och landsbygdsprogrammet har tillförts ytterligare medel till följd av s.k. modulering (överföring av EU-medel från direktstöd till Miljö- och landsbygdsprogrammet). Vid beräkning av de finansiella ramarna för Mål 1- och Leader-plus-programmen användes, enligt förordning (1999:710) om valutakurs vid stöd från , kursen per euro. Regeringen beslutade om ändring i förordningen. Ändringen innebär att valutakursen höjs till per euro. Till följd av förändringen bör därmed nivån på anslaget 44:2 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur anpassas. Den höjda valutakursen medför en förstärkning av Mål 1- och Leader-plus-programmen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslagen och avstyrker därmed de förslag till annan medelstilldelning som framförts i motion 2005/06:MJ574 (m) yrkande 5 i den del motionsyrkandet avser minskning av anslaget 44:1. Med hänsyn härtill och till att den av fastställda ramen för utgiftsområdet inte medger att några ytterligare medel tillförs anslaget avstyrks även motion 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 i den del motionsyrkandet avser förstärkning av anslaget 44:1. Utskottet tillstyrker även föreslagna bemyndiganden. 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker propositionens förslag om medelstilldelning och bemyndigande samt avstyrker därmed en motion (kd) om förstärkning av anslaget. Anslaget disponeras av för att inom skilda nationella handlingsprogram, huvudsakligen genom försöks- och utvecklingsverksamhet, styra utvecklingen inom jordbruket och trädgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskad ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel, bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden. Huvuddelen av den verksamhet som finansieras under anslaget bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för ramanslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för . Det fortsatta arbetet med miljö- och landsbygdsutveckling bör enligt motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 36 delvis ha ett klart fokus på jordbruksnäringen, och anslaget bör förstärkas med . Den största delen av EU-stöden bör även fortsättningsvis riktas mot miljöförbättrande åtgärder. Framför allt är förebyggande av växtnäringsläckage en viktig uppgift, vilket föranleder stöd till odling av vall och andra fånggrödor. Bevarande av landskapsbilden bör också prioriteras. Anslaget får enligt propositionen disponeras för informations-, rådgivnings- och utvecklingsverksamhet inom trädgårdsområdet samt för uppföljning och utvärdering av den gemensamma jordbrukspolitiken liksom effekterna av de verksamheter som finansieras under anslaget. Genom framför allt försöks- och utvecklingsverksamhet inom ramen för de nationella handlingsprogrammen för jordbrukets miljöpåverkan kan aktuella, konkreta och angelägna frågeställningar med bäring på uppfyllelse av de nationella miljökvalitetsmålen behandlas. Resultaten ligger till grund för den rådgivnings- och utbildningsverksamhet som omfattade ca 50 000 lantbrukare. Resultatet från verksamheten ligger även till grund för lagstiftning, t.ex. inom växtnäringsområdet samt i framtagande och utveckling av åtgärder inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogrammet. Verksamheten under anslaget bidrar till att uppnå de av fastställda miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning och Giftfri miljö. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget och avstyrker motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 36 delvis med hänvisning till att den av fastställda ramen för utgiftsområdet inte medger att några ytterligare medel tillförs anslaget. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande. 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning och avstyrker motioner om förstärkning av anslaget (m, fp). Från anslaget 44:4 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. betalas bidrag till jordbrukets yttre och inre rationalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering (omtryckt 1988:999). disponeras anslaget helt för vissa omarronderingsprojekt i och . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för . Omarronderingsarbetet i och angränsande län går enligt motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 delvis alltför sakta. vill att detta arbete påskyndas och föreslår att anslaget förstärks med . föreslår i motion 2005/06:MJ574 (m) yrkande 5 att anslaget förstärks med . Regeringen har i allmän spariver föreslagit att också vissa av de EU-finansierade anslagen minskas. Det rör sig i dessa fall om mindre belopp. Vi anser att varit alltför dåligt att ta till vara de medel som EU ställer till förfogande. Minskning av detta anslag bör inte göras. I samband med beredningen av ekonomiska vårproposition (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:MJU2y) betonade utskottet vikten av att den omarronderingsverksamhet som bekostas från förevarande anslag kan bedrivas i oförändrad omfattning. beslutade därefter efter förslag av regeringen i tilläggsbudget för (prop. 2003/04:1 vol. 1 s. 250, bet. 2003/04:FiU11, rskr. 2003/04:43 m.fl.) att anslaget för skulle ökas till ungefär samma nivå som föreslås av regeringen. Inom ramen för miljö- och jordbruksutskottets arbete med uppföljning av budgetbeslut beslutade utskottet att inhämta information från i angående omarronderingsverksamheten i länet och eventuella effekter av anslagsbeslut. redovisade i en skrivelse till utskottet att effekterna av beslut att återställa nivån på bidraget till bl.a. innebar att Lantmäteriet fick förutsättningar att anställa personal och att markägarna vid informationer inför nya projekt kunde få besked om deras kostnad. Genomförandetiden blir emellertid alltför lång vid nuvarande bidragsnivå. beräknar tidsåtgången för att omarrendera ca 120 000 ha i Siljansbygden till vid ett årligt bidrag om . Utskottet har med hänvisning till att hela anslaget numera avser omarronderingsverksamheten godtagit den medelstilldelning som regeringen föreslagit för kommande budgetår. Utskottet gör samma bedömning även och tillstyrker propositionen i den här delen. Vad som anförs i motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 och 2005/06:MJ574 (m) yrkande 5 föranleder inte någon annan bedömning från utskottets sida. Motionerna avstyrks i de delar som berör anslaget. 44:5 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslag 44:5. 44:6 Återföring av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslag 44:6 och avstyrker motioner om att anslaget bör utgå (m, fp, c) och om förstärkning av anslaget (kd). Anslaget används för att återföra resterande uppburen skatt på bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel i jordbruket till jordbruksnäringen. Den fortsatta återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel kommer att ske på anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Den återföring av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel som avser uppburen skatt beräknas att avslutas . Den fortsatta återföringen av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel kommer att ske på anslaget 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för . vänder sig i motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 delvis emot återföringen av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. och föreslår att anslaget minskas med . Motionärerna anser att detta går emot principen att förorenaren betalar och att denna typ av växling inte är effektiv. Även anslår i motion 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 delvis mindre än vad regeringen har föreslagit. Svensk jordbruksnäring bör ges ekonomiskt likvärdiga konkurrensvillkor med jordbruksnäringen i t.ex. och . Också anser i motion 2005/06:MJ574 (m) yrkande 5 delvis att anslaget bör dras ned med . Inom utgiftsområdet finns en rundgång av skatt på jordbrukets produktionsmedel på eget anslag. Det är bättre att skatterna aldrig tas ut. föreslår i motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 36 delvis att anslaget förstärks med . Det är viktigt att slår fast att återföringen av skatten i form av forsknings- och utvecklingsinsatser som gynnar jordbruksnäringen fortsätter. Det vore olyckligt om detta anslag i stället användes för medfinansiering av det nya landsbygdsprogrammet. Som anförs i propositionen bör återförda skattemedel användas för verksamhet som främjar en hållbar utveckling av svenskt jordbruk samt bidrar till att konkurrens- och tillväxtförmågan stärks. Enligt propositionen är det en av regeringens ambitioner att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft. På en gemensam EU-marknad är de nationella regelverken av stor betydelse för sektorns konkurrenskraft. Nationella regelverk av betydelse i detta avseende berör bl.a. djurskydd, miljökrav och produktionsmedelsskatter. arbetar därför aktivt på EU-nivå för att höja ambitionsnivån inom bl.a. djurskydds- och miljöskyddslagstiftningen med den svenska lagstiftningen som förebild. Utskottet finner regeringens förslag om medelstilldelning väl avvägt och tillstyrker propositionen i denna del. Därmed avstyrks motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5, 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 och 2005/06:MJ574 (m) yrkande 5 i berörd del. Med hänsyn härtill och till att den av fastställda ramen för utgiftsområdet inte medger några ytterligare medel till anslaget avstyrks även motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 36 i denna del. 44:7 Åtgärder för att främja ekologisk produktion Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslag 44:7 och avstyrker motioner om en sänkning av anslaget (m, fp). Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om bemyndigande och avstyrker därmed en motion om att förslaget bör avslås (m). Anslaget disponeras av för försöks- och utvecklingsverksamhet samt för marknadsfrämjande åtgärder rörande ekologisk produktion. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget för . föreslår i motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 delvis att anslaget minskas med hela det av regeringen föreslagna beloppet, dvs. anser att ekologisk odling kan spela en stor roll för att förbättra jordbrukets miljöprofil, men detta gäller också andra insatser som t.ex. Greppa näringen och Odling i balans. anser att de miljösatsningar som görs bland landets konventionella brukare har en mycket stor betydelse. Enligt motion 2005/06:MJ574 (m) yrkande 4 bör avslå regeringens förslag om bemyndigande att besluta om bidrag under anslag 44:7 Ekologisk produktion. Enligt motionens yrkande 5 bör anslaget utgå. Det är anmärkningsvärt att staten ger marknadsföringsbidrag till en förhållandevis lönsam nisch av livsmedelsmarknaden. Ekologisk produktion är på det hela taget inte mer miljövänlig än konventionell. Utskottet tillstyrker att anslaget 44:7 Ekologisk produktion skall betecknas 44:7 Åtgärder för att främja ekologisk produktion för att bättre spegla den typ av verksamhet som finansieras under anslaget. Flera av de 15 miljökvalitetsmålen berör jordbruket, t.ex. Ett rikt odlingslandskap och Giftfri miljö. Ekologisk produktion kan bidra till att uppfylla dessa miljökvalitetsmål. Verksamheten inom anslaget omfattar försöks- och utvecklingsverksamhet, marknadsfrämjande åtgärder och uppföljning och utvärdering av de verksamheter som finansieras av anslaget samt andra offentliga åtgärder för ekologisk produktion. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 2004/05:MJU2) att ekologisk produktion innebär en strävan att uppnå en helhetssyn utifrån företagets förutsättningar. Både vad gäller växtnäring och foder utnyttjas så långt som möjligt förnybara resurser och produkter som producerats på gården. Utfodringen av djuren baseras i hög grad på vall och grönfoder. Tillförseln av växtnäring från källor utanför gården är oftast begränsad, och ogräs och skadegörare bekämpas med hjälp av andra metoder än kemiska bekämpningsmedel. I enlighet härmed bidrar ekologisk produktion till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Produktionsmetoden kan även direkt och indirekt ha positiva effekter för möjligheten att uppnå andra miljökvalitetsmål och då främst Ingen övergödning och Ett rikt odlingslandskap. Verksamheten inom anslaget omfattar försöks- och utvecklingsverksamhet, marknadsfrämjande åtgärder och satsningar på djurhälsa. Delar av den verksamhet som finansieras under anslaget bygger på fleråriga förpliktelser om utbetalningar. Utskottet tillstyrker att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 44:7 Åtgärder för att främja ekologisk produktion besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Utskottet tillstyrker med det anförda den föreslagna medelstilldelningen och avstyrker därmed kraven i motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 och 2005/06:MJ574 (m) yrkandena 4 och 5 i den del som berör detta anslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet har inte något att erinra mot vad regeringen har anfört om redovisning av resultat för politikområdet Samepolitik och har inte något att erinra mot redovisningen av samepolitikens inriktning. Politikområdet Samepolitik omfattar verksamheten vid samt och länsstyrelsernas verksamhet som rör rennäringen. Till politikområdet hör också urfolksfrågor där både nationell och internationell verksamhet ingår. verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (1993:327) med instruktion för . Rennäringen regleras i huvudsak i rennäringslagen (1971:437) och i rennäringsförordningen (1993:384). är central myndighet för rennäringen. Verksamhet som berör samer, samisk kultur och rennäringen bedrivs inom flera andra politikområden såsom utbildningspolitiken, kulturpolitiken, minoritetspolitiken och djurpolitiken. De skador som vilda djur orsakar rennäringen ersätts enligt viltskadeförordningen (2001:724). Samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologsikt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Regeringens inriktning är att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande inom områden där detta är möjligt och med hänsyn tagen till resultat av avslutade utredningar. Som ett steg i detta arbete bereds inom frågan om att flytta över vissa delar av rennäringsadministrationen från länsstyrelserna och till . Regeringen planerar att presentera en proposition till under innevarande mandatperiod. En viktig del i samepolitiken är att regeringen för samtal med som syftar till en närmare dialog mellan staten och samerna. Regeringen arbetar även långsiktigt för en ratificering av 169. Därför har regeringen tillsatt en för att fastställa gränserna för renskötselområdet och en jakt- och fiskerättsutredning för att närmare utreda omfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna och renbetesfjällen. Utredningarna skall överlämna sina slutbetänkanden . Regeringen planerar därutöver att följa arbetet med en nordisk samekonvention som syftar till att ge en bättre samsyn på de samiska frågorna i berörda länder. Rennäringen är en viktig del av det samiska kulturarvet, och staten har ett övergripande ansvar för att rennäringen kan fortleva som en del av kulturen. Rennäringen skall bedrivas på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt så att den ger ett rimligt antal samer en tryggad försörjning. I en skrivelse om upphörande av svensk-norska renbeteskonvention (skr. 2004/05:79) redovisade regeringen att renbeteskonventionen inte borde förlängas. Regeringen konstaterade även att frågan om en ny renbeteskonvention kommer att bli föremål för fortsatta diskussioner mellan och . Sådana diskussioner har inletts och förhandlingen om en ny konvention kommer att inledas . Resultatredovisning, analys m.m. Genomsnittligt antal renar per renskötselföretag var 255 stycken, vilket ligger i ungefärlig nivå med antalet . Antalet renar per renskötselföretag skiljer sig åtskilligt mellan länen. Indikatorn genomsnittligt antal renar per företag visar att det är vanligt med relativt få renar per renskötselföretag. En viss förändring av antalet kan konstateras; då hade ett företag i genomsnitt 236 renar. Antalet slaktade renar 2004/05 uppgick till 52 409, vilket var en ökning i förhållande . Det totala renantalet i hela landet ökade och var 258 000 renar . Detta är en ökning /01. Med hänsyn tagen till minskningen av renslakten har beviljat ett bidrag till ett projekt som drivs av () för marknadsföring av renkött. Projektet arbetar för att stärka renköttets ställning på marknaden. Det genomsnittliga avräkningspriset var per kilo /05, exklusive mervärdesskatt och prisstöd, vilket innebär en sänkning med i förhållande till föregående år och med i förhållande till 2002/03. Totalt utbetalades ca i prisstöd. Prisstödet är ett kilorelaterat pristillägg som staten betalar renägaren per slaktad ren. Regionalt drabbades rennäringen 2004/05 av svåra betesförhållanden. beslutade därför om en ram för bidrag om sammanlagt ca till utfodring av renar. Utvecklingen avseende förhandlingarna om en ny renbeteskonvention med har medfört att medelsförbrukningen för underhåll av riksgränsstängslet mot har minskat något. Medel har härmed frigjorts för ett ökat underhåll för stängsel mot . Slakten av ren har minskat . Det sjunkande antalet förmodas bero på både minskad export och lägre avräkningspriser. För att kartlägga marknaden samt att motverka slaktminskningen har insatser gjorts av såväl regeringen som i samarbete med (). och satsning på marknadsföringsåtgärder förväntas ge en positiv effekt på branschen såväl genom ökad tillgänglighet av renkött som genom förbättrad efterfrågan på marknaden. För rennäringen anser regeringen att måluppfyllelsen är svårbedömd, främst eftersom en rad olika externa faktorer spelar in. Det totala renantalet har ökat till följd av sjunkande renslakt, men antalet djur hålls inom tillåtna gränser.