bet · GS01TU9 · 2005-03-22 00:00:00 — IT och elektroniska kommunikationer SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet frågor om IToch elektroniska kommunikationer med utgångspunkt i55 motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2003och 2004. Vidare behandlas ett kommissionsdokument,(2004) 757, respektive en faktapromemoria,(2004/05:FPM36), om viktiga frågor för deteuropeiska informationssamhället efter år 2005.I fråga om IT-politiska utgångspunkter förutsätterutskottet att frågor om samordning, IT-användningoch tillväxt som uppmärksammas i ett flertalmotioner kommer att ges en särskild behandling i dentill aviserade IT-propositionen.Utskottet utgår ifrån att regeringen då ocksåkommer att redovisa en strategi för de fortsatta IT-satsningarna, så att , som en ledande nationpå IT-området, kan flytta fram sina positioner. Idetta sammanhang bör infrastrukturen på IT-områdetha en given central plats. Utskottet förutsätterdärvid att frågor om konkurrensen i samband medbredbandsutbyggnad kommer att övervägas.I fråga om IT-tillgänglighet för olika grupper isamhället förutsätter utskottet att regeringenredovisar en strategi för det fortsatta arbetet meddessa frågor. Det gäller att förbättra IT-tillgänglighet för bl.a. äldre, invandrare ochfunktionshindrade och därmed motverka de digitalaklyftor som finns i dag.Utskottet kan konstatera att ett intensivt arbetemed informationssäkerhetsfrågorna pågår, såvälnationellt som internationellt. Utskottet pekar idet sammanhanget bl.a. på (Sitic), som är i drift sedan den 1januari 2003 vid (), ochden europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån(), som inrättades den 14 mars 2004.När det gäller att skydda barns integritet när deanvänder Internet vill utskottet framhålla detbetydelsefulla arbete som genomförts på dettaområde. Utskottet utgår ifrån att detta arbetevidareutvecklas och att nödvändiga ytterligareinitiativ tas när så anses påkallat. Utskottetförutsätter att regeringen noga följer utvecklingenpå området.Utskottet lyfter i detta sammanhang också framfrågan om barnpornografi på nätet. Utskottet utgårifrån att regeringen följer utvecklingen avbarnpornografi på nätet mycket noga och vidtarerforderliga åtgärder för att kraftfullt markerariksdagens och regeringens tydliga avståndstagandefrån detta. Regeringen bör också pröva om det ärmöjligt att förmå Internetoperatörerna att tainitiativ i enlighet med vad som bl.a. skett iStorbritannien och Norge.Utskottet anser det viktigt att hela landet ges entillfredsställande mobiltelefontäckning. Utskottetutgår därför ifrån att ett lämpligtersättningssystem finns på plats som detnuvarande analoga mobiltelefonsystemet NMT mönstrasut. Likaså att PTS verkar för att 3 G-operatörernatar sitt fulla ansvar att täcka den utlovade andelenav befolkning.När det gäller den pågående diskussionen om deteuropeiska informationssamhället efter år 2005lyfter utskottet fram betydelsen av frågor rörandebl.a. tillgänglighet och delaktighet, tillit och IT-säkerhet, tillväxt och forskning samt IT-frågornasbetydelse för företagen.Till betänkandet har fogats 10 reservationer och 2särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. IT-politiska utgångspunkterRiksdagen avslår motionerna2004/05:T459 av m.fl. (kd) yrkande20,2004/05:T464 av m.fl. (m)yrkande 23 delvis och2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkande 2.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)2. Digital infrastruktur ochbredbandsutbyggnadRiksdagen avslår motionerna2003/04:T474 av m.fl. (c)yrkandena 1-3,2003/04:T549 av m.fl. (s) yrkande10,2003/04:N330 av m.fl. (kd)yrkande 3,2003/04:N339 av m.fl. (c)yrkande 2,2004/05:T358 av och () yrkande 2,2004/05:T464 av m.fl. (m)yrkande 23 delvis,2004/05:N254 av m.fl. (fp)yrkande 9 och2004/05:N407 av m.fl. (kd)yrkande 3.Reservation 4 (c)3. Konkurrensfrågor ochbredbandsutbyggnadRiksdagen avslår motionerna2003/04:T561 av m.fl. (fp) yrkande 1,2004/05:T413 av () yrkandena 1och 2,2004/05:T464 av m.fl. (m)yrkande 23 delvis och2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkandena 8 och 9.Reservation 5 (m, fp, kd)4. TillgänglighetRiksdagen avslår motionerna2003/04:T284 av m.fl. (s),2003/04:T464 av (),2003/04:T561 av m.fl. (fp) yrkande 9,2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkandena 1, 19 och 20.5. IT-säkerhet m.m.Riksdagen avslår motionerna2003/04:T473 av m.fl. (kd)yrkandena 1 och 3,2003/04:T561 av m.fl. (fp) yrkandena2 och 8,2003/04:N248 av m.fl. (m) yrkande 17,2004/05:T299 av () och2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkandena 4 och 5, 22-25.Reservation 6 (m)6. InternetRiksdagen avslår motionerna2003/04:T293 av (),2003/04:T344 av m.fl. (v, kd, c,mp) och2003/04:N248 av m.fl. (m) yrkande 20.Reservation 7 (m)7. ForskningRiksdagen avslår motionerna2003/04:T459 av m.fl.(s) och2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkande 27.8. Öppna och fria programvarorRiksdagen avslår motion2003/04:T405 av ().Reservation 8 (v, c, mp)9. Nationella standarderRiksdagen avslår motion2003/04:T561 av m.fl. (fp) yrkande 4.10. Konkurrensfrågor inom teleområdetRiksdagen avslår motionerna2003/04:T560 av m.fl. (kd) yrkande16,2004/05:T459 av m.fl. (kd) yrkande18 och2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkandena 11 och 12.Reservation 9 (m, fp, kd, c)11. MobiltelefontäckningRiksdagen avslår motionerna2004/05:T265 av m.fl. (s),2004/05:T268 av (),2004/05:T285 av m.fl. (kd),2004/05:T356 av (),2004/05:T385 av och (),2004/05:T391 av och (),2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkande 10 och2004/05:N254 av m.fl. (fp)yrkande 10.12. IT-lagstiftningRiksdagen avslår motion2003/04:N248 av m.fl. (m) yrkande 14.Reservation 10 (m)den 22 mars 2005På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: ClaesRoxbergh (mp), (), (), (), (), KristerÖrnfjäder (s), (), Claes-GöranBrandin (s), (), (), (), (), BörjeVestlund (s), (), () och ().2004/05TU9Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlar utskottet 23motionsyrkanden från allmänna motionstiden och32 motionsyrkanden från allmänna motionstiden 2004om IT och elektroniska kommunikationer. Vidarebehandlas ett kommissionsdokument (2004) 757respektive en faktapromemoria (2004/05:FPM36) om deteuropeiska informationssamhället efter år 2005.Motionsyrkanden som bl.a. rör driftsäkerheten itelenätet och som väckts med anledning av stormenden 8 och behandlas i ett särskiltbetänkande (bet. 2004/05:TU17) Åtgärder inomkommunikationsområdet med anledning av stormen ijanuari 2005 över södra samband med beredningen av ärendet harföreträdare för regeringens IT-politiskastrategigrupp informerat utskottetom sin verksamhet.Utskottets övervägandenIT-politiska utgångspunkterUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att IT-politikensfrågor om samordning, IT-användning ochtillväxt som uppmärksammas i motionernakommer att ges en särskild behandling i denaviserade IT-propositionen . Motden bakgrunden bör syftet med motionerna -att främja en fortsatt utveckling avinformationssamhället - bli tillgodosett ochde avstyrks därmed.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp) och 3(kd).MotionsförslagNationell IT-samordnareI motion 2004/05:T459 av m.fl. (kd)anförs att harefterlyst en tydligare ledning från regeringen föratt samordna och påskynda bättre IT-tjänster frånmyndigheter till medborgarna. Den s.k. 24-timmarsmyndigheten är en god tanke, men regeringenhar misslyckats med att förverkliga den. Regeringenhar försummat informationsteknikens möjligheter attstärka demokratin. Inte heller har tillräcklig kraftlagts på att minska den digitala klyftan då mångalämnas utanför IT-samhället. hartidigare föreslagit att regeringen skall inrätta enIT-samordnare enligt den engelska modellen "e-envoy".Riksrevisionen har i rapporten granskatregeringens och myndigheternas arbete med att införaelektronisk förvaltning. Rapportens slutsats är attregeringens styrning av myndigheternas arbete medatt införa elektronisk förvaltning har varit otydligoch att bättre förutsättningar behövs förmyndigheternas utveckling av e-tjänster.Riksrevisionen bedömer också att fåttmycket begränsad information från regeringenbeträffande den faktiska utvecklingen av e-förvaltningen. ser fortfarande ettstort behov av förbättrad samordning och föreslåratt regeringen inrättar en nationell IT-samordnare(yrkande 20).IT-användningI motion 2004/05:T464 av m.fl. (m)anförs att trots problemen med den fysiskainfrastrukturen bör fokus sättas på användningen avIT. På denna punkt har regeringen fullständigtmisslyckats. Ofta hör vi regeringsföreträdare hävdaatt skulle vara världsledande på IT-området.Så är långt ifrån fallet. En studie från visar att visserligenligger i topp vad gäller tillgången till Internet,men faktiskt sämst till när det gäller användningen.Mer än hälften använder Internet högst iveckan och använder det inte alls.Trots detta förefaller regeringens fokusfortfarande vara på att öka tillgängligheten. Närstrukturen för regeringens kommande IT-arbetepresenterades låg tyngdpunkten till mycket stor delfortfarande på just tillgänglighetsfrågan. Mångaländer ligger långt före vad gäller attkommersiellt utnyttja informationsteknikensfördelar. , och är några avdem. Det krävs krafttag för att positionerinte ytterligare skall försvagas (yrkande 23delvis).IT och tillväxtI motion 2004/05:T466 av m.fl. (fp)anförs att grunden till den svenska välfärdenskapades av driftiga entreprenörer som byggde upp svensk industri. Enavreglering som tog bort hinder och en omfattandesatsning på utbyggd infrastruktur, framför alltjärnvägar, gav förutsättningarna. IT-utvecklingenger oss åter liknande möjligheter. Vi har en del avde institutionella förutsättningarna med en högtutbildad befolkning, en god infrastruktur fördigitalt informationsutbyte och många etableradeteknikföretag. Men företagsamhet måste kombinerasmed en klok näringspolitik för att ge maximaleffekt.Informationstekniken är ur näringspolitisksynvinkel främst ett medel för företag och individeratt bedriva handel och informationsutbyte enkelt ocheffektivt. Men IT är också en viktig teknisk branschdär med stort kunnande är med och driver dentekniska utvecklingen framåt. Från tillväxtsynpunktär bägge delarna viktiga förutsättningar (yrkande2).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att centrala frågor inom IT-politiken är samordning, IT-användning och tillväxt.Dessa frågor har utskottet tidigare behandlat medanledning av väckta motioner. I den senastebehandlingen (bet. 2002/03:TU6) återgavsvad utskottet anfört i betänkandet om IT ochtelekommunikationer när det bl.a. gälldeinformationsteknikens stora betydelse församhällsutvecklingen. är är ett avvärldens ledande länder när det gäller användning avinformationsteknik och telekommunikationer. Det ärangeläget att denna framskjutna position kanbehållas och vidareutvecklas, menade utskottet. Föratt genomföra IT-politiska mål om attSverige som första land blir ettinformationssamhälle för alla krävs målmedvetnainsatser inom varje politikområde.Utskottet ansåg det också angeläget med etttydligt politiskt ledarskap för IT-politiken. Enframgångsrik IT-utveckling förutsätter därför imånga fall ett samfällt agerande. Utskottetunderströk betydelsen av krav på ensamordnad och kontinuerlig uppföljning av det arbetesom pågår för att uppnå det IT-politiska målet. Detförutsatte, enligt utskottet, en helhetssyn pågenomförandet av IT-politiken.Utskottet är alltjämt av denna uppfattning ochvill i sammanhanget peka på att Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) på regeringensuppdrag har utvärderat den förda IT-politiken. Iuppdraget har ingått att bl.a. ge underlag för endiskussion om roll- och ansvarsfördelning mellanregeringen, och myndigheterna samtregeringens roll och ansvar vad gäller styrning,uppföljning och utvärdering samt kontroll ochrevision.När det gäller användnings- och nyttoperspektivetförutsätter utskottet att regeringens fortsatta IT-politiska arbete på detta område kommer att hamna iförgrunden och att den IT-politiska strategigruppeninom , liksom Delegationen föroffentliga e-tjänster (24-timmarsdelegationen) inomFinansdepartementet är pådrivande inom området. (e-nämnden), sominrättades , bör kunna bli ettviktigt komplement i detta arbete för att stödjautvecklingen av ett säkert och effektivtelektroniskt informationsutbyte mellan bl.a.myndigheter och enskilda.Utskottet anser det viktigt att säkra detillväxteffekter som IT medför. I deninnovationsstrategi som redovisas underutgiftsområde 24 Näringsliv framhålls att de storaIT-investeringar och IT-satsningar som statengenomfört bidragit till att skapa ett gynnsamtklimat för kunskapsbaserat nyföretagande. Det ärsamtidigt viktigt att komma ihåg att utgångspunktenför IT-politiken är att det i första hand ärmarknaden som skall vara drivande. Den offentligasektorns roll är i huvudsak att vara reglerare,avancerad upphandlare och ett gott föredöme.Offentliga medel kan komma i fråga om det finns ettsamhällsintresse av att gripa in, vilket t.ex. varitfallet när det gäller IT-infrastrukturutbyggnaden ilands- och glesbygd.Utskottet förutsätter att IT-politikens frågor omsamordning, IT-användning och tillväxt i enlighetmed vad som efterfrågas i motionerna kommer attbehandlas som viktiga frågor i den aviserade IT-propositionen . Mot den bakgrunden bördärför motionerna 2004/05:T459 (kd) yrkande 20,2004/05:T464 (m) yrkande 23 delvis och 2004/05:T466(fp) yrkande 2 inte bli föremål för något initiativfrån sida, varför dessa avstyrks.InfrastrukturfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet utgår ifrån att regeringen i denaviserade IT-propositionen kommeratt redovisa en strategi för de fortsatta IT-satsningarna, så att , som en ledandenation på IT-området, kan flytta frampositionerna. I detta sammanhang börinfrastrukturen på IT-området ha en givencentral plats. Utskottet förutsätter ocksåatt frågor om konkurrensen i samband medbredbandsutbyggnad, i enlighet med vad somefterfrågas i motionerna, kommer attövervägas i detta sammanhang.Motionsförslagen avstyrks därmed.Jämför reservationerna 4 (c) och 5 (m, fp,kd).MotionsförslagDigital infrastruktur och bredbandsutbyggnadI motion 2003/04:T474 av m.fl. (c)anförs att det är viktigt att formulera klara ochtydliga riktlinjer om den digitala infrastrukturen.Den statliga politiken för digital infrastruktur börutgå från följande tre tydliga kriterier, nämligen- att trygga konkurrensen på tjänste- ochoperatörssidorna, som är den mer dynamiska delen avIT-sektorn, genom ett nät öppet på lika villkor föralla operatörer,-- att garantera likvärdiga förbindelser i helalandet, samt-- att ge förutsättningarna för en långsiktigplanering som gör att nätet blir skalbart i taktmed att efterfrågan på kapacitet ökar.-Enligt motionärerna bör begära attregeringen som riktlinjer för den svenska IT-politiken antar de tre ovanstående punkterna(yrkande 1).I motionen framhålls också att regeringens IT-politik präglas av en låg ambitionsnivå vad avseratt ge förutsättningar för en snabb utbyggnad avbredbandsförbindelser i hela landet. Mindre orteroch kommuner kommer inte att kunna finansiera dendel av bredbandsutbyggnaden som de förväntas ståför. Att binda samman landets olika kommuncentrumskapar inte den drivkraft som en digitalallemansrätt gör. anser att det nu ärnödvändigt att regeringen släpper på prestigen ocherkänner att deras pågående program för utbyggnad avbredband inte är tillräckligt. Regeringen bör därföråterkomma till med en strategi för attgarantera ett finmaskigt bredbandsnät, i huvudsakbestående av optisk fiber, till "nära hemmet"(yrkande 2).I samma motion anser också att ensådan modell är fullt rimlig att använda.Utbyggnaden av detta nät bör ske i ett statligtbolag som uppbär avgifter från de operatörer somtillhandahåller själva transporttjänsten -transmissionen. Det tål att påpekas att det på nätetskall råda fri konkurrens mellan operatörerna föratt på så sätt stimulera framväxten av tjänster.Utbyggnaden kan beräknas kosta ca 60 miljarderkronor exklusive aktiva komponenter enligt deunderlagsberäkningar som gjordes till (yrkande 3).I motion 2003/04:T549 av m.fl. (s) anförs attden moderna informationstekniken ger skogslänen heltnya utvecklingsmöjligheter genom att mångaverksamheter är geografiskt bundna tillvissa orter. De höga kostnaderna fördatakommunikation i glesbygden och i många mindreorter är ett stort hinder för utvecklingen avnäringslivet där. En förutsättning för att denmoderna teknikens möjligheter skall kunna tas tillvara är att hela landet får tillgång till den nyatekniken på likvärdiga villkor och tillavståndsoberoende taxor. När nu marknaden sviktarmåste staten ta ett ansvar och styra utbyggnaden avhöghastighetsnät för datakommunikation på ett sådantsätt att hela landet ges likvärdigautvecklingsmöjligheter. Detta måste gälla såväl detfasta nätet som det nät som byggs upp för mobildatakommunikation. Det är viktigt att de somtilldelats 3 G-licenser inte ges tillfälle att smitafrån sina åtaganden när det gäller täckningsgrad. Engod geografisk täckning med högkommunikationshastighet i hela landet måste vara ettoavvisligt krav (yrkande 10).I motion 2003/04:N339 av m.fl.(c) framhålls att bredband till alla är en annanstor fråga i och på . Eftersom detfinns gott om små och medelstora företag i regionenär tillgång till bredband till alla av stor vikt.Snabba kommunikationer för företag så att de kan hakontakt med både kunder och leverantörer äravgörande för företagen i området. Att inte hatillgång till bredband kan innebära att företagmissar order eller att kostnaderna stiger på olikasätt. En jämlik struktur på det digitala området äravgörande för att vi skall få en god utveckling ihela landet. Ett utbyggt bredbandsnät i hela områdetär viktigt för tillväxten av olika näringar (yrkande2).I motion 2004/05:T358 av och ()föreslås att -genom - får ett tydligtansvar för att samordna intresseanmälningar frånolika operatörer som vill bygga ut ADSL. Intressetav att bygga ut med ADSL-teknik har ökat eftersomScanova, som äger kopparnätet, nu anser att boendeinom nio kilometers kabelavstånd från en telestationkan få en kapacitet upp till 500 kbit/s. Förnärvarande finns dock ingen samordning mellanoperatörerna som skulle kunna möliggöra enmarknadsmässig utbyggnad (yrkande 2).I motion 2004/05:N254 av m.fl. (fp) anförsbl.a. att IT-kommunikationer är framtiden förSverige och dess landsbygd. Goda IT-kommunikationerkan vara ett bra verktyg för att skaffa fler jobb pålandsbygden. Det är därför av största vikt att detfinns ett väl utbyggt och kraftfullt IT-nät i alladelar av landet. Teknikutvecklingen går snabbt påområdet, och det som är en bra teknik kanskeär omodern redan om . Därför skall vi inte lägga ned offentliga resurser på att byggaut något som vi inte vet om det är hållbart . uppfattning är därför att det iförsta hand är näringslivet som skall engagera sig iutbyggnaden av IT-nät. Stat och kommun bör endast gåin på denna marknad för att garantera attutbyggnaden når ut till samma kostnad och i rätt tidtill dem i landsbygden eller glesbygden som behöverden för att kunna etablera verksamhet. Detviktigaste är att se till att alla kan få tillgångtill IT-uppkoppling till samma kostnad oavsettbostadsort. Debatten har i handlat mycket omjust tillgången till en uppkoppling. Diskussionen omvilka tjänster m.m. som sedan skall finnas atttillgå i näten har nästan helt uteblivit (yrkande9).I motionerna 2003/04:N330 yrkande 3 och 2004/05:N407yrkande 3 av m.fl. (kd)framhålls bl.a. att kommunikationer inte bara ärlandsvägstransporter. Tillgång tillhöghastighetsanslutning till Internet är iblandviktigare på landsbygden än i tätorter. IT kananvändas för att stärka det civila samhället pålandsbygden och för att främja deltagardemokratin.Den nya informationstekniken har en enorm potentialnär det gäller att vidga medborgarnas möjligheteratt delta i och påverka problemformuleringar ochdiskussioner före beslut i folkvalda församlingar.Konkurrensfrågor och bredbandsutbyggnadI två motioner, 2003/04:T561 yrkande 1 av EvaFlyborg m.fl. (fp) och 2004/05:T466 yrkande 8 avChrister Winbäck m.fl. (fp), anförs att Folkpartietliberalerna efterlyser en bättre reglering både avhur de statliga kommunikationsresurserna upplåts såatt de inte riskerar att inkräkta på de privataaktörernas marknader och hur privata aktörerstillgångar på motsvarande sätt kan utgöra eninfrastrukturell resurs. En sådan syn kannaturligtvis inte bli tvingande för de privataaktörerna, utom i vissa extrema fall då t.ex.ordinarie nät är utslaget. Ett sätt att minskainvesteringströsklarna är att upphandla långvägakommunikationsförbindelser så att privata aktörerkan få ett långsiktigt täckningsbidrag genom att påmotsvarande sätt som de offentliga aktörerna upplåtaöverkapacitet till i förväg kända villkor.Folkpartiet liberalerna anser att det behövs ensammanhållen syn på utnyttjande av och villkor förprivata och offentliga aktörersstomnätsförbindelser.I motion 2004/05:T413 av () anförsatt debatten kring de kommunala stadsnäten harintensifierats . Det har kommitoroväckande signaler från flera håll i landet somvisar på det orimliga i att kommunerna fårstatsbidrag för att bygga infrastruktur och därmedta upp konkurrensen med privata nätbolag. Detsvenska telenätet avreglerades 1996 och ett par årsenare påbörjades på det här sättet ett nyttorimligt offentligt monopolbyggande i form avkommunala stadsnät.Regeringens satsning har således lett till attskattebetalarna finansierat utbyggnaden avparallella nät i stället för nya nät tillglesbefolkade områden. I många fall har alltsåstadsnäten byggts upp som konkurrenter till privatanät. Detta står i rak motsats tillinfrastrukturminister uttalanden omatt bredbandsstöden inte skall snedvridakonkurrensen och att pengarna skall användas på ettkostnadseffektivt sätt. Det är en mycket tveksamutveckling där man kan ifrågasätta användandet avskattemedel (yrkande 1).I samma motion anförs också att ett antalkommunala stadsnätsbolag valt att inte nöja sig medatt enbart vara nätägare. Man har på eget initiativtagit ett steg längre upp i värdekedjan och vill nuäven erbjuda tjänsteinnehåll. Det står i strid medde villkor som satt upp för att man ska fådel av statsbidragen (yrkande 2).I motion 2004/05:T464 av m.fl. (m) framhållsatt resultaten av regeringens statsbidrag förbredbandsutbyggnaden inte oväntat håller på att bliett kommunalt bredbandsmonopol. I mer än hälften avde kommuner som tidigt tecknat avtal ombyggnation är det kommunen själv eller ett avkommunens bolag, oftast energibolag, som bygger.Risken är stor att detta kommer att leda till attkommunerna även kommer att stå för den framtidadriften. En sådan utveckling vore mycket olycklig(yrkande 23 delvis).I motion 2004/05:T466 av m.fl. (fp) anförs attför närvarande har ungefär tre fjärdedelar avsvenska folket tillgång till Internet i hemmet.Merparten använder smalband, endast harbredband. Det finns alltfler uppgifter som tyder påatt de bredbandspengar som står till regeringensförfogande används på ett sådant sätt att privataalternativ väljs bort till förmån för kommunalabolag. Resultatet av en sådan utveckling främjarinte nödvändigtvis företag och privatpersoner iglesbygder. Tvärtom skulle en starkare satsning påatt bygga ut bredband i glest befolkade delar avlandet möjliggöras, om den ekonomiskt lönsammautbyggnaden överläts åt marknaden. Omvänt kan dethävdas att den av regeringen förda politikenförsenat denna utbyggnad, då resurser har använtsför utbyggnad, som marknaden mycket väl kunnat skötapå egen hand (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeDigital infrastruktur och bredbandsutbyggnadUtskottet har behandlat frågorom bredbandsutbyggnaden. Vid den senastebehandlingen, (bet. 2002/03:TU6),anfördes bl.a. att utbyggnaden av en väl fungerandeIT-infrastruktur är avgörande för Sverigesmöjligheter att kunna behålla och utveckla sinledande ställning på IT-området. Utskottetunderströk också betydelsen av att den pågåendeutbyggnaden ger hushåll och företag i hela landetgoda möjligheter att utnyttja den nya tekniken tillkonkurrenskraftiga priser.Utbyggnaden bör också i första hand ske imarknadens regi. I likhet med vad som gäller inomandra viktiga infrastrukturområden har staten docken viktig roll att spela.