bet · GS01TU10 · 2005-04-19 00:00:00 — Det finns därmed enbetydande marginal för trafikökning inför framtiden.StockholmsberedningenStockholmsberedningen (N 2001:2) överlämnade sitt delbetänkandeTillräcklig flygplatskapacitet i - (SOU2003:33) till Näringsdepartementet.I betänkandet analyserar beredningen väsentliga frågeställningar omflygets långsiktiga kapacitetsfrågor i och Mälardalsregionen.Beredningen konstaterade att flygplatskapaciteten i har stornationell betydelse genom flygets möjlighet att överbrygga långa avståndoch därmed säkerställa ett transportsystem så att medborgarnas ochnäringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses på etttillfredsställande sätt.Delbetänkandet har remissbehandlats; en majoritet av remissinstansernahar sagt sig i stort dela beredningens bedömningar och förslag. Blandannat framförs att måste ges förutsättningar för en utbyggnadav en fjärde rullbana, men att en sådan utbyggnad måstetillgodose behovet av förbättrade marktransportlösningar till och frånArlanda. Förslaget om att inrätta en permanent samordningsgrupp förArlandas långsiktiga utveckling stöds av en stor majoritet. En klarmajoritet pekar därutöver på behovet av att säkerställa det flygtransportarbetesom utförs på , antingen genom att behålla dagensflygplatsinfrastruktur eller genom att hitta ett alternativt citynäraflygplatsläge.MotionernaCityflygplatser i de flesta av världens ledande städer och Brommaflygplats skall finnas kvar, heter det i motion 2004/05:T464 av ElizabethNyström m.fl. (m). Motionärerna anser emellertid att trafikstrukturenbehöver ändras. En kompletterande kapacitet i form av affärsflyg måstefinnas då den ger möjlighet att maximera utnyttjandet av dentunga kommersiella luftfarten. Maskiner av mindre storlek, som främstutnyttjas av allmänflyget, kan av praktiska och säkerhetsmässiga skälinte blandas med större trafik. Situationen för allmänflyget iStockholmsregionen är på väg att bli helt oacceptabel, bl.a. genom beslutetatt lägga ned för att bygga bostäder. Regeringen bör därförfölja Stockholmsberedningens slutsatser och tar upp överläggningarmed berörda intressenter, inblandade aktuella kommuner och landsting(yrkande 21).Regeringen måste uppmanas att vidta åtgärder för att långsiktigttrygga flygplatskapaciteten i , anser man i motion2004/05:T459 av m.fl. (kd). Det handlar dels om Arlandasfortsatta utbyggnad, dels om den ytterligare flygplatskapacitet sommåste skapas närmare genom en framtida avveckling av Bromma.Tyvärr har regeringens agerande i denna fråga uppvisat stora brister.När det gäller är det väsentligt att ges godamöjligheter att ta fram planeringsunderlag för en fjärde bana. Stockholmär rikets huvudstad och måste ha goda förbindelser, däribland en "lokal"flygplats. Framförallt är det affärsflyget till och från somhotas när en lämplig framtida flygplats saknas (yrkande 14).Flygplatssituationen i är aktuell även i motion2004/05:T306 av och de ().Regeringen kritiseras för bristen på en plan för Stockholmsregionensframtida flygplatsförsörjning. Beslutet om nedläggning av böromprövas innan bansystemen förstörs, anser motionärerna. De hänvisartill att lönsamheten [för utbyggnaden av bostäder på området] är starktifrågasatt; stora miljösaneringskostnader tillkommer. Dessutom hävdasatt den överväldigande delen av de närboende önskar behålla flygfältetkombinerat med en försiktig bostadsutbyggnad. Allmänflygets betydelseför utveckling av affärsverksamhet i och är en faktorav ständigt ökande betydelse. Möjligheten för att bli ettekonomiskt nav i denna del av EU försämras väsentligt utan en infrastrukturför allmänflyget. Vidare innebär den föreslagna flygplatsavvecklingenklara försämringar för skolflyget. Regeringen bör därför fullföljaStockholmsberedningens slutsats och ta initiativ till för lösning av flygplatssituationen i Stockholmsområdet.Bromma fyller en viktig funktion i kommunikationsnätoch erbjuder ett komplement till för resenärer både från helaSverige och europeiska städer, sägs det i motion 2004/05:T380 av AnnaLilliehöök (m). Ett klarläggande om att skall behållasbehövs. När befolkningen i ökar behövs det flerkommunikationer. När flygresorna i har minskat under de senasteåren har varit den flygplats där antalet resenärer harökat. Korta marktransporter in till ger korta restider, vilketbetyder mycket inte minst för flygresor inom Sverige.I motion 2004/05:T205 av () argumenterar man förbibehållande av med flygförbindelserna med somett skäl. Den nya, framväxande flygverksamheten på har på ettpåtagligt sätt bidragit till att priserna har pressats till nytta förflygresenärer. är ingalunda en enskild angelägenhet för Stockholm.De korta marktransporterna innebär avsevärt minskad total restid. Desmå och tystgående flygplan som används av de bolag som trafikerar många fördelar. Låga driftskostnader betyder tätare turer och tystamotorer mindre miljöpåverkan. Utvecklingen står inte heller stilla -varje ny generation motorer har lägre ljudnivå än föregående. Något somi sin tur förbättrar miljön för de kringboende.Behovet av flygplatskapacitet i aktualiseras även imotion 2004/05:N349 av de m.fl. (m). Regionenstillväxt är starkt beroende av goda flygförbindelser med omvärlden,anför motionärerna. konkurrenskraft måste stärkas, bl.a. genomytterligare utbyggnad. måste kommunikationerna mellan södraStockholm och stärkas, t.ex. genom en förlängning av Arlandabanan.Tullinge flygplats måste finnas kvar för småflyget som är viktigt förbåde person- och godstransporter. Staten och bör deklareraatt skall vara kvar även efter år 2011.I motion 2004/05:N409 av m.fl. (fp) krävs att detskall finnas tillräcklig flygplatskapacitet för såväl trafikflyg somsmåflyg i . motsätter sig en nedläggning avBromma flygplats eftersom den behövs som en modern cityflygplats, medanpassning av trafikmängd och typ av trafikflygplan (yrkande 22).2004/05:T226 av () betonar att man bör göraStockholm-Västerås flygplats till ett regionalt och nationellt nav iflygtrafiken. finns tecken på att flygtrafiken ånyo kan utvecklasefter tidigare problem. Det finns skäl att anta att det framgent kankrävas utbyggnad av flygkapaciteten i . Redan nu bidrarbristen på de attraktiva flygtiderna enligt flera undersökningar tillatt flyget inte utvecklas på ett optimalt sätt. Därmed hindras ocksåregionens och hela landets utveckling. utveckling ochtillväxt främjar hela eftersom regionen är landets kanske främstatillväxtmotor.En avveckling av flygverksamheten vid bör skyndsamtförberedas, framhålls det i motion 2004/05:T416 av m.fl.(s). har funnits , och kom deförsta klagomålen om buller och miljöproblem från de kringboende. Turernaom flygplatsens bevarande har varit många, där såväl hälsovårdsnämndensom varit inblandade. är liten ijämförelse med - men det innebär inte att den verksamhet som skerpå är betydelselös. behöver flyget men placeringen påBromma är olämplig. Utöver säkerhets- och miljöargument finns det andraskäl som talar för en skyndsam avveckling av . Stockholmär i stort behov av mark för bostäder; gör sig betydligt bättresom bostadsområde än som flygplats, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeNär utskottet förra gången behandlade motioner av samma eller likartatinnehåll uttalades att såsom landets huvudstad måste tillförsäkrasgoda flygförbindelser och att måste kunna fylla sin funktionsom nav i det svenska flygplatssystemet. Med hänvisning till den dåpågående beredningen i avstyrktes de berördamotionsförslagen. följde utskottets linje (bet. 2003/04:TU1).Med anledning av de här aktuella motionsförslagen vill utskottet återigenframhålla sin uppfattning, nämligen att såsom landets huvudstadmåste tillförsäkras goda flygförbindelser och att måste har enviktig funktion som nav i det svenska flygplatssystemet. Likaså villutskottet återigen understryka vikten av att av att dessa frågor får enlångsiktig lösning, inte minst mot bakgrund av att tidpunkten ryckerallt närmare för när avtalet om löper ut.Enligt vad utskottet inhämtat pågår beredningen av frågorna om denframtida flygplatskapaciteten i alltjämt.Utskottet finner att även nu bör avvakta resultatet av dennaberedning. Samtliga här behandlade motioner avstyrks i berörd del.Flygverksamhet i fjällområdenaUtskottets förslag i korthetMed anledning av motionsförslag om att fjällflyg inte skall förbjudasanser utskottet att miljö- och turismintressena inte behöver stå imotsatsställning till varandra. Det är viktigt att en eventuell åtgärdför att begränsa flyget inte sträcker sig längre än nödvändigt för attnå syftet med åtgärden, framhåller utskottet som avstyrker motionernamed hänvisning till att frågan förväntas tas upp i den aviserademiljömålspropositionen.Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c).Vissa bakgrundsuppgifterUtredning m.m. av och Statens naturvårdsverkStatens naturvårdsverk har genomfört en fördjupad utvärderingav det nationella miljökvalitetsmålet "Storslagen fjällmiljö". Enslutsats var att - med stöd av 64 § luftfartsförordningen- skulle behöva inrätta start- och landningsförbud inom samtligaregleringsområden A i terrängkörningsförordningen. Det ansågs att utredningenborde fortsätta när det gäller möjligheterna att reglera överflygninginom samtliga nationalparker och samtliga regleringsområden A iterrängkörningsförordningen.I en skrivelse till regeringen () den 30 september2003 föreslog och attterrängkörningsförordningenskulle modifieras så att regeringen beslutar om förbud mot start ochlandning med flygfarkoster i skoterregleringsområdena A och B och attlänsstyrelserna ges möjlighet att ge dispens eller meddela undantag förvissa områden. Vidare föreslogs att regeringen borde förtydligamyndigheternas ansvar för beredning och beslut om förbud mot överflygningpå låg höjd med hänsyn till naturvårdsintresset. ochNaturvårdsverket har skilda uppfattningar om innebörden av lagstiftningeni fråga om reglering av överflygning av skyddade områden.Miljömålsrådets utvärdering av delmålenI utvärderingen föreslår att delmålavseende buller från luftfartyg skall vara försumbartbåde inom regleringsområde klass A enligt terrängkörningsförordningen(1978:594) och inom av nationalparksarealen.MotionernaEtt flygförbud i fjällen vore provocerande mot inlandsbefolkningen,säger man i motion 2004/05:N397 av m.fl. (m). I daghar små flygföretag möjlighet att transportera personer in i fjällvärdenför jakt eller fiske. kan helikopterskidåkning erbjudas.Enligt motionärerna är flygverksamheten viktig i kampen om ökad turismi fjällområdet.I motion 2004/05MJ442 av och () hävdasatt turistflyget inte utgör något hot mot möjligheten att finna tystnadinom de vidsträckta områdena i fjällvärlden. De pekar på att turist-och nöjesflyg i fjällen - enligt utredningar - endast står för avden totala bullerbelastningen. Ett flygförbud skulle slå hårt mot intebara turismnäringen utan mot hela näringslivet i fjällvärlden, anförmotionärerna som föreslår att flygverksamheten i fjällvärlden regleraspå länsnivå, där man har bättre kännedom om lokala och regionalaförhållanden än i de statliga verken.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till motionärernas uppfattning om flyget som ettviktigt inslag i fjällvärlden. Fjällflyget främjar såväl turismverksamhetensom övrigt företagande. Miljöpåverkan från sådant flyg, t.ex. i form avbuller, skall givetvis inte negligeras. Miljö- och turismintressenabehöver emellertid inte stå i motsatsställning till varandra, anserutskottet.Enligt utskottets mening är det således viktigt att en eventuell åtgärdför att begränsa bullret inte sträcker sig längre än vad som är nödvändigtför att nå syftet med åtgärden. Eftersom flyget är en viktig förutsättningför en utveckling av fjällturismen måste flyget i sin tur också gesmöjligheter att utvecklas.Utskottet har inhämtat att regeringen avser att behandla frågan omfjällflyg i den aviserade miljömålspropositionen.Enligt utskottets uppfattning bör denna behandling inte föregripas,varför här berörda motionsförslag avstyrks.Nytt namn på Stockholm-ArlandaUtskottets förslag i korthetEn motion med förslag om en namnändring av flygplatsen då det ankommer på att besluta i sådana frågor.MotionernaI motion 2004/05:T256 av () begärs att man skalländra namnet på till . Motionärenmotiverar sitt förslag med att med sitt har sattSverige och på världskartan. I motionen nämns ett antalflygplatser uppkallade efter personer. Enligt motionären kan listan göraslång på hur man i andra delar av världen hedrar sina stora söner, anförmotionären.Stockholm är med rätta känt för många ting som saknar motstycke i världen,heter det i motion 2004/05:N409 av m.fl. (fp). Alltförbleknar dock jämfört med den uppmärksamhet som utdelandet av Nobelprisenröner. Motionärerna föreslår att regeringen låter utreda ett namnbyteav till Airport elleråtminstone ger detta som ett extra namn. I samband därmed, fortsättermotionärerna, bör en permanent utställning öppnas under namnet Exhibition inom flygplatsområdet. Syftet är att defrån utlandet tillresande omgående skall få erfara att de befinner sigi Nobel-land (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeI motionerna föreslås att namnändras till . Enligt utskottets mening är detta i första hand en fråga förLuftfartsverket, såsom ägare till flygplatsen. Det ankommer sålunda påLuftfartsverket att göra den avvägning som är nödvändig med avseende påverkets ekonomi och andra förhållanden. , såsomägare till namnet , har vid ett möte avstyrktförslaget om en namnändring.Utskottet finner att frågan inte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida; berörda motionsförslag avstyrks.SegelflygUtskottets förslag i korthetUtskottet finner att frågan om segelflyg närmast berör Luftfartsstyrelsensansvarsområde och avstyrker därmed en motion i ämnet.MotionenI motion 2004/05:T451 av () framförs olika förslag omsegelflyget. Ett går ut på att systemet med en nationell svensksegelflyglicens bör bibehållas. Förslaget om en gemensam europeisk flyglicensför framförande av flygplan ifrågasätts bl.a. med avseende på om det ären gemenskapsangelägenhet. Mer byråkrati och längre handläggningstiderinnebär högre kostnader för den enskilde. Dessutom, fortsätter motionären,finns en avsevärd risk för att flygsäsongen förkortas på grund avförseningar av godkännanden och intyg (yrkande 1). Vidare påminner honom en diskussion om ändrade regler för medicinska intyg för segelflygetså att giltighetstiden förkortas och att undersökningen skall göras avflygläkare i stället för allmänläkare. Hon anser att det saknas kapacitetför en sådan förändring och att därmed försenad hantering och högrekostnader riskeras för den enskilde. Förslaget bör omprövas är innebörden(yrkande 2). Ytterligare ett förslag går ut på en oförändrad strukturför arbetet med reparationer, underhåll och kontroll av segelflygplan(yrkande 3). Förslaget om att tillsynen över segelflygverksamheten, somi dag är delegerad till , skall överförs enda aktör. En central utförare i ifrågasätts också. Motionärenförespråkar att tillsynen även i fortsättningen utförs direkt av (yrkande 4) .Utskottets ställningstagandeI motionen läggs fram en rad förslag som gäller segelflygverksamhet.Utskottet finner att frågan närmast berör Luftfartsstyrelsens ansvarsområde.Någon åtgärd från sida är därför inte aktuell. Motionsförslagenavstyrks alltså.Fritidsflyg på Malmens flygfältUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om fritidsflyg på Malmens flygfält.MotionenI motion 2004/05:T453 av () aktualiseras frågan omfritidsflyget på Malmens flygfält, en verksamhet som skulle avvecklasden på grund av att Försvarsmakten utökat sin egenverksamhet. En utredning begärs om möjligheterna att bevara detta slagsflyg på flygfältet (yrkande 1). Vidare efterlyses ett stöd för attmöjliggöra en eventuell omlokalisering av fritidsflygets olika verksamheter(yrkande 2). En längre tidsfrist för en sådan eventuell omlokaliseringbegärs också (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeMotionären tar upp en fråga om avvecklingen av ett speciellt flygfält,avsett bl.a. för allmänflyget. Utskottet konstaterar att flygfältet,beläget i , disponeras av Försvarsmakten. Något skälför att vidta någon åtgärd av det slag som begärs i motionenfinns inte. Utskottet förordar därför att motionen avslås.Stickprovskontroll av kabinpersonalUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår ett tillkännagivande om att regeringen skall läggafram ett förslag till om ett system som säkerställer attflygbesättningar uppfyller uppställda krav på nykterhet och drogfrihet.Därmed tillstyrks ett motionsförslag med detta syfte delvis.Vissa bakgrundsuppgifterBestämmelser om flygpersonalLuftfartslagen innehåller bestämmelser om befälhavare på luftfartyg ochtjänsten ombord. Ett svenskt luftfartyg skall ha befälhavare när detanvänds vid luftfart. Befälhavaren har den högsta myndigheten ombord.Befälhavaren skall övervaka att luftfartyget är luftvärdigt. Han skallse till att det är utrustat, bemannat och lastat på föreskrivet sätt.Vidare skall han se till att luftfärden förbereds och genomförs ienlighet med gällande bestämmelser. Befälhavaren har samma skyldighet attgöra anmälan och lämna upplysningar som ägaren har enligt 3 kap. 7 §.Vidare får befälhavaren sätta i land eller vägra att ta ombordbesättningsmedlemmar, passagerare och gods, när omständigheterna kräver det.Om någon genom sitt uppträdande utgör en omedelbar fara för luftfartygetssäkerhet eller för säkerheten ombord, får befälhavaren vidta de åtgärdermot denne som behövs för att avvärja faran.Den som tjänstgör ombord skall sköta sina arbetsuppgifter omsorgsfulltoch följa sin förmans order angående tjänsten. Den får inte tjänstgöraombord som på grund av sjukdom, uttröttning, påverkan av alkoholhaltigadrycker eller andra medel eller av andra sådana skäl inte kan fullgörasina uppgifter på ett betryggande sätt.Mer detaljerade föreskrifter om alkoholförtäring finns i Bestämmelserom civil luftfart (BCL). Där föreskrivs bl.a. att alkoholförtäring intefår ske under flygning. Inte heller får alkoholförtäring ske 8 timmareller senare före flygning. mellan 24 och föreflygning ska stor försiktighet iakttas. Slutligen föreskrivs att enpilot skall kunna köra bil före flygning utan att bryta motsvensk trafiklagstiftning om trafiknykterhet. Denna sista bestämmelseär mer restriktiv än andra länders regler.Säkerställande av att reglerna följs avses ske genom att yrkespiloternaföre, under och efter flygning träffar ett stort antal personer medflygsäkerhetsmedvetande och kunskap om vikten av nykterhet vid flygning.Piloterna skall sålunda anmäla sig till tjänstgöring på besättningskontoretoch personligen träffa besättningssamordnaren. flyger piloteralltid tillsammans med en eller flera piloter, vilka alla har skyldighetatt rapportera om någon upptäcks vara onykter. Även kabinchefen ochövriga i kabinbesättningen har denna skyldighet. Vid misstanke omonykterhet finns skall nykterhetskontroll genomföras av polis.Bestämmelser om tågpersonalMotsvarande bestämmelser om tågpersonal finns i (BV-FS 2000:4) om hälsoundersökning och hälsotillstånd förpersonal med arbetsuppgifter av betydelse för trafiksäkerheten. Därsägs bl.a. att den som utför arbetsuppgifterna inte får bruka narkotikaeller vara beroende av eller missbruka alkohol. Påverkan av alkohol fårinte förekomma under tjänstgöring. Det är verksamhetsutövaren (t.ex.tågoperatören) som skall ombesörja att de kontroller utförs som ärnödvändiga för att så långt som möjligt säkerställa att kraven uppfylls.Vidar skall verksamhetsutövaren ha skriftliga bestämmelser förtillämpningen av denna författning. Av dessa skall framgå bl.a. vilka kravsom ur alkohol- och drogsynpunkt ställs på personalen, och på vilketsätt verksamhetsutövaren kontrollerar att personalen uppfyller kraven.MotionenI motion 2004/05:T201 av och ()föreslås att polisens befogenheter att utföra stickprovskontroll påflygkabinpersonal utökas. Polisen kan genom stickprov kontrolleranykterheten hos bilförare och lokförare. Om en flygkapten kör sin biltill flygplatsen kan polisen utan vidare kontrollera hans nykterhet viden stickprovskontroll. När han därefter lämnat bilen för att flyga 350passagerare får polisen inte utföra stickprovskontroll av hans nykterhetpåpekar man. Motionärerna anser att luftfarten självfallet skall utsättasför samma kontrollsystem som vägtrafiken. Nykterhetskontroller i formav stickprov kommer att ha en starkt brottsförebyggande effekt påpekarde.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen om det angelägna behovet att man på etttillförlitligt sätt kan säkra att flygbesättningen uppfyller uppställdakraven på nykterhet och drogfrihet. Mot denna bakgrund föreslår utskottetett tillkännagivande om att regeringen skall lägga fram ett förslagtill om ett system som säkerställer att flygbesättningaruppfyller uppställda krav på nykterhet och drogfrihet. Genom en sådanåtgärd torde syftet med motionsförslaget bli tillgodosett. Det tillstyrksdärför delvis.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Privatisering av , punkt 1 (m, fp)av (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om privatisering av . Därmedbifaller motionerna2004/05:T464 av m.fl. (m) yrkande 22 och2004/05:T468 av m.fl. (fp) yrkande 33.StällningstagandeLuftfartsverket har - efter många års beredning av frågan - delatsupp i en affärsverksdel (eller produktionsdel) och en myndighetsdel.Detta välkomnar vi, eftersom vi har hävdat att statens rollenbart bör omfatta sektors- och säkerhetsansvaret. Vi har också hävdatatt man bör kunna gå vidare genom att produktionsuppgiften, dvs. denverksamhet som ryms i vad som finns kvar i , bolagiserasoch privatiseras. Detta skulle, enligt vår uppfattning, förbättraförutsättningarna för svenskt flygs internationella utveckling.Vi anser att inte bara ägandet och driften av flygplatser bör kunnaprivatiseras utan även flygtrafiktjänsten. Historiskt sett harflygtrafiktjänsten haft en starkare anknytning till staten genom att det ärett statligt åtagande att ansvara för luftrummet över det egna territoriet.Successivt har dock även flygtrafiktjänsten fått en fristående ställningi form av särskilda bolag, helt eller delvis privatiserade. Även härhar de stora investeringsprogrammen varit pådrivande. Flygtrafiktjänstenanses inte heller längre vara myndighetsutövning utan en marknadsorienteradoch kundstyrd service.Riksdagen bör ge regeringen detta till känna.2. Avreglering och konkurrens inom flygsektorn, punkt 2 (m, fp)av (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om avreglering och konkurrens inom flygsektorn.Därmed bifaller motionerna2004/05:T464 av m.fl. (m) yrkande 19 och2004/05:T468 av m.fl. (fp) yrkande 30.StällningstagandeDen avreglering av flygmarknaden som har genomförts i olika omgångarhar medfört en ökad konkurrens. Alltjämt är det emellertid en bit kvartill en fullt liberaliserad marknad. Ett exempel är att priserna intehar minskat i den takt som förväntades. På de linjer där det finns endominerande operatör har priserna varit avsevärt högre än därdet finns konkurrens. Vi vill därför betona att avregleringen ochliberaliseringen av flyget nu måste påskyndas.Avregleringen och globaliseringen av luftfarten har lett till attflygbolagen har utvecklat olika samarbetsformer, såsom allianser, för attminska kostnaderna och därmed bättre kunna hävda sig på den globalamarknaden. Effekten av en sådan alliansbildning är emellertid inteentydig. Vissa anser att konkurrensen minskat genom att det blivit enkartelliknande situation, medan andra menar att den medverkat tillprispress på rutterna .