bet · GS01SKU20 · 2005-03-08 00:00:00 — Motioner om företags- och kapitalbeskattning SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet ett hundratal motionsyrkanden,huvudsakligen från den allmänna motionstiden , i vilka tas upp olikaskattefrågor med anknytning till företags- och kapitalbeskattningen.Utskottet avstyrker motionsyrkandena, i flera fall med hänvisning tillpågående utrednings- och beredningsarbete. Det gäller exempelvis yrkandenom tonnageskatt för sjöfarten, hur skattereglerna för fåmansföretag börförändras, nya riktlinjer för avdrag för s.k. sponsring och någon formav schablonbeskattning av vissa småföretag.Till betänkandet lämnas 20 reservationer (m, fp, kd, c) och ett särskiltyttrande (v).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Företags- och kapitalbeskattningen, allmäntRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk450 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk454yrkande 3, 2004/05:N240 yrkande 2, 2004/05:N241 yrkande 5, 2004/05:N242yrkande 1, 2004/05:N308 yrkande 2, 2004/05:N393 yrkande 16, 2004/05:N400yrkande 3, 2004/05:N407 yrkande 11, 2004/05:N413 yrkande 4 och 2004/05:A221yrkande 6 i denna del.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. TonnageskattRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk321, 2004/05:Sk450 yrkande 12,2004/05:T396 yrkande 2, 2004/05:T460 yrkande 1, 2004/05:T464 yrkande 13och 2004/05:T468 yrkande 25.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. FåmansföretagRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk391 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk395,2004/05:Sk450 yrkande 18, 2004/05:N305 yrkande 11, 2004/05:N393 yrkande18 och 2004/05:A221 yrkande 6 i denna del.Reservation 3 (m, fp, kd, c)4. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk291, 2004/05:Sk434 och 2004/05:N414yrkande 7.Reservation 4 (m)Reservation 5 (c)5. Räntebeläggningen av periodiseringsfondernaRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N397 yrkande 4 och 2004/05:N413yrkande 3.Reservation 6 (m, fp)6. Fondöverföringar vid ombildning av fysisk persons näringsverksamhettill aktiebolagRiksdagen avslår motion 2004/05:N393 yrkande 10.Reservation 7 (kd)7. EtableringskontoRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk353, 2004/05:Sf365 yrkande 15,2004/05:N393 yrkande 14 och 2004/05:N400 yrkande 12.Reservation 8 (kd)8. Utvidgade möjligheter till resultatutjämning i vissa näringarRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk240, 2004/05:Sk390, 2004/05:Sk455yrkande 6 och 2004/05:Bo240 yrkande 8.Reservation 9 (kd)9. Förenklad beskattning av vissa småföretagRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk247, 2004/05:Sk406, 2004/05:Sk450yrkande 10, 2004/05:Kr239 yrkande 2 i denna del, 2004/05:Kr364 yrkande1, 2004/05:Kr365 yrkande 10, 2004/05:N304 yrkande 3, 2004/05:N393 yrkande24 och 2004/05:N400 yrkande 5.Reservation 10 (fp)Reservation 11 (kd)10. Kvittning av underskott av näringsverksamhet mot inkomst avtjänstRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk402.11. Skatteberäkning vid omarronderingRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk210.12. Stödrättigheter i jordbruketRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ497 yrkandena 8 och 17.Reservation 12 (kd, c)13. Allmännyttiga ideella föreningar och stiftelserRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk269 yrkande 1 i denna del,2004/05:Sk283, 2004/05:Sk287 yrkande 1, 2004/05:Sk297, 2004/05:Sk298,2004/05:Sk330, 2004/05:Sk339, 2004/05:Sk384, 2004/05:Sk388, 2004/05:Sk418,2004/05:Sk452 yrkande 31, 2004/05:Sk454 yrkande 12, 2004/05:Sk456yrkande 2, 2004/05:Sk464 och 2004/05:Kr355 yrkande 13.Reservation 13 (m, fp, kd, c)14. Företag inom den sociala ekonominRiksdagen avslår motion 2004/05:N406 yrkande 5.15. AvkastningsskattRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk310.16. Uppskov med beskattning av fysiska personers kapitalvinsterRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Sk293, 2004/05:Sk267, 2004/05:Sk397,2004/05:Sk399, 2004/05:Sk450 yrkande 13 och 2004/05:Sk474.Reservation 14 (kd)17. RiskkapitalavdragRiksdagen avslår motion 2004/05:N393 yrkande 13.Reservation 15 (kd)18. PensionskostnaderRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk432 och 2004/05:Sf357 yrkande 20.19. Friskvård, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk324, 2004/05:Sk396 och 2004/05:Sk466.20. YrkesfiskareRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk263, 2004/05:Sk303, 2004/05:Sk484,2004/05:MJ494 yrkande 1 och 2004/05:MJ500 yrkandena 33-35.Reservation 16 (kd)21. Enskilda näringsidkares bilförmånRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk260.Reservation 17 (c)22. Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk254, 2004/05:Sk269 yrkandena 1i denna del och 3, 2004/05:Sk275 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk401 idenna del, 2004/05:Sk420, 2004/05:Kr269 yrkande 14, 2004/05:Kr363 yrkande4 och 2004/05:Kr369 yrkande 8.Reservation 18 (m, fp, kd, c)23. Konstinköp, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk275 yrkande 5, 2004/05:Sk401 idenna del, 2004/05:Kr239 yrkande 2 i denna del, 2004/05:Kr354 yrkande18 och 2004/05:Kr357 yrkande 8.Reservation 19 (c)24. RepresentationRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk255.Reservation 20 (m)25. DeklarationskostnaderRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk328.26. Skattefrihet för små kapitalvinsterRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk223.27. beskattning av skogsinkomsterRiksdagen avslår motion 2004/05:N257 yrkande 5.28. StämpelskattRiksdagen avslår motion 2004/05:T396 yrkande 4.Stockholm den 8 mars 2005På skatteutskottets vägnarSusanne EbersteinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), PerErik (), (), (), LennartAxelsson (s), (), (), (),(), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetFinansutskottet behandlade i det s.k. rambetänkandet (bet.2004/05:FiU1) regeringens finansplan och förslagen i budgetpropositionenför 2005 vad avser förslag om statens inkomster och utgifter ,förslag till utgiftstak och förslag till hur utgifterna2005 skall fördelas på utgiftsområden. Budgetpropositionen bygger på enöverenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, Vänsterpartietoch de gröna, vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken, utgiftstaken och de i budgetpropositionen föreslagna ochaviserade skatteförändringarna.I det nämnda ärendet behandlades också ett stort antal förslag i motionersom lämnats under den allmänna motionstiden . Bland motionsyrkandenafanns förslag om inriktningen av skattepolitiken i stort och om sådanaändringar i företags- och kapitalbeskattningen som borde behandlastillsammans med de alternativa budgetförslag för som hade lagtsfram av de borgerliga partierna. tog ställning till regeringensförslag och motionsyrkandena (bet. 2004/05:FiU1,yttr. 2004/05:SkU1y, rskr. 2004/05:47 och 48).I det följande behandlar skatteutskottet flertalet kvarvarandemotionsyrkanden som väckts under allmän motionstid och som gäller frågor medanknytning till beskattningen av företag och deras ägare. Flertaletmotioner innehåller förslag om utredningar kring eller ändringar avolika regler i inkomstskattelagen (1999:1229), IL.En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finnsi bilaga.Utskottets övervägandenFöretags- och kapitalbeskattningen, allmäntUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionärernas förslag om tillkännagivanden till regeringenom inriktningen av företags- och kapitalbeskattningen.Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).MotionernaI flera motioner har lagts fram förslag om olika former av skattelättnadersom enligt motionärerna skall göra det mer lönsamt att driva, utvecklaoch äga företag i motionerna Sk454 yrkande 3 och N242 yrkande 1 av m.fl.(fp) och N241 yrkande 5 av m.fl. (fp) föreslås attdubbelbeskattningen av aktier och förmögenhetsskatten skall avvecklas.Motionärerna anför bl.a. att svenskt och personligt ägande missgynnasjämfört med utländskt och institutionellt, vilket kan vara en av deviktigaste förklaringarna till förändringarna i ägandet av det svenskanäringslivet. Ett gynnande av utländskt ägande på bekostnad av svensktbidrar till utflyttning, nedläggning och uppköp av svenska företag.Motionärerna vill också betona att det är viktigt att företag väljeratt förlägga sina huvudkontor här eftersom detta val påverkar varföretagen förlägger forskning, utveckling och andra spetsfunktioner somkan ge kvalificerade arbetstillfällen med goda löner. I motion N413yrkande 4 av m.fl. (fp) föreslås sänkta skatter för företagandemed samma inriktning som i de nämnda motionerna.Av liknande skäl föreslås även i motionerna N393 yrkande 16 av GöranHägglund m.fl. (kd), N400 yrkande 3 av m.fl. (kd) ochSk450 yrkandena 1 och 2 av Per m.fl. (kd) att dubbelbeskattningenav aktier och förmögenhetsskatten skall avvecklas. Motionärerna anseratt en sådan omläggning av beskattningen tillsammans med andra förbättringarav villkoren för privat riskfinansiering kommer att medföra att sparandekanaliseras till investeringar i och ger mindre företag möjlighetatt växa och anställa flera.Med motivering att dubbelbeskattningen av företagsvinster missgynnarsvenskt sparande och bidrar till att driva företag ur landet föreslåsi motion A221 yrkande 6 i denna del av () att riksdagenskall ta ställning för att slopa dubbelbeskattningen.I motion N308 yrkande 2 av m.fl. (m, fp, c, kd)förordas lättnader i beskattning knutet till företagande. Motionärernaanför bl.a. att ett stort antal företag snart står inför generationsskiftenoch att skatter som försvårar eller t.o.m. omöjliggör överföring avintakta företag måste tas bort. De anser bl.a. att förmögenhetsskattenbör tas bort och att fåmansbolagsreglerna inte tar tillräcklighänsyn till den risk som det innebär att driva företag.Enligt motion N240 yrkande 2 av () behövervillkoren för små turistföretag förbättras genom olika anpassningar iskattesystemet. Motionärerna anför att turismen är en mycket viktig delav tillväxten, inte minst för landsbygd och glesbygd. Med betoning ocksåpå företagande på landsbygden föreslår m.fl. (kd)i motion N407 yrkande 11 att det skall göras en översyn av legala ochfiskala hinder för att samutnyttja realkapital.Utskottets ställningstagandeDet är viktigt att det svenska näringslivet har förmåga att skapa starkaoch livskraftiga företag som kan bidra till en uthållig tillväxt iekonomin som leder till nya arbeten och välfärd som kan komma alla tilldel. Skattepolitiken skall vara utformad så att den inte försvårar enfortsatt sådan gynnsam utveckling. Genom den skattereform som riksdagenbeslutade om 1990 lades en mycket god grund för en bra och internationelltkonkurrenskraftig företagsbeskattning. Reformen har, inte minst medinriktning på mindre företag, förbättrats . stoppregler för fåmansföretag har slopats. Lättnader har införtsgenom delvis skattefrihet för utdelning från onoterade företag och genomatt den del av en inkomst i fåmansföretag som kapitalinkomstbeskattashar höjts. Förenklingar av deklarationen har införts för fysiska personersom driver enskild näringsverksamhet, och denna kategori företagare harfått utvidgade reserveringsmöjligheter.Bland senare större förändringar som berör näringslivet märks slopandetvåren 2003 av beskattningen av kapitalvinster på företagsägda andelar,s.k. näringsbetingade andelar, och en utvidgning av området för attskattefritt ta emot utdelning på företagsägda andelar. beslutadehösten om att slopa arvs- och gåvoskatten, vilket förbättrarskattevillkoren i samband med generationsskiften i familjeföretag. Sedanden gäller också lättnader i inkomstbeskattningen somytterligare har underlättat skatteförhållandena i samband medgenerationsskiften i mindre företag. med slopandet av arvs- ochgåvoskatten beslutade om att höja fribeloppet vidförmögenhetsbeskattningen för sambeskattade par till . Dessaförändringar innebär att de orättvisor som skatteplaneringenhar medfört inom dessa områden har kunnat elimineras eller minskas.Motionsyrkanden från de borgerliga partierna om att avveckla av den s.k. ekonomiska dubbelbeskattningen av bolagsinkomster har avslagits avriksdagen vid återkommande tillfällen, vid behandlingenav utgiftsramarna och inkomstberäkningen för (prop.2004/05:1 volym 1, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47 och 48).Skatteutskottet (yttr. 2004/05:SkU1y) anförde i det ärendet att de utredningarsom gjorts på området tyder på att en slopad skatt på aktieutdelningarinte är ett verksamt medel för att förbättra de större företagens villkor.Tillgången till en internationell kapitalmarknad gör att beskattningenav sparande endast i begränsad omfattning inverkar på företagensinvesteringsbenägenhet. Utskottet uttalade att en generell sänkning avskatten på ägarnas sparande i aktier inte är en effektiv metod för attförbättra villkoren för företagandet.Utskottet framhöll också att för små och medelstora företag, som intei alla avseenden har tillgång till den internationella kapitalmarknaden,kan man inte bortse från att den personliga kapitalbeskattningeninverkar på avkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skattpå företagens investeringar. Detta förhållande har emellertid beaktatsi samband med att beslutat om en rad ändringari syfte att förbättra villkoren för nyföretagande och entreprenörskap.En lättnad i beskattningen av utdelningar och kapitalvinster på aktieri onoterade bolag infördes och har utvidgats genom olikabeslut . Även villkoren för finansiering medegna vinstmedel har förbättrats. Enskilda näringsidkare fick vid 1999års taxering utvidgade möjligheter till reservering genom avsättningtill periodiseringsfond, och denna möjlighet har ytterligare förbättratssom ett resultat av en mer ingående undersökning av hur företagenanvänder periodiseringsfonderna (prop. 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m.).Utskottet hänvisar till ställningstagande ochavstyrker ånyo de yrkanden från företrädare för de borgerliga partiernasåvitt de gäller en generellt slopad beskattning av aktieutdelningar.Utskottet avstyrker även yrkandena om förmögenhetsbeskattningen, i denna del även hänvisa till vad utskottet anför i ett annatbetänkande (bet. 2004/05:SkU21).I budgetpropositionen har regeringen redovisat att detskattepolitiska arbetet bör vara inriktat på framförallt globalisering, tillväxt och skatter, insatser mot skattefusk samtgrön skatteväxling. En målsättning är att fortsatt goda villkor skallgälla för investeringar i . Regeringen framhåller också att såvälde allmänna företagsskattereglerna som ägarbeskattningen av småföretagär av central betydelse för att den nämnda målsättningen skall kunnauppnås.Utskottet delar regeringens bedömningar om inriktningen av ochmålsättningarna i det skattepolitiska arbetet. Med hänsyn till de betydandeförändringar som beslutat om i fråga om skattevillkoreni samband med generationsskiften i företag och att småföretagandetsskattevillkor redan intar en central plats i regeringens arbete finnsdet enligt utskottets mening inte någon anledning för attrikta något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionsyrkandensom tar sikte på detta. Det kan såvitt gäller småföretag inom turistnäringentilläggas att regeringens förslag till mål och utgångspunkter förturistpolitiken har presenterats i propositionen En politik för enlångsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56). Måletför turistpolitiken föreslås vara att skall ha en högattraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftigturistnäring,som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delarav landet.Sammanfattningsvis anser utskottet att de riktlinjer för skattepolitikensom legat till grund för behandlingen av budgetpropositionen för 2005inte bör ändras eller kompletteras i något avseende. Utskottet avstyrkersamtliga motionsyrkanden som behandlas under förslagspunkt 1.TonnageskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandena om tonnageskatt med hänvisning tillpågående utredning.Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).MotionernaI motionerna Sk321 av (), Sk450 yrkande 12 av PerLandgren m.fl. (kd), T396 yrkande 2 av (), T460 yrkande1 av m.fl. (kd), T464 yrkande 13 av m.fl. (m) och T468 av m.fl. (fp) yrkas att frågan om attinföra en tonnageskatt för den svenska sjöfartsnäringen utreds och införsskyndsamt med hänsyn till att flertalet länder i vår omgivning redanhar en sådan beskattning.Utskottets ställningstagandeTonnageskatt innebär att inkomsten bestäms schablonmässigt med utgångspunktfrån fartygens tonnagevolym (nettodräktighet). Tonnaget anses ge ettmått på fartygens lastkapacitet och därmed intjäningsförmåga.En utredning om tonnageskatt aviserades av dåvarandefinansministern i ett svar på en fråga i (fr. 2003/04:667). Sammavår föreslog skatteutskottet med anledning av ett antal motioner attriksdagen genom ett tillkännagivande till regeringen borde klargöra sinuppfattning att det är angeläget att utreda frågan om en tonnageskattför svensk del. följde utskottet (bet. 2003/04:SkU21, rskr.2003/04:167).Regeringen utfärdade direktiv till utredningen sjöfartsnäringen (dir. 2004:165). Uppdraget består i att utredaförutsättningarna för att införa ett sådant system. Bakgrunden tilluppdraget är enligt direktiven den ökade internationella konkurrensenpå sjöfartsområdet. Vissa stater erbjuder redare att registrera sinafartyg i öppna register och segla under s.k. bekvämlighetsflagg. Flertaletsjöfartsstater i Europeiska unionen har i syfte att stödja sinasjöfartsnäringar och förmå redare att återregistrera fartyg under nationellflagg infört system med tonnageskatt. Utredaren skall redovisa uppdragetföre utgången av november 2005.Av det anförda framgår att en utredning om tonnageskatt pågår. Det finnsenligt utskottets mening inte någon anledning för att göraett nytt uttalande i frågan. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.FåmansföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandena om olika förändringar i skattereglernaför fåmansföretag med hänvisning till den beredning som pågår iRegeringskansliet.Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c).Gällande rättI 57 kap. inkomstskattelagen finns särskilda regler om fördelning mellantjänst och kapital av utdelningar på s.k. kvalificerade andelar ifåmansföretag och på kapitalvinster vid försäljning av sådana andelar.Med kvalificerade andelar avses i huvudsak andelar som ägs av delägarei fåmansföretag som varit verksamma i betydande omfattning i företaget.Den kapitalbeskattade delen av en utdelning räknas fram enligt enschablon som baseras på statslåneräntan och det kapital som nedlagts iföretaget. Denna s.k. klyvningsränta motsvarar fr.o.m. den 1 januari2004 statslåneräntan plus . Inom vissa ramar får ävenlöner till andra än aktiva delägare läggas till underlaget för beräkningav den del av inkomsten som kapitalinkomstbeskattas. Underlag som inteutnyttjas kan föras vidare till senare år eller utnyttjas om företagetsäljs. Den del av en utdelning som inte ligger inom det kapitalinkomstbeskattadeutrymmet beskattas som inkomst av tjänst. Vid en försäljning avkvalificerade andelar behandlas - upp till ett tak om 200 prisbasbeloppunder en femårsperiod - hälften av kapitalvinsten som kapitalinkomstoch hälften som inkomst av tjänst. Kapitalvinst därutöver beskattasenbart som kapitalinkomst. De särskilda reglerna skall tillämpas omandelsägaren själv eller någon närstående varit verksam i betydandeomfattning i företaget under beskattningsåret eller de fem föregåendebeskattningsåren. En s.k. utvidgad fåmansföretagsdefinition medför attdelägare som varit verksamma i betydande omfattning och deras närståenderäknas som en person vid fördelningen mellan tjänst och kapital.Vid sidan av fåmansföretagsreglerna finns reglerna om skattelättnaderför utdelning på onoterade aktier. Dessa kan utnyttjas till att ta uten viss del av utdelningen inom det kapitalinkomstbeskattade utrymmetskattefritt.Syftet med de särskilda reglerna för fåmansföretag om fördelning mellantjänst och kapital är att inkomster som härrör från delägarnas arbetsinsatseri bolaget skall beskattas på samma nivå som andra förvärvsinkomster ochinte enligt den proportionella skattesats om som gäller förutdelningar och kapitalvinster enligt reglerna om beskattning avkapitalinkomster. De särskilda reglerna fanns tidigare i 3 § 12-12 e momenteni den numera upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, och idagligt tal kallas de fortfarande 3:12-reglerna.MotionernaI motion Sk391 yrkandena 1 och 2 föreslår () jobbinriktadeskattesänkningar för småföretag, bl.a. försök i regioner med hög andelsmåföretag att låta inslaget av kapitalbeskattning i fåmansbolagsreglernaöka med antalet anställda. och ()vill i motion Sk395 att 3:12-reglerna slopas. Enligt motion Sk450 yrkande18 av Per m.fl. (kd) bör regeringen lägga fram ett förslag omhur en modell för beskattning som tar större hänsyn till det egnabeskattade kapitalet skall ersätta dagens fåmansbolagsregler. FredrikReinfeldt m.fl. (m) föreslår i motion N305 yrkande 11 att 3:12-reglernaskall ersättas med andra typer av regler, så att små företag intediskrimineras och så att tillämpningen förenklas. Sänkt skatt och färreregler för fåmansföretag begär m.fl. (kd) i motion Sk395yrkande 18 att regeringen skall lägga fram förslag om. I motion A221yrkande 6 i denna del förordar () lättnader i beskattningenav småföretag.Utskottets ställningstagandeDen s.k. 3:12-utredningen lämnade förslag till nya regleri betänkandet Beskattning av småföretagare (2002:52). Utredningsarbetethar fortsatts av en expertgrupp som finansministern förordnade i juni2004 för att genomföra en fördjupad prövning av 3:12-reglerna. Expertgruppenhar redovisat sina överväganden och förslag ipromemorian Reformerad ägarbeskattning - effektivitet, prevention,legitimitet. Vissa av förslagen i promemorian remissbehandlas fram tillden 30 mars 2005.Regeringen har i finansplanen (prop. 2004/05:1, volym 1, s.211) förklarat sin målsättning att 3:12-reglerna bör förändras så attde blir mer gynnsamma för företagen. I finansplanen redovisas också attytterligare alternativ till hur reglerna kan förändras har förts in iarbetet, bl.a. i anslutning till de tillväxtsamtal som hållits mellanregeringen och näringslivet. Regeringens avsikt är att återkomma medförslag som skall träda i kraft senast den 1 januari 2006.Utskottet anser att ett ställningstagande från sida tillvilka förändringar som skall göras i reglerna om beskattningen avfåmansföretagen måste anstå till dess den pågående beredningen har slutförts.Följaktligen avstyrker utskottet motionärernas yrkanden om tillkännagivandentill regeringen om den närmare utformningen av dessa regler.Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om inskränkningar respektive utvidgningar avutrymmet för obeskattade reserver för vissa mindre företag.Jämför reservationerna 4 (m) och 5 (c).Gällande rättAvsättning till periodiseringsfond är en bokföringsmässig reserveringsom skapar en obeskattad reserv baserad på årsvinsten i en näringsverksamhet.Bestämmelserna finns i 30 kap. IL. Juridiska personer får draav högst ett belopp som motsvarar av överskottet av näringsverksamhetenföre avdraget. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som ärdelägare i svenska handelsbolag får dra av högst ett belopp sommotsvarar av ett för periodiseringsfond justerat positivt resultat.En fondavsättning skall efter en lagändring års taxeringåterföras till beskattning senast sjätte taxeringsåret efter dettaxeringsår som avsättningen hänför sig till. Även den högre procentsatsenför enskilda näringsidkare infördes års taxering. Från ochmed beskattningsår som påbörjas efter utgången av 2004 har införts enräntebeläggning av juridiska personers avsättningar till periodiseringsfond.Företag som drivs av fysiska personer som enskild näringsverksamhetoch handelsbolag har undantagits från räntebeläggningen.Genom lagstiftning infördes en möjlighet för fysiska ochjuridiska personer som startar en ny näringsverksamhet att medges uppskovi med att börja betala F-skatt eller särskild A-skatt (prop.2002/03:5, bet. 2002/03:SkU2). I propositionen diskuterades risken föratt nyföretagare även med den begränsade uppskovstiden kan hamna isvårigheter genom att de underskattar sitt likviditetsbehov och därförinte har tillräckligt med kontanter när den uppskjutna preliminäraskatten väl skall betalas.