bet · GS01SFU17 · 2005-08-22 00:00:00 — Närjag läser i propositionen framkommer det att Lagrådet har framfört kritikom att det finns viss risk för att skillnaden mot den nuvarande ordningeninte kommer att bli så stor. Då vill jag ställa frågan: Är det exaktklart vilka omständigheter som kommer att prövas som nyaomständigheter?Charlotte , : Vi delar inte riktigt Lagrådetsfarhågor. De här ärendena är annorlunda, och precis som du säger kandet hända någonting i hemlandet. Det måste finnas en ventil i nyaomständigheter. Det handlar alltså om att det inträffar en revolution, enmiljökatastrof eller något annat i landet och att man därigenom får ettskyddsbehov. Då måste man naturligtvis kunna pröva det även om det ärunder verkställighetsfasen. Den ventilen finns också i förslaget. Deomständigheter som berörs är av den typen som kan ligga till grund förett skyddsbehov.Mona (): När man kommer långt ned på listan har man fått sinasvar. Jag tänkte fråga om speciella risker för specialavdelningarna idomstolarna och om rättssäkerheten i processen. Men jag tänker frågaJanna Valik angående processen i första instans. Ser ni hur lång tiddet kan ta? Om man har varit med om trauman kanske man har förträngtdet, och det kommer inte upp förrän . Hur har ni tänkt atthantera det?Sedan vill jag ställa en fråga till . För inte så längesedan, , var du både i socialförsäkringsutskottetoch i justitieutskottet. Då hörde vi att tidsplanen skulle hålla. Jagundrar vad som hände på vägen.Janna Valik, : Det är precis det jag försökte säga förut.När man söker skydd, oavsett skäl, kan man befinna sig i en situationdär allt inte kommer i den första berättelsen. Därför tycker jag redannu att vi kan se att vid det arbete som vi använder, där man får berättavid ett antal olika tillfällen och inte bara med Migrationsverketspersonal utan tillsammans med sitt ombud i lugn och ro, kommer det framsaker som är betydligt mer adekvata för ärendet . Jag tyckeratt kvaliteten ökar väldigt tydligt. Jag har själv fått lov att deltai ett antal sådana samtal, och jag tycker att det är en väldigt storskillnad om jag jämför med det gamla sättet att jobba som vi hade. Detgår åt rätt håll, men vi får aldrig glömma det vi pratade om innan. Dethär handlar om människor, och det handlar om människor som har en frågaatt ställa till det här landet av olika skäl, det vill säga: Kan jagstanna här? Det finns inte ett regelverk, inte ett system som kan talaom vid vilket tillfälle man för fram just de adekvata skälen. Vår uppgiftär att jobba så att vi ger en möjlighet för människorna attberätta det. Det är det viktigaste. Jag tycker att vi har utvecklat ettarbetssätt där det ges en möjlighet. Vi kan säkert utveckla det ännumer utifrån de nya förutsättningarna.Sten , Utredningen om domstolsprövning av utlänningsärenden m.m.: Det är riktigt. var jag i socialförsäkringsutskottet.För en månad sedan var jag i justitieutskottet. Om vi börjar medjustitieutskottet så gjorde jag fullständigt klart för utskottets ledamöteratt det inte var någon bra idé med ikraftträdande vid nyår. Det trorjag att många här i lokalen kan intyga. När det gällersocialförsäkringsutskottetfanns det inget förslag. Däremot hade jag för mina uppdragsgivare,företrädare för både och ,när det stod klart att någon lagrådsremiss inte varlagd gjort klart att den tidsplanen var föga realistisk. Men det fannsju ännu inget förslag om att det skulle träda i kraft vid nyår. Så detfanns inget skäl att driva den frågan så hårt då. Sedan kom Lagrådetsyttrande, och det var synnerligen tydligt på den här punkten. Man kanalltid diskutera det här, men så ligger det till med den saken. Det ären annan sak om man får ett uppdrag. Då gör man vad man kan för attdriva det så bra som möjligt, också om tidsplanen är orealistisk.Jag vill lägga till en sak som inte har blivit nämnd här som också harmed tidsplanen att göra. tror jag att Kammarrätten iStockholm har yttrat sig över fyra eller fem betänkanden med förslagtill ytterligare ändringar i utlänningslagstiftningen som alltså ännuinte är processade. Jag tror att det ligger två till i systemet. Så denproposition som ligger på bord om en ny utlänningslag skatydligen ändras ytterligare på vägen fram till det tänktaikraftträdandet. Det är en sak som möjligen gör det hela något ytterligarekomplicerat. UD får väl svara på hur många betänkanden det är. Vi harlite svårt att hålla räkningen på dem. Jag tror i alla fall att jag haryttrat mig i vår om fyra eller fem ytterligare förslag, och det kankomma lite till. En del av dem är på väg att bli propositioner. Snackaom att allting flyter omkring.Ordföranden: Det händer att vi i ibland vill ändra lagar. Dågör vi det.Kjell , : Angående asylsökande som harvarit utsatta för trauman är det naturligtvis många som har väldigtsvåra upplevelser bakom sig. I det nya systemet blir det advokaten, detoffentliga biträdet, som i första hand kommer att lyssna på berättelserna.Det är oerhört viktigt att vi på den här sidan också har en förmågaatt lyssna och förstå det som ligger bakom vad människor säger. Samtidigtmåste och också ha förståelse föratt det arbetet måste få ta tid och att vi måste ha möjlighet att kunnafå en skälig ersättning för sådant merarbete. Jag vill påstå att denförståelsen inte finns hos i dagens läge. Gärna, JannaValik, att vi lyssnar och ser till att allting kommer fram så tidigtsom möjligt, men det måste också finnas grundläggande förutsättningarför det så att inte vi som är biträden direkt motarbetas när vi villträffa våra klienter.Charlotte , : Området asyl- och migrationspolitikenär ett av EU:s största lagstiftningsområden, så väldigt mycket av dethär råder vi inte över själva. Det kommer att vara så. Det kommer attkomma många förändringar i utlänningslagen under de kommande tre fyraåren. Det är en lång process när man håller på och harmoniserar det härområdet inom EU. Ändringarna i utlänningslagen kommer inte att ta slut.Det är inte så att om vi hade väntat några månader till så hade vifått lagen som kommer att gälla. Det här är ett reformarbete som kommeratt pågå under lång tid.Kalle (): Att vi har en diskussion i den senare delen somhandlar mycket om tidsplaner och vad som är praktiskt möjligt kan man sesom ett betyg till den proposition som trots allt är förelagd riksdagennu. Det finns invändningar och synpunkter. Det finns säkert - låt migsäga det - saker som kan förbättras i den propositionen också. Kompromisserhar ju den karaktären att man inte är nöjd med allt som står i dem. Mentidsplanen verkar vara en huvudfråga. Det säger ändå att det är steg irätt riktning som tas innehållsmässigt i det förslag som föreligger.Det är också en process som har inletts . Det är viväl medvetna om allihop. Tidsgränsen ska väl också ses lite grann i detljuset. Vi har varit många som vid många tillfällen och på olika sätt,formellt och informellt, påpekat sätt att göra processen snabbare ochatt också sätta i gång den tidigare.Min fråga till de inblandade departementen och myndigheterna vill vändalite grann på det. Vi hör invändningarna. Vi känner till de praktiskabekymren. De är väl beskrivna i vidlyftiga ordalag. Finns det någon aver som redan nu kan säga att den tidsgräns för genomförande som sättsi propositionen är omöjlig? Finns det någon från inblandade departementoch myndigheter som kan säga att det är en omöjlig tidpunkt attuppfylla, så säg det! I annat fall är det ni säger att det finnssvårigheter, att det finns saker att lösa. Det bestående intrycket är juändå att det är möjligt att lösa dessa. Det var den första delen. Densom så önskar får begära ordet på den punkten.Det andra handlar om väntetidsförordningar, nollställningsbeslut och såvidare. Jag skulle vilja be utveckla sin syn på detta. Dunämnde något av det i ditt inledningsanförande, och det har funnitsandra som har kommenterat det under hearingens gång. Vad är din syn ocher syn på möjligheterna till väntetidsförordningar och nollställningsbeslut,det en del kallar amnesti?Sten , Utredningen om domstolsprövning av utlänningsärenden,m.m. : För att tala med kan jag väl fortsätta att varavidlyftig. Det var väl mig du avsåg. Jag tror att jag är den som hartalat mest om tidpunkten här i lokalen. Jag kan inte se saker och tinglika svart och vitt som du ser dem. Man måste kunna se det här lite mernyanserat än att bara konstatera om det är möjligt eller omöjligt. Detär klart att något slags verksamhet kommer att kunna bedrivas den 31mars. Det är ingen tvekan om det. Vad jag och många andra med mig talarom är att vi som är inblandade i det här och som ska ta hand om det härnär väl talmannens klubba har fallit är angelägna om att det ska blibra, att vinsterna med den här reformen verkligen ska kunna förverkligas.Då är det vår skyldighet att tala om vilka komplikationer tidsplaneninnebär och som i sin tur får konsekvenser för kvaliteten i reformen.Det är ett kontinuum. Det går inte att säga kategoriskt att det äromöjligt. Det går inte heller att säga att den föreslagna tidsplanen här förändringen de bästa förutsättningarna. Det är så man måste sedet. Det är en fråga om kvalitet i genomförandet. Det är fråga om attge den här förändringen bästa möjliga förutsättningar. Det kan man intesäga i termer av möjligt och omöjligt, svart och vitt.Kalle (): Jag är helt överens om att det är en värdefull reformsom ska genomföras till det bästa. Man ska också vara medveten om attju längre tidsgränsen flyttas framåt desto bättre blir självfalletförutsättningarna att göra det praktiskt möjligt. får enangelägen rättssäkerhetsreform på det här området vänta. Många människorblir då drabbade av det som har varit, försiktigt uttryckt, enmindre rättssäker ordning.Jag vill också ge den kommentaren att datumet intekommer eller kom med lagrådsremissen. Det var beslutat närbudgetpropositionen togs . Så det datumet har varit klart sedan enrelativt lång tid tillbaka.Sten , Utredningen om domstolsprövning av utlänningsärenden m.m.: Vi har delvis olika syn på de statsrättsliga förutsättningarna. Detfanns inget beslut om att den här reformen skulle träda i kraft den 1januari 2006. Det beslutet har ännu inte fattats. Det är förslaget iden nuvarande lagpropositionen som styr det.Jag är helt överens med dig om att det är en balansgång. Naturligtvisska man sätta det i kraft utan att äventyrakonsekvenserna. Men vi kan ha lite olika uppfattningar om kvaliteten iden nuvarande prövningen.Ordföranden: Den andra frågan var ställd till , om amnesti,nollställning, tidsförordning eller vad vi nu väljer att kalla det.Kjell , : Det har väsentligen två olikasyften. Det ena är att det nya systemet inte ska belastas av en storbalans. Jag menar att oavsett vad vi har hört om optimismen att få bortbalanserna så är det ändå fråga om betydande balanser. Man pratar om enavarbetning . Domstolarna ska dessutom hantera tvåregelsystem . Ett tillräckligt skäl för att införa en förordningom att en sökande på ansökan ska kunna få sin sak prövad utifrån de härkriterierna är att bereda ordentliga möjligheter för det nya systemetatt fungera väl. Det tror jag i sig är tillräckligt.Å andra sidan är det de humanitära aspekterna. Jag vill göra en litenhistorisk tillbakablick. 1991 ansåg statsmakterna att väntetidför barnfamiljer var ett tillräckligt starkt humanitärt skäl för att fåstanna i landet. För ensamstående var det väntetid.Nu gäller helt andra tidsgränser. Det finns personer som har kommithit och sökt asyl och ännu inte har fått sin sak utredd hosMigrationsverket. Vi har pratat om att det är fråga om människor avkött och blod, människor som är traumatiserade. Det är de människornasom vi som ombud och advokater träffar . Det kan bli ganskaförfärande perspektiv att se att man kommer att få vänta ytterligareflera år. Det finns människor som har varit här mycket , i mångaår, även barn och barnfamiljer. Det har ju en humanitär aspekt, även enrättssäkerhetsaspekt. Om staten inte har kunnat ge uppehållstillståndunder förefaller det rimligt att man tar konsekvenserna avdet och ger tillstånd. Det är sammansatta skäl, vill jag påstå.Janna Valik, : Jag vill bara be att gemig uppgifter om den person som inte har blivit utredd på så lång tid.I så fall vill jag göra någonting åt det.Ulla (): Jag har en fråga till . När jag frågadeom det var möjligt för att tillåta en ökad muntlighandläggning, sade du att det inte går eftersom det skulle vara motlagen att öka den muntliga handläggningen, om jag förstod det hela rätt.Jag vill helt enkelt veta vilken lag det är fråga om och varför maninte kan öka den muntliga handläggningen i . Vi brukarju klaga på att det är för lite av detta, så det vore väl bra i så fall.Håkan Sandesjö, : Vad jag sade var att det är denenskilde domaren, beslutsfattaren, som avgör om det ska vara muntlighandläggning eller inte med stöd av 11 kap. 1 § utlänningslagen. Jagkan därför inte gå till den enskilde domaren och säga: Du ska köra mermuntlighet här.Det får han avgöra. Det var svaret.Ordförande: Det finns inga fler frågor, och vi närmar oss slutet avdenna utfrågning. Då ger jag ordet till justitieutskottets ordförandeJohan ordförande (): Vi är många som harväntat på denna reform, och ligger förslaget på vårt bord.Jag vill tacka alla er som har medverkat här . Jag hoppas att vinu i har bra förutsättningar att värdera innehållet ipropositionen och de synpunkter som har kommit fram här när det gällertider och annat, så att denna lagstiftningsprodukt, som det heter, skabli så bra som möjligt. Det är nämligen väldigt många människor somförtjänar att den blir mycket bättre, och det finns ett stort engagemangför detta. Men vi får naturligtvis även väga in andra saker när detgäller hur detta påverkar våra domstolar i övrigt.För oss i justitieutskottet är det uppenbart att vi inte äger frågan ihuvudsak. Men i bisak spelar det väldigt stor roll för oss hur det gårför våra domstolar. Det påverkar alla andra ärenden och mål som liggerdär också, mål som ofta är minst lika angelägna.Tack så mycket för att ni kom. Tack för att vi gjordedetta tillsammans. Det är bra när utskotten tillsammans försöker finnagemensamma frågor att jobba med. Det blir ofta lite bättre. Vi får seom det blir det i slutändan.Inbjudna deltagareUtrikesdepartementetCharlotte SvenssonChristina SandqvistBjörn HammarbergBjörn BerseliusAnnika RudestadUlrika SandellIngela FridströmJustitiedepartementetPer HallMattias AlmqvistRikard JermstenDomstolsverketThomas RolénUlla PålssonPeder JonssonUtredningen om domstolsprövning av utlänningsärenden m.m.Sten HeckscherLänsrätten i GöteborgIngvar PaulssonUtlänningsnämndenHåkan FalkMigrationsverketJanna RosenqvistSveriges advokatsamfundKjell JönssonMaria BillingRådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingarAnders SundquistAnna LöfgrenMadelaine SeidlitzUNHCRBrian Gorlick