bet · GT01KrU1 · 2005-11-24 00:00:00 — De sistnämnda kostnaderna baserar sig på överenskommelser mellan riksförbundet och förhandlingsorganisationen som företräder vissa rättighetshavarorganisationer. Det svensk-finska televisionsutbytet bedrivs enligt en princip om ömsesidighet. ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . På motsvarande sätt ansvarar för kostnaderna för utsändningen av en finsk programkanal i och för överföringen av en svensk programkanal till . Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till . Utskottet ansluter sig till regeringens förslag. Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete (27:3) Under anslaget anvisas medel för svensk medverkan i Europeiska Audiovisuella Observatoriet, ett forsknings- och statistikinstitut som samlar in och distribuerar information om den europeiska film-, TV- och videoindustrin. Observatoriet driver dessutom ett utvecklingsarbete i syfte att skapa jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Regeringen uttalade i budgetpropositionen sin avsikt att använda av anslaget till att förstärka och TV . Det är sannolikt att behovet kvarstår även . Regeringen föreslår att ska anvisas under anslaget . Utskottet ansluter sig till regeringens förslag. Forskning och dokumentation om medieutvecklingen (27:4) Under anslaget anvisas medel för stöd till Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikationsforskning (Nordicom) vid för information om forskningsresultat och utarbetande av mediestatistik, bl.a. genom Mediebarometern. Regeringen föreslår att anslaget ska höjas med för att Nordicom ska kunna bredda sin urvalsram och därmed säkra kvaliteten i sin undersökning för Mediebarometern. Efter den generella reduktionen om föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget . Utskottet ansluter sig till regeringens förslag. 3.2.3 Politikområde 29 Ungdomspolitik är central myndighet inom ungdomspolitikens område med uppgift att verka för att målen för den nationella ungdomspolitiken uppnås. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget för . Förslaget innebär en minskning med jämfört med till följd av att en reduktion har gjorts på anslaget. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr408 att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 1 och 4). liberalerna föreslår i motion Kr381 att anslaget ska minska med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 52). Utskottet har tidigare tagit ställning i frågan om roll, bl.a i betänkande 2004/05:KrU2 där utskottet har angett att roll bör stärkas. Utskottet kan därmed inte ställa sig bakom motioner med förslag till minskning av anslaget utan ansluter sig till regeringens medelsberäkning. Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet (29:2) Under anslaget beräknas medel för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer, medel för satsningar på unga i riskmiljöer samt även för visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet för . Förslaget innebär en ökning med , vilken dock reduceras med till följd av att en reduktion har gjorts på anslaget. Totalt föreslås således anslaget öka med jämfört med . Utgiftsprognosen är , vilket innebär ett beräknat anslagssparande på . Inom anslaget föreslår regeringen att avsätts för satsningar på ungdomar i riskmiljöer. beräknas satsningar på . Av de medel som beräknas för satsningarna får högst användas för administration. Administrationskostnaderna ska fördelas så att får användas och högst . Utöver anvisade anslagsmedel under anslaget 29:2 har regeringen ställt särskilda medel ur Allmänna arvsfonden till förfogande för stöd till utvecklingsprojekt. ger stöd för projekt som syftar till att bryta ungdomars utanförskap på arbetsmarknaden. Vidare genomför Arvfondsdelegationen en satsning på ungdomar och kultur och ytterligare en satsning på att förebygga ungdomars psykiska ohälsa. Ett vinstdelningssystem infördes , viket innebär att ungdomsorganisationerna tillförs en andel av AB Svenska Spels totala vinst. får att fördela till ungdomsorganisationernas lokala verksamheter. disponerar även medel under anslaget 30:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler för informationsinsatser och utredningsarbete med inriktning på ungdomars nyttjande av samlingslokaler. föreslår i motion Kr418 att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 14). Neddragningen förklaras genom att partiet sagt nej till den föreslagna satsningen på ungdomar i riskmiljöer. Detta motiveras med att behovet tillgodoses genom andra insatser i partiets politik. Stöd och bidrag till ungdomar och ungdomsverksamhet lämnas från olika anslag inom olika politikområden och genom stöd som ligger utanför statsbudgeten. Enligt utskottets mening försvårar detta en bedömning av anslagsnivån. Den verksamhet som finansieras från anslaget finner dock utskottet vara angelägen och utskottet välkomnar även den särskilda satsning som ska göras på ungdomar i riskmiljöer . Utskottet kan därmed inte ansluta sig till en minskning av anslaget. 3.2.4 Politikområde 30 Folkrörelsepolitik Stöd till idrotten (30:1) Från anslaget utgår bidrag till () för den verksamhet som bedrivs av förbundet och till förbundet anslutna organisationer. Under anslaget disponerar regeringen även medel för bl.a. bidrag till förberedelser av och till svenskt deltagande vid och Paralympics. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning med uppgift att utvärdera effekterna av statens stöd till idrotten. Anslaget föreslås minskas med till följd av den generella reduktionen på . Regeringen föreslår att det på anslaget anvisas . Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr408 att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag (yrkandena 1 och 4). Motionärerna påpekar att den minskning av stödet till idrotten som skedde 2004 inte har kompenserats, vilket särskilt drabbat de mindre förbunden. De ökade medlen bör enligt motionärerna först och främst användas till ledarutbildning och stöd till idrottsledare. Utskottet vill påminna om att statens samlade stöd till idrotten har ökat kraftigt . uppgick stödet till , varav över statsanslaget. uppgår statens samlade stöd till , varav över statsanslaget. Ökningen har i första hand tillfallit idrottens barn- och ungdomsverksamhet. Med hänsyn till att statens samlade stöd till idrotten ökat och då en utvärdering av effekterna av statens stöd till idrotten snart ska påbörjas vill utskottet inte förorda någon annan medelsanvisning än den som regeringen föreslagit. Bidrag till allmänna samlingslokaler (30:2) Bidrag till allmänna samlingslokaler lämnas för köp, ny- eller ombyggnad, standardhöjande reparationer eller för handikappanpassning som utförs utan samband med andra bidragsberättigande åtgärder. samlingslokaldelegation fördelar bidragen. Vidare finns inom anslaget medel till för fördelning av bidrag till informationsinsatser och utredningsarbete med inriktning på ungdomars nyttjande av samlingslokaler. Därtill finns medel som regeringen disponerar för utvecklingsarbete. En särskild utredare har sett över stödet och i betänkandet Allmänna samlingslokaler demokrati, kultur, utveckling (SOU 2003:118) lämnat förslag om förändringar av detta. Betänkandet bereds inom . Regeringen föreslår att det på anslaget anvisas 29miljoner kronor . föreslår i motionerna Kr411 yrkande 7 och Kr418 yrkande 14 att stödet till allmänna samlingslokaler höjs med utöver regeringens förslag. Motionärerna anför att lokalerna har en avgörande betydelse för ett levande kulturliv och att stödet därför bör ökas. föreslår i motion Kr386 att anslaget ska höjas med utöver regeringens förslag. Även i motion Kr334 föreslår en ökning av anslaget (yrkande 32). I motionen påpekas också att partiets krav på bredband i hela landet självklart även omfattar samlingslokalernas Internetkommunikation (yrkande 33). I motionerna Kr335 av () yrkande 1 och Kr248 av och (båda c) föreslås att anslaget ska höjas till , vilket är i enlighet med det förslag som redovisats i den ovan nämnda utredningen (SOU 2003:118). Med anledning av att betänkandet Allmänna samlingslokaler demokrati, kultur, utveckling (SOU 2003:118) bereds inom är utskottet inte nu berett att förorda en medelsanvisning som går utöver den som regeringen har föreslagit. Bidrag för kvinnors organisering (30:3) Anslaget disponeras för bidrag till kvinnors organisering. benämns anslaget Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Bidragssystemet har setts över av en särskild utredare som redovisade sitt uppdrag genom betänkandet Kvinnors organisering (SOU 2004:59). Utredningen har remissbehandlats och regeringen har i propositionen Statligt stöd för kvinnors organisering (prop. 2005/06:4) lämnat förslag om ett nytt statsbidrag för kvinnors organisering. I enlighet med vad som angivits ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100 s. 25) föreslår regeringen att bidraget för kvinnors organisering ska öka. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget Bidrag för kvinnors organisering för . Förslaget innebär en ökning med jämfört med . Anslaget får även användas för att finansiera administration rörande bidragshanteringen. Regeringens proposition Statligt stöd för kvinnors organisering (prop. 2005/06:4) ligger till grund för regeringens förslag till ändring av anslagets ändamål och den föreslagna höjningen av anslagsnivån. Utskottet behandlar propositionen i ett särskilt betänkande (bet. 2005/06:KrU6). Regeringen har disponerat anslaget och prövat ansökningarna om bidrag. Av propositionen Statligt stöd för kvinnors organisering (prop. 2005/06:4) framgår att regeringen avser att inrätta en särskild delegation för handläggning och beslut i avvaktan på en mer permanent myndighetslösning. Där framgår också att högst av anslagsmedlen får användas för finansiering av delegationens verksamhet och sekretariat. Utskottet välkomnar att regeringen har för avsikt att delegera bidragshanteringen till en delegation. Utskottet har funnit att den tilltänkta delegationen, enligt vad regeringen föreslår under utgiftsområde 14, även ska administrera anslaget 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Information om detta borde ha lämnats även under utgiftsområde 17. Utskottet erfar vidare att anslaget 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder får användas för delvis samma ändamål som anslaget 30:3 Bidrag för kvinnors organisering, dvs. för stöd till kvinnoorganisationer. Utskottet förutsätter att de båda anslagen hålls isär på ett tydligt sätt i bidragsgivningen. Stöd till friluftsorganisationer (30:4) Friluftsorganisationerna har en värdefull roll när det gäller att erbjuda barn och ungdom bra och meningsfulla aktiviteter, utifrån såväl miljö- som folkhälsoaspekter. Vidare har dessa organisationer en roll att fylla i det breda arbetet för att nå miljömålen, inte minst det föreslagna nya miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Anslaget disponeras för statsbidrag till friluftsorganisationer. fördelas dessa medel av som regeringen inrättat vid . För att förstärka friluftsorganisationernas arbete överförs fr.o.m 2006 från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Anslaget minskas med till följd av den generella reduktionen . Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisas på anslaget . I motion Kr314 av m.fl. (s) anförs att en del av statsbudgetens ökade anslag för stöd till friluftsorganisationerna bör kunna tilldelas trädgårdsodlingens organisationer. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget. Utskottet vill också påminna om att det ankommer på att inom ramen för tillgängliga medel pröva och väga ansökningar om bidrag mot varandra. Fritidsodlingens riksorganisation tillhör inte organisation. Utskottet ställer sig därför inte bakom motionärernas förslag. 3.2.5 Politikområde 25 Utbildningspolitik under utgiftsområde 17 Bidrag till folkbildningen (25:1) Folkbildningsverksamheten ska göra det möjligt för män och kvinnor att ändra sin livssituation och skapa ett intresse för att delta i samhällsutvecklingen. Den ska också höja utbildningsnivån i samhället och utjämna utbildningsklyftor. Vidare ska verksamheten stärka och utveckla demokratin. Folkbildningen ska bidra till ett breddat kulturintresse i samhället och en ökad delaktighet i kulturlivet samt främja kvinnors och mäns kulturupplevelser och eget skapande. Verksamheter som riktar sig till personer med utländsk bakgrund, deltagare med funktionshinder och arbetslösa ska prioriteras. Statsbidrag utbetalas till () som ett samlat finansiellt stöd till folkbildningen. Rådet beslutar vilka studieförbund och folkhögskolor som ska tilldelas statsbidrag samt fördelar tillgängliga medel till dem. Regeringen avser att lämna en proposition om folkbildningen . Som en följd av regeringens särskilda utbildningssatsning på folkhögskoleutbildningen i inom ramen för regeringens särskilda insatser för ökas anslaget med . Verksamheten undantas från den generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anvisar ett anslag om 2 . Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr408 en besparing på i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anför att aktiva insatser för att öka andelen uppdragsutbildning och annan icke-bidragsberoende utbildning bör kunna göras även fortsättningsvis (yrkandena 1 och 4). I motion Kr386 föreslår att anslaget ökas med totalt utöver regeringens förslag. Av beloppet är avsedda för folkbildningen och resterande för amatörkulturen. I motion Kr334 framhåller partiet att alltfler människor söker sig till folkbildningens verksamhet. Utan en ekonomisk prioritering blir det enligt motionärerna svårt att upprätthålla kvaliteten i verksamheten och att möta de nya behov som ständigt uppstår (yrkande 25). Även i motion Ub426 framhåller att folkbildningen bör tillföras resurser för att klara existerande behov (yrkande 56). Utskottet anser att stödet till folkbildningen är viktig i det långsiktiga arbetet med att främja den demokratiska utvecklingen och öka människors deltagande i samhällslivet. Folkbildningen är av stor betydelse för många människors lärande och utveckling. De är uppskattade aktörer i det livslånga lärandet och spelar en viktig roll i lokalsamhället, inte minst för att bredda kulturintresset. Att som föreslår göra en besparing på folkbildningsanslaget med , är uteslutet för utskottet att ställa sig bakom. Med anledning av regeringens aviserade proposition , är utskottet inte nu berett att förorda en medelsanvisning som går utöver den som regeringen har föreslagit utan utskottet biträder regeringens förslag. Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen (25:2) Under anslaget anvisas medel till utbildningsstöd (Sisus) för vissa åtgärder för studerande med funktionshinder inom folkbildningen. Vidare anslås medel till () vid , som ansvarar för fördelningen av statsbidrag till folkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning, utbildning av tolkar för döva, dövblinda och vuxendöva samt teckenspråkslärarutbildning. Dessa utbildningar ska planeras i samverkan med berörda handikapporganisationer. Anslaget finansierar också utgifter för administration, utvärdering och utveckling av denna verksamhet. Även utgifter för bidrag och administration till för teknisk anpassning av studiematerial för synskadade och dövblinda finansieras från anslaget. Anslaget minskas med till följd av den generella reduktionen . Regeringen anför att antalet funktionshindrade inom folkbildningen och därmed medelsbehovet förväntas även 2006 ligga på ungefär samma nivå och föreslår att anvisas på anslaget . Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Utskottet kommer i ett senare avsnitt i detta betänkande att behandla regeringens förslag om bemyndigande avseende stöd för studerande med funktionshinder vid folkhögskolor som medför utgifter . Bidrag till kontakttolkutbildning (25:3) och folkhögskolor kan erhålla bidrag från anslaget till kontakttolkutbildning. Frågor om bidrag prövas av () vid . Behovet av kontakttolkar bedöms enligt regeringen öka kraftigt med anledning av regeringens proposition Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden (prop. 2004/05:170). Anslaget föreslås därför ökas med 2006 och med därefter. Beloppen är beräknade med utgångspunkt i betänkandet Tolkutbildning nya former för nya krav (SOU 2005:37) från utredningen om kontakttolkar (U 2004:05). Regeringen föreslår att ska anvisa anslag om . Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag till medelsanvisning. 3.2.6 Politikområde 26 Forskningspolitik under utgiftsområde 17 Statens ljud- och bildarkiv (26:1) Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) har till uppgift att samla in, bevara och tillhandahålla den del av medieutbudet i som offentliggörs i form av ljud och rörliga bilder. Målet med verksamheten är att förbättra informationsförsörjningen inom forskningen och öka tillgängligheten till svenskt ljud och rörliga bilder. SLBA har förvärvat stora bestånd under de som myndigheten verkat. Den mycket snabba tekniska utvecklingen på medieområdet förändrar förutsättningarna för myndighetens verksamhet i grunden. SLBA bedriver ett aktivt utvecklingsarbete för att möta den nya tekniken. Det rör sig bl.a. om insatser för digitala leveranser av material, insamling av material samt överföring av analogt material till digital form, s.k. migrering. Det är viktigt att myndigheten ges förutsättningar att fortsatt utföra sitt uppdrag med god måluppfyllelse. Regeringen föreslår att anslaget ska tillföras för att möta den tekniska utvecklingen. Dessutom föreslås myndigheten få en tillfällig resursförstärkning på för överföring av insamlat material från public servicesändningar till ny teknik. Sammantaget föreslår regeringen att det under anslaget efter pris- och löneomräkning och generell reduktion om ska anvisas . Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning. 3.2.7 Politikområde 2 Finansiella system och tillsyn under utgiftsområde 17 Anslaget till Lotteriinspektionen (2:1) Lotteriinspektionen är tillsynsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens uppgifter omfattar bl.a. tillståndsgivning och typgodkännande samt övergripande tillsyn och kontroll av spelmarknaden. Verksamheten avser bl.a. åtgärder för att motverka illegalt spel, utfärdande av förelägganden samt yttranden till domstol. Lotteriinspektionen ansvarar även för utbildning och information bl.a. till handläggare hos länsstyrelser och kommuner. Inspektionen ska också informera regeringen om utvecklingen på spelmarknaden såväl nationellt som internationellt. finansieras inspektionens verksamhet från anslaget 2:1 med 42, . redovisas som prognos intäkter för statsbudgeten genom avgifter om . Målet för inspektionen är emellertid att det ska råda balans mellan avgiftsintäkterna och kostnaderna. Lotteriinspektionen har redovisat ett förslag till författningsförändringar i syfte att uppnå full kostnadstäckning. Förslaget bereds i . Mot bakgrund av utvecklingen på spelmarknaden, som bl.a. kännetecknas av ökad internationell konkurrens, har regeringen tillsatt en utredning. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag till regeringen . Anslaget minskas med till följd av den generella reduktionen på . Regeringen föreslår att det på anslaget anvisas . Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. 3.4 Utskottets samlade ställningstagande till budgetalternativen Vad utskottet här har framhållit med anledning av beräkningen av anslagen inom utgiftsområde 17 innebär sammanfattningsvis att utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning, dvs. punkt 17 i propositionen. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag i punkt 3 som innebär att en omfördelning över tiden görs av den kyrkoantikvariska ersättningen under 20062009. De i detta sammanhang behandlade motionsförslagen avstyrks. Det gäller följande motioner: Kr233 av m.fl. (m), yrkandena 2, 4, 5, 11, 14, 15, 17 och 18 Kr408 av m.fl. (m), yrkandena 1, 2 och 4 Kr381 av m.fl. (fp), yrkandena 814, 16, 17, 19, 20, 22, 25, 29, 31, 33, 38, 42, 48, 49 och 52 Kr8 av m.fl. (fp), yrkande 13 Kr390 av m.fl. (kd), yrkandena 2, 9, 12, 14 och 15 Kr411 av m.fl. (kd), yrkandena 4 och 69 Kr415 av m.fl. (kd), yrkande 7 Kr416 av m.fl. (kd), yrkandena 79 Kr417 av m.fl. (kd), yrkandena 1, 7 och 10 Kr418 av m.fl. (kd), yrkandena 7 och 14 Kr4 av m.fl. (c), yrkande 10 Kr334 av m.fl. (c), yrkandena 25, 32, 33 och 36 Kr386 av m.fl. (c) Ub426 av m.fl. (c), yrkande 56 Dessutom avstyrker utskottet de enskilda motionerna Kr1 av och () Kr217 av (), yrkandena 13 Kr236 av () Kr242 av och (fp) Kr248 av och () Kr274 av (), yrkandena 1 och 2 Kr286 av och () Kr302 av och () Kr308 av och () Kr310 av () Kr314 av m.fl. (s) Kr326 av m.fl. (c, m, fp, kd) Kr335 av (), yrkande 1 Kr341 av och () 4 Stöd vid sidan av statsbudgeten 4.1 Radio- och TV-frågor Frågor om finansieringen av verksamheten inom radio och TV i allmänhetens tjänst har utretts av en särskild utredare som överlämnade betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst Finansiering och skatter (SOU 2005:2) till regeringen. I utredarens uppdrag ingick att se över samtliga frågor om TV-avgiften. Vidare har en parlamentarisk kommitté, Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst, tagit fram ett underlag för de villkor som ska gälla för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod. Kommitténs förslag finns i betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst Riktlinjer för en ny tillståndsperiod (SOU 2005:1). Båda betänkandena har remissbehandlats. Regeringen avser att lämna förslag till gällande radio och TV i allmänhetens tjänst för kommande tillståndsperiod. Inför den väntade propositionen anordnade kulturutskottet en offentlig utfrågning med rubriken service visioner för framtiden. En stenografisk utskrift från utfrågningen finns utlagd på webbplats. 4.1.2 Ändring i lagen om TV-avgift Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att TV-avgiften ska höjas med per helår till fr.o.m. . Två motionsförslag avstyrks. Jämför reservation 3 (m, fp). Regeringen redovisar att det ackumulerade resultatet för rundradiokontot vid utgången av uppgick till . I proposition 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 20022005 angav regeringen att den räknade med att TV-avgiften skulle komma att behöva höjas för att rundradiokontot skulle komma i balans . I budgetpropositionen föreslår regeringen att TV-avgiften ska höjas med till per helår fr.o.m. . Regeringens förslag om TV-avgiften förutsätter en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. I två motioner yrkas att regeringens förslag till ändring av TV-avgiften ska avslås av . Moderata samlingspartiet avvisar i motion Kr408 förslaget till höjning av TV-avgiften (yrkande 3). Även liberalerna anser att förslaget ska avslås. I motion Kr381 hävdar motionärerna att det är otidsenligt att betala en avgift för innehav av TV-mottagare, eftersom begreppet mottagare är mycket vidare numera. Det går t.ex. att se TV-program på datorn (yrkande 51). Utskottet anser nu liksom tidigare att det är angeläget att rundradiokontot är i balans . För att uppnå denna balans är det nödvändigt att förstärka rundradiokontot genom den föreslagna avgiftshöjningen. Utskottet tillstyrker därför att en höjning i enlighet med regeringens förslag träder i kraft . Därmed anser utskottet att ska godkänna regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift. Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Utskottet biträder därmed punkt 2 i budgetpropositionen på utgiftsområde 17. Motionerna Kr381 (fp) yrkande 51 och Kr408 (m) yrkande 3 avstyrks således.