bet · GT01NU4 · 2005-11-08 00:00:00 — Utskottet har inget att erinra mot redogörelse för företag med statligt ägande, vilken har överlämnats till med regeringens skrivelse 2004/05:120. Skrivelsen bör därmed läggas till handlingarna. I detta sammanhang avstyrker utskottet ett antal motionsyrkanden rörande synen på statligt ägande. Utskottet redovisar sin ståndpunkt i frågan. I en reservation (m, fp, kd, c) framför företrädarna för de fyra berörda partierna sin gemensamma syn på det statliga ägandet. I andra reservationer begärs att en kommission för en översyn av statliga bolags agerande skall tillsättas (fp, kd) respektive att en utredning skall tillkallas rörande företag med samhällsintressen (kd). I betänkandet behandlas - och avstyrks - vidare förslag från (2004/05:RRS18) angående regeringens styrning av statliga bolag. Utskottet anser sammantaget att det inte finns något behov för att göra uttalanden om bolagsstämmans roll, regeringens ansvar för styrningen och riktlinjer för ägarförvaltningen av det slag som har begärts av och i ett antal motioner. har också föreslagit att skall anmoda regeringen att återkomma till med en beskrivning av de åtgärder som vidtagits i syfte att utveckla formerna för ägarstyrning i de statliga bolagen och att återrapporteringen bör ingå i den skrivelse om de statliga bolagen som regeringen skall redovisa för . Utskottet avstyrker som en följd av sitt nyssnämnda ställningstagande även detta förslag. understryker utskottet att regeringens skrivelse är ett viktigt redskap för att förmedla information om den statliga företagssektorn till både och allmänheten, och utskottet utgår från att regeringen kommer att redovisa det utvecklingsarbete rörande ägarförvaltningen som bedrivs. Framställningen från får stöd i en reservation (m, fp, kd, c). Beträffande bolagsledningarnas löner och ersättningar hänvisar utskottet till de riktlinjer som regeringen beslöt om . I en reservation (kd) begärs ytterligare åtgärder i frågan. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Regeringens skrivelse och synen på statligt ägande avslår motionerna 2004/05:So38 yrkande 3, 2004/05:N23 yrkandena 2 och 4 i denna del, 2004/05:N24 yrkandena 1 och 2, 2005/06:T608 yrkande 13, 2005/06:MJ519 yrkande 23, 2005/06:N319 yrkandena 1 och 4, 2005/06:N386 yrkandena 1, 11, 13 och 17, 2005/06:N434 yrkande 10, 2005/06:N442 yrkandena 1-4 och 2005/06:N480 yrkande 30 och lägger skrivelse 2004/05:120 till handlingarna. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Kommission för en översyn av statliga bolags agerande m.m. avslår motionerna 2005/06:N319 yrkande 3 och 2005/06:N386 yrkande 6. Reservation 2 (m, c) - motiveringen Reservation 3 (fp, kd) avslår motion 2005/06:N386 yrkande 12. Reservation 4 (m, fp, c) - motiveringen Reservation 5 (kd) avslår motionerna 2004/05:N20 yrkande 3, 2004/05:N21 yrkande 3 i denna del och 2005/06:N442 yrkande 9. avslår framställning 2004/05:RRS18 punkterna 1 och 2 samt motionerna 2004/05:N20 yrkandena 1, 2 och 4-6, 2004/05:N21 yrkandena 1, 2, 3 i denna del och 4-7, 2004/05:N23 yrkandena 1, 3 och 4, de båda senare i denna del, 2005/06:N370 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N377, 2005/06:N386 yrkandena 2-4, 7 och 8, 2005/06:N390, 2005/06:N396, 2005/06:N442 yrkandena 5, 6 och 10-16, 2005/06:N465 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:A366 yrkande 3. Reservation 6 (m, fp, kd, c) Bolagsledningarnas löner och ersättningar avslår motionerna 2004/05:N23 yrkande 3 i denna del, 2005/06:N203, 2005/06:N370 yrkandena 3 och 4 samt 2005/06:N386 yrkandena 9 och 10. Reservation 7 (kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I detta betänkande behandlas dels regeringens skrivelse 2004/05:120 med redogörelse för företag med statligt ägande, dels styrelses framställning 2004/05:RRS18 angående regeringens styrning av statliga bolag, dels två motioner som väckts med anledning av skrivelsen, dels två motioner som väckts med anledning av framställningen, dels ett motionsyrkande som väckts med anledning av händelse av större vikt, dels fjorton motioner från allmänna motionstiden. Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats av företrädare för och . Utskottets förslag i korthet bör lägga regeringens skrivelse om statliga företag till handlingarna och avslå ett antal motionsyrkanden rörande synen på statligt ägande. bör vidare avslå förslag från angående regeringens styrning av statliga bolag och motionsyrkanden i samma fråga. Utskottet anser sammantaget att det inte finns något behov för att göra uttalanden om bolagsstämmans roll, regeringens ansvar för styrningen och riktlinjer för ägarförvaltningen av det slag som har begärts av och i ett antal motioner. Utskottet understryker att regeringens skrivelse är ett viktigt redskap för att förmedla information om den statliga företagssektorn till både och allmänheten, och utskottet utgår från att regeringen kommer att redovisa det utvecklingsarbete rörande ägarförvaltningen som bedrivs. Beträffande bolagsledningarnas löner och ersättningar hänvisar utskottet till de riktlinjer som regeringen beslöt om . Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (m, c), 3 (fp, kd), 4 (m, fp, c), 5 (kd), 6 (m, fp, kd, c) och 7 (kd) samt särskilda yttrandena 1 (v), 2 (m, fp, c) och 3 (mp). Skrivelsen om statliga företag I skrivelse 2004/05:120 lämnar regeringen sin årliga redogörelse för förvaltningen av statens företagsägande samt för verksamheten i företagen med statligt ägande och i affärsverken. I redogörelsen beskrivs utvecklingen i fråga om förvaltningen av statens företagsägande och fram t.o.m. . I redovisningen ingår dels aktiebolag vars aktier förvaltas av , dels de tre affärsdrivande verken , och . Systemet med årliga redogörelser från regeringen baseras på ett beslut av (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29). utger regeringen också en mer lättillgänglig version av skrivelsen. I regeringens redogörelse redovisas mer fullständiga resultat- och balansräkningar. I sammanställningarna följer sedvanliga regler rörande redovisningsinformation. redovisas även en konsoliderad balans- och resultaträkning. Redovisningen ger en bild av statens samlade företagsengagemang och de totala värdena i denna företagssfär. I den siffermässiga presentationen och analysen av den statliga företagssfären samt i avsnittet med företagspresentationerna har företagen delats upp i två huvudgrupper, nämligen företag som verkar under marknadsmässiga villkor och krav och företag som har särskilda samhällsintressen. Olika förbättringar och förtydliganden avseende ägarförvaltningen och implementeringen av ägarpolicyn har gjorts i den nu aktuella redogörelsen. Bland annat redovisas efterlevnaden av riktlinjerna av företagens anställningsvillkor för ledande befattningshavare, och uppgifter om könsuppdelad sjukfrånvaro redovisas i tabellform. Processen för att fastställa ekonomiska mål i gruppen företag med marknadsmässiga krav beskrivs, och uppgift om beslutade ekonomiska mål i dessa företag lämnas. avlämnade den s.k. kodgruppen betänkandet Svensk kod för bolagsstyrning (SOU 2004:131). De principer som regeringen tillämpar i sin ägarpolicy överensstämmer i stor utsträckning med reglerna i koden, sägs det i skrivelsen. I avsnittet om statens ägarpolitik redogör regeringen för sin syn på principerna för ägarstyrning och hur regeringen förhåller sig till koden i förvaltningen av företagen med statligt ägande. I syfte att tydliggöra bakgrunden och motiven till att staten äger de enskilda bolagen inleds varje företagspresentation med en ingress som ger en översiktlig bild av bolagets historik och verksamhet. Som ett komplement lämnas information om aktuella propositioner för respektive bolag i en särskild förteckning. I företagspresentationen finns också uppgift om styrelser som utsetts på bolagsstämmorna eller genom regeringsbeslut och . Vidare redovisas styrelseledamöternas och ordförandens arvoden. Av presentationen framgår också huruvida företaget har en etisk policy, en jämställdhetspolicy, en miljöpolicy och ett miljöledningssystem. Dessutom redovisas könsuppdelad statistik avseende antal anställda, ledningsgrupper och styrelser. För bolag med fler än tio anställda och där statens ägarandel överstiger lämnas uppgift om personalens sjukfrånvaro. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som utbetalats till revisorer redovisas också. I skrivelsen omnämns att har granskat förvaltningen av företag med statligt ägande och redovisat sina slutsatser i ett antal rapporter, varav några har överlämnats till . Regeringen deklarerar i skrivelsen sin avsikt att återkomma till med sina kommentarer med anledning av iakttagelser. lade /05 fram granskningsrapporten och styrning av sex statliga bolag (RiR 2004:28). I rapporten lämnar följande rekommendationer: Att regeringen prövar om den praxis som innebär att näringsministern ensam beslutar om styrelsenomineringar är i överensstämmelse med det s.k. § 5-förordnandet att näringsministern är föredragande vid styrelsenomineringar. Att regeringen som ägarföreträdare beslutar att bolagsstämmorna för statliga bolag i normalfallet skall vara öppna för allmänheten. Stärkt styrning via stämman och öppna stämmor skulle, enligt , kunna ge ökad demokratisk legitimitet för ägarförvaltningen genom att ge större möjlighet till information om bolagets verksamhet och om hur regeringen som ägarföreträdare styr bolaget. Att regeringen regelmässigt beslutar om förslagen till stämmobeslut,eftersom regeringen bör vara ansvarig för denna typ av beslut. Enligt gäller detta förslag till s.k. ägardirektiv med t.ex. grundläggande inriktning eller preciseringar av särskilda samhällsintressen. Det gäller även förslag avseende t.ex. ändringar i bolagsordning, policy för utdelning, utdelningens storlek ett visst år och val av styrelseledamöter. Att regeringen i stor utsträckning använder bolagsstämman för att styra bolagen. För att ge styrningen en otvetydig aktiebolagsrättslig giltighet rekommenderar att regeringen alltid för till stämmobeslut ägardirektiv för det aktuella bolaget och sådana regeringsbeslut som är avsedda att följas av alla statliga bolag (t.ex. regeringens riktlinjer för anställningsvillkor i statligt ägda företag och regeringens riktlinjer för den externa ekonomiska rapporteringen). Att regeringen fastställer för departementen gemensamma riktlinjer för förfarandet vid nominering av styrelseledamöter. rekommenderar att regeringen i detta sammanhang överväger att använda instrumentet nomineringskommitté även för nominering av styrelseledamöter till statligt helägda bolag. Att regeringen överger nuvarande förvaltningsmodell vid , vilken innebär att bolagsförvaltare vid departementet samtidigt är styrelseledamot i det förvaltade bolaget. Att regeringen utformar riktlinjer som förtydligar under vilka omständigheter anställda i skall kunna ingå i styrelser för statliga bolag. Att regeringen fastställer för departementen gemensamma föreskrifter för dokumentation av ägarförvaltningensom gör det möjligt att i efterhand följa viktigare händelseförlopp samt kontakter och styrsignaler som förekommit mellan ägarförvaltning och bolag. Styrelsens överväganden och förslag styrelses överväganden och förslag i framställning 2004/05:RRS18 är baserade på . Styrelsen har två förslag till riksdagsbeslut - dels om formerna för ägarstyrning av de statliga bolagen, dels om återrapportering till . Styrelsen anser att skall anmoda regeringen att utveckla formerna för ägarstyrning av de statliga bolagen vad avser bolagsstämmans roll, regeringens ansvar för styrningen samt gemensamma riktlinjer för ägarförvaltningen. När det gäller återrapporteringen till föreslår styrelsen att skall uppmana regeringen att återkomma till med en ingående beskrivning av de åtgärder som vidtagits i syfte att utveckla formerna för ägarstyrning i de statliga bolagen. En sådan återrapportering bör, enligt styrelsen, ingå i den skrivelse om de statliga bolagen som regeringen skall redovisa för . När det gäller bolagsstämmans roll sägs att granskning har visat att bolagsstämman används i begränsad utsträckning för ägarens styrning av bolagen. Beslut på bolagsstämman krävs, enligt styrelsen, för att ge den statliga styrningen en tydlig rättsverkan. Styrelsen anser det väsentligt att regeringen i så stor utsträckning som möjligt använder bolagsstämman i sin styrning av bolagen. För att möjliggöra demokratisk insyn i statliga bolag är det nödvändigt att bolagsstämman ges en central roll i styrningen. Beträffande regeringens ansvar för styrningen hänvisas till att i sin granskning har funnit att det råder oklarhet rörande näringsministerns rolli styrningen av bolagen i förhållande till regeringens roll. En annan oklarhet som framkommit i granskningen gäller att vissa väsentliga styrdokument, särskilt s.k. ägardirektiv, inte har beslutats av regeringen. Så kallad formlös styrning - dvs. en styrning som faktiskt har ägt rum men som inte har dokumenterats i form av fattade beslut - är inte ovanlig, inte ens när det gäller väsentliga frågor, uppger styrelsen. Den anser att regeringens roll för styrningen av bolagen bör tydliggöras. För det första bör ansvarsfördelningen mellan näringsministern och regeringen övervägas och klargöras av regeringen. För det andra bör väsentliga styrdokument och förslag till stämmobeslut i högre grad än bli föremål för regeringsbeslut. anser vidare att det i större utsträckning än behövs gemensamma riktlinjer för ägarförvaltningen. Enligt granskning är det svårt att följa den statliga ägarförvaltarens beslut och agerande, eftersom det förekommer styrning som inte dokumenteras. Granskningen visar också att det finns omotiverade skillnader i ägarförvaltningen av bolagen, vilket gäller flera viktiga frågor, bl.a. rörande nomineringen av styrelseledamöter. Styrelsen anser att styrningen av de statliga företagen måste fylla mycket höga krav, såväl i formella avseenden som i övrigt och att granskning tyder på att det finns ett behov av ökad tydlighet och gemensamma riktlinjer på detta område. Att utveckla ett gemensamt förhållningssätt och gemensamma riktlinjer för de statliga ägarförvaltarna kan också underlätta en mer genomtänkt styrning av de statliga bolagen. Regeringen bör därför, enligt styrelsen, utveckla gemensamma riktlinjer för ägarförvaltningen inklusive riktlinjer för nominering av styrelseledamöter m.m. I detta sammanhang bör regeringen överge den förvaltningsmodell som tillämpas för de av styrda bolagen. De gemensamma riktlinjerna bör även omfatta regler för dokumentation som gör det möjligt att följa den statliga ägarförvaltarens beslut och agerande och förbättra möjligheterna till insyn i ägarstyrningen. Styrelsen anser att de förhållanden som påtalat i sin granskning sammantagna talar för att det finns ett stort behov av att utveckla formerna för regeringens ägarstyrning av de statliga bolagen. Styrelsen anser att regeringen bör genomföra de förändringar som förordas i framställningen och återkomma till med en ingående beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att utveckla formerna för ägarstyrning i de statliga bolagen. En sådan återrapportering bör ingå i den skrivelse om de statliga företagen som regeringen skall redovisa för . Två motioner vardera har väckts med anledning av regeringens skrivelse och styrelses framställning. I betänkandet behandlas också 14 motioner från allmänna motionstiden med yrkanden rörande statliga företag och ett yrkande i en motion som har väckts (enligt 3 kap. 13 § riksdagsordningen) med anledning av händelse av större vikt. I den följande redovisningen har en gruppering av yrkandena gjorts under tre rubriker, nämligen Synen på statlig ägande, Statens ägarutövning m.m. och Bolagsledningarnas löner och ersättningar. Synen på statligt ägande I motion 2005/06:N434 (m) begärs ett tillkännagivande om statligt ägande. Statens uppgift är att ställa upp reglerna för företag och enskilda samt att finansiera viktiga välfärdsuppgifter såsom skola, vård och omsorg, anför motionärerna. Deras utgångspunkt är att staten som huvudregel skall undvika att äga företag och bedriva näringsverksamhet. En avveckling av det statliga ägandet skall dock inte göras till ett självändamål överordnat alla andra hänsynstaganden. I stället skall hela den statliga företagsportföljen gås igenom och för varje företag skall identifieras vilka skäl som en gång åberopades för det statliga ägandet och vilka skäl som alltjämt är giltiga, anför motionärerna. De menar att försäljning kan ske när skäl saknas för ett fortsatt statligt ägande - som t.ex. när statliga företag agerar helt på kommersiella marknader, präglade av en fungerande konkurrens. Likartade synpunkter på det statliga ägandet framförs i motion 2005/06:N442 (m). Där föreslås tillkännagivanden i följande tre avseenden: om att det statliga företagandet snedvrider konkurrensen, om avveckling av sådan myndighetsverksamhet som snedvrider konkurrensen och om renodling av rollerna och privatisering av statliga företag. Vidare begärs att skall anmoda regeringen att senast i samband med nästa års skrivelse till om företag med statligt ägande lägga fram en motivering till varför vart och ett av bolagen med statligt ägande även fortsättningsvis skall ha sådant. Statlig, kommersiell verksamhet utgör ett betydande problem för en fri och rättvis konkurrens, anför motionärerna. Fyra av fem statliga bolag agerar på fullt konkurrensutsatta marknader, varvid de - enligt motionärernas mening - i praktiken agerar med den statliga beskattningsrätten som eget kapital. I många fall är skälen till det statliga företagandet oklara, hävdar motionärerna och anser att statens roll skall renodlas. De menar att sättet att bredda ägandet på måste ske på ett ansvarsfullt sätt och så att företagens framtidsförutsättningar stärks. I de två motionerna 2004/05:N24 (fp) och 2005/06:N319 (fp) redovisas liberalernas syn på det statliga ägandet av företag. I den förstnämnda motionen, som väckts med anledning av regeringens skrivelse, begärs två tillkännagivanden av , nämligen om att statligt ägda företag snedvrider konkurrensen på marknaden och om en systematisk försäljning av de statligt ägda företagen. I den andra motionen, som väckts under den allmänna motionstiden, begärs också dessa två tillkännagivanden. Dessutom föreslås ett tillkännagivande om en kommission för en översyn av statliga bolags agerande. anser att staten inte, annat än i undantagsfall, skall driva företag. Motionärerna hänvisar till granskningar och anför att regeringen inte tycks ha ambitionen att styra statens bolag mot andra mål än företagsekonomiska. De flesta av de statliga företagen bör säljas, varvid intäkterna från försäljningen, som bör ske successivt, bör användas för att minska statsskulden. Motionärerna menar att konkurrensen riskerar att försämras vid offentligt ägande av företag, inte minst mot bakgrund av att staten kan skjuta till i princip obegränsat med kapital till sina bolag om så skulle behövas. I motion 2005/06:MJ519 (fp) erinras om ståndpunkt att det överväldigande antalet statliga företag bör avyttras. I motionen begärs ett tillkännagivande om att bör försäljas och att bolaget fram till dess att försäljning sker skall ligga i framkant vad gäller miljöåtaganden. Försäljningen bör göras på ett sådant sätt att det är möjligt för lokala aktörer att delta, anför motionärerna. Ett tillkännagivande om ökad ägarspridning genom försäljning av statliga företag begärs i motion 2005/06:N480 (kd). Statens roll i samhällsekonomin skall vara att sätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt, anför motionärerna. De anser att staten inte själv bör äga företag, utom när det finns särskilda skäl. De företag som är aktuella för försäljning är sådana som är verksamma inom konkurrensutsatt verksamhet, och försäljning skall ske till marknadsmässiga priser och i den takt som är möjlig med tanke på bl.a. andra introduktioner på aktiemarknaden. Motionärerna gör bedömningen att en försäljningsvolym motsvarande utöver regeringens förslag kan vara en rimlig målsättning, varvid intäkterna skall användas till att minska statsskulden. syn på statligt ägande redovisas också i motion 2005/06:N386 (kd). Där begärs fem tillkännagivanden - om att det skall finnas ett tydligt formulerat skäl till varför staten skall äga ett visst bolag, om behovet av en ny ordning för hur frågor rörande företag med statligt ägande hanteras, om möjligheter för enskilda småsparare att köpa andelar i statliga bolag som erbjuds till försäljning, om försäljning av statligt ägda företag och om . Vidare begärs att regeringen skall tillsätta en utredning för att belysa hur staten på ett bättre sätt skall kunna utöva sin subsidiära, stödjande roll vad gäller de samhällsintressen som tillvaratas av helägda statliga bolag samt hur det civila samhällets engagemang i dessa bolag kan ökas. Motionärerna föreslår att sådan verksamhet som motiveras utifrån ett särskilt samhällsintresse och som drivs av helägda statliga aktiebolag skall kunna bedrivas i nära samarbete med det civila samhället i något som i motionen benämns samhällsnyttiga företag. Beträffande sägs att bolaget i ett första steg bör sälja sin skogsindustriella verksamhet. Regeringen bör vidare se över vilken mark som behövs för att tillvarata de särskilda samhällsintressen som värnar, varefter resterande mark bör säljas ut till, i första hand, lokala skogsbrukare. Även i motion 2004/05:N23 (kd), som väckts med anledning av regeringens skrivelse, redovisas hur ser på det statliga ägandet av företag. I motionen begärs tillkännagivanden i följande två avseenden: om viktiga händelser och om ägande av statliga företag. De viktiga händelser som utgör bakgrunden till det förstnämnda yrkandet avser fem företag - , , , och . Staten bör - ur konkurrenssynpunkt - se över sitt ägande i , anförs det i motion 2005/06:T608 (kd). Företaget är verksamt på en marknad som drivs på affärsmässiga grunder, och motionärerna har mot bakgrund härav svårt att finna några skäl till statens ägarengagemang. I motion 2004/05:So38 (kd, m, fp, c) föreslås att skall bemyndiga regeringen att sälja . I motionen redovisas de fyra berörda partiernas syn på statens ägande av företag, med innebörd att staten inte skall äga och driva företag på en konkurrensutsatt marknad. Om staten uppträder som ägare och som utformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår, enligt motionärerna, en rad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk för konkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheter att tillföra kapital till företag som behöver kapital för expansion. Motionärerna anser att den försäljning av aktierna i som de förordar i första hand bör ske till anställda och den svenska allmänheten. Olika frågor rörande statens ägarutövning tas upp i elva motioner. bör anmoda regeringen att överväga om statens företag bör återgå till den tidigare ordningen med en egen arbetsgivarorganisation och lämna , anförs det i motion 2005/06:N390 (s). Motionären anser att statliga medel inte skall användas för att finansiera en verksamhet som i slutändan - enligt motionären - syftar till ett systemskifte på arbetsmarknaden. I motion 2005/06:N442 (m) finns tio yrkanden som rör olika aspekter av statens ägarutövning. I tre avseenden begärs tillkännagivanden, nämligen om stopp för hemlighetsmakeriet vid förvaltningen av de statliga företagen, om att i stor utsträckning använda bolagsstämman för styrning av bolag och om att överväga en användning av instrumentet nomineringskommitté även för nominering av styrelseledamöter till statligt helägda bolag.