bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (prop. 2004/05:100) behandlar regeringens och oppositionspartiernas förslagtill inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken för denärmaste åren. Regeringen lägger fram sina förslag i den ekonomiskavårpropositionen. I propositionen finns även förslag till nya utgiftsramaroch anslag på tilläggsbudget . Dessa förslag behandlas i ettsärskilt betänkande, FiU21 Tilläggsbudget 2005.Konjunkturen och den ekonomiska politikenFinansutskottet tillstyrker regeringens förslag till inriktning av denekonomiska politiken. Konjunkturen i världsekonomin fortsätter att varagod , även om tillväxttakten avtar i förhållande tillfjolårets toppnivå. BNP väntas stiga med denärmaste åren.Den höga tillväxten har dock ännu inte påverkat den svenska sysselsättningen.Tvärtom fortsatte situationen på arbetsmarknaden försämras under 2004.Regeringen och samarbetspartierna är överens om att såväl sysselsättningsmåletom sysselsättning som arbetslöshetsmålet om högst öppenarbetslöshet ligger fast. En rad åtgärder måste enligt utskottet vidtasför att målen ska nås. På kort sikt handlar det bl.a. om åtgärder föratt öka efterfrågan, stärka konkurrenskraften och därmed stimulerasysselsättningen. På handlar det om att öka utbudet avarbetskraft för att trygga den framtida arbetskraftsförsörjningen. Ibudgetpropositionen presenterade regeringen ett antal åtgärderför att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. I vårpropositionengår regeringen vidare för att pressa ned arbetslösheten ochöka sysselsättningen. Exempelvis får arbetsgivare som anställer arbetslösaen skatterabatt motsvarande av lönekostnaden. Taket för lönebidraghöjs till . Arbetsförmedlingen intensifieras ochförbättras. Antalet platser inom den kvalificerade yrkesutbildningenutökas. En rad utbildningssatsningar föreslås, och omfattande satsningargörs i de regioner som berörs mest av försvarsomställningen. Regeringenslångsiktiga strategi för att få fler i arbete handlar bl.a. om attunderlätta för olika grupper att komma in på arbetsmarknaden, gruppersom har en lägre sysselsättningsgrad än genomsnittet av befolkningen.Enmycket viktig del i politiken för att öka utbudet av arbetskraft är attminska den höga sjukfrånvaron. Regeringen har tidigare presenterat dets.k. 11-punktsprogrammet för att minska ohälsan. Utskottet konstateraratt åtgärderna har börjat få avsedd effekt. Det s.k. ohälsotalet, dvs.de samlade utbetalningarna för sjukpenning, aktivitets- och sjukersättningoch rehabiliteringsersättning, har sjunkit och under2005.Avgörande för den svenska tillväxten och sysselsättningen är att Sverigeskonkurrens- och företagsklimat är gott. Enligt utskottet är detgrundläggande klimatet för expansion och företagande relativt gott, även omden tilltagande globaliseringen skapat spänningar på skilda håll inäringslivet. I vårpropositionen presenteras en strategi för att fortsättastärka konkurrenskraft. Konkurrenskraften ska förbättras genomsatsningar på bl.a. utbildning och kompetens samt åtgärder för att fåfler och växande företag. Forskningen ska förstärkas ytterligare.Prioriterade områden är medicinsk och teknisk forskning samt forskningtill stöd för hållbar utveckling.Fler åtgärder för ökad välfärd och rättvisa genomförs. Regeringen hartidigare gett ansvarskommittén i uppdrag att se över samhällsorganisationenså att välfärden kan produceras mer effektivt . I vårpropositionenpresenteras en rad åtgärder för att stävja skatte- och förmånsfusk.Villkoren för barnfamiljerna förbättras, och den satsning på grund- ochgymnasieskolan som inleddes under förra mandatperioden fullföljs.Utskottet konstaterar att ekonomin i kommunsektorn ser stark ut under2005 och 2006 till följd av en positiv inkomstutveckling och statligatillskott. Rättvisemålet om halverat socialbidragsberoende ligger fast,och ytterligare åtgärder vidtas för att målet ska nås. Den svenskabiståndsramen har ökat kraftigt , och 2006 kommer av BNIatt anslås till bistånd.Jämställdhet är ett centralt mål i den ekonomiska politiken. Under 2005kommer en nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnaderatt presenteras. En utredning för att stärka rätten till heltid hartillsatts, och regeringen har påbörjat en översyn av jämställdhetspolitikensmål, inriktning, organisation och effektivitet.Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik.Basen för miljöpolitiken är de 15 nationella miljömålen. Av en förstautvärdering av arbetet med att nå de av beslutade delmålenframgår att miljöpolitiken varit framgångsrik,även om många svårlösta problem kvarstår. Den gröna skatteväxlingenfortsätter. har en skatteväxling på 13,6 miljarder kronorgenomförts, och fullföljs en skatteväxling på ytterligaredrygt 16 miljarder kronor.Mål för budgetpolitikenUtskottet avstyrker motionsförslag om att ändra utformningen av målenför budgetpolitiken. Det finns inte skäl att byta ut eller kompletteradagens mål som avser det finansiella sparandet i hela den offentligasektorn. Utskottet anser att nuvarande mål för hela den offentligasektorn är lämpligare än ett mål för staten ur ett stabiliseringspolitisktperspektiv. Det är dessutom mindre känsligt för organisatoriskaförändringar. Nuvarande mål är därutöver tydligt, robust och anpassat tillinternationell standard.Riktlinjer för budgetpolitikenUtskottet tillstyrker regeringens förslag till inriktning av budgetpolitiken.Inriktningen innebär att budgetpolitiken styrs av två mål. Utgiftstakenför staten ska hållas, som saldot i de samlade offentligafinanserna ska uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över enkonjunkturcykel.I mitten av 1990-talet genomfördes ett omfattande konsolideringsprogramså att balansen i den offentliga sektorns finanser kunde återställas påett fördelningspolitiskt godtagbart sätt. Utgiftstaken har därefterhållits alla år, och överskottsmålet för de offentliga finanserna liggerfast. Genom en ansvarsfull budgetpolitik har starkaoffentliga finanser och har klarat den senaste internationellakonjunkturnedgången utan att dra på sig underskottsproblem. Vi skiljer oss idet avseendet från flera EU-länder vars offentliga finanser i vissafall utvecklats på ett oroväckande sätt. offentliga finanser ären förutsättning för en uthållig tillväxt och hög sysselsättning. Detär därför av yttersta vikt att budgetpolitiken utformas på ett sådantsätt att långsiktigt stabila offentliga finanser vidmakthålls.Oppositionspartierna presenterar alternativ som uppges ge starkareoffentliga finanser än regeringens förslag och förespråkar att statensfinansiella sparande ska vara i balans över en konjunkturcykel. Utskottetanser dock att det finns goda skäl att ifrågasätta oppositionspartiernasanalyser. De skattesänkningar som föreslås är ofta stora och derasutformning relativt väl preciserade. Finansieringen däremot är ofta vagtformulerad och tycks i många fall dessutom vara optimistiskt beräknad.Gemensamt för oppositionspartierna är också att det krävs betydandedynamiska effekter för att de ska nå sina egna budgetpolitiska mål.Utan sådana effekter räcker förslagen inte på långt när för att åstadkommabalans i statens finansiella sparande. I ljuset av detta får utskottetnärmast intrycket att oppositionspartierna inte tar sina egna budgetpolitiskamål på allvar.Utskottet inser den betydelse som tillväxt och sysselsättning har förde offentliga finanserna men anser att en ansvarsfullt utformadbudgetpolitik inte får ta sådana effekter för givna. De måste beaktasallteftersom de uppkommer i verkligheten. Att på det sätt somoppositionspartierna gör sätta sin tilltro till dynamiska effekter är förenatmed stora statsfinansiella risker. Skulle oppositionspartiernas förslagsättas i verket finns enligt utskottets mening en betydande risk att deoffentliga finanserna snabbt skulle förfalla, vilket i sin tur riskeraratt underminera den gemensamma välfärden. De gångna årens mödosammaarbete med att bygga upp och vidmakthålla sunda offentliga finanserskulle därmed riskera att gå om intet.Utskottet anser att regeringens förslag till riktlinjer för budgetpolitikeninnebär en fortsättning på den ansvarsfulla budgetpolitik som bedrivitssedan regeringsskiftet . Nuvarande inriktning av budgetpolitikenhar enligt utskottets mening goda förutsättningar att främja fortsattstabila offentliga finanser och utgöra en grund för hög tillväxt ochfull sysselsättning.Användning av inkomstavdragUtskottet avstyrker styrelses förslag RRS17 angåendeanvändningen av inkomstavdrag i statsbudgeten liksom fyra motionsförslagi frågan. Utskottet framhåller att budgetlagens huvudprincip ombruttoredovisning är viktig men att kan medge undantag i vissafall. Den kritik som framför angående dettillfälliga sysselsättningsstödet till kommuner och landsting var känd,och den beaktades när frågan riksdagsbehandlades . Utskottetgör inte nu någon annan bedömning av hur budgetlagen bör tillämpas.MotionerSamtliga motioner som väckts med anledning av propositionens förslagavstyrks. Tre gemensamma reservationer har lämnats från företrädare förModerata samlingspartiet, liberalerna, Kristdemokraternaoch avseende inriktningen av den ekonomiska politiken,mål för budgetpolitiken samt användningen av inkomstavdrag. Ytterligarefem reservationer har lämnats i ärendet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Riktlinjer för den ekonomiska politikenRiksdagen godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken somregeringen förordar och tillkännager för regeringen som sin mening vadutskottet anfört (avsnitt 2.3). Därmed bifaller proposition2004/05:100 punkt 1 i denna del och avslår motionerna2004/05:Fi13 avFredrik m.fl. (m) yrkande 1,2004/05:Fi14 av . (fp) yrkande 1,2004/05:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena1 i denna del och 2 samt2004/05:Fi16 av m.fl. (c) yrkande1 i denna del.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Mål för budgetpolitikenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Fi13 av m.fl. (m)yrkande 2 i denna del,2004/05:Fi14 av m.fl. (fp) yrkande3 och2004/05:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 3 och 4.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Riktlinjer för budgetpolitikenRiksdagen godkänner det förslag till riktlinjer för budgetpolitikensom regeringen förordar och tillkännager för regeringen som sin meningvad utskottet anfört (avsnitt 4.5). Därmed bifaller proposition2004/05:100 punkt 1 i denna del och avslår motionerna2004/05:Fi13 avFredrik m.fl. (m) yrkande 2 i denna del,2004/05:Fi14 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkandena 2 och 4,2004/05:Fi15 av . (kd) yrkandena 1 i denna del och 5 samt2004/05:Fi16 av MaudOlofsson m.fl. (c) yrkande 1 i denna del.Reservation 3 (m)Reservation 4 (fp)Reservation 5 (kd)Reservation 6 (c)4. Användning av inkomstavdragRiksdagen avslår framställning 2004/05:RRS17 och motionerna2004/05:Fi12av m.fl. (fp) yrkandena 1-3 och2004/05:Fi13 av FredrikReinfeldt m.fl. (m) yrkande 3.Reservation 7 (m, fp, kd, c)5. UtgiftsområdesfördelningenRiksdagen avslår motion2004/05:Fi17 av m.fl. (m).Reservation 8 (m)den 2 juni 2005På finansutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), SoniaKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), ChristerNylander (fp), (), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utskottetproposition /05:100 ekonomiska vårproposition om förslagtill riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken, punkt1,motioner som väckts med anledning av proposition 100,förslag 2004/05:RRS17 styrelses framställning angåendeanvändningen av inkomstavdrag m.m. i statsbudgeten samtmotion som väckts med anledning av förslag RRS17.De behandlade förslagen finns redovisade i förteckningen i bilaga 1.Övriga yrkanden i propositionen och motionerna väckta med anledning avpropositionen behandlas i finansutskottets betänkande 2004/05:FiU21Tilläggsbudget I för budgetåret 2005.Utskottets överväganden1 Den ekonomiska utvecklingenUtskottets bedömning i korthetUtskottet delar regeringens bedömning i vårpropositionen att konjunktureni världsekonomin fortsätter att vara god , även omtillväxttakten avtar i förhållande till fjolårets toppnivå. En rimligbedömning är att BNP stiger med i genomsnitt per årde närmaste åren. Uppgången leder till att sysselsättningen börjar stigaoch den öppna arbetslösheten sjunker . De åtgärdersom föreslås i vårpropositionen bidrar till denna utveckling. De störstariskerna i bedömningen är att oljepriserna fortsätter att stiga kraftigtsamt att negativa effekter uppkommer av de stora underskotten i Förentastaternas bytes- och budgetbalanser.1.1 VårpropositionenUtvecklingen internationelltLägre tillväxttakt i världsekonominBNP i världsekonomin steg med . Det är denhögsta tillväxttakten som noterats . Tillväxtenvar hög i så gott som samtliga länderområden med undantag för euroområdetdär den ekonomiska aktiviteten var relativt svag. I steg BNP mednästan till följd av bl.a. mycket omfattande investeringar.Mot slutet av 2004 dämpades den internationella konjunkturen av kraftigtstigande oljepriser och avtagande effekter av den tidigare mycketexpansiva ekonomiska politiken i bl.a. Förenta staterna.Regeringen räknar i vårpropositionen med att tillväxttakten i världsekonominavtar från förra årets toppnivå. Fortsatt lågaräntor, höga vinster i näringslivet, stigande investeringar och entilltagande hushållskonsumtion gör att tillväxten ändå blir relativt högunder både 2005 och 2006. Som framgår av tabell 1 räknar regeringen medatt BNP i världen sammantaget stiger för att stiga medytterligare 2006. Det är ungefär samma bedömning som regeringengjorde i budgetpropositionen. Trots hög tillväxt och stigande oljepriserhar det internationella pristrycket varit lågt. Den fortgåendeglobaliseringen talar också för en fortsatt låg inflation och lågaräntor.Osäkerheten är dock ganska stor. Enligt regeringens bedömning ärsannolikheten för en lägre tillväxt i världsekonomin än förväntat störreän sannolikheten för en högre tillväxt. Den största risken på kort siktär att fortsatt stigande oljepriser ytterligare dämpar den internationellaefterfrågan. En annan risk är att det stora underskottet i Förentastaternas bytesbalans utlöser en ännu kraftigare försvagning av dollarnän vad som varit fallet de senaste åren.Tabell 1.1 Regeringens prognoser över tillväxten i världsekonominRegeringens prognos bygger på att oljepriset sjunker tillbaka till 44dollar per fat och per fat i slutet av 2006.Kronan stärks mot dollarn, till en nivå på per dollar islutet av 2006. Vidare bygger prognosen på att den internationellaarbetsmarknaden fortsätter att förbättras - att sysselsättningen stigeroch arbetslösheten sjunker under 2005 och 2006.Fortsatt god amerikansk konjunkturEn stark konsumtion och omfattande investeringar i näringslivet bidrogtill att BNP ökade . Det är denhögsta tillväxttakten sedan slutet av 1990-talet.Trots att merparten av den tidigare mycket starka ekonomisk-politiskastimulansen i den amerikanska ekonomin avtog fortsatte den inhemskaefterfrågan att öka relativt kraftigt. Stigande sysselsättning, lågaräntor, stigande inkomster och historiskt höga vinster i företagssektornbidrog till att öka såväl hushållens konsumtion som investeringsverksamheten.Regeringen räknar med att den amerikanska konjunkturen går in i ettlugnare tempo och att BNP stiger 2005och 2006. Precis som är det den inhemska efterfrågansom väntas vara drivkraften i ekonomin. En förbättrad förmögenhetssituationför hushållen i kombination med en stigande sysselsättning talar föratt konsumtionen fortsätter att öka i god takt. väntasinvesteringarna att fortsätta att öka starkt till följd av goda vinstutsikter,förhållandevis låga räntor och ett investeringsbehov i företagssektorn.Dessutom gynnas exporten av den svagare dollarn.Det höga oljepriset och underskotten i bytesbalansen och budgeten ärenligt regeringen de största riskerna i prognosen, men det kan inteuteslutas att tillväxten i blir högre än förväntat.Svagare tillväxt i euroområdet .BNP i euroområdet steg med , efter en uppgång2003 på . Bakom uppgången låg en stigande export, medan den inhemskaefterfrågan var relativt svag. I likhet med tidigare var skillnadenmellan länderna stor. och , som tillsammans utgör nästan50 % av euroområdets ekonomi, växte respektive . Tillväxteni de andra två stora ekonomierna, och , uppgick till2,respektive 2,5 %.Konjunkturen i euroområdet försvagades markant till följd av lägre internationell efterfrågan och en starkareeuro. Euron har stigit med mot dollarn och medöver mot områdets viktigaste handelspartners.I år sjunker tillväxttakten i euroområdet till i genomsnitt föratt öka till 2006, enligt regeringens bedömning. Låga räntor ochen något förbättrad sysselsättning väntas öka hushållskonsumtionensamtidigt som investeringarna fortsätter att växa efter den relativtmåttliga uppgången i fjol.Regeringen räknar vidare med att tillväxttakten i den brittiska ekonominsjunker från 2004 till respektive under 2005 och 2006.Den inhemska efterfrågan fortsätter att vara motorn i ekonomin, menuppgången i den privata konsumtionen dämpas av höjda räntor och ensvagare inkomstutveckling.BNP i och ökar respektive tillföljd av en fortsatt stark inhemsk efterfrågan i de båda länderna. Under2006 väntas BNP öka respektive .. och .Den japanska tillväxten var hög under inledningen av 2004 men avtogmarkant under loppet av året på grund av svagare internationell efterfråganoch en avtagande inhemsk konsumtion. BNP steg , vilket ändå ärden högsta tillväxttakten som noterats sedan början av 1990-talet.En viss återhämtning noterades , men regeringen räknarmed att uppgången i BNP begränsar sig till och 1,7 %under 2006.. men starkare i resten av AsienI resten av - , , , , ,och - steg BNP med sammantaget ,vilket är den högsta tillväxten i området sedan mitten av 1990-talet.I flertalet av länderna minskade emellertid tillväxttakten under loppetav året. Undantaget var där tillväxten ökade mot slutet av åretefter en nedgång . BNP steg med9,, mot under 2003.Regeringen räknar med att tillväxttakten i området avtar under denärmaste åren, till i genomsnitt respektive under 2005 och 2006.Utvecklingen i SverigeHög tillväxt 2004I likhet med omvärlden ökade aktiviteten i den svenska ekonomin snabbtunder senare delen av 2003 och första halvan av 2004. Sammantaget stegBNP , enligt SCB:s första preliminära beräkning avnationalräkenskaperna. Det är högre än tillväxttakten2003 och högre än i EU-15 och euroområdet där BNPi genomsnitt steg respektive 2,1 %.En del av uppgången förklaras av att 2004 innehöll fler arbetsdagar än2003. Kalenderkorrigerat, dvs. justerat för skillnader i antaletarbetsdagar, steg BNP jämfört med 2003.I övrigt förklaras uppgången av en kraftigt ökad export och starktstigande investeringar. Exporten ökade med , bl.a. på grund aven snabbt stigande försäljning inom t.ex. motorfordons- ochteleproduktindustrin. Utrikeshandeln netto, dvs. export minus import, bidrogmed till BNP-tillväxten.Investeringarna, som minskat , steg med sammantaget , bl.a. på grund av stigande kapacitetsutnyttjande i näringslivet. Näringslivetsinvesteringar ökade medan investeringarna i bostäder steg meddrygt 16 %.Hushållens konsumtion ökade endast svagt , jämförtmed en uppgång på . Konsumtionen påverkades bl.a. avden svaga utvecklingen på arbetsmarknaden.Sysselsättningen fortsatte att minska trots den höga tillväxten, ochden öppna arbetslösheten steg. Antalet sysselsatta minskade , bl.a. som en följd av en starkt stigande produktivitet i näringslivet.Antalet arbetade timmar steg , framför allt på grund av detstörre antalet arbetsdagar . Rensat för kalendereffektenminskade antalet arbetade timmar med 0,2 %.Stigande inhemsk efterfrågan 2005 och 2006Regeringen räknar med en fortsatt relativ hög svensk tillväxt under denärmaste åren. BNP väntas stiga respektive under 2005och 2006. Det är för båda åren högre än den bedömningsom regeringen gjorde i budgetpropositionen. Det senaste årets snabbaexporttillväxt avtar medan den inhemska efterfrågan tilltar.Tillväxtbidraget från utrikeshandeln väntas sjunka till i genomsnittomkring , jämfört med ett bidragunder 2004 på . Bidraget från den inhemska efterfrågan stiger däremot,till och på grund av ökad hushållskonsumtionoch fortsatt stigande investeringar. Även den offentliga konsumtionenväntas öka , efter en svag utveckling 2004.Sammantaget innebär regeringens prognos att ekonomi växer medi genomsnitt . Det är merän högre än det förväntade tillväxtgenomsnittet ieuroområdet.Tabell 1.2 Regeringens prognoser över försörjningsbalansenI tabellerna 1.2, 1.3 och 1.4 redovisas förutsättningarna, nyckeltalenoch försörjningsbalansen i regeringens prognos. I punkterna nedansammanfattas några viktiga delar i prognosen.Inflationstrycket i ekonomin fortsätter att vara svagt. Konsumentprisindex(KPI) stiger med i genomsnitt och ,enligt regeringens bedömning. Den låga inflationen, både internationelltoch i , gör att räntorna förblir relativt låga. Regeringen antaratt reporänta ligger kvar på för att stiga under2006 till en nivå på 2,75 %.Sysselsättningen stiger både och . Den öppnaarbetslösheten sjunker till i genomsnitt respektive av arbetskraftenunder och 2006. Se vidare avsnitt om arbetsmarknaden.Låg inflation och en stigande sysselsättning gör att regeringen räknarmed att hushållens realinkomster stiger med i genomsnitt under2005 och . I budgetpropositionen räknade regeringen meden uppgång på i genomsnitt . Inkomstförstärkningeni kombination med den stigande sysselsättningen och en godförmögenhetsställningi hushållssektorn bidrar till att hushållens konsumtion väntas öka med2,och . Det är något högre än vad regeringenförutsåg i budgetpropositionen.Tabell 1.3 Förutsättningarna i regeringens prognosEn fortsatt relativt god efterfrågan, högt kapacitetsutnyttjande ochlåga finansieringskostnader bidrar till att investeringarna fortsätteratt öka framöver, framför allt inom industrin. Även investeringarna ibostäder fortsätter att stiga efter den kraftiga uppgången i fjol.Sammantaget bedöms investeringarna öka och nästa år.Det är högre än den bedömning regeringen gjorde i budgetpropositionen,då investeringarna väntades stiga med i genomsnitt per årunder perioden.Trots att kronan försvagats något räknar regeringenmed att kronan stärks under loppet av året till ett värde, mätt enligtTCW-index (ju högre indexvärde desto svagare krona), på 122 i genomsnittunder 2005 och 121 . låg TCW-index på i genomsnitt126.Tabell 1.4 Nyckeltalen i regeringens prognos1 Exklusive sparande i avtalspension.2 Andel av arbetskraften.3 Antalet sysselsatta i åldern exkl. arbetsmarknadspolitiskaprogram som andel av befolkningen i åldersgruppen.4 Procent av BNP.5 Kalkyl för utvecklingen 2007.Källa: FinansdepartementetDen lägre internationella tillväxten betyder att de senaste årets myckethöga exporttillväxt avtar, enligt regeringens bedömning. För en lägreexport talar också det faktum att svensk export normalt sett brukar ökasnabbast tidigt i en internationell konjunkturuppgång. En fortsatt godkonkurrenskraft för den svenska exportindustrin gör att exporten under2005 och 2006 ändå växer respektive . Det är något lägrejämfört med regeringens bedömning i budgetpropositionen. Importen avvaror och tjänster fortsätter att öka på grund av den stigande inhemskaefterfrågan och antagandet om en starkare krona.Viss ljusning på arbetsmarknadenTrots starkare konjunktur och kraftigt ökad produktion fortsattesysselsättningen att minska under 2004.Produktionsökningen kom i stället till stånd genom en ökad produktiviteti näringslivet och ett ökat antal arbetade timmar, på grund av lägresjukfrånvaro samt fler arbetsdagar under 2004.Enligt SCB:s senaste statistik låg sysselsättningen under första kvartalet2005 på en i stort sett oförändrad nivå jämfört med första kvartalet2004. Vissa indikatorer tyder dock på att situationen på arbetsmarknadenförbättras framöver. Till exempel har antalet anmälda lediga platser påarbetsförmedlingarna ökat något , och antalet varselom uppsägningar har gått ned.