bet · GT01JuU1 · 2005-12-06 00:00:00 — Det är rimligt att arbetsgivare för personer med riskfyllda arbeten, såsom poliser eller kriminalvårdare, är skyldiga att i samma utsträckning som föreskrivs i brottsskadelagen utge ersättning för sådana skador som är att bedöma som arbetsskador enligt lagen om arbetsskadeförsäkring. Detta skulle leda till att arbetsgivarna blev tvungna att försäkra arbetstagarna mot de aktuella skadorna och se till att ersättning för kränkning ingår i försäkringsskyddet, i stället för att berörda hänvisas till att söka brottsskadeersättning. Det får ankomma på regeringen att till återkomma med förslag som tillgodoser vad vi nu anfört. Utvärdering av rättshjälpslagen m.m., punkt 30 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av rättshjälpssystemet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju384 yrkande 16 och avslår motionerna 2005/06:Ju341, 2005/06:Ju389, 2005/06:L292 yrkande 14 och 2005/06:U291 yrkande 4. Rättshjälpssystemet är i grunden riktigt eftersom det bejakar grundtanken att behovet i första hand skall tillgodoses genom tillgängliga försäkringslösningar. Det finns dock tvister och rättsliga problem som inte omfattas av försäkringar och som drabbar enskilda hårt. En näringsidkare kan som regel inte få någon som helst rättshjälp. Eftersom marknadens försäkringslösningar saknar skydd för småföretagare när de utsatts för immaterialrättsintrång, konkurshot eller vissa arbetsrättstvister så riskerar små företag att slås ut, vilket kan leda till att arbetstillfällen försvinner och staten belastas med olika kostnader. Vi anser därför att småföretagare i vissa fall skall ha rätt till rättshjälp under samma förutsättningar som fysiska personer. Dagens rättshjälpssystem är således i många frågor alltför restriktivt, och vi anser att regeringen bör göra en översyn av rättshjälpssystemet i syfte att fler sorters tvister skall omfattas. Detta innebär att vi ställer oss bakom motion Ju384 i nu behandlad del. Övriga här behandlade yrkanden bör avslås av . Rättshjälp i tvister rörande rennäring, punkt 32 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rättshjälp i tvister rörande rennäring. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ527 yrkande 2. Såväl renskötare som markägare skall ha en faktisk möjlighet att få sina anspråk på marken i renbetesområden prövade. Det rör sig om omfattande och svåra tvister där rättegångskostnaderna ofta uppgår till stora belopp. För att samebyarna skall tillförsäkras en möjlighet att hävda sin rätt måste de i stor utsträckning få sina rättegångskostnader ersatta av staten. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder för att tillgodose vad jag nu anfört. Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, punkt 1 (m) (), () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister har fastställt ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten avseende . Inom ramen för har vi analyserat rättsväsendets ekonomiska villkor och funnit att förstärkningar utöver vad majoriteten nu förordar är helt nödvändiga. Däremot har vi valt att presentera våra partiers respektive förslag var för sig. Utöver mer resurser behövs också förändringar i organisation, policy och regelverk för att göra brottsbekämpningen mer effektiv. Vi har bl.a. i frågor som rör brottsoffer, unga lagöverträdare, kriminalvård och domstolsväsende redovisat gemensamma förslag. När majoritet fastställt de ekonomiska ramarna för statsbudgeten deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Nedan redovisar vi moderater våra synpunkter på anslag och verksamhet inom området. Det övergripande målet för rättsväsendet är människors rättssäkerhet och rättstrygghet. Kriminalpolitikens syfte är att minska brottsligheten och öka människors trygghet. För att uppnå detta måste rättsväsendet ha resurser för att kunna fullgöra sina uppgifter och tillgodose medborgarnas berättigade krav. Människors tilltro till att staten förmår upprätthålla lag och ordning har emellertid successivt försvagats i och med att de rättsvårdande myndigheterna inte längre klarar av att fullgöra sina uppgifter på ett godtagbart sätt. En bidragande orsak till den negativa utvecklingen är myndigheternas uppdämda behov av personalförstärkning, kompetensutveckling och vidareutbildning. En ansvarsfull kriminalpolitik måste bygga på att rättsstaten besitter tillräcklig slagkraft för att klara av sina grundläggande uppgifter. För att bryta den negativa utvecklingen krävs resurstillskott som möjliggör en reell satsning av rättsväsendets myndigheter. Vi föreslog därför att rättsväsendet skulle tillföras mer än vad nu beslutat om, varav skulle tillföras polisorganisationen. Enligt vår mening är rättsväsendet i stort behov av både personalförstärkning och kvalitetshöjande åtgärder inom de olika myndigheternas verksamhetsområden. Vidare behöver kraven på gott ledarskap, effektivt resursutnyttjande och resultatuppföljning skärpas. Vårt förslag innebär en kraftfull satsning på modern teknik, kompetensutveckling och vidareutbildning inom rättsväsendets myndigheter som det uppdämda behovet av personalförstärkningar tillgodoses. Vårt budgetalternativ bygger på en helhetssyn där medel finns så att rättskedjans samliga led kan fungera. Medel behövs inom polisen för en ökad rekrytering av såväl poliser som personal med annan kompetens samt för att kunna uppdatera metodutveckling och teknik. En utveckling och effektivisering av verksamheten förutsätter att verksamheten renodlas. Nya personalgrupper skall rekryteras för att frigöra uniformerad personal till yttre tjänst bland allmänheten. Polisens förebyggande arbete och möjligheterna att utreda vardagliga brott, som berör medborgarna direkt, förutsätter att organisationen har viss lokal förankring och kompetens. Den bristande polisiära närvaron på många håll i landet är därför allvarlig och måste åtgärdas. Den grova och organiserade brottsligheten kräver särskild kompetens och specialisering. Satsningarna på polisen medför ett ökat resursbehov i senare led av rättskedjan, bl.a. inom åklagarväsendet där behov finns av personalförstärkningar, kontinuerlig kompetensutveckling samt utbildning i och användande av moderna tekniska hjälpmedel. Vår satsning på domstolsväsendet på utöver regeringens förslag skapar förutsättningar för att reformeringen av domstolsväsendet skall kunna baseras på en långsiktig vision om ett rättssäkert och tillgängligt domstolsväsende. Personalförsörjningen inom domstolsväsendet måste säkras och säkerheten vid landets domstolar höjas. Nämndemännens ersättning måste höjas, något som en enig utredning lämnade underlag för. Genom vårt budgetförslag skapas utrymme för att överföra Arbetsdomstolens verksamhet till det allmänna domstolsväsendet. Vi satsar också resurser på kriminalvården för att det skall bli möjligt att öka antalet platser inom kriminalvården. skall det bli möjligt att förbättra innehållet i programverksamheten. Här skulle ökad upphandling av extern kompetens utveckla verksamheten som kostnaderna pressas. Utrymme skall vidare skapas för att förbättra säkerheten inom kriminalvården liksom för kriminalvårdens övertagande av institutionsvården av unga lagöverträdare. Däremot föreslår vi en minskning av anslaget till . Enligt vår mening måste den kriminalpolitiska forskningen bli mer objektiv och ges en tydligare akademisk frihet. ges ytterligare för att öka kvaliteten på såväl avgivna yttranden som pågående forskning samt för att upprätthålla en hög kompetens. Brottsoffrens situation vill vi förbättra genom att sakprövade skadestånd i domar som vunnit laga kraft inte längre omprövas av . Målsägandebiträde skall förordnas i alla de mål där brottsoffret varit utsatt för ett våldsbrott. Sammantaget föreslog vi sålunda i utskottets yttrande till finansutskottet att utgiftsramen för rättsväsendet för nästa budgetår skulle tillföras mer än vad nu beslutat om. Detta hade gett utrymme för de anslagsökningar vi i detta ärende föreslagit i motion Ju559. Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, punkt 1 (fp) () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister har fastställt ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten avseende . Inom ramen för har vi analyserat rättsväsendets ekonomiska villkor och funnit att förstärkningar utöver vad majoriteten nu förordar är helt nödvändiga. Däremot har vi valt att presentera våra partiers respektive förslag var för sig. Utöver mer resurser behövs också förändringar i organisation, policy och regelverk för att göra brottsbekämpningen mer effektiv. Vi har bl.a. i frågor som rör brottsoffer, unga lagöverträdare, kriminalvård och domstolsväsende redovisat gemensamma förslag. När majoritet fastställt de ekonomiska ramarna för statsbudgeten deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Nedan redovisar vi i våra synpunkter på anslag och verksamhet inom området. Svenskt rättsväsende står under stark press. Samtliga rättsvårdande myndigheter uppvisar brister i måluppfyllelsen. Låg uppklaringsprocent, en lagföringsandel på , ökade handläggningstider i domstolarna och fortsatta kvalitetsproblem inom kriminalvården är några brister. Till detta kommer att polisen i alltför liten del är synlig i samhället och finns till hands när medborgarna i hela vårt land är i akut behov av polis. Detta påverkar i negativ riktning medborgarnas tilltro till demokratins förmåga att skapa grundläggande rättstrygghet. liberalerna vill se en förändrad attityd till rättsväsendet. Rättstryggheten måste öka och rättssäkerheten stärkas på en rad områden. Det är därför viktigt att kampen mot brottsligheten förbättras som de brottsförebyggande insatserna ges ett större utrymme. Det är också viktigt att kraftfulla åtgärder sätts in mot dem som faktiskt begår brott. För att åstadkomma detta krävs det förändringar när det gäller politiskt ledarskap och politisk ambition, myndigheternas organisation och, inte minst, långsiktiga ekonomiska förutsättningar. Det sistnämnda omintetgörs genom regeringens omfattande indragning av anslagssparande, stopp för utnyttjande av anslagskrediter och generella indragning av myndigheternas medel. För att uppnå de förändringar vi ser som nödvändiga föreslog vi att rättsväsendet skulle tillföras mer än vad nu beslutat om. Vårt förslag möjliggör en förstärkning av såväl polisväsendet och åklagarväsendet som domstolsväsendet och kriminalvården. Inom polisorganisationen innebär vår satsning att fler poliser kan anställas för att öka den polisära närvaron, öka utredningskapaciteten och förebygga brott. En särskild satsning på glesbygden behövs . Vidare behövs en renodling av verksamheten, fler civilanställda och specialister, förbättrad ledarskapsutbildning samt en förstärkning av de speciella enheter som arbetar mot särskilda typer av brott, bl.a. narkotikabrott, hatbrott, barnpornografi, våld mot kvinnor och andra grova brott. Fler familjevåldsenheter där polis och åklagare arbetar tillsammans behövs. För att bekämpa människohandel avsätter vi ytterligare , för att finansiera omfattande satsningar mot den organiserade brottsligheten ytterligare och skall satsas på ett nationellt personsäkerhetsprogram för att skydda personer som vittnat mot den organiserade brottsligheten samt för hotade kvinnor. Säkerhetspolisen bör tillföras ytterligare medel för att kunna stärka sitt arbete när det gäller personskydd och kontraterrorism. Resursförstärkningarna bör inriktas på förbättrade hotbildsanalyser och ett fortsatt utökat livvaktsskydd. Vår satsning på bör användas för att komma till rätta med bristen på åklagare samt för att öka förutsättningarna för fortsatt vidareutbildning och specialisering. En nedläggning av och samordning av all ekobrottsbekämpning inom skulle leda till en effektivisering och fler operativa åklagare i arbete. De satsningar vi gör på polisväsendet och innebär att ytterligare resurser måste avsättas för domstolsväsendet. Det är viktigt att de färdigutredda brotten kan avgöras inom rimlig tid och på ett rättssäkert sätt. Det behövs därför fler domare. Vårt budgetförslag ger också förutsättningar för utbildningsåtgärder och fortsatt översyn av domstolslokalerna ur säkerhets- liksom bemötandeaspekt. Inom kriminalvården bör vår satsning användas för att bl.a. inrätta fler anstalts- och häktesplatser, förbättra säkerheten, utöka behandlingsverksamheten, utbilda personalen, förbättra frigivningsförberedelserna samt för att bekämpa inflödet av narkotika till anstalterna. Vi föreslår vidare en minskning av anslaget till . Enligt vår mening måste den kriminalpolitiska forskningen bli mer objektiv och ges en tydligare akademisk frihet. För att förstärka rättssäkerheten för medborgarna måste också rättshjälpen förstärkas; rättvisan får inte bli ett privilegium för dem med ekonomiska resurser. Samhället har ett stort ansvar att se till att alla medborgare har möjlighet att söka sin rätt. Sammantaget föreslog vi sålunda i utskottets yttrande till finansutskottet att utgiftsramen för rättsväsendet för nästa budgetår skulle tillföras mer än vad nu beslutat om. Vårt förslag hade gett utrymme för de anslagsökningar vi i detta ärende föreslagit i motion Ju508. Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, punkt 1 (kd) () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister har fastställt ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten avseende . Inom ramen för har vi analyserat rättsväsendets ekonomiska villkor och funnit att förstärkningar utöver vad majoriteten nu förordar är helt nödvändiga. Däremot har vi valt att presentera våra partiers respektive förslag var för sig. Utöver mer resurser behövs också förändringar i organisation, policy och regelverk för att göra brottsbekämpningen mer effektiv. Vi har bl.a. i frågor som rör brottsoffer, unga lagöverträdare, kriminalvård och domstolsväsende redovisat gemensamma förslag. När majoritet fastställt de ekonomiska ramarna för statsbudgeten deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Nedan redovisas synpunkter på anslag om verksamhet inom området. En fungerande rättsordning är oumbärlig för ett gott samhälle. Rättsväsendet måste utvecklas så att det kan möta morgondagens behov och påfrestningar och garantera medborgarna rättstrygghet i ett internationaliserat samhälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiska värdena och värderingarna från generation till generation. Utan dessa kommer relationerna mellan människor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten och förtroendet måste utgå från att respekten för varje människas unika värde är införlivad hos varje medmänniska. Rättsstatens uppgift är att ge en ram för dessa värden. Den skall syfta till att skapa en samlevnad med trygghet och respekt mellan människor och bidrar därmed också till att upprätthålla samhällets grundvärden. Den ekonomiska situationen för rättsväsendet har varit mycket ansträngd och frågan om rättsväsendet förmår fylla sin uppgift är berättigad. Enligt min mening är det angeläget med ett fungerande rättsväsende som har resurser till sitt förfogande för att kunna garantera alla medborgare säkerhet och trygghet. Mot den bakgrunden föreslog jag att rättsväsendet skulle tillföras mer än vad nu beslutat om. Mitt förslag innebär en satsning på ytterligare platser på polisutbildningarna samt fler poliser inom polisorganisationen. Ett mål är att det skall finnas 20 000 poliser och en närpolis per 1 000 invånare. Antalet civilanställda skall öka för att frigöra ytterligare poliser. De ökade resurserna möjliggör ökade insatser mot narkotikabrotten och genom att avsätta skall 100 nya tjänster inrättas för att bekämpa narkotikabrott i syfte att förhindra att narkotikamissbruket ökar bland ungdomar. Ytterligare medel måste även satsas på att utveckla ledarskapet samt för att förbättra polisens kompetens, arbetsmiljö och utrustning. Till exempel bör alternativa vapen utvecklas och polisen få tillgång till s.k. skyddade fordon. Satsningen på åklagarväsendet skapar förutsättningar för åklagarna att arbeta offensivt brottsbekämpande, att stödja polisen, delta i rättsutvecklingen samt förbättra kvaliteten och lagföringen inom prioriterade områden. Vidare möjliggörs rekrytering av åklagare och administrativ personal. Fler specialiståklagare kan anställas. Det högst prioriterade området för åklagarna är brott mot barn och andra med begränsad autonomi. Ett rättssamhälle kräver också fungerande domstolar. Medborgarperspektivet med tyngdpunkt på tillgänglighet och lokal förankring är viktiga aspekter även om en organisation som tillgodoser dessa krav kostar något mer. I mitt förslag ryms sådana kostnader. Det gör även en höjd ersättning till nämndemännen. När det gäller kriminalvården avsätter jag medel för en satsning på bl.a. personalutbildning, förbättring av programverksamheten och en skärpt narkotikakontroll på anstalterna. Satsningar måste också göras för att öka antalet platser inom kriminalvården. Slutligen ryms i mitt budgetförslag extra resurser till anslaget Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete. Denna satsning skall användas dels till arbetet med att bygga bort brott och skapa tryggare miljöer för medborgarna, dels till det lokala brottsförebyggande arbetet ute i kommunerna. I det lokala brottsförebyggande arbetet är det viktigt med en förändrad brottsförebyggande strategi i syfte att systematiskt, långsiktigt och med stor tydlighet arbeta med informationsinsatser för att medvetandegöra föräldrar och andra som har tillsyn över barn om värdeöverföringens betydelse. har i partimotion 2005/06:Fi242 förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den som Socialdemokraterna, de gröna föreslår. Därför föreslog jag i utskottets yttrande till finansutskottet att utgiftsramen för rättsväsendet för nästa budgetår skulle tillföras mer än vad nu beslutat om. Detta hade gett utrymme för de anslagsökningar jag i detta ärende föreslagit i motion Ju540 Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet, punkt 1 (c) () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister har fastställt ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten avseende . Inom ramen för har vi analyserat rättsväsendets ekonomiska villkor och funnit att förstärkningar utöver vad majoriteten nu förordar är helt nödvändiga. Däremot har vi valt att presentera våra partiers respektive förslag var för sig. Utöver mer resurser behövs också förändringar i organisation, policy och regelverk för att göra brottsbekämpningen mer effektiv. Vi har bl.a. i frågor som rör brottsoffer, unga lagöverträdare, kriminalvård och domstolsväsende redovisat gemensamma förslag. När majoritet fastställt de ekonomiska ramarna för statsbudgeten deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Nedan redovisas synpunkter på anslag och verksamhet inom området.. I ett demokratiskt samhälle är det väsentligt att människor känner tilltro till och har förtroende för rättsväsendet. Att skydda medborgarna mot våld och övergrepp och att garantera individens rättssäkerhet är avgörande för tilltron till det demokratiska samhällssystemet. En av samhällets viktigaste hörnstenar är således att garantera människor säkerhet och trygghet. Rättssäkerheten är en väsentlig del av människors livskvalitet. Samhället får aldrig acceptera en utveckling där den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet sätts på spel. En av rättsstatens viktigaste uppgifter är att forma gemensamma spelregler och säkra att de efterlevs. Närhet mellan medborgarna och de rättsvårdande myndigheterna är viktig för att tillit skall kunna skapas, en förutsättning är att rättsväsendets myndigheter finns tillgängliga inom ett rimligt avstånd i hela landet. Förtroendet för rättsväsendet grundas på att det fungerar snabbt, har hög kvalitet samt att det finns nära tillgängligt. Därför måste polisens insatser nå fram inom skälig tid och handläggnings- och utredningstiderna vara så korta som möjligt. Brott måste betydligt oftare leda till lagföring än vad som är fallet . Det är också viktigt att handläggningstiden från brottsanmälan till kriminalvårdspåföljd förkortas. Enligt skall alla medborgare tillförsäkras rätten till en trygg tillvaro på lika villkor. Mot den bakgrunden föreslog jag att rättsväsendet skulle tillföras mer än vad beslutat om. Mitt förslag innebär att det blir möjligt att förstärka polisens insatser runt om i landet. En målsättning som bör förverkligas är att antalet poliser möjligt skall uppgå till 20 000. Också antalet civilanställda bör bli fler för att frigöra poliser för utökade polisiära uppgifter. Det behövs även fler poliser med lokal förankring och ytterligare en polishögskola bör inrättas i närheten av någon befintlig högskola eller något av universiteten. Vidare krävs satsningar på modern teknik och utrustning för att underlätta och effektivisera polisens arbete. Satsningar behöver även göras på i syfte att anställa fler specialiståklagare, främst för att bekämpa miljöbrott och i arbetet med brott mot barn. Vårt mål är att brott oftare skall leda till lagföring än vad som är fallet. Domstolsväsendet tillförs också resurser för att kunna anställa mer personal. I syfte att behålla ett decentraliserat domstolsväsende avsätts medel för att förhindra att ytterligare tingsrätter läggs ned. Satsningar görs också för att möta nya ärendetyper, bl.a. asylärenden, för att höja nämndemännens ersättningar. Dessutom avsätts för att överföra Arbetsdomstolens verksamhet till det allmänna domstolsväsendet. Avslutningsvis tillförs kriminalvården ytterligare medel, i första hand för att utveckla programverksamheten och ge möjlighet till att anställa väl utbildad personal. Sammantaget föreslog jag sålunda i utskottets yttrande till finansutskottet att utgiftsramen för rättsväsendet skulle tillföras mer än vad nu beslutat om. Mitt förslag hade gett utrymme för de anslagsökningar jag i detta ärende föreslagit i motion Ju502. Kompetens- och bemötandefrågor inom rättsväsendet, punkt 2 (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: Det är angeläget att personal inom rättsväsendet har hög kompetens i de frågor som de som företrädare för myndigheterna kommer i kontakt med. Personalen måste ha rätt kompetens utifrån sina arbetsuppgifter. Det finns brister i utbildningen, främst på grund av myndigheternas bekymmersamma ekonomiska läge. En del görs, men frågorna är komplexa och enligt vår mening återstår ändå mycket att göra. Utbildning är färskvara och behöver underhållas kontinuerligt. För att erhålla en hög kvalitet inom verksamheten fordras att personalen får återkommande vidareutbildning och ny kunskap inom områden som förändras och utvecklas. Utbildningen måste anpassas till individens och verksamhetens behov. Den nya kunskap som utvecklas inom vissa myndigheter måste spridas vidare. Metodutveckling, forskning och bra exempel inom en myndighet skall kunna anpassas till och användas av andra myndigheter. Exempel på områden där kompetensen på olika sätt behöver höjas ges i de motioner som behandlas. Barnkompetensen inom rättsväsendet är central, inte minst vad gäller hur barn som utsatts för våld och sexuella övergrepp respektive bevittnat våld i hemmet påverkas och reagerar. Också för dem som handlägger familjemål om vårdnad, boende och umgänge behövs insatser för att öka barnkompetensen. Vidare måste kunskaperna rörande våld och sexuella övergrepp mot kvinnor öka såväl inom polisen som i domstolarna.