bet · GS01NU16 · 2005-06-02 00:00:00 — har i de tidigare nämnda rapporternaVårda och skapa konkurrens och Myndigheter och marknader, liksom i andrarapporter, föreslagit en rad åtgärder som vi anser bör genomföras.Det rör sig om följande:- Vidta åtgärder för att tillförsäkra att gällande lagar och riktlinjer följs,och förtydliga när offentlig näringsverksamhet skall få bedrivas.- Inför en nationellt utformad reglering av subventioner, kopplad till detnu aktuella lagförslaget om genomförande av transparensdirektivet.- Tillåt en offentlig aktör att enbart få använda information eller kompe-tens upparbetad i myndighetsrollen för försäljning av tjänster och varor ikonkurrens med privata aktörer om denna information eller kompetens ocksåerbjuds konkurrerande företag på samma villkor.- Inför särskilda bestämmelser i lag som gör det möjligt att ingripa motandra slag av konkurrenssnedvridande förfaranden än dem som omfattas avkonkurrenslagen.- Avskilj organisatoriskt och redovisningsmässigt myndighetsuppgifterfrån konkurrensutsatt verksamhet.- Ändra kommunallagen så att företag ges bättre möjligheter att få prövat idomstol om det är förenligt med lagen att kommunala aktörer börjar drivanäringsverksamhet på konkurrensmarknader.- Ge den myndighet som har tillsynen över den offentliga upphandlingenrätt att föra talan om en marknadsskadeavgift om en upphandlande enhetbrutit mot lagen om offentlig upphandling.- Integrera tillsynen av den offentliga upphandlingen med övriga myndig-hetsuppgifter på konkurrensområdet.- Ersätt successivt nuvarande form av inköpssamordning eller ramavtaloch ej preciserade inköpsvolymer med frivilligt samarbete myndigheter emel-lan om inköp utifrån förutbestämda volymer.- Klargör att kommunernas och landstingens inköp från egna företag om-fattas av upphandlingsreglerna.- Komplettera upphandlingsreglerna för att komma till rätta med avbrutnaanbudstävlingar.- Inför bestämmelser om att myndigheterna skall beakta effekterna påkonkurrensen vid stödgivning och att företagen skall få bättre möjligheter attfå lagligheten av ett kommunalt stöd prövat.Det vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Med det sagda tillstyrker vi de här aktuella motionerna i berörda delar, dockmed undantag för de delar av motionerna 2004/05:N401 (fp) och 2004/05:N308 (m, fp, kd, c) som avser regionala förhållanden i länrespektive län.3. Genomförande av transparensdirektivet (punkt 3)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:3. antar regeringens förslag till lag om insyn i vissa finansiellaförbindelser m.m. och tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 3. Därmed bifaller proposition 2004/05:140punkt 1 och bifaller delvis motion 2004/05:N22 yrkandena 1-5.StällningstagandeVi anser att det är positivt att nu - med det aktuella förslaget tilllagstiftning - genomför EU:s transparensdirektiv. Vi menar dock - i linje medvad som anförs i motion 2004/05:N22 (kd) - att det finns skäl att överväga enutvidgning av tillämpningsområdet i förhållande till vad som krävs enligttransparensdirektivet när det gäller både storleksundantaget och samhandels-undantaget. EU:s transparensdirektiv tar endast sikte på att öka möjligheternaför att kontrollera att medlemsstaterna inte ger sådant stödtill offentliga eller privata företag som kan störa funktionen hos den gemen-samma marknaden. Eftersom direktivet är ett s.k. minimidirektiv finns detdock möjligheter för medlemsländerna att införa strängare regler om de finnerdet befogat. Regeringens förslag till genomförande av transparensdirektivetkommer endast att öka öppenheten kring ett fåtal myndigheter och ett fåtalstatliga och kommunala bolag. De flesta av de kommunala bolag som förnärvarande konkurrerar med privat verksamhet, ofta på ojämlika villkor,skulle med regeringens förslag även i fortsättningen undgå genomlysning.Snedvriden konkurrens leder till förluster för samhället - resurser användsmindre effektivt, köpare av varor och tjänster kan få betala mer för dessa änvad som är nödvändigt, privata företag tappar marknadsandelar till mindreeffektiva konkurrenter och lokala näringsidkare kan tvingas i konkurs närkommunen subventionerar de egna bolagens verksamhet. ärdet i princip omöjligt för en lokal näringsidkare att påvisa att det förekommerkorssubventionering eller andra former av kommunala subventioner inomkommunens verksamheter. En verksamhets alltför låga priser kanväcka misstankar, men det är ofta svårt att lägga fram konkreta bevis. Redo-visning av verksamhet och konkurrensutsatta aktiviteter kan flytaihop.Även om det inte är ett krav från EU, kan det finnas skäl för att - istörre utsträckning än vad som följer av regeringens förslag - skall låta kom-munala bolag omfattas av den nya lagen om insyn i vissa finansiella förbin-delser. Den ökade transparens som därmed skulle uppstå kan främja en lik-värdig och sund konkurrens. föreslog i sin tidigare nämndarapport och marknader bl.a. att transparensdirektivets krav bordekompletteras med en nationellt anpassad utformning beträffande vilka somskall omfattas av kraven på separat redovisning.Trots att vi således tycker att det ligger mycket i de underliggande tanke-gångarna i den här aktuella motionen, anser vi att det behövs ytterligare un-derlag för att ta ställning till om de av regeringen föreslagna undantagen skalbegränsas eller slopas. När det gäller storleksundantaget bör regeringen göraen konsekvensanalys av vilka effekter olika storleksgränser skulle få i olikaavseenden. De konsekvenser som kan uppkomma i form av merarbete förKonkurrensverket vid en utvidgning av det antal offentliga och privata företagsom skulle omfattas av lagstiftningen bör beskrivas. Vidare bör redovisas ivilken mån privata företag skulle beröras - hur många företag och hur ofta.Det kan också vara tänkbart att ha olika storleksgränser för offentliga respek-tive privata företag. De nu nämnda konsekvenserna bör redovisas vid olikaandra storleksgränser än de som anges i propositionen. Även konsekven-serna av ett helt slopat storleksundantag bör presenteras. I konsekvensanaly-sen bör vidare belysas effekterna av ett slopande av samhandelsundantaget.Slutligen bör också göras en konsekvensanalys av vilka effekterna skullebli om det infördes en bestämmelse om att den separata redovisningen skalltas in i årsredovisningen eller motsvarande. Syftet med en sådan bestämmelseär att ytterligare öka transparensen i de ekonomiska förbindelserna mellanstat, kommun eller landsting å ena sidan och offentliga företag å den andra.En sådan ändring i den föreslagna lagen om insyn i vissa finansiella förbin-delser skulle vidare kunna komma att kräva konsekvensändringar i andralagar, t.ex. årsredovisningslagen, bokföringslagen och lagen om kommunalredovisning.Riksdagen bör, med hänvisning till det anförda, anmoda regeringen attgöra de konsekvensanalyser som vi här har angett och därefter återkomma tillriksdagen med ett förslag om lagändringar så snart som möjligt.Med detta tillstyrker vi regeringens förslag till lag om insyn i vissa finansi-ella förbindelser m.m. Motion 2004/05:N22 (kd) blir med ett sådant tillkän-nagivande av som vi förordar till viss del tillgodosedd.4. Kriminalisering av karteller (punkt 5)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 4. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ332 yrkande4, 2004/05:N249 yrkande 1, 2004/05:N393 yrkande 8, 2004/05:N413 yrkande6 i denna del och 2004/05:Bo306 yrkande 16.StällningstagandeKartellbildning är, enligt vår mening, mycket skadlig för samhällsekonomin.Det finns ett starkt konsumentintresse av att olagliga karteller bekämpaseffektivt. I slutändan är det alltid konsumenterna som får svara för kostnader-na för en ineffektiv konkurrens i form av högre priser eller sämre utbud.Karteller innebär också en orättmätig förmögenhetsöverföring från konsu-mentkollektivet till de företag som bryter mot konkurrenslagen.Riksdagen har, som redovisats, - genom tillkännagivan-den och - anmodat regeringen att utreda frågan omkriminalisering av kartellsamarbete. Regeringen gav Utred-ningen om en modernisering av konkurrensreglerna tilläggsdirektiv (dir.2003:175), genom vilket det tidigare utredningsuppdraget utvidgades till attomfatta frågan om kriminalisering av förbud mot konkurrensbegränsandesamarbete mellan företag respektive förbud mot missbruk av dominerandeställning. Att det har krävts två tillkännagivanden av innan reger-ingen har skridit till handling är flagrant. Vi menar att en mycket viktig princip i det demokratiska systemet är att beställningar skall efter-kommas av regeringen. Tillkännagivanden är ett instrument som riksdagenförfogar över för att anmoda regeringen att vidta åtgärder i en fråga. Det fårinte uppstå en situation där det kan skapas ett intryck av att regeringen intetillmäter detta instrument dess rättmätiga betydelse.Utredningen, som har haft till uppgift att ta fram en konkret lagstiftnings-modell för en kriminalisering inom konkurrensrätten med inriktning på vadsom bör betecknas som särskilt allvarliga fall, avlämnade, som redovisats, idecember 2004 sitt slutbetänkande Konkurrensbrott - En lagstiftningsmodell(SOU 2004:131). Om konkurrensrättens förbud skall kriminaliseras bör detenligt utredningens bedömning ske genom att det i konkurrenslagstiftningeninförs ett nytt brott - konkurrensbrott, men endast vid horisontella karteller;enligt utredaren bör vertikala konkurrensbegränsningar och missbruk avdominerande ställning inte kriminaliseras. Betänkandet har remissbehandlats,och regeringen avser återkomma till i frågan.Enligt vår mening bör genom ett nytt tillkännagivande anmodaregeringen att utan ytterligare tidsspillan återkomma till med ettförslag till ändrad lagstiftning så att karteller kriminaliseras. börinte förlita sig på att regeringen avser återkomma till . Detta ärenligt vår mening alltför vagt.Vi anser också att bör riva upp det beslut som fattadevåren 2004 om att införa det s.k. leniencyprogrammet. Detta program är,enligt vår mening, ett tjallerisystem som väcker djupgående, principiellafrågor. bör genom sitt tillkännagivande anmoda regeringen attåterkomma med förslag till om upphävande av detta program.Riksdagen bör alltså anmoda regeringen att vidta åtgärder i enlighet medvad vi har anfört. Därmed blir de här aktuella motionerna tillgodosedda iberörda delar och tillstyrks.5. Kriminalisering av karteller (punkt 5)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följande lydelse:5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 5. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ332 yrkande4, 2004/05:N249 yrkande 1, 2004/05:N393 yrkande 8, 2004/05:N413 yrkande6 i denna del och 2004/05:Bo306 yrkande 16.StällningstagandeKartellbildning är enligt min mening mycket skadlig för samhällsekonomin.Det finns ett starkt konsumentintresse av att olagliga karteller bekämpaseffektivt. I slutändan är det alltid konsumenterna som får svara för kostnader-na för en ineffektiv konkurrens i form av högre priser eller sämre utbud.Karteller innebär också en orättmätig förmögenhetsöverföring från konsu-mentkollektivet till de företag som bryter mot konkurrenslagen.Riksdagen har, som redovisats, - genom tillkännagivan-den och - anmodat regeringen att utreda frågan omkriminalisering av kartellsamarbete. Regeringen gav Utred-ningen om en modernisering av konkurrensreglerna tilläggsdirektiv (dir.2003:175), genom vilket det tidigare utredningsuppdraget utvidgades till attomfatta frågan om kriminalisering av förbud mot konkurrensbegränsandesamarbete mellan företag respektive förbud mot missbruk av dominerandeställning. Att det har krävts två tillkännagivanden av innan reger-ingen har skridit till handling är flagrant. Jag menar att en mycket viktigprincip i det demokratiska systemet är att beställningar skall efterkommas av regeringen. Tillkännagivanden är ett instrument som riksdagenförfogar över för att anmoda regeringen att vidta åtgärder i en fråga. Det fårinte uppstå en situation där det kan skapas ett intryck av att regeringen intetillmäter detta instrument dess rättmätiga betydelse.Utredningen, som har haft till uppgift att ta fram en konkret lagstiftnings-modell för en kriminalisering inom konkurrensrätten med inriktning på vadsom bör betecknas som särskilt allvarliga fall, avlämnade, som redovisats, idecember 2004 sitt slutbetänkande Konkurrensbrott - En lagstiftningsmodell(SOU 2004:131). Om konkurrensrättens förbud skall kriminaliseras bör detenligt utredningens bedömning ske genom att det i konkurrenslagstiftningeninförs ett nytt brott - konkurrensbrott, men endast vid horisontella karteller;enligt utredaren bör vertikala konkurrensbegränsningar och missbruk avdominerande ställning inte kriminaliseras. Betänkandet har remissbehandlats,och regeringen avser återkomma till i frågan.Enligt min mening bör genom ett nytt tillkännagivande anmodaregeringen att utan ytterligare tidsspillan återkomma till med ettförslag till ändrad lagstiftning så att karteller kriminaliseras. börinte förlita sig på att regeringen avser återkomma till . Detta ärenligt min mening alltför vagt.Med ett sådant beslut som jag förordar blir de här aktuella motionerna2004/05:N249 (fp), 2004/05:N413 (fp), 2004/05:MJ332 (fp), 2004/05:N393(kd) och 2004/05:Bo306 (kd) tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. förstnämnda motionen, 2004/05:N249 (fp), förespråkas i motiveringenockså att bör riva upp det beslut som fattade våren 2004om att införa det s.k. leniencyprogrammet. Denna uppfattning delar jag inte.Eftersom det formella yrkandet i motionen dock endast avser kriminaliseringav karteller tillstyrks yrkandet i sin helhet.6. roll (punkt 6, motiveringen)av Per (), (), (), (), (), () och ().StällningstagandeMarknadsekonomin förutsätter en effektiv konkurrenspolitik, som förhindrarmarknadsdelning och prissamverkan samt utövar fusionskontroll. En funge-rande och sträng konkurrenslagstiftning är viktig för att en effektiv konkur-rens skall råda i det privata näringslivet. intar en centralroll när det gäller att åstadkomma en effektiv konkurrens. Vi vill erinra om atsamtliga fyra partier inom den borgerliga alliansen har förordat ökade resursertill . Enligt vår mening ligger agerandehelt inom de ramar som uppställs av instruktion och regleringsbrev och somtidigare redovisats. Något behov av att skall uttala sig för en över-syn av verksamhet utifrån de utgångspunkter som anges imotion 2004/05:N271 (s) kan vi inte se. Motionen avstyrks därmed.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagProposition 2004/05:140Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till1. lag om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m.,2. lag om ändring i lagen (2005:110) om ändring i lagen (1970:417) om mark-nadsdomstol m.m.,3. lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m.,4. lag om ändring i lagen (1997:614) om redovisning,5. lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078).Motion med anledning av propositionen2004/05:N22 av m.fl. (kd):1. beslutar om ändring av den av regeringen föreslagna lydelsen i3 § tredje stycket i förslag till lag om insyn i vissa finansiella förbindelserpå så sätt att redovisningsskyldighet enligt första stycket även skall omfat-ta företag som tillhandahåller tjänster som inte i nämnvärd omfattning kanpåverka handeln med andra EES-länder.2. beslutar om ändring av den av regeringen föreslagna lydelsen i3 § tredje stycket i förslag till lag om insyn i vissa finansiella förbindelserpå så sätt att redovisningsskyldighet enligt första stycket även skall omfat-ta företag med en nettoomsättning som för vart och ett av de två senasteräkenskapsåren har understigit men inte 100 000 euro.3. beslutar om ändring av den av regeringen föreslagna lydelsen i4 § andra stycket i förslag till lag om insyn i vissa finansiella förbindelserpå så sätt att redovisningsskyldighet enligt första stycket även skall omfat-ta företag som tillhandahåller tjänster som inte i nämnvärd omfattning kanpåverka handeln med andra EES-länder.4. beslutar om ändring av den av regeringen föreslagna lydelsen i4 § andra stycket i förslag till lag om insyn i vissa finansiella förbindelserpå så sätt att redovisningsskyldighet enligt första stycket även skall omfat-ta företag med en nettoomsättning som för vart och ett av de två senasteräkenskapsåren har understigit men inte 100 000 euro.5. beslutar om ändring av den av regeringen föreslagna lydelsen i4 § i förslag till lag om insyn i vissa finansiella förbindelser på så sätt attden separata redovisningen skall tas in i årsredovisningen eller motsvaran-de.Motioner från allmänna motionstiden2004/05:L291 av m.fl. (m):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om strukturförändringar i konkurrensfrämjande syfte.2004/05:L336 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökad konkurrens.2004/05:MJ332 av m.fl. (fp):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om effektivare konkurrenspolitik för dagligvaruhandeln.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kriminalisering av karteller.2004/05:N249 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kriminalisering av kartellsamarbete.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att göra konkurrenslagen effektivare.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa åtgärder för att reda ut konkurrenssituationen mellanprivata och offentliga utförare.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om åtgärder för att underlätta tillträde till olika marknader.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ta bort selektiva företagsstöd och snedvridande kommunalastöd till företag.2004/05:N271 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att på lämpligt sätt utvärdera verksamhet och se överdess uppdrag och dess instruktioner.2004/05:N305 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bekämpa monopol (avsnitt 5.1).2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att öka etableringsfriheten och att uppmuntra privatiseringar ochkonkurrensutsättning inom den offentliga sektorn (avsnitt 5.1).3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att stärka konkurrensövervakningen (avsnitt 5.1.1).2004/05:N308 av m.fl. (m, fp, c, kd):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av konkurrensutsättning av offentligt utförd produktion.2004/05:N391 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att en ökad andel av den offentliga sektorns verksam-het läggs ut på entreprenad.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör granska välfärdssektorn.2004/05:N393 av m.fl. (kd):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommunernas roll i näringspolitiken.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en effektivare konkurrenspolitik.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kriminalisering av karteller.2004/05:N397 av m.fl. (m):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om stopplagstiftning.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om Konkurrensverket.2004/05:N400 av m.fl. (kd):8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rättvis konkurrens mellan offentlig och privat sektor.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om avveckling av snedvridande företagsstöd.2004/05:N401 av m.fl. (fp):7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om etableringsfrihet inom vård och utbildning för att kunna ge VästraGötalandsregionen en ny stark tillväxtsektor med goda exportmöjligheter.2004/05:N402 av m.fl. (c):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ökat privat företagande i offentlig sektor leder till en mer in-tegrerad arbetsmarknad med bättre villkor för dem som verkar där.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av privat produktion av välfärdstjänster samt vinsternaav att fler kvinnor driver företag.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att vårdföretagande skall tillåtas vara lönsamt för att entrepre-nörskapet i offentlig sektor skall stimuleras.2004/05:N411 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att forskning måste initieras om sambanden mellan pris, kvali-tet, service, mångfald, inträdeshinder, innovationer och konkurrens.2004/05:N412 av m.fl. (kd):8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrenssnedvridande verksamhet.2004/05:N413 av m.fl. (fp):6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konkurrens och kriminalisering av kartellsamarbete.2004/05:Bo306 av m.fl. (kd):16. begär att regeringen återkommer till med förslagtill lagstiftning som innebär en kriminalisering av kartellsamverkan.Bilaga 2Regeringens lagförslag1. Förslag till lag om insyn i vissa finansiellaförbindelser m.m.2. Förslag till lag om ändring i lagen (2005:110) omändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m.3. Förslag till lag om ändring i lagen (1970:417) ommarknadsdomstol m.m.4. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:614) omkommunal redovisning5. Förslag till lag om ändring i bokföringslagen(1999:1078)Bilaga 3Av utskottet föreslagna ändringar iregeringens lagförslagFörslag till ändring i lagen (1997:614) om redovisningRegeringens förslagUtskottets förslag2 kap.13 §Om det finns särskilda skäl, får för visst fall tillåta att doku-ment, mikroskrift och maskinläsbara medier som används för att bevara rä-kenskapsinformation förstörs före utgången av den tid som anges i 11 §.Även om ett tillstånd enligt förstastycket har meddelats, får dokument,mikroskrift och maskinläsbara medi-er som används för att bevara infor-mation som omfattas av lagen(2005:000) om insyn i vissa finansi-ella förbindelser m.m. inte förstörasförrän tidigast efter utgångenav det kalenderår då räkenskapsåretavslutades.Även om ett tillstånd enligt förstastycket har meddelats, får dokument,mikroskrift och maskinläsbara medi-er som används för att bevara infor-mation som omfattas av lagen(2005:000) om insyn i vissa finansi-ella förbindelser m.m. inte förstörasförrän tidigast efter utgångenav det kalenderår då räkenskapsåretavslutades. Förstöring får dock skeom informationen bevaras på annatsätt.Förslag till ändring i bokföringslagen (1999:1078)Regeringens förslagUtskottets förslag7 kap.7 §Om det finns särskilda skäl, får för visst fall tillåta att doku-ment, mikroskrift och maskinläsbara medier som används för att bevara rä-kenskapsinformation förstörs före utgången av den tid som anges i 2 §.Tillstånd enligt första stycket ges av när det gäller före-tag som står under inspektionens tillsyn.Även om ett tillstånd enligt förstastycket har meddelats, får dokument,mikroskrift och maskinläsbara medi-er som används för att bevara infor-mation som omfattas av lagen(2005:000) om insyn i vissa finansi-ella förbindelser m.m. inte förstörasförrän tidigast efter utgångenav det kalenderår då räkenskapsåretavslutades.Även om ett tillstånd enligt förstastycket har meddelats, får dokument,mikroskrift och maskinläsbara medi-er som används för att bevara infor-mation som omfattas av lagen(2005:000) om insyn i vissa finansi-ella förbindelser m.m. inte förstörasförrän tidigast efter utgångenav det kalenderår då räkenskapsåretavslutades.