bet · GT01UbU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). Ändringen bör träda i kraft . Jämför reservation 14 (m, fp, kd). Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse i högskolelagen (1992:1434) om att högskolorna i sin verksamhet skall främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. avslår i motion 2005/06:Ub585 yrkande 3 förslaget till ändring i högskolelagen (1992:1434). menar att ändringen begränsar lärosätenas och forskningens självständighet och kan tolkas som en politisk detaljstyrning över högskolornas och universitetens kursinnehåll. Även avslår i motion 2005/06:Ub557 yrkande 2 regeringens förslag. Partiet menar att det som efterfrågas i förslaget är en viktig komponent i lärosätenas forskning och undervisning. Man menar också att förslaget är ett uttryck för detaljstyrning över lärosätenas verksamhet. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag om ändring i högskolelagen såvitt avser 1 kap. 5 §. Lagändringen föreslås träda i kraft . Utskottet menar att högskolans utbildning och forskning har stor betydelse för om målsättningen om en hållbar utveckling skall kunna uppnås. Kunskap behövs som underlag för de många strategiska beslut som måste fattas för att uppnå en hållbar utveckling. Utskottet menar inte att förslaget inverkar på utbildningens och forskningens frihet. Utskottet konstaterar att ändringen av högskolelagen innebär en konkretisering av det mål om hållbar utveckling som redan finns för hela det allmännas verksamhet i 1 kap. 2 § regeringsformen. Utskottets förslag i korthet bör anvisa anslagen till universitet och högskolor (anslagen 25:21-25:76) för enligt regeringens förslag. Detta innebär att anslagen till de statliga universiteten och högskolorna för grundläggande utbildning uppgår till 17 , att anslagen till de statliga universiteten och högskolorna för forskning och forskarutbildning uppgår till 8 , att anslaget 25:73 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. uppgår till 2 , att anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. uppgår till , att anslaget 25:75 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor uppgår till , samt att anslaget 25:76 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning uppgår till 1 . Motionsyrkanden om andra anslagsbelopp eller anslagsvillkor bör avslås. Jämför särskilda yttrandena 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c). Regeringens förslag till anslagsbelopp per lärosäte framgår av sammanställningen i bilaga 3 till detta betänkande. Lärosätenas anslag för grundutbildning, forskning och forskarutbildning har för pris- och löneomräknats . För samtliga anslag till forskning och forskarutbildning föreslås dock en minskning till följd av en generell reduktion . Minskningen hänger samman med de åtgärder som regeringen vidtog 2005 för att hantera risken för ett överskridande av utgiftstaket då av anslagen ställdes till regeringens disposition. Regeringens förslag innebär en permanent utökning av högskolan med 15 820 platser. För detta föreslås att grundutbildningsanslagen tillförs sammanlagt 2006. För att höja kvaliteten i den grundläggande högskoleutbildningen föreslår regeringen att tillförs som ett resurstillskott för att öka ersättningsbeloppen för utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik, teologi, naturvetenskap, teknik och farmaci. Detta motsvarar en ökning om . I propositionen föreslås en fortsatt återföring av de resurser som drogs in i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1). gjorde regeringen bedömningen att det kunde bli svårt för vissa lärosäten att rekrytera tillräckligt många studenter för att fullgöra utbildningsuppdraget och nå takbeloppen. Med anledning av detta föreslog regeringen att resurser motsvarande ca 3 900 helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena skulle föras bort från lärosätenas grundutbildningsanslag. I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1) föreslog regeringen att en del av medlen skulle återföras till de berörda lärosätenas anslag. I föreliggande budgetproposition föreslås en fortsatt återföring om totalt . De lärosäten som återfår indragna medel är Kungl. Tekniska högskolan, , Högskolan på , , samt . Regeringen föreslår att universiteten kompenseras för de extra kostnader som uppstår för kombinationsläkares pensionsvillkor. Frågan om pension till kombinationsanställda läkare avser pensionskonstruktionen för de läkare som innehar kliniska lärartjänster med inkomster från såväl staten som kommunala undervisningssjukhus. I propositionen föreslås universiteten bli kompenserade för de extra kostnader som uppstår genom en tillförsel av via anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Det råder fortfarande en brist på lärare med inriktning mot matematik, naturvetenskap och teknik. Budgetpropositionen innehåller en särskild satsning för att öka denna lärargrupp. En kompletterande lärarutbildning omfattande 60 poäng kommer att erbjudas personer med tillräcklig högskoleutbildning i matematik, naturvetenskap eller teknik för att dessa skall nå en lärarexamen. Enligt regeringens bedömning bör insatsen omfatta 300 studenter. Utbildningen beräknas starta tidigast och vara slutförd . Som ett led i regeringens åtgärdspaket för att få ned arbetslösheten föreslås att anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ökas med 2006 för den kompletterande lärarutbildningen. Regeringen föreslår två utbildningsinsatser för utländska akademiker. och har haft i uppdrag att erbjuda särskild teoretisk och praktisk utbildning för utländska akademiker, s.k. aspirantutbildning. Syftet är att öka deras möjligheter till arbete. ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) föreslog regeringen en fortsatt satsning på utbildning för utländska akademiker. Denna utbildning, som är ettårig, fullföljs . Med detta som bakgrund föreslås att totalt anvisas under anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. för berörda lärosäten. En andra utbildningsinsats för utländska akademiker som föreslås är att , och ges i uppdrag att bedriva högre praktisk förvaltningsutbildning om 40 poäng. Syftet är att långsiktigt säkerställa kompetensen och att öka den etniska och kulturella mångfalden i statsförvaltningen. föreslås resurser för sammanlagt 120 helårsstudenter. Som ett led i regeringens åtgärdspaket för att få ned arbetslösheten föreslås att anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. ökas med 2006 för nämnda satsning. Regeringen har i propositionen Ny värld - ny högskola (2004/05:162) föreslagit en ny utbildnings- och examensstruktur. Med anledning av detta avser regeringen att ge Myndigheten för i uppdrag att stödja bildandet av nationella nätverk för att ge stöd i förändringsarbetet. För detta har regeringen avsatt under anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. I propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) gör regeringen bedömningen att lärosätenas resurser för forskning och forskarutbildning samt konstnärligt utvecklingsarbete bör öka med . Resursförstärkningen bör bl.a. bidra till att öka antalet anställningar som forskarassistent och biträdande lektor, stärka forskarutbildningen samt bidra till lärosätenas arbete med kommersialisering av forskningsresultat. föreslås resurserna öka med för dessa ändamål. Oppositionspartiernas förslag till anslag framgår av uppställningen i bilaga 3 till detta betänkande. Moderata samlingspartiet framför i motion 2005/06:Ub585 yrkande 5 att de inte stöder regeringens föreslagna utbyggnad av den högre utbildningen. Utbyggnaden av högskolan borde ske på ett sätt som är förenligt med hög kvalitet, inte till följd av arbetsmarknadspolitiska skäl. vill i stället anslå så att lärosätena får full kompensation för de studenter som de redan utbildar. Man vill också öka resurserna per utbildningsplats och avsätter för detta . Samtliga anslag som relaterar till grundutbildning under 25:21-25:72 skall sammanföras till ett nytt anslag som totalt uppgår 17 . Anslaget skall därefter fördelas mellan lärosätena med utgångspunkt i utbildningens kvalitet och studenternas val. vill även tillföra till anslaget 25:73 som avser enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet. Samtliga anslag som relaterar till forskning och forskarutbildning under 25:22-25:54 vill sammanföra till ett nytt anslag som föreslås öka med . Detta nya anslag uppgår då till totalt 8 och skall fördelas i enlighet med ett system som premierar kvalitet och utveckling av forskningsmiljöer. föreslår vidare att avsätts 2006 för att förbättra lärarnas möjligheter att bedriva akademisk fortbildning. Skolans kvalitet skall gynnas av en politik som fokuserar på kompetensen hos lärarkåren, ger incitament för fortbildning samt stärker läraryrkets status. Under anslaget 25:74 stöder regeringens förslag till arbetsmarknadssatsningar, men menar att satsningarna är alltför begränsade. Man föreslår därför att ytterligare avsätts för att skapa fler vägar till läraryrket samt för att öka möjligheterna till validering och kompletterande utbildningar. skriver i motion 2005/06:Ub481 yrkande 5 att den snabba utbyggnadstakten av högskolan har inneburit sänkt kvalitet. Partiet stöder därför inte regeringens förslag om en fortsatt utbyggnad. För att höja kvaliteten på de befintliga högskoleplatserna föreslår man i stället att tillskjuts. Medlen skall användas för att öka lärartätheten samt för att ge lärarna mer tid för såväl undervisning som forskning. För uppbyggnad av ett nytt "elituniversitet" vill avsätta . vill vidare avsätta för olika lärarutbildningsinsatser. Mer specifikt skall medlen användas till kompletterande utbildning av obehöriga lärare, fortbildning av lärare, återinförande av speciallärarutbildningen samt handledning av lärarstuderande. För kompletterande utbildning för invandrade akademiker vill partiet tillföra . framhåller att forskning är nyckeln till en framgångsrik samhällsutveckling. För att stärka forskningen vill man tillföra till lärosätena utöver regeringens satsning. skriver i motion 2005/06:Ub556 yrkande 2 att utbyggnaden av högskolan har gått för fort. Det som i första hand behövs är medel för att stärka kvaliteten. avvisar därför regeringens förslag om en utbyggnad av antalet högskoleplatser. I stället vill partiet tillföra för en kvalitetshöjning. Därtill vill man öka antalet disputerade lärare och vill för detta tillföra . För kostnader för högskoleplatser som försäljs vill avsätta . föreslår att samtliga anslag som relaterar till grundutbildning under 25:21-25:72 skall sammanföras till ett nytt anslag. Även vill höja anslagen till forskning. Liksom de andra borgerliga partierna föreslår man en höjning med . Samtliga anslag som relaterar till forskning och forskarutbildning skall föras samman i ett nytt anslag. Jämfört med regeringens förslag vill minska anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. med , samt anslaget 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål med . skriver i motion 2006/06:Ub513 yrkande 4-6 att man vill införa en ny modell för resursfördelning för såväl grundutbildning som forskning och forskarutbildning. Samtliga anslag för grundutbildning under 25:21-25:72 bör därför sammanföras till ett nytt anslag. Vidare motsätter sig regeringens förslag om en utbyggnad av högskolan. I stället vill man tillskjuta till en generell kvalitetshöjning samt till en riktad kvalitetssatsning på nya universitet och högskolor. Totalt vill partiet anslå 16 för grundläggande högskoleutbildning. Samtliga anslag för forskning och forskarutbildning vill föra samman i ett nytt anslag som tillförs utöver regeringens förslag. Utskottet föreslår att anvisar anslagen 25:21-25:76 enligt regeringens förslag och avslår motionsyrkandena. Regeringens förslag innebär att lärosätena nu kan möta det ökade söktrycket till grundutbildningen. Flertalet lärosäten har dessutom rapporterat att de utbildar fler studenter än vad som ryms inom takbeloppet. Regeringen har även formulerat det långsiktiga målet att av en årskull skall ha börjat studera på högskolan . Utskottet har i ett tidigare betänkande ställt sig bakom detta mål (bet. 2001/02:UbU4 s. 12). ökar antalet individer i de aktuella årskullarna och utskottet finner därför att ett ökat utbud av högskoleplatser är motiverat. När det gäller den ökning av anslagen till forskning och forskarutbildning som oppositionen föreslår konstaterar utskottet att är ett av de länder i världen som satsar mest på forskning och utveckling i relation till bnp. Därtill har regeringen i sin forskningspolitiska proposition (prop. 2004/05:80) för aviserat att den vill tillskjuta . Utskottet avstyrker de ökningar som föreslås av och vad gäller fortbildning av lärare. Utskottet delar bedömningen att det finns ett behov av fler behöriga lärare men konstaterar att regeringens budgetproposition innehåller flera åtgärder på detta område. Genom en kompletterande lärarutbildning omfattande 60 poäng skall personer med tillräcklig högskoleutbildning inom matematik, naturvetenskap och teknik kunna kvalificera sig för en lärarexamen. pågår en satsning på särskilda lärarutbildningar () där obehöriga lärare får möjlighet att på halvtid studera till en lärarexamen. I tilläggsbudget i samband med vårpropositionen 2005 föreslog regeringen även en särskild satsning på vidareutbildning av obehöriga yrkeslärare som på förslag av finansutskottet ställde sig bakom (bet. 2004/5:FiU21). En ytterligare åtgärd för att öka antalet behöriga lärare är att regeringen i budgetpropositionen aviserar att man kommer att ge vissa lärosäten i uppdrag att redovisa hur barnskötare och andra personer med förskolepedagogisk kompetens skall kunna erbjudas validering för att kunna ta lärarexamen . Sammanfattningsvis menar utskottet att regeringen vidtagit adekvata åtgärder för att öka antalet behöriga lärare. Utskottet avstyrker yrkande rörande insatser för invandrade akademiker. Regeringen föreslår i budgetpropositionen två utbildningsinsatser för utländska akademiker. Den första avser särskild teoretisk och praktisk utbildning för utländska akademiker, s.k. aspirantutbildning. Den andra insatsen avser praktisk förvaltningsutbildning om 40 poäng. Utskottet menar därför att regeringen beaktat behovet av insatser för invandrade akademiker. Utskottet stöder inte heller förslag om ett nytt elituniversitet. Angående förslag om försäljning av högskoleplatser hänvisar utskottet till att regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 2004:183) som skall föreslå hur statliga lärosäten skall kunna ta ut avgifter från studenter från länder utanför EES. Utskottets förslag i korthet bör bemyndiga regeringen att besluta om tilldelning av medel för stipendier inom Svenska institutets område som medför utgifter på högst . Propositionen och utskottets ställningstagande Under anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. finns tre anslagsposter som disponeras av för stipendier. Institutet beviljar stipendier för senare läsår. Regeringen vill därför få bemyndigande att besluta om tilldelning av medel för detta ändamål som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst . U t s k o t t e t tillstyrker att regeringen får det begärda bemyndigandet. Framtida ökning av anslagen till universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om höjda anslag för grundutbildning och forskning. Jämför reservation 15 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 2 (fp, kd). , anför i motion 2005/06:Ub346 att det behövs ökade resurser till lärosätena för forskning (yrkande 5). Särskilt den samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningen har behov av ytterligare medel (yrkande 8). Motionärerna menar också att forskning inom medicin och teknik skall vara prioriterade (yrkande 9), samt att forskarnas villkor behöver förbättras och att antalet forskartjänster behöver öka (yrkande 13). I motion 2005/06:Ub495 (kd, m, fp) framhåller motionärerna att de klassiska språkens ställning bör säkras vid , , och genom att visst antal tjänster skapas. Fler högskoleplatser för komplettering av utländska examina efterfrågas i motion 2005/06:Ub257 (s). Personer med utbildningsbakgrund från andra länder måste få goda möjligheter att komplettera denna med kunskap om svenska förhållanden. och har redan detta uppdrag men det bör, menar motionären, spridas till fler lärosäten. I motion 2005/06:U292 (kd) yrkande 6 framförs behovet av ett centrum för forskning om folkslag, historia och utveckling. menar i motion 2005/06:Sf387 yrkande 4 att det behöver tillskapas en professur i försäkringsmedicin. Detta kan ske i samarbete mellan lärosäten, sjukvård och . Behovet av professurer inom området reumatologi lyfts fram i motion 2005/06:Ub292 (mp) yrkande 2. Detta skulle enligt motionären kunna medverka till att bristen på reumatologer minskas. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Regeringen har i sin forskningsproposition (2004/05:80) annonserat att resurserna till forskning och forskarutbildning skall öka med totalt . Prioriterade områden är medicin, teknik och hållbar utveckling. De direkta medlen till lärosätena föreslås öka med . Dessa resurser kan användas till bl.a. nya tjänster. och högskolor fördelar sina resurser till olika vetenskapliga discipliner och på olika tjänster är inte något som skall besluta om. Resurstilldelningen till s.k. småspråk, till vilka de klassiska språken räknas, tas upp i det betänkande (SOU 2005:48) om resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning som remissbehandlas. Utskottet konstaterar att regeringen föreslår en fortsättning på utbildningsinsatserna för utländska akademiker , dels genom fortsatt aspirantutbildning, dels genom högre praktisk förvaltningsutbildning. Utskottet delar regeringens bedömning att satsningarna varit framgångsrika och att de med fördel kan spridas till fler lärosäten. Utskottet gör dock inte någon annan bedömning än regeringen av vilka lärosäten som skall svara för nämnda utbildningsinsatser. Utskottet konstaterar att beslut om att inrätta centrumbildningar samt att tillsätta professurer gäller den närmare medelsfördelningen och hanteras av landets lärosäten. Förstärkningar av vissa lärosäten och regioner Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om att utbildning och forskning vid vissa lärosäten eller regioner skall erhålla förstärkningar. Ett stort antal motioner handlar om att olika lärosäten och regioner bör få ökade anslag för utbildning och forskning. Enligt motion 2005/06:Ub435 (s) bör få en sjöbefälsutbildning. I motion 2005/06:Ub510 (c) framförs behovet av ekonomiskt stöd till ett nationellt livsstils- och beteendemedicinskt forskningscentrum vid . bör enligt motion 2005/06:Ub560 (s) få ökade resurser för forskning, forskarutbildning och grundutbildning så att lärosätet kan fortsätta att utvecklas. bör enligt motion 2005/06:Ub539 (s) få en arkitektutbildning. Motionärerna menar att utbildningen kan ske i regi och gärna med miljöinriktning. Enligt motion 2005/06:Ub456 (s) bör ett nationellt centrum för genuspedagogik förläggas till . I motion 2005/06:Ub212 (kd, m, fp, c) yrkande 4 framförs att bör få del av satsningar på nya högskoleplatser. Även i motion 2005/06:Ub210 (m) framförs att behöver få ökade anslag. Motion 2005/06:Ub551 (kd) anför att bör bli ett nationellt centrum. Behovet av förstärkt FN-forskning med lokalisering vid framförs i motion 2005/06:Ub281 (fp). Enligt motion 2005/06:Ub340 (c) bör högskolan på få en ökning av antalet högskoleplatser. Ett nationellt centrum för vindkraftsinformation bör inrättas vid på enligt motion 2005/06:Ub576 (c). I motion 2005/06:Ub406 (s) framförs att ett forskningscentrum kring havsmiljö och algblomning bör förläggas på . Forskning och högre utbildning i bör förstärkas enligt motion 2005/06:N302 yrkande 13. Enligt motion 2005/06:Ub487 (kd) bör erhålla fakultetsanslag. Behovet av satsningar på framförs i motion 2005/06:Ub501 (kd) yrkande 1. I motion 2005/06:Ub391 (kd) anförs att grundutbildning bör utökas (yrkande 5), att resurserna för forskning och konstnärligt utvecklingsarbete ökas (yrkandena 7, 8 och 13), att har betydelse för hela landet (yrkande 9) samt att kommersialiseringen av forskningsresultat stöds (yrkandena 10 och 11). I motion 2005/06:Ub459 anförs att får ersättning för kostnader för tolkar till döva, dövblinda och hörselskadade studenter. Motion 2005/06:T499 (c) yrkande 4 anför en tidigareläggning av investeringarna vid restauranghögskolan vid i . bör få möjligheter att utvidga sin verksamhet enligt motion 2005/06:N245 (fp) yrkande 3. Ett forskningscentrum för kulturarvsfrågor bör förläggas i enligt motion 2005/06:Ub328 (s) yrkande 1. Där kan även ett internationellt forskarsymposium hållas i samband med firandet av att skulle ha fyllt (yrkande 2). En teknisk högskola och musikskola bör förläggas i menar motion 2005/06:Ub333 (c). Enligt motion 2005/06:UB266 (m) bör Informationscentrum vid högskolebiblioteket i få stöd för sin verksamhet. Motion 2005/06:Ub227 (fp) menar att animationsutbildningen i måste få en trygg och långsiktig finansiering. Motion 2005/06:Ub378 (s) menar att en animationsutbildning på magisternivå bör inrättas och att detta med fördel kan ske i . I motion 2005/06:Ub252 (fp) anförs att en forskarskola för fiskekologi och fiskeribiologi startas vid . Ett flertal motioner handlar om att Invandrarakademin i och dess filial i bör stödjas, alternativt permanentas. Det gäller motionerna 2005/06:Ub207 (m), 2005/06:A247 (fp) yrkande 1, 2005/06:Ub224 (fp), 2005/06:Ub250 (kd) yrkandena 1 och 2, 2005/06:Ub330 (c) yrkandena 1 och 2, samt 2005/06:Ub586 (s) yrkande 8. Motionärerna menar att verksamheten på ett framgångsrikt sätt gett invandrade akademiker kompletterande utbildning för att därigenom kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Motion Ub586 (s) lyfter fram utbildnings- och forskningsbehoven i . Enligt motionen bör detta ske genom att satsningar på forskning och forskarutbildning (yrkande 1), utbyggnad av högskolan samt yrkesutbildningen (yrkande 3), fler platser till läkarutbildningen (yrkande 4) och till vårdutbildningarna (yrkande 5) samt en nätverksbaserad forskarskola i vårdvetenskap (yrkande 6). Även motion 2005/06:Ub296 (fp) anför att det behövs satsningar på utbildning och forskning i . Motion 2005/06:Ub220 (fp) yrkande 4 framför att det behövs ett kvinnoforskningscentrum för vården som bör förläggas till . Den konstnärliga fakulteten vid bör enligt motion 2005/06:Ub496 (kd, fp) yrkande 3 tilldelas utvecklingsmedel enligt en modell liknande den som tillämpas för Kungl. Enligt motion 2005/06:Ub306 (kd) bör det ske en satsning på film- och medieutbildningen på /. Motion 2005/06:N433 yrkande 6 menar att staten bör ta ansvar för finansiering av vid högskolan i . Trafikflyghögskolan i bör bli ett nordiskt centrum för utbildning och FoU enligt motion 2005/06:Ub475 (s). Motion 2005/06:Ub360 (fp) anför att den skånska livsmedelsforskningen behöver stödjas via en forskarskola vid . Enligt motion 2005/06:Ub362 bör en forskningsstiftelse för instiftas. Problemet är dels att den regionövergripande forskningen är underfinansierad, dels att när anslag väl ges tillfaller de endast det egna landet och inte projektet som sådant. De svenska och danska regeringarna borde därför satsa medel på att skapa en särskild forskningsstiftelse för . Behovet av forskningsresurser till de fria teologiska högskolorna tas upp i motion 2005/06:Ub414 (c, m, fp, kd) samt i motion 2005/06:Ub582 (s) yrkande 1. måste denna forskning förlita sig på bidrag från huvudmännen samt genom tillfälliga resurser från t.ex. Stödet till de fria teologiska högskolornas grundutbildning inom området mänskliga rättigheter och demokrati tas upp i motion 2005/06:Ub582 (s) yrkande 2.