bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Vi anser inte att det finns anledning att nu begära en sådan översyn avregelverket som motionärerna föreslår.Samverkan mellan forskning och näringslivUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till vad som redovisas i propositionen avstyrkerutskottet motionsyrkandena om små och medelstora företags delta-gande i FoU och om FoU-program i samverkan med näringslivet.PropositionenKunskapsöverföring och samarbete mellan offentliga utförare av forskningoch näringslivet blir allt viktigare.I internationell jämförelse bedriver svenska små och medelstora företag re-lativt lite egen forskning och utveckling. Det är därför angeläget att den innovativa förmågan och FoU-kompetensen i små och medelstora företag stärks.Regeringen bedömer att det behövs ytterligare insatser för att stödja kun-skapsutveckling i små och medelstora företag och avser därför att tillföraVinnova för insatser som främjarsådana företags tillgång till FoU.Erfarenheterna av de nu löpande samverkansprogrammen mellan statenoch näringslivet är goda. Regeringen har tagit initiativ till ett antal branschvisa samtal med näringslivet med utgångspunkt i de områden som angavs iregeringsförklaringen i syfte att genomlysa förutsättningarna för attutveckla ledande position inom dessa områden. Samtal kommer attföras med näringsliv och fackliga organisationer inom IT/telekom- och läke-medels/bioteknikbranscherna och med företrädare för bas- och verkstadsindu-stri inom trä/skogsindustri, metallurgi och fordonsindustri. Som ett resultat adessa samtal kommer regeringen att ge i uppdrag att i en interaktivprocess med näringslivet och andra aktörer såsom universitet, högskolor ochindustriforskningsinstitut utveckla samarbetsprogram med näringslivet. Vin-nova skall därefter inkomma till regeringen med förslag på sådana program.En förutsättning för att regeringen skall inrätta samarbetsprogram är att när-ingslivet bidrar med minst halva finansieringen av programmens totala om-fattning.För sådana FoU-program avser regeringen att tillföra 120 miljo-ner kronor under perioden 2005-2008.Motioner och utskottets ställningstagandenSmå och medelstora företags deltagande i FoU tas upp i två motioner.I motion 2004/05:Ub8 (fp) föreslår motionärerna att regeringen skall upp-dra till att utreda hur små och medelstora företag skall kunna deltaaktivt i långsiktiga strategiska satsningar som t.ex. . Småföretag har svårigheter att åta sig ett så långvarigt ansvar som projekt av typkompetenscentrum innebär. Ett förslag är enligt motionärerna att låta inkuba-torer, forskningsparker m.m. ingå och låta småföretagen delta indirekt viasådana samarbetsorganisationer (yrkande 3).Vänsterpartiet skriver i motion 2004/05:N300 - som väcktes under all-männa motionstiden och alltså innan propositionen lagts fram - att småoch medelstora företag har en mycket liten del av den FoU som utförs. Mo-tionärerna anser att staten måste delta i skapandet av strategiska långsiktigaforskningsprogram. För att öka tyngden i en satsning på forskning som demindre och medelstora företagen kan använda sig av bör offentliga uppdragvillkoras så att viss del av FoU alltid hamnar hos sådana företag (yrkande 4).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena. Näringsutskottethar i sitt yttrande (2004/05:NU1y) avstyrkt dem. Beträffande förslaget i denförstnämnda motionen om att småföretag bör ges möjlighet att delta indirekt iVinnovas via t.ex. inkubatorer eller forskningsparkernämner näringsutskottet att en tredjedel av de företag som deltar i kompetens-centrumprogrammet är små och medelstora (dvs. har färre än 250 anställda).Fem andra motioner, som alla väcktes under allmänna motionstiden , tarupp frågor om FoU-program i samverkan med näringslivet.Vänsterpartiet föreslår i motion 2004/05:N300 att staten skall delta i ska-pandet av strategiska långsiktiga forskningsprogram, där företagen tillåtsdelta med egen personal i forskning, ledning och utformning av forsknings-samarbetet. Beslutandetiden för att sjösätta program måste kortas betydligt,heter det i motionen (yrkande 3).Motion 2004/05:N285 (kd) tar upp roll i satsningar på samspeletoch samfinansieringen med berörda aktörer ute i samhället. Motionärerna villatt verksamhet och resursbehov skall beaktas. De skriver att Vinno-vas budget hanteras uteslutande i den forskningspolitiska propositionen, trotsatt de arbetsmetoder som används skiljer sig från dem som forskningsrådenanvänder och trots att många politikområden skulle tjäna på utveckling av ettsvenskt kunskapsbaserat näringsliv. Möjligheter till budgettilldelning ävenfrån andra departement än är önskvärda. Genomden starka kopplingen till forskningspolitiken finns det en risk att åtgärdersom skulle kunna vidta och som skulle kunna leda till en ökad till-växt på något än försummas, heter det i motionen.Motionerna 2004/05:Ub439 (s) yrkande 8, 2004/05:N418 (fp, m, v, kd, c)och 2004/05:N419 (s) innehåller alla förslag om att staten skall stödja nätver-ket Produktion i Väst. I detta nätverk samarbetar tekniska högskolaAB och högskolorna i , , och /med varandra och med industrin. Det har tillkommit på högskolor-nas initiativ och inom ramen för befintliga resurser. krävs en aktiv med-verkan och stöd från olika industriforskningsinstitut och regeringen, ansermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår samtliga fem här redovisadeyrkanden. Dessa har också avstyrkts av näringsutskottet (yttr. 2004/05:NU1y).Vänsterpartiets motion från allmänna motionstiden kan till stora delar an-ses tillgodosedd genom förslagen i forskningspropositionen.När det gäller motion 2004/05:N285 konstaterar näringsutskottet i yttran-det att anslagen till kommer att öka med till2008. vill tillfoga att budget behandlasi budgetpropositionen för utgiftsområde 24 Näringsliv och bereds i näringsut-skottet.Näringsutskottet skriver i sitt yttrande att frågan om stöd till Produktion iVäst är en typ av beslut som det tillkommer myndigheten eller finansiären attfatta. Vi delar den uppfattningen.Kommersialisering av forskningsresultatUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående utredning föreslår utskottet avslag påmotionsyrkandena om bibehållande av lärarundantaget och ominförande av belöningssystem för att främja kommersialisering. Ettmotionsyrkande om tillgången på såddkapital avstyrks medhänvisning till den inrättade Innovationsbron.Jämför reservation 17 (m, fp, kd, c).Gällande bestämmelserEnligt lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar har lärarevid universitet, högskolor och andra undervisningsinrättningar rätt att självaexploatera de forskningsresultat som de tagit fram i sin anställning. Dettautgör ett undantag från huvudregeln i lagen och benämns därför vanligenlärarundantaget.PropositionenEtt effektivt utbyte av kunskap och teknik mellan den akademiska forskning-en och näringslivet är avgörande för svensk industris framtida konkurrens-kraft. Detta ställer stora och delvis nya krav på den offentligt finansieradeforskningen och dess organisation.Det finns en outnyttjad potential för kommersialisering av resultat somkommit fram vid forskning inom universitet och högskolor. Kunskapsöverfö-ringen till näringslivet och kommersialiseringen av forskningsresultat behöveröka. Detta måste ske på ett sådant sätt att den akademiska forskningensgrundläggande värden, såsom att fritt välja problemställning och metod lik-som att fritt kunna publicera resultaten av forskningen, värnas.En särskild utredare arbetar på regeringens uppdrag med att klarlägga derättsliga konsekvenserna av att avskaffa lärarundantaget och överväga möj-ligheterna att med bibehållet lärarundantag införa en anmälningsplikt (dir.2004:106). Utredningen skall redovisas (dir.2005:47).Regeringen avser att ge universitet och högskolor i uppdrag att upprättahandlingsplaner för sitt arbete med att kommersialisera forskningsresultat ochmed tekniköverföring. Främst bör lärosätena med medicinskt, tekniskt ochnaturvetenskapligt vetenskapsområde utarbeta sådana handlingsplaner. Läro-sätena bör sträva efter att skapa tydliga strukturer för kommersialisering avforskningsresultat, där det finns tydliga ingångar för både forskare och stu-denter samt externa aktörer såsom finansiärer, rådgivare och affärsutvecklare,forskningsinstitut, inkubatorer, teknikparker etc.Vid 14 universitet och högskolor finns holdingbolag, som kan för-värva, förvalta och sälja aktier och andelar i projekt- och tjänstebolag sombedriver forsknings- och utvecklingsarbete. Regeringen anser det viktigt attholdingbolagen tillsammans med berörda aktörer ges förutsättningar för attfortsätta utveckla goda miljöer för kommersialisering och därmed förbättra deprocesser som syftar till marknadsintroduktion av innovationer från universi-tet och högskolor. En förhandlare bör få i uppdrag att föreslå hur en effektivare struktur av holdingbolag kan bildas. Regeringen anser att alla lärosäten påsikt bör få tillgång till ett holdingbolags tjänster. Holdingbolagen bör förstäkas genom ett kapitaltillskott om 2006 och ytterligare 15miljoner kronor 2007.I början av 2005 infördes en ny struktur för tidigt riskkapital, . I denna ingår teknikbrostiftelserna och inkubatorverksamhet,och verksamheten fick ett kapitaltillskott från Industrifonden. Koncernen,som skall fördela , har goda möj-ligheter att förbättra situationen för tidig riskkapitalfinansiering av idéer fden akademiska forskningen och det kunskapsintensiva näringslivet. Denförhandlare som regeringen avser att tillsätta skall föreslå hur holdingbolagenkan samarbeta med Innovationsbron.MotionerAllians för tar i motion 2004/05:Ub11 upp behovet av att stimulerakommersialiseringen av forskningsresultat. Motionärerna vill införa ett belö-ningssystem genom s.k. vinstdelningspaket, i vilka forskaren erbjuds royalty,delägarskap eller optioner i ett eller flera företag. Lärosäten som knoppar avframgångsrika företag skall få högre anslag till sin forskningsverksamhet.Högskolorna bör även få en "vinstandel" (yrkande 10).Samma förslag framförs av i motion 2004/05:Ub293, somväcktes under allmänna motionstiden (yrkande 22).Även skriver i motion 2004/05:N393, som väcktes un-der allmänna motionstiden , att det behövs ytterligare åtgärder för attfrämja kommersialiseringen av innovationer. Royalty på patenterade uppfin-ningar bör vara skattefri , anser motionärerna. Immateriella rättighetebör ges ett bättre skydd (yrkande 27).I motion 2004/05:Ub8 (fp) föreslår motionären att det s.k. lärarundantagetskall vara en fortsatt rättighet för landets universitetsforskare. Regeringen båterkomma till med förslag på hur de statligt finansierade kommer-sialiseringsstöden skall se ut, vilka aktörer som skall delta och vilken rollrespektive aktör skall ha, heter det i motionen (yrkande 4).Enligt motion 2004/05:N241 (fp) kan bristande tillgång på såddkapital ledatill att många idéer från forskningen inte förverkligas. Det är viktigt att lärtena ges bättre förutsättningar för att kunna kommersialisera sina forsknings-resultat, skriver motionärerna (yrkande 7). Även denna motion väcktes underallmänna motionstiden 2004.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivanden.Som nämnts arbetar en särskild utredare med frågan om lä-rarundantaget. Utredningen skall klarlägga de rättsliga konsekvenserna av attavskaffa lärarundantaget och överväga möjligheterna att med bibehållet lärar-undantag införa en anmälningsplikt. Övervägandena skall även innefattalärosätenas eventuella skyldighet att möjliggöra kommersialisering av deforskningsresultat som lärare underrättat lärosätet om. Utredaren skall vidareöverväga behovet av utvidgad sekretess för uppgifter inom forskning. Utred-ningen skall redovisas . Innan utredningen harredovisats och beretts av regeringen bör inte uttala sig om vilkaåtgärder som lärosätena skall ha möjlighet eller skyldighet att vidta när detgäller kommersialisering av resultat från forskning som utförts av deras an-ställda lärare.Vi vill liksom näringsutskottet påminna om att den nyinrättade , som disponerar ett kapital på , bör kunna spela en betydelsefull roll när det gäller kommersialisering.Som också framgår av näringsutskottets yttrande pågår två utredningarsom berör immaterialrättsliga frågor av betydelse för kommersialiseringen avforskningsresultat.IndustriforskningsinstitutenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att ger regeringen bemyndigande attavyttra hela eller delar av aktiekapitalet i till ny huvud-man. Utskottet avstyrker motionsyrkandena om industriforsknings-institut inom olika områden eller med viss lokalisering.Jämför reservation 18 (fp).PropositionenFör närvarande finns 17 industriforskningsinstitut inom ,som ägs till av staten och till av och kom-petensutveckling. Regeringen avser att tillföraVinnova för långsiktig strategisk finansiering av verk-samheten vid de statligt delägda industriforskningsinstituten. En utförligarebeskrivning av regeringens bedömningar när det gäller instituten ges i när-ingsutskottets yttrande 2004/05:NU1y.I finns ett tekniskt forskningsinstitut med inriktning på mikro-elektronikbaserade system. Institutet är till skillnad från Irecoinstituten orgniserat som ett statligt helägt aktiebolag, . Regeringen anser attImego AB kan vara en viktig komponent i den pågående omstruktureringenav Irecoinstituten och att en närmare samverkan med de av Ireco ägda institu-ten därför kan vara önskvärd. För att skapa en stark verksamhet begär reger-ingen nu bemyndigande att avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav iImego till ny huvudman.MotionerEtt antal motioner från allmänna motionstiden tar upp industriforsk-ningsinstituten.Enligt i motion 2004/05:N300 bör statens andel i industri-forskningsinstituten ökas långsiktigt. För detta behövs i storleksordningen600 . Finansiering kan enligt tidigare praktik ske ge-nom överföring av medel från de andra statliga bolagen som direkt verkar påmarknaden, heter det i motionen (yrkande 1). Motionärerna efterlyser vidaresådana uppföljningar och utvärderingar av verksamheten vid industriforsk-ningsinstituten som näringsutskottet har uttalat sig för. Eftersomsådana inte har redovisats, vill motionärerna att skall göra ett tillkännagivande till regeringen om saken (yrkande 2).Folkpartiet pläderar i motion 2004/05:N413 för en offensiv forskningspoli-tik för fler företag. Exempel på forskningsinstitutioner som gör mycket vikti-ga insatser är SIQ) och (). Institutens verksamhet bör med kraft understöd-jas, heter det i motionen (yrkande 14).I motion 2004/05:Ub286 (kd, m, fp, c) föreslår motionärerna att det skallinrättas ett nytt forskning. Den omstruktureringsom pågår inom Ireco innebär bl.a. att man skapar en material- och verkstads-teknisk koncern. Detta förslag bör genomföras (yrkande 5). Det ärlämpligt att förlägga det nya institutet till (yrkande 6).Motion 2004/05:N234 (s) för fram förslag om ett industriforskningsinstitutpå området energetiska material. Den verksamhet på detta område som redani dag finns utvecklad vid Vingåkersverken kan med fördel utnyttjas av lärosä-tena i i samverkan, anser motionären.I motion 2004/05:N282 (kd) lyfter motionären fram behovet av en natio-nell satsning på nanoteknologisk forskning och utveckling med målet attSverige skall vara ledande på området (yrkande 1). Det bör inrättas ett natio-nellt med starka kopplingar till svenskauniversitet och högskolor och goda resurser att hjälpa svensk industri (yrkan-de 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om attavyttra hela eller delar av aktiekapitalet i bör enligt utskottets uppfattning avslå motionsyrkandena omindustriforskningsinstituten.Näringsutskottet delar den syn på behovet av att stärka den behovsmotive-rade forskningen som framförs i motion 2004/05:N300. Till stora delar kanmotionen enligt näringsutskottet anses tillgodosedd med det som presenteras ipropositionen. instämmer i detta.SIQ är en icke vinstdrivande stiftelse som ingår i kretsen av industriforsk-ningsinstituten. Huvudmän är den svenska staten samt IntressentföreningenKvalitetsutveckling. Staten företräds av . IVF, som heter Indu-striforskning och utveckling AB, ingår i Irecogruppen. Utskottet utgår från attsåväl SIQ:s som IVF:s behov av resurser bedöms inom ramen för utgiftsom-råde 24 Näringsliv.Det finns ingen anledning att skall ta ställning till huruvida för-slag som är aktuella inom ramen för den pågående omstruktureringen av IrecoAB skall genomföras eller ej. Inte heller bör uttala sig om vilkeneller vilka orter som bör väljas för placeringen av olika industriforskningsin-stitut.Enligt näringsutskottets mening, som vi delar, finns det inte anledning förriksdagen att ta något initiativ när det gäller inrättandet av ett industriforsningsinstitut rörande s.k. energetiska material. Den berörda industrisektornhar, på motsvarande sätt som gäller för andra industrisektorer, möjlighet attsöka ta del av den verksamhet som och industriforskningsinstitutenbedriver. Det kan vidare noteras att det finns en ideell förening, Kompetens-centrum för energetiska material (KCEM) med säte i , med uppgiftatt främja och stödja utbildning och forskning på området energetiska materi-al.När det gäller nanoteknisk forskning pekar näringsutskottet i sitt yttrandepå att nanovetenskap i propositionen tas upp som ett strategiskt område inomramen för det prioriterade området teknisk forskning. Med hänvisning tilldetta föreslår näringsutskottet att utbildningsutskottet skall avstyrka motio-nen.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till tidigare ställningstaganden av av-styrker utskottet motionsyrkandena om att kravet på full kostnads-täckning inte skall belasta forskningsanslag från externa finansiäreroch om att man skall ta regionala hänsyn i forskningspolitiken. Ut-skottet föreslår också avslag på ett motionsyrkande om att forsk-ningsvägarna för den kvalificerade yrkeskunskapen skall utredas.Ett yrkande om en forsknings- och framtidskommitté i riksdagenavstyrks med hänvisning till att frågan redan tagits upp i Riksdags-kommittén.Jämför reservation 19 (kd).Motioner och utskottets ställningstagandenI motion 2004/05:Sk287 (m) begär motionären att skall ta bortkravet på full kostnadstäckning när universitet och högskolor tar emotforskningsanslag från externa finansiärer (yrkande 2). Motionären skriver attalla medel skall komma forskningen till nytta utan statlig inblandning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Kravet på full kostnadstäckning från externa finansiärer av forskning viduniversitet och högskolor behandlades i samband med den förra forsknings-propositionen. Utskottet skrev då att en korrekt tillämpning av principen omfull kostnadstäckning är nödvändig för att inte universitetens och högskolor-nas egna resurser skall urholkas. De medel som anvisas direkt till lärosätenaskall inte användas för att subventionera externfinansierad forskning utan förverksamhet enligt universitetens och högskolornas egna beslut (bet.2000/01:UbU6 s. 36 f.). Detta är fortfarande utskottets uppfattning.Motion 2004/05:Ub252 (fp) för fram behovet av regionala hänsyn i forsk-ningspolitiken. I motionen, som handlar om , anger mo-tionären att just forskningen och forskarutbildningen är avgörande, om denhögre utbildningen skall kunna fungera som tillväxtmotor i en region (yrkan-de 2).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Regeringen avser att fördela ytterligare resurser för forskning till samtligauniversitet och högskolor i landet. De mindre högskolor på olika håll i landetsom inte har vetenskapsområde föreslås få varderaunder , således bl.a. motion 2004/05:Ub440 handlar om yrkesutbildning.Motionärerna vill vid sidan om den vanliga högskolan se en yrkeshögskola,där tonvikten ligger på förtrogenhetskunskap. Denna kvalificerade yrkesut-bildning bör enligt deras mening forskningsanknytas. Som exempel på dettanämner de att det i och finns examina som "Profes-sional Doctorate" och "New Route PhD". anser att forsk-ningsvägarna för den kvalificerade yrkeskunskapen bör utredas (yrkande12).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Forskarutbildningsutredningens förslag om en ny struktur för forskarut-bildningen bereds i . bör avvaktaregeringens förslag med anledning av utredningen. Motionärerna nämnersjälva vid , där tvärvetenskapli-ga forskarutbildningar kan förekomma. Utskottet noterar också att förtrogen-hetskunskapen är föremål för studier inom ,som finns vid högskola.Enligt motion 2004/05:Ub8 (fp) bör det inrättas en vetenskaps- och fram-tidskommitté i . Kommittén skulle enligt motionären handha vik-tiga framtidsfrågor där det är viktigt med input från forskarsamhället ochfungera som eget utredningsväsende när det gäller denna typ avfrågor. Den skulle inte arbeta som ett vanligt utskott utan vara ett forum därforskare och politiker möts (yrkande 5).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.En skrivelse i samma syfte ingavs till avSällskapet riksdagsmän och forskare (). Enligt uppgift kommer kommit-tén att redovisa sitt ställningstagande i en rapport hösten 2005.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlettföljande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskot-tets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i reservationen.1. Forskningspolitikens inriktning (punkt 1) - m, fp, kd, cav (), (), (), (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2004/05:Ub11 yrkandena 1-9 och 11 samt2004/05:Ub293 yrkandena 15 och 18och avslår motion2004/05:N300 yrkandena 5 och 6.StällningstagandeSverige behöver en forskningspolitik som medverkar till att ge vårt land enmöjlighet att bli en långsiktigt framstående aktör i det snabbt framväxandeglobala kunskapssamhället. Det behövs starka, självständiga universitet ochen mångfald av forskningsfinansiärer. Det behövs också ett företagsklimatsom gör att vi kan behålla de stora företagens forskning i , locka tilloss andra företag samt göra det möjligt för en ny generation av små och me-delstora företag att växa upp. Att förmå utveckla och behålla attraktiv före-tagsforskning är en viktig del av en nationell forskningsstrategi. Det måstefinnas utrymme för fri långsiktig forskning, annars kommer även den merabehovsinriktade forskningen att utarmas.Målen för den svenska forskningspolitiken bör vara* att garantera förutsättningarna för forskningsmiljö i världsklass** att garantera forskningens frihet** att skapa förutsättningar för utveckling och bibehållande av star-ka och självständiga forskningsinstitutioner** att fokusera på grundforskning, forskarutbildning och postdokto-ral verksamhet** att satsa extra på de allra mest framstående forskarna och forskar-lagen** att staten tar ansvar för forskning och utveckling av omedelbarbetydelse för den egna verksamheten** att ge goda förutsättningar för internationellt forskningssamarbe-te. *För att uppnå detta bör en rad åtgärder vidtas . Denhögre utbildningen och forskningen bör förstärkas både genom reformer somfrämjar frihet och mångfald och genom resurser som gör det möjligt att ut-veckla utbildningens och forskningens kvalitet. Det behövs ett bättre besluts-underlag för hur de statliga resurserna till forskning skall fördelas för attuppnå balans mellan fasta och rörliga resurser, dvs. mellan direkta anslag tilluniversitet och högskolor (s.k. fakultetsanslag) å ena sidan och resurserna viaforskningsråden och å den andra. Enligt vår mening bör fakultetsan-slagen öka från nuvarande till lägst av de totala statliga anslagentill forskning.Resurserna till forskning och forskarutbildning har urholkats rejält underSocialdemokraternas tid vid makten. Därmed riskeras speciellt grundforsk-ningen inom områden som inte ansetts kortsiktigt högprioriterade, t.ex. vissaämnen inom humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning.