bet · GT01TU1 · 2005-11-24 00:00:00 — För att nå det uppsatta etappmålet för utsläpp av koldioxid krävs kraftfulla åtgärder, bl.a. energieffektivare fordon och en fortsatt introduktion av förnybara drivmedel. Utsläppen av kväveoxider och kolväten från vägtrafiken fortsätter att minska. Utsläppsmålet för kväveoxider bedöms komma att uppnås och målet för svaveldioxid förväntas sannolikt komma att nås. Utvecklingen för kolväteutsläppen är positiv men för att nå etappmålet krävs ytterligare insatser. När det gäller luftkvaliteten i tätorter visar mätningar för /04 att den tidigare kraftiga trenden med minskade halter avtagit och att luftkvaliteten har förbättrats mindre . I flera tätorter anges det dock att ytterligare åtgärder krävs, bl.a. inom transportsektorn, för att sänka halterna av kvävedioxid och partiklar i luften i tillräcklig omfattning för att klara miljökvalitetsnormerna. Trafikverkens arbete med att åtgärda de värst bullerutsatta bostäderna fortsatte . Etappmålet för buller bedöms dock bli svårt att nå på grund av den ökande trafiken och att många kommuner saknar nödvändiga åtgärdsprogram. De angivna transportpolitiska målsättningarna för kretsloppsanpassning och natur- och kulturmiljön är svårbedömda. Trafikverken arbetar med att minska användningen av miljöfarligt avfall och icke förnybart material. Arbetet med kretsloppsanpassning utvecklas positivt. När det gäller jämställdhetsmålet bedömer regeringen att det fortfarande återstår mycket arbete för att uppnå en jämställd representation av kvinnor och män inom transportområdet. Kvinnors perspektiv och värderingar är fortfarande bristfälligt företrädda vid planering, beslut och förvaltning i hela transportsystemet och kvinnor har därför sämre möjligheter att påverka transportsystemets utformning. Regeringen anger att en jämställdhetsanalys genomförts och förklarar sin avsikt att återkomma till i samband med en kommande transportpolitisk proposition med överväganden kring delmålet om ett jämställt transportsystem. I budgetpropositionen redovisar regeringen vidare mål och resultatuppfyllelse för de sex olika verksamhetsområden som ingår i politikområdet. Följande sammanställning återger i korthet regeringens bedömning. Måluppfyllelse för verksamhetsgrenarna inom politikområde Transportpolitik Utförda insatser har sammanfattningsvis lett i riktning mot målet om ett tillgängligt transportsystem och en hög transport-kvalitet förutom när det gäller att antalet restriktioner på det statliga vägnätet skall minska. Målet om en positiv regional utveckling bedöms ha uppnåtts genom förkortade restider till viktiga målpunkter. För delmålet om ett jämställt transportsystem redovisas att män i större utsträckning använder bil för att resa till och från arbete samt i arbetet medan kvinnor använder bilen mer för inköp samt för att skjutsa barn till skola eller förskola. För trafiksäkerhetsmålet anges att utvecklingen närmar sig etappmålet 2007 om högst 270 dödade men inte i den takt som krävs för att målet skall uppnås. För målet om en god miljö anges att åtgärder har lett till en minskning av koldioxidutsläppen från vägtrafiken. Miljökvalitetsnormerna för kvävedioxider och partiklar överskrids dock vid flera vägar. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de insatser som gjorts verkat i riktning mot att förbättra tillgängligheten och bidra till en positiv regional utveckling. För delmålet om en hög transportkvalitet anges att punktligheten har ökat. Även om godstågsförseningarna har minskat ligger dock dessa långt ifrån målet om en halvering . Målet om en säker trafik bedöms som ej uppfyllt med hänsyn till att antalet dödade och svårt skadade var fler än föregående år. Detta förklaras delvis av en större plankorsningsolycka. Målet om en god miljö bedöms som delvis uppnått. Energianvändningen i förhållande till transportarbetet minskade . Även målet om ett jämställt transportsystem bedöms ha delvis uppnåtts genom vidtagna åtgärder. Sammanfattningsvis bedöms måluppfyllelsen som relativt god. Det konstateras dock att det återstår mycket arbete innan målet om jämställdhet inom sjöfarten är uppnådd. Delmålet om en säker sjöfart anges endast ha delvis uppnåtts mot bakgrund av att människor har omkommit och skadats inom sjöfarten. Regeringen anser att gör ett bra internationellt arbete med att utveckla isbrytarverksamheten och driva frågan om en harmoniserad isbrytarreglering. mål om att antalet allvarliga olyckor samt att sjöfartens negativa miljöpåverkan skall minska har uppnåtts. har uppnått målet för sin verksamhet. Verksamhetsmålen för HKF:s verksamhet har i huvudsak uppnåtts. Verksamhetsmålen har i huvudsak uppfyllts. ekonomiska mål för räntabilitet och soliditet nåddes dock inte. Restriktioner för prishöjningar har följts enligt riktlinjer. För delmålet om ett tillgängligt transportsystem går utvecklingen åt rätt håll då samverkan mellan biljetter och tidtabeller har förbättrats. Tillgänglighetsmålet för funktionshindrade bedöms bli svårt att uppnå i hela transportsystemet. Kvaliteten på den upphandlade trafiken bedöms generellt sett som god. har med sin verksamhet bl.a. ökat kunskapen om infra-struktur och tillväxt genom en analys av infrastrukturens betydelse för tillväxt, regional utveckling och regionförstoring. VTI har i huvudsak uppfyllt sina mål och regeringen bedömer att den samlade måluppfyllelsen för institutet har varit god. har bidragit till delmålet om en säker trafik. , och bedöms generellt sett ha gjort värdefulla insatser inom området. saknas emellertid för en separat analys av måluppfyllelse rörande transportrelaterad forsknings- och utvecklings-verksamhet m.fl. (m) konstaterar i motion 2005/06:T604 att regeringen har angett 20 verksamhetsmål för . Det är många önskemål om allt från säkrare trafik till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Motionärerna hade gärna sett något slags prioritering mellan dessa målsättningar, särskilt eftersom regeringen till övervägande del berömmer sig med att ha uppfyllt målsättningarna helt eller delvis. Vidare anges i motionen att delvis uppfyllda målsättning om att vid utformning av vägtransportsystemet skall makt och inflytande vara jämt fördelat mellan kvinnor och män inte bör tillmätas någon större betydelse när kvinnor och män i stora delar av vårt land tvingas hålla till godo med undermåliga vägar till följd av eftersatt underhåll. Mot denna bakgrund framhålls att en prioritering bör ske bland de transportpolitiska målsättningarna med inriktning mot att höja vägstandarden och öka trafiksäkerheten (yrkande 1). Motionärerna framhåller vidare att enligt budgetpropositionen överskrids regelbundet den angivna kostnaden för olika infrastrukturprojekt. Motionärerna anser att renodlat sakliga skäl skall vägas in vid infrastrukturprioriteringar för att på så sätt öka säkerheten i kalkylunderlagen. Ur ett demokratiskt perspektiv är det viktigt att skattebetalarna får veta vad infrastruktursatsningar kostar, och att dessa uppgifter är korrekta i så stor utsträckning som är möjligt. Fortsätter rådande ordning, med vad som emellanåt kan betraktas som rena glädjekalkyler, urholkas medborgarnas förtroende för trafikpolitiken. Mot denna bakgrund efterlyses en förbättrad träffsäkerhet vid beräkning av kostnader för infrastrukturprojekt (yrkande 2). I motion 2005/06:T559 av m.fl. (fp)framhålls att liksom när det gäller all annan företagsamhet bör fri konkurrens vara grunden också för trafikpolitiken. Fri konkurrens tillgodoser den enskildes val av transportslag vare sig det gäller transport av gods eller människor. Fri konkurrens inom alla transportslag är en förutsättning för att kunna uppnå en hållbar utveckling och ökad tillväxt. Trafiksektorn har alldeles för länge kännetecknats av monopolbildningar, främst statliga sådana. Monopol ger höga priser och sämre service och gör att den enskilda individen kommer i kläm. Dessvärre återstår det fortfarande en hel del att göra på området. Konsekvensen av den bristande konkurrensen är uppenbar. Priser är för höga och rabattsystem försvårar för konsumenten att genomföra sina val. Det är därför angeläget att verklig fungerande konkurrens kan skapas inom alla trafiksektorer, menar liberalerna (yrkande 6). m.fl. (kd) förordar i motion 2005/06:608 en förändrad transportpolitisk inriktning (yrkande 1). Enligt motionärerna fokuserar den socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier i alltför hög grad på långsiktigt hållbara transportsystem. Att politiken får en sådan inriktning är mycket angeläget, men det måste råda balans mellan målets två led. anser att det första ledet i det transportpolitiska målet - samhällsekonomisk effektivitet - förbigås i de prioriteringar som regeringen gjort i samband med att planeringsramarna för åtgärder i väg- och järnvägsnätet fastställts. Till betydande del hänger detta samman med att investeringar i och underhåll av vägar får stå tillbaka för stora järnvägsprojekt med tveksamma lönsamhetskalkyler. De transportpolitiska delmålen har i planeringen utnyttjats på ett sätt som gjort det omöjligt att mäta, jämföra och följa upp infrastrukturåtgärder i förhållande till dessa mål. Utskottet konstaterar att regeringen inte har presenterat några förslag om ändrade mål eller liknande i budgetpropositionen som utskottet har att ta ställning till. Däremot har motionsledes förts fram synpunkter på målen inom transportområdet. Moderata samlingspartiet efterlyser i motion 2005/06:T604 av m.fl. en prioritering av de verksamhetsmål som getts till med inriktning mot att höja vägstandarden och öka trafiksäkerheten. För understryker m.fl. i motion 2005/06:T559 att som i all annan företagsamhet bör fri konkurrens vara grunden också inom trafikpolitiken. Vidare framhålls från i motion 2005/06:608 av m.fl. att det måste råda balans mellan det transportpolitiska målets två led, samhällsekonomisk effektivitet och långsiktigt hållbara transportsystem. Utskottet konstaterar att de transportpolitiska målen i huvudsak har sitt ursprung . lade då fast såväl det transportpolitiska målet som olika delmål för politikområdet. Målen, som hade föregåtts av omfattande utredningar och diskussioner, konstruerades för att vara långsiktiga till sin natur och var menade att gälla som övergripande riktlinjer . Enligt utskottets mening finns det anledning att ständigt bedriva ett transportpolitiskt utvecklingsarbete. Förändrade transportbehov, teknisk utveckling, nya forskningsrön, ändrade ekonomiska förutsättningar, internationella omvärldsförändringar, uppkomna eller förväntade miljökonsekvenser och förskjutningar i värderingar i samhället är några faktorer som gör det angeläget att från tid till annan se över transportpolitikens utgångspunkter och principer. Utskottet välkomnar därför att regeringen har aviserat en transportpolitisk proposition som förutsätts redovisas för under innevarande . Enligt vad utskottet erfarit kommer propositionen att spänna över hela transportområdet, dock med tonvikt på kollektivtrafik. Propositionen skall präglas av konsumentperspektiv och syfta till att på olika sätt göra det bättre för transportkonsumenter och transportköpare. Propositionen förutsätts också komma att behandla övergripande frågor som de transportpolitiska målen, strategier, processer, transportslagens kostnadsansvar samt forskning och utveckling. Enligt utskottets mening förefaller det mot denna bakgrund mindre välbetänkt att föregripa regeringens kommande proposition genom att nu behandla de övergripande utgångspunkterna för transportpolitiken. I sammanhanget vill utskottet vidare hänvisa till att en rad motioner har väckts under den allmänna motionstiden, såväl som , som tar upp olika frågor om mål, utgångspunkter och principer för transportpolitiken. Enligt utskottets mening är de transportpolitiska utgångspunkterna av stor samhällelig betydelse. En samlad behandling av dessa förslag bör därför ske i . Vi är därför mot denna bakgrund inte beredda att vidta någon åtgärd med anledning av motionerna 2005/06:T604 yrkande 1 (m), 2005/06:T559 yrkande 6 (fp) och 2005/06:608 yrkande 1 (kd). I det följande redovisar utskottet vissa utgångspunkter och viktiga frågeställningar när det gäller målformuleringen inom politikområdet Transportpolitik. Utskottet återkommer till dessa frågor på politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post. I samband med behandlingen av mål- och resultatstyrningsfrågor (bet. 2004/05:TU1) framhöll utskottet att inom det ramverk som utgörs av det övergripande målet och delmålen finns det behov av ett fortsatt utvecklingsarbete, bl.a. genom att etappmål tas fram för alla delmål. Vidare ansåg utskottet bl.a. att målen skall formuleras utifrån den politiska viljeinriktningen, inte utifrån vad som är enkelt mätbart. I de fall målen inte är kvantitativa var det dock nödvändigt att till dessa foga relevanta och allmänt accepterade resultatindikatorer. Utskottet vill återigen betona betydelsen av att arbetet med att ytterligare konkretisera innebörden av alla mål fortsätter. Det fortsatta utvecklingsarbetet måste bedrivas i syfte att underlätta uppföljningen av resultaten inom området, som det skall underlätta diskussioner om tillståndet och utvecklingen inom området. Utskottet förutsätter att dessa frågor kommer att uppmärksammas inom ramen för den förestående behandlingen i av den aviserade transportpolitiska propositionen jämte motioner. Utskottet vill inledningsvis klargöra synen på behovet av resultatredovisning. har den del av utskottets arbete som består i att följa upp och utvärdera hur beslut genomförts och vilka resultat de fått getts en ökad tyngd. Utöver årlig granskning av budgetdokument och andra skrivelser från regeringen har utskottet tagit initiativ till särskilda granskningar. Det har gällt formerna för planeringen av vägar och järnvägar samt transportforskningen. Vidare pågår ett uppföljningsprojekt om det nya regelverket för sjöfartsskydd. I sammanhanget kan även nämnas att utskottet sökt lägga en ökad tonvikt vid offentliga utfrågningar för att följa upp olika frågor inom politikområdet. Utskottets förändrade arbetsinriktning ligger i linje med det utvecklingsarbete som pågår inom . Inom har frågan behandlats av som när det gäller dialogen mellan och regeringen i mål- och resultatfrågor betonat att måste vara en kompetent mottagare av resultatredovisningar och kunna avge styrinformation till regeringen som svar på den överlämnade resultatinformationen. har vidare uttalat att det är av stor vikt att formerna för en fördjupad samverkan i resultatdialogen mellan riksdagsutskotten och regeringen utvecklas ytterligare. Utskottet kan vidare konstatera att karakteristiskt för politikområdet Transportpolitik är en långtgående delegering av befogenheter från till regeringen och vidare till de statliga trafikmyndigheterna. Denna styrkkedja förutsätter tydliga mål och väl formulerade återrapporteringskrav som är kopplade till målen. För att utskottet skall ha möjlighet att följa upp, kontrollera och ompröva verksamheter behövs sålunda resultatinformation som är både tydlig och rättvisande. När det gäller utskottets budgetberedning för har mot denna bakgrund och i syfte att få en fördjupad bedömning av uppnådda verksamhetsresultat företrädare för såväl som inför utskottet redovisat uppnådda resultat. När det gäller årets resultatredovisning bedömer utskottet att en fortsatt utveckling av formerna för mål- och resultatstyrningen i regeringens budgetdokument har skett. Utskottet värdesätter detta. Det skapar bättre underlag för regering och riksdag att kunna bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. är det dock svårt att på vissa områden bedöma graden av måluppfyllelse. Verksamhetsmålen är i flera fall tydligt uttryckta i form av ekonomiska och verksamhetsmässiga mål men i vissa andra fall formulerade som att myndigheterna skall medverka till, verka för, främja, utveckla, stödja, förbättra och minska vissa problem. I redovisningen anges också många mål som "delvis uppfyllt". Detta kan förklaras av mindre tydliga etappmål men också bristande resultatindikatorer. Utskottet ser med intresse på att regeringen i sin redovisning numera även anger skatteutgifter som kan hänföras till politikområdet Transportpolitik. Det gäller bl.a. nedsättning av mervärdesskatt för personbefordran (3,för ) och sjöfartsstöd till last- och passagerarfartyg i internationell trafik (1,för ). Enligt utskottets mening ger redovisningen ökade förutsättningar för en samlad bedömning av statliga åtgärder inom politikområdet. För en verksamhet har informationen i budgetdokumentet minskat. Det gäller Rikstrafiken där den tidigare redovisningen av statens stöd fördelat på transportslag och resenär utgått. Enligt utskottets mening är det lämpligt att statens medel för upphandling kan användas fritt mellan trafikslagen. Det bidrar till ökad flexibilitet och för att verksamheten kan ske kostnadseffektivt. Med hänvisning till de avsevärda medel som staten anvisar för ändamålet finns dock skäl att redovisningen i efterhand görs mer detaljerad vad gäller exempelvis kostnaden för upphandlingen fördelat regionalt eller efter färdmedel. I fjolårets budgetbetänkande förutsatte utskottet en fortsatt utveckling av resultatredovisningen för politikområdet Transportpolitik. Det gällde bl.a. att en utveckling av mål- och resultatindikatorer, ökad tydlighet i resultatredovisningen samt jämförelser och med andra länder. Utskottet konstaterar att detta önskemål kvarstår trots fortsatta insatser. När det gäller motion 2005/06:T604 yrkande 2 (m), som riktar kritik mot att den angivna kostnaden för olika infrastrukturprojekt ofta överskrids, anser utskottet det viktigt med en god överensstämmelse mellan budget och utfall. Utskottet har därvid ingen annan uppfattning än motionärerna. Utskottet förutsätter att kostnadsberäkningar i samband med planeringen av trafikens infrastruktur sker med omsorg. Utskottet förutsätter att så sker och kommer fortsättningsvis att följa denna fråga. Utskottet konstaterar att regeringens resultatredovisning visar att utvecklingen på ett flertal områden skett i enlighet med utfästa långsiktiga delmål. Ett antal etappmål bedöms uppfyllas med fattade beslut. Transportsystemets tillgänglighet och kvalitet bedöms exempelvis som god och utvecklas i rätt riktning. Däremot bedöms att målen inom områdena trafiksäkerhet och miljö bli svåra att nå. Vidare redovisas att järnvägens persontrafik minskat i omfattning medan godstrafiken på järnväg, trots en volymmässig ökning, tappat marknadsandelar. Utskottet avser att återkomma till dessa frågor i samband med förestående behandling av den aviserade transportpolitiska propositionen jämte motioner. Utskottet anser att bör godkänna vad som anförts om en fortsatt utveckling av mål- och resultatfrågor för politikområdet Transportpolitik. Det innebär bl.a. att en utveckling bör ske av mål- och resultatindikatorer, ökad tydlighet i resultatredovisningen samt jämförelser och med andra länder. Utskottet förutsätter att dessa redovisade utgångspunkter och frågeställningar uppmärksammas och beaktas inom ramen för den fortsatta utvecklingen av mål- och resultatstyrningen. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2005/06:T559 yrkande 6 (fp), 2005/06:T604 yrkandena 1 och 2 (m) och 2005/06:T608 yrkande 1 (kd). är det första infrastrukturprojektet i i modern tid som genomförts såsom ett av staten och det privata näringslivet samfinansierat projekt. Det är också det första projektet där de affärsmässiga, finansiella och operationella riskerna delas mellan staten och näringslivet. har granskat infrastrukturprojektet , främst utifrån frågeställningarna om projektet styrs i enlighet med beslut och om fått sådan information att den kunnat följa projektets utveckling. Resultatet har redovisats i . har överlämnat sin framställning angående (framst. 2004/05:RRS9) till med sina överväganden och förslag med anledning av granskningen. har (bet. 2004/05:TU8, rskr. 2004/05:213) gett regeringen till känna att regeringen bör utveckla sin styrning av (A-Banan). anser vidare att ett tydliggörande av A-Banans uppgifter främst i förhållande till de transportpolitiska målen är nödvändig. Vidare förutsätts att en samlad utvärdering av såväl effekterna av järnvägsförbindelsen till som den valda finansieringsformen utförs och redovisas för . Regeringen lämnar i budgetpropositionen information med anledning av rekommendationer. Följande sammanställning redovisar rekommendationer och regeringens redogörelse över vidtagna eller planerade åtgärder. Regeringen bör tydliggöra A-Banans uppdrag genom att precisera vilka samhällsintressen A-Banan har till uppgift att infria. A-Banan bör åläggas att till regeringen och berörda myndigheter rapportera hur statens ekonomiska och transportpolitiska intressen och risker skall utvecklas i samfinansieringsprojektet. A-Banan bör åläggas att till regeringen redovisa avtal och överenskommelser som bolaget ingår som kan få konsekvenser av betydelse för staten. Vid kommande extra bolagsstämma har ägaren, representerad av och , för avsikt att precisera de samhällsintressen som bolaget har att ta till vara. Vidare kommer A-Banans rapporteringsskyldighet om hur projektet utvecklas att tydliggöras genom förslag till ändringar och preciseringar i bolagsordningen. Föreslagna ändringar skall därefter godkännas av regeringen. Regeringen bör göra en samlad redovisning av de statliga åtagandena i projektet till i enlighet med vad trafikutskottet förutsatte i samband med att godkände proposition 1993/94:213. Regeringen redovisar en samlad beskrivning av statens åtaganden i budgetpropositionen. Regeringen bör besluta att en samlad utvärdering av effekterna av järnvägsförbindelsen till och av samfinansieringsprojektet skall genomföras då staten har möjlighet att lösa ut . Regeringen avser att genomföra en samlad utvärdering av projektet inför den omförhandling av avtalet som är möjlig 2010. I beredningen av förslag om hur lån med kreditrisk till näringslivet bör hanteras, bör regeringen beakta de problem som redovisats rörande A-Train AB:s villkorslån. har på uppdrag av regeringen lämnat förslag om hur lån med kreditrisk till näringslivet bör hanteras med avseende på bl.a. värdering av kreditrisk och ansvarsfördelning. har beaktat detta i sin hantering av A-Train AB:s villkorslån. Utskottet har tidigare konstaterat att varit framgångsrik i den meningen att byggandet av järnvägsanläggningen genomförts inom uppställda ekonomiska ramar samt att flygpendlingstrafiken bedrivs med avsedd turtäthet (bet. 2004/05:TU8). Utskottet har vidare instämt i syrelses slutsatser att såväl styrningen och uppföljningen av samfinansieringsprojektet som redovisningen av projektutveckling till regering och riksdag varit otillräcklig. Utskottet välkomnar mot denna bakgrund att regeringen i budgetpropositionen har lämnat en i flera avseenden utförlig redovisning av vidtagna och planerade åtgärder i enlighet med de utgångspunkter som efterlyst och riktat tillkännagivanden om. Det gäller exempelvis redovisningen av de samlade statliga åtagandena i projektet. Beskrivningen ligger enligt utskottets mening väl i linje med finansutskottets uttalanden i samband med att myndigheten inrättades om att redovisningen bör vara både samlad och fyllig (bet. 2002/03:FiU20). När det gäller frågan om vilka samhällsintressen som det statliga projektbolaget har att företräda och hur A-Banans rapporteringsansvar bör utformas anges att regeringens beredning ännu inte slutförts. Enligt underhandsbesked förväntas regeringen godkänna en förändrad bolagsordning för projektbolaget som tydligare klargör efterlysta utgångspunkter. För frågan om hur projektet uppfyller de transportpolitiska målen lämnas ingen redovisning. Däremot anges att denna fråga kommer att analyseras och genomföras då staten har möjlighet att lösa ut . Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att den efterlysta redovisningen lämnas så snart förutsättningar för detta föreligger.