bet · GT01NU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen för inom utgiftsområde 24 Näringsliv (totalt ca ). Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen föreslagit avstyrks av utskottet. Företrädarna i utskottet för Moderata samlingspartiet, , och har avstått från att delta i beslutet om anslag. De erinrar i särskilda yttranden om de budgetförslag som framlagts av respektive parti. Vidare tillstyrker utskottet den förändring av målet för näringspolitiken som föreslås i propositionen och som innebär att en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning skall främjas inte bara genom fler och växande företag utan även genom insatser för ökad konkurrenskraft. Utskottet redogör för sin syn på näringspolitikens inriktning, vilken överensstämmer med den som redovisas i budgetpropositionen och med vad som har överenskommits i överläggningar mellan regeringen, och . I en reservation (m, fp, kd, c) presenteras dessa partiers gemensamma uppfattning i frågan. Ett förslag om att skall ge regeringen bemyndigande att föra över ett belopp som motsvarar större delen av Patent- och registreringsverkets (PRV) balanserade överskott till tillstyrks. Överföringen skall ske för att delvis kompensera för det underskott som uppstod i den tidigare verksamheten inom ramen för det då sammanhållna PRV. Regeringens förslag avstyrks i en reservation (m, fp, kd). Ett annat förslag i budgetpropositionen gäller godkännande av att regeringen skall få vidta åtgärder för en förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag. Förslaget tillstyrks av utskottet, med hänvisning till tidigare beslut av i frågan, medan det avvisas i en reservation (m, fp, kd, c), i linje med tidigare ställningstaganden i av företrädarna för de fyra nämnda partierna. Slutligen tillstyrker utskottet också att regeringen skall ges ett bemyndigande att besluta om låneramar i för , och AB Swedcarrier. I en reservation (m, fp, kd, c) avvisas förslaget om bemyndigande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut godkänner det mål för politikområde Näringspolitik som föreslås i propositionen. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 1 och avslår motionerna 2005/06:MJ532 yrkande 1, 2005/06:N224 yrkande 1, 2005/06:N306 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N308 yrkande 1, 2005/06:N309 yrkande 5, 2005/06:N317, 2005/06:N380 yrkande 5, 2005/06:N384 yrkande 1, 2005/06:N393, 2005/06:N437 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N478 yrkande 1, 2005/06:N480 yrkandena 1-3 och 31 samt 2005/06:A309 yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (m, fp, kd, c) bemyndigar regeringen att föra över ett belopp som motsvarar större delen av Patent- och registreringsverkets balanserade överskott till i enlighet med vad som föreslås i propositionen. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 2 och avslår motion 2005/06:N477 yrkande 1. Reservation 2 (m, fp, kd) Låneramar till järnvägsrelaterade bolag bemyndigar regeringen att för besluta om låneramar i för , och AB Swedcarrier på sammanlagt 3 . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 10 och avslår motionerna 2005/06:N386 yrkande 23 och 2005/06:N477 yrkande 3. Reservation 3 (m, fp, kd, c) Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv Bemyndigande för anslaget 26:2 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 26:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ingå ekonomiska förpliktelser, som inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst och . Därmed bifaller delvis proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 16. Bemyndigande för anslaget 38:14 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 38:14 Rymdverksamhet ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och . Därmed bifaller delvis proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 11. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 200 för exportkreditgarantier. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 13. bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar intill ett belopp av högst 10 för investeringsgarantier. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 14. bemyndigar regeringen att besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalningar. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 15. Anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv anvisar för anslagen under utgiftsområde 24 Näringsliv enligt regeringens förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 17. Motioner rörande anslagen m.m. avslår motionerna 2005/06:L310 yrkande 6, 2005/06:T499 yrkande 1, 2005/06:MJ395 yrkande 9, 2005/06:N211, 2005/06:N255, 2005/06:N287, 2005/06:N321, 2005/06:N405, 2005/06:N412, 2005/06:N437 yrkande 8, 2005/06:N440 yrkande 1, 2005/06:N445 yrkande 2, 2005/06:N457, 2005/06:N467 i denna del, 2005/06:N477 yrkande 6, 2005/06:N479 yrkande 8 och 2005/06:N480 yrkandena 27 och 32 i denna del. Förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag godkänner att regeringen vidtar åtgärder för en förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag enligt de villkor som förordas i propositionen. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 12 och avslår motionerna 2005/06:N319 yrkande 2, 2005/06:N467 i denna del, 2005/06:N477 yrkande 5 och 2005/06:N480 yrkande 32 i denna del. Reservation 4 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:N331 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:N333. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per ()1, (), (), ()2, (), (), ()3, (), (), ()4, ()5, (), ()6, (), () och ()7. Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Avstår från ställningstagande under punkt 4 Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels proposition 2005/06:1 (budgetpropositionen) såvitt gäller utgiftsområde 24 Näringsliv med undantag av punkterna 3-9, dels 32 motioner från allmänna motionstiden. Upplysningar och synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats av företrädare för standardiseringsråds konsumentråd. har fattat beslut om ramarna för de olika utgiftsområdena för och en preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden och därvid ställt sig bakom de ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv som angivits i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:FiU1). I reservationer (m; fp; kd; c) förordades avvikelser från dessa ramar. Av följande tabell framgår regeringens och de olika partiernas förslag. Ramen för utgiftsområde 24 för är ca . Tabell Utgiftsområde 24 Näringsliv 2006 (föresl. 2007 (prel. utgiftsram) 2008 (utgifts-beräkning) Efter inledande avsnitt om näringspolitikens inriktning och om förslag i budgetpropositionen rörande finansiering av underskott respektive låneramar till järnvägsrelaterade bolag redovisas i det följande regeringens förslag avseende de olika verksamheter som ingår i utgiftsområde 24 och motsvarande förslag i aktuella motioner. De förslag som framlagts i motionerna (m; fp; kd; c) har dock som utgångspunkt en annan ram för utgiftsområdet än vad regeringen har föreslagit och vad har ställt sig bakom. Beslut om anslag inom ett utgiftsområde skall, enligt budgetprocessens regler, fattas genom ett beslut. De olika anslagen skall alltså fastställas i ett och samma beslut. Utskottets förslag i korthet bör godkänna det mål för näringspolitiken som föreslås i propositionen och som innebär att en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning skall främjas inte bara genom fler och växande företag utan även genom insatser för ökad konkurrenskraft. Utskottet redogör för sin syn på näringspolitikens inriktning, vilken överensstämmer med den som redovisas i budgetpropositionen och med vad som har överenskommits i överläggningar mellan regeringen, och . Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). Det nuvarande målet för politikområdet Näringspolitik är att främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Regeringen begär nu godkännande av en ändring av detta mål, så att målet skall vara att främja en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning genom insatser för ökad konkurrenskraft och fler och växande företag. Som en motivering till förslaget om ändrat mål sägs i propositionen att en ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växande företag är grundläggande för att främja tillväxten, men att den alltmer tilltagande globaliseringen kräver att faktorer som är viktiga för konkurrenskraft också uppmärksammas i mycket större omfattning än , detta för att även i fortsättningen skall kunna vara ett framstående produktionsland och att ledande positioner skall kunna bibehållas och utvecklas. Politikområdet Näringspolitik omfattar följande fem verksamhetsområden: entreprenörskap och företagande; innovation och förnyelse; konkurrens; regler, tillstånd och tillsyn; omvärldsanalys, utvärdering och statistik. I propositionen redovisas utvecklingen av bl.a. antalet företag, antalet nystartade företag och utvecklingen av antalet sysselsatta i privat sektor i syfte att ge en uppskattning av måluppfyllelse för politikområdet. Omkring 583 000 företag var verksamma inom industri-, bygg- eller tjänstenäringarna, vilket är en ökning med i förhållande . ökade företagsstocken i med i genomsnitt . har antalet företag inom tjänsteproducerande branscher ökat mer än inom de varuproducerande branscherna. Tjänstesektorn stod för av antalet företag , vilket var högre än . Antalet nystartade företag uppgick till 41 600 företag, vilket är en nivåhöjning från den stabila nivå om ca 36 600 nya företag som gällt . Av de företag som startades var tjänsteproducerande och varuproducerande. Av de nystartade företagen leddes av enbart kvinnor och av enbart män. I av de nystartade företagen bestod ledningen av både kvinnor och män. (För resterande av företagen fanns ingen uppgift om huruvida ledningen utgjordes av kvinnor och/eller män.) Antalet av tingsrätt beslutade företagskonkurser var ca 7 2004, vilket innebar en minskning jämfört med . Antalet konkurser inom företagsformen handelsbolag etc. minskade , medan antalet konkurser i aktiebolag och enskilda firmor minskade vardera. Antalet anställda personer som berördes av en företagskonkurs uppgick till drygt 21 000 personer, vilket var en minskning jämfört med . uppgick antalet verksamma företagare till 356 300, vilket motsvarar av arbetskraften. Fördelningen mellan manliga och kvinnliga företagare har varit relativt med män och kvinnor. Antalet utlandsfödda företagare uppgick till 44 600 personer. De utgör därmed av det totala antalet företagare, en andel som har ökat marginellt jämfört med . Detta år hade av alla företag färre än 20 anställda, vilket är oförändrat jämfört med . Majoriteten av dessa företag är s.k. enmansföretag, dvs. företagaren hade inga anställda. Stora företag med fler än 250 anställda utgör av alla företag men står för av antalet anställda i den privata sektorn. I genomsnitt uppgick antalet anställda per företag till knappt 4 personer . ökade antalet anställda i den privata sektorn med 377 000 personer eller , medan antalet anställda i den offentliga sektorn minskade med drygt 59 000 eller . Flertalet indikatorer visar att utvecklingen går i positiv riktning i förhållande till målet för näringspolitiken, sägs det i propositionen. Antalet företag och antalet anställda i den privata sektorn har ökat . Antalet nystartade företag har legat på en stabil nivå, men ökade . Regeringen bejakar konkurrens, öppenhet och frihandel, sägs det i propositionen. skall konkurrera med kunskap och kompetens, inte med låga löner. En näringspolitik som främjar företagens konkurrenskraft och bidrar till fler och växande företag är en viktig del i regeringens arbete för ökad tillväxt och en förutsättning för utvecklad välfärd i . har ett gott utgångsläge för att möta globaliseringens utmaningar, vilket beror bl.a. på satsningar på utbildning och forskning, arbetskraftens höga kompetens, en internationaliserad ekonomi, ett högt kunskapsinnehåll i näringslivet, en stark offentlig sektor ett gott samverkansklimat mellan näringsliv, fackliga organisationer och staten. Inom EU har ministerråden för industri, inre marknad och forskning lagts samman till ett konkurrenskraftsråd. Kommissionen har lagt fram ett förslag till ett nytt ramprogram för konkurrenskraft och innovation. Lissabonprocessen sätter konkurrenskraftsfrågorna i fokus. presenterade regeringen - en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36), vilken är en plattform för regeringens utformning av en tillväxt- och sysselsättningsinriktad politik. Utifrån denna plattform redovisar regeringen i propositionen en ny näringspolitik för ökad tillväxt och sysselsättning. Näringspolitiken föreslås, som tidigare nämnts, få följande två huvudinriktningar: åtgärder för att stärka konkurrenskraft samt åtgärder som medverkar till fler och växande företag. Beträffande den första huvudinriktningen - stärkt konkurrenskraft - redovisar regeringen sin syn på åtgärder som bör vidtas under följanden sju underrubriker: Aktivt arbete för en friare handel, Förstärkt konkurrens i , Väl utformade regelverk, Miljöteknik ett styrkeområde, Statligt ägda bolag skall bidra till innovation, Gemensamma program med industrin och Stärkt innovativ förmåga i småföretag. Den andra huvudinriktningen - fler och växande företag - innefattar åtgärder under följande sju rubriker: Positiva attityder till entreprenörskap och nyföretagande, Ökad tillgång till riskkapital, Sänkt skatt för småföretagen, Förbättrad service och administration, Tryggare som företagare, generationsskiften i småföretag och Satsning på exportstöd till små och medelstora företag. Politikområdet Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande består av följande två verksamhetsområden: handels- och investeringsfrämjande samt internationell handelspolitik och inre marknaden. Politikområdets verksamhet syftar till att skapa tillväxt och sysselsättning i genom att främja öppen handel och avveckla handelshinder på ett sätt som överensstämmer med målet om en rättvis och hållbar global utveckling. Det sker genom att göra EU:s inre marknad mer effektiv, vilket också förbättrar EU-ländernas konkurrenskraft. Även globalt värnas och utvecklas öppna, enkla, rättvisa och legitima ramvillkor för internationell handel och investeringar inom ramen för WTO och genom EU:s handelsavtal med andra länder. är ett viktigt forum för att skapa tydliga regler och riktlinjer för internationell samverkan, erfarenhetsutbyte mellan länder och kvalificerad analys. I verksamheten ingår insatser som syftar till att företag skall ta ökat etiskt, socialt och miljömässigt ansvar och motverka korruption. Målet med politikområdet uppnås genom att bl.a. främja export, import och utländska investeringar i samt stärka profileringen av i utlandet. Målet för politikområdet är en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt handelssystem inom WTO, ökad svensk export och ökade utländska direktinvesteringar i . Målet för verksamhetsområdet och investeringsfrämjande är ökad export och ökade direktinvesteringar i . Under rubriken sägs att handels- och investeringsfrämjandet är en viktig del av regeringens program för fler jobb och uthållig tillväxt samt arbetet med att stärka svensk konkurrenskraft. Visionen för det långsiktiga tillväxtarbetet är att skall vara mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi. Detta mål sattes också upp i den tidigare nämnda - en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36), och där handels- och investeringsfrämjandet utgör en viktig del. Målet för verksamhetsområdet internationell handelspolitik och inre marknaden är att bidra till en effektiv inre marknad och öppen handelspolitik i EU samt ett förstärkt multilateralt handelssystem inom WTO. När det gäller den internationella handelspolitiken sägs att denna syftar till att värna och utveckla öppna, enkla, rättvisa och legitima ramvillkor för internationell handel och investeringar. Handelspolitiken rymmer en stor potential och kan bidra till regeringens övergripande mål om tillväxt och sysselsättning, en hållbar utveckling, ett öppet , ekonomisk utveckling i fattiga länder samt demokrati och säkerhet. Beträffande EU:s inre marknad sägs att regeringens politik för denna syftar till att bidra till en effektiv inre marknad genom öppen handel på lika villkor, undanröja handelshinder samt främja fri konkurrens och regelförbättring. Svenska företags och konsumenters intressen står därvid i fokus. Beträffande politikområdet Konsumentpolitiken, som tillhör utgiftsområde 24 Näringsliv och därmed näringsutskottets beredningsområde vad avser anslagsfrågor, sägs i propositionen att konsumentpolitiken är en viktig del av välfärdspolitiken och ett verktyg för att uppnå målet om en hållbar utveckling. Konsumenträttsliga frågor tillhör lagutskottets beredningsområde. De nuvarande målen för konsumentpolitiken fastställdes av i enlighet med propositionen om en handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005 (prop. 2000/01:135, bet. 2001/02:LU2). De övergripande målen för konsumentpolitiken är följande: - Konsumenternas ställning och inflytande på marknaden skall stärkas - inflytandemålet. - Hushållen skall ha goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt - hushållningsmålet. - Konsumenternas hälsa och säkerhet skall skyddas - säkerhetsmålet. - Sådana konsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling - miljömålet. - Konsumenterna skall ha tillgång till god vägledning, information och utbildning - kunskapsmålet. Målen skall vara styrande för såväl det nationella konsumentpolitiska arbetet som arbete i EU och andra internationella forum. Regeringen avser att återkomma med en proposition om en ny konsumentpolitisk strategi. I motion 2005/06:N434 (m), med rubriken , redovisas Moderata samlingspartiets syn i frågan om näringspolitikens inriktning, dock utan något förslag till riksdagsbeslut. Ett tillkännagivande om bättre företagarvillkor begärs i motion 2005/06:N309 (m). Att starta företag i är ofta förknippat med en negativ klang - att det är svårt, dyrt och krångligt, påstår motionärerna. De framhåller att en ny attityd inte kan lagstiftas fram men menar att det finns hinder som måste tas bort. Till exempel måste den småföretagarfientliga attityd som motionärerna hävdar att regeringen visat och som smittar av sig på myndigheter och andra tas bort. Vidare måste förenklingar och regeländringar för framför allt småföretag prioriteras. Även i motion 2005/06:N380 (m) - med rubriken - begärs ett tillkännagivande om företagandets villkor. I motion 2005/06:N437 (fp) begärs två tillkännagivanden, nämligen om att förändra attityderna till företagande och att stödja uppfinningar och patent samt att på olika sätt underlätta för en framväxande tjänstesektor. Motionärerna hänvisar till beräkningar av Verket för näringslivsutveckling () om att det behöver startas minst 10 000 fler företag för att få en rimlig återväxt av småföretagande och för att kompensera för de arbetstillfällen som försvinner från de större industriföretagen. I en jämförelse av av attityderna till eget företagande i de olika medlemsländerna hamnade långt ned, säger motionärerna. De anser att kunskaper om entreprenörskap och eget företagande måste integreras i skolutbildningen och att elever skall få möjlighet att prova på eget företagande. Det är viktigt att stödja uppfinnare både på idéstadiet och vid realiserandet av idén, sägs det vidare i motionen och där redovisas olika åtgärder som anser måste vidtas. Tjänstesektorn utgör en stor del av den svenska ekonomin och av alla sysselsatta arbetar inom den privata tjänstesektorn, påpekar motionärerna. De menar att en politik för fler och växande företag måste vara inriktad på att öppna nya affärsmöjligheter för tjänsteföretag och föreslår i motionen åtgärder under följande rubriker: Underlätta tjänsteexporten, Öppna en vit marknad för hushållstjänster och Öppna de offentliga monopolen. Det bör tillsättas en utredningsgrupp med representanter från näringsliv och offentlig förvaltning med uppgift att ta fram ett åtgärdspaket för ökat entreprenörskap och nyföretagande, ökad tillväxt och fler småföretag, anförs det i motion 2005/06:N306 (fp). Vidare begärs ett tillkännagivande om behovet av forskning kring förutsättningarna för nyföretagande och hur samhället bäst skapar förutsättningar för människors idérikedom, kreativitet och nyskapande att blomstra. I motion 2005/06:N384 (fp) begärs ett tillkännagivande om opinionsbildning för att höja entreprenörers status - en sådan bör drivas kontinuerligt av såväl regeringen och näringsministern som näringslivet. Motionärerna anser att det måste bli lättare att starta och driva företag. Tillkännagivanden i fyra avseenden begärs i motion 2005/06:N480 (kd), nämligen om grundläggande principer för ett gott näringslivsklimat, om statens roll i näringspolitiken, om etikens betydelse för en fungerande marknad och om näringspolitikens mål. I motionen redovisas principer för ett gott näringslivsklimat under följande fyra rubriker: Det gemensamma bästa; Förvaltarskapsprincipen; Stärk äganderätten; Gemensamt etiskt handlingssätt och stärkt personligt ansvar. förslag till mål för näringspolitiken formuleras på följande sätt: "Att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning genom fler och växande företag. Politikens roll är att skapa en god jordmån för företagande. Arbete och välfärd åt alla uppnås genom att ansvarstagande individer, familjer och företag tillsammans tillåts växa med goda och stabila regler." Statens roll i samhällsekonomin skall vara att sätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt, sägs det vidare i motionen. När staten agerar såväl domare som spelare på marknaden är risken stor att konkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ett optimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna. Etiken är en förutsättning för att samhället skall fungera, och en väl förankrad etik minskar behovet av en omfattande lagstiftning och kostsamma och komplicerade affärskontrakt, anser motionärerna. De hänvisar till att det svenska samhället har byggts upp av den etik som kännetecknar den kristna traditionen - bl.a. hederlighet, rättvisa, personligt ansvarstagande, solidaritet med medmänniskor och respekt för andras egendom. I motion 2005/06:N478 (kd) begärs ett tillkännagivande om attityder till företagande. Företagare har från socialdemokratiskt håll betraktats enbart som ett skattekollektiv, och inte sällan har attityden varit att de flesta företagare är potentiella skattesmitare som behöver kontrolleras genom hårda regler, hävdar motionärerna. De menar att om skall klara framtidens välfärd krävs fler nya företag som vågar anställa och vidareutvecklas. Ett tillkännagivande om betydelsen av ett gott företagsklimat så att företagen stannar kvar i begärs i motion 2005/06:N224 (kd). Det är viktigt med gynnsamma villkor för små och medelstora företag, men inte mindre viktiga är de betingelser under vilka storföretagen arbetar, säger motionärerna. De konstaterar att små företag ofta är underleverantörer till större företag. Det är av stor vikt att svenska storföretag får likvärdiga villkor som sina konkurrenter i andra länder, anför motionärerna. I motion 2005/06:N308 (kd, m, c, fp) - med rubriken tillväxtpolitik för - begärs ett tillkännagivande om att det bör göras mer lönsamt att anställa personal och driva företag. Ett teknikskifte är nödvändigt för att nå målet om ett hållbart samhälle och för att öka tillväxten för , anförs det i motion 2005/06:MJ532 (c).