bet · GS01TU9 · 2005-03-22 00:00:00 — Fråganär dock fortfarande hur man bäst skall kunna spridaoch införa nya affärsmodeller som bygger påinformationsteknikens möjligheter, särskilt tillEuropas miljontals små och medelstora företag.Alltjämt pekar utvecklingen på att en stor andel avdessa företag blir efter de större företagen, bådenär det gäller utbyggnad av infrastruktur och IT-användningens alla kvalificerade möjligheter.Det bör i sammanhanget också uppmärksammas att detofta är de små och medelstora företagen som i av offentliga tjänster drabbas avadministrativa bördor i oproportionerlig grad.Enligt utskottets mening är det viktigt att de småoch medelstora företagen i det europeiskainformationssamhället uppmärksammas, så att det inteutvecklas en digital företagsklyfta där de små ochmedelstora företagen riskerar att hamna påefterkälken i den snabba utvecklingen på området.Tillväxt och forskningIT-politikens inriktning är ju att bl.a. främjatillväxten. Det är därför viktigt att detillväxteffekter som IT medför säkras. En statliginnovationsstrategi, där IT-investeringar och IT-satsningar, som bidrar till att skapa ett gynnsamtklimat för kunskapsbaserat nyföretagande, är därförviktig att prioritera. Det är dock viktigt att kommaihåg att utgångspunkten för IT-politiken är att deti första hand är marknaden som skall vara drivande.Den offentliga sektorns roll är i huvudsak att varareglerare, avancerad upphandlare och ett gottföredöme. Offentliga medel kan komma i fråga om detfinns ett samhällsintresse av att gripa in, vilkett.ex. varit fallet när det gäller IT-infrastrukturutbyggna-den i lands- och glesbygd.IT-branschen är en viktig ekonomisk sektor. InomEU vet man att det är en central sektorvars utveckling måste uppmuntras. Den högatillväxten i och harlett till att bl.a. produktion och forskningförskjutits mot dessa regioner. Det är därförviktigt att göra mer lockande förinvesteringar och skapa högkvalitativaarbetstillfällen.Enligt utskottet är IT-forskningen mycket viktigför informationsteknikens bidrag tillproduktivitetsökningen. Det är därför positivt attkommissionen redan lagt fram riktlinjer för EU:sframtida politik för stöd till sådanaforskningsinsatser.Parlamentariska konferenserUtskottet har tidigare framhållit att IT ochelektroniska kommunikationer har stor betydelse församhällsutvecklingen. De påverkar vårproduktionsförmåga och våra levnadsmönster liksomförutsättningarna för att utveckla vår demokrati.Utskottet har därför välkomnat att de nationellaparlamenten inom EU arrangerar en konferensom IT och elektroniska kommunikationer, där frågorbehandlas om hur denna teknik kan användas i detpolitiska uppdraget, t.ex. hur man minskar klyftanmellan väljare och vald eller hur man använder ITför att fånga in olika opinionsyttringar.Konferenserna är också viktiga för att generelltstärka de nationella parlamentens roll i EU-arbetet.Den sjunde konferensen anordnades av i samarbete med Initiative, EPRI,(), och den åttonde konferensen kommeratt anordnas av det ungerska parlamentet. Engemensam slutsats från den sjunde konferensen är attvid nästa konferens lägga fokus på IT-behovet iparlamentarikernas dagliga arbete. Inför nästakonferens har därför arbetsgrupper med deltagarefrån de olika parlamenten bildats som studerar dessafrågor.IT-politisk propositionRegeringen har aviserat en IT-politisk proposition ijuli 2005. Utskottet utgår ifrån att diskussionendärför fortsätter och att de centrala frågorna förutvecklingen mot ett informationssamhälle för allakommer att bli ordentligt genomlysta. Som enutgångspunkt i den fortsatta diskussionen kan defrågor som utskottet ovan pekat på vara.ÖvrigtUtskottet vill i sammanhanget fästa uppmärksamhet påen viktig och aktuell fråga som rör patentbarhet fördatorrelaterade uppfinningar inom EU. Den 7 mars2005 antog rådet en gemensam ståndpunkt om ettutkast till ett direktiv om fastställande av reglerför datorrelaterade uppfinningars patentbarhet, dets.k. Rådets gemensamma ståndpunktkommer att överlämnas till fören andra behandling. Utskottet är väl medvetet omfrågans komplexitet, liksom de olika uppfattningarsom kommit till uttryck under ärendets beredninginom EU.Utskottet utgår ifrån att frågan om det s.k.mjukvarupatentet inom EU får en tillfredsställandelösning. Utskottet förutsätter att kommandeförhandlingsresultat blir en lösning där de olikameningarna som råder i ärendet noga har övervägts.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. IT-politiska utgångspunkter, punkt 1 (m)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 1. Därmedbifaller motion2004/05:T464 av m.fl. (m)yrkande 23 delvis ochavslår motionerna2004/05:T459 av m.fl. (kd) yrkande20 och2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkande 2.StällningstagandeModerata samlingspartiet anser att fokus bör sättaspå användningen av IT trots att det finns problemmed den fysiska infrastrukturen. På denna punkt harregeringen fullständigt misslyckats. Ofta hör viregeringsföreträdare hävda att skulle varavärldsledande på IT-området. Så är långt ifrånfallet. En studie från World Internet Institutevisar att visserligen ligger i topp vadgäller tillgången till Internet, men faktiskt sämsttill när det gäller användningen. Mer än hälftenanvänder Internet högst och 20 %använder det inte alls.Trots detta förefaller regeringens fokusfortfarande vara på att öka tillgängligheten. Närstrukturen för regeringens kommande IT-arbetepresenterades låg tyngdpunkten till mycket stor delfortfarande på just tillgänglighetsfrågan. Mångaländer ligger långt före vad gäller attkommersiellt utnyttja informationsteknikensfördelar. , och är några avdem. Det krävs krafttag för att positionerinte ytterligare skall försvagas. Detta bör gesregeringen till känna.2. IT-politiska utgångspunkter, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 2. Därmedbifaller motion2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkande 2 ochavslår motionerna2004/05:T459 av m.fl. (kd) yrkande20 och2004/05:T464 av m.fl. (m)yrkande 23 delvis.StällningstagandeFolkpartiet liberalerna anser att grunden till densvenska välfärden skapades av driftiga entreprenörersom kring byggde upp svenskindustri. En avreglering som tog bort hinder och enomfattande satsning på utbyggd infrastruktur,framför allt järnvägar, gav förutsättningarna. IT-utvecklingen ger oss åter liknande möjligheter. Vihar en del av de institutionella förutsättningarnamed en högt utbildad befolkning, en godinfrastruktur för digitalt informationsutbyte ochmånga etablerade teknikföretag. Men företagsamhetmåste kombineras med en klok näringspolitik för attge maximal effekt.Informationstekniken är ur näringspolitisksynvinkel främst ett medel för företag och individeratt bedriva handel och informationsutbyte enkelt ocheffektivt. Men IT är också en viktig teknisk branschdär med stort kunnande är med och driver dentekniska utvecklingen framåt. Från tillväxtsynpunktär bägge delarna viktiga förutsättningar. Detta börges regeringen till känna.3. IT-politiska utgångspunkter, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 3. Därmedbifaller motion2004/05:T459 av m.fl. (kd) yrkande20 ochavslår motionerna2004/05:T464 av m.fl. (m)yrkande 23 delvis och2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkande 2.StällningstagandeKristdemokraterna har efterlyst entydligare ledning från regeringen för att samordnaoch påskynda bättre IT-tjänster från myndighetertill medborgarna. Den s.k. 24-timmarsmyndigheten ären god tanke, men regeringen har misslyckats med attförverkliga den. Regeringen har försummatinformationsteknikens möjligheter för att stärkademokratin. Inte heller har tillräcklig kraft lagtspå att minska den digitala klyftan då många lämnasutanför IT-samhället. har tidigareföreslagit att regeringen skall inrätta en IT-samordnare enligt den engelska modellen "e-envoy".Riksrevisionen har i rapporten styr denelektroniska förvaltningen? granskatregeringens och myndigheternas arbete med att införaelektronisk förvaltning. Rapportens slutsats är attregeringens styrning av myndigheternas arbete medatt införa elektronisk förvaltning har varit otydligoch att bättre förutsättningar behövs förmyndigheternas utveckling av e-tjänster.Riksrevisionen bedömer också att fåttmycket begränsad information från regeringenbeträffande den faktiska utvecklingen av e-förvaltningen. ser fortfarande ettstort behov av förbättrad samordning och föreslåratt regeringen inrättar en nationell IT-samordnare.Detta bör ges regeringen till känna.4. Digital infrastruktur ochbredbandsutbyggnad, punkt 2 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 4. Därmedbifaller motionerna2003/04:T474 av m.fl. (c)yrkandena 1-3,2003/04:N339 av m.fl. (c)yrkande 2 och2004/05:T358 av och () yrkande 2 samtavslår motionerna2003/04:T549 av m.fl. (s) yrkande10,2003/04:N330 av m.fl. (kd)yrkande 3,2004/05:T464 av m.fl. (m)yrkande 23 delvis2004/05:N254 av m.fl. (fp)yrkande 9 och2004/05:N407 av m.fl. (kd)yrkande 3.StällningstagandeCenterpartiet anser att det är viktigt att formuleraklara och tydliga riktlinjer för den digitalainfrastrukturen. Den statliga politiken för digitalinfrastruktur bör utgå från följande tre tydligakriterier,1 att trygga konkurrensen på tjänste- ochoperatörssidorna, som är den mer dynamiska delen avIT-sektorn, genom ett nät öppet på lika villkor föralla operatörer,23 att garantera likvärdiga förbindelser ihela landet samt45 att ge förutsättningarna för enlångsiktig planering som gör att nätet blir skalbarti takt med att efterfrågan på kapacitet ökar.6Regeringens IT-politik präglas av en lågambitionsnivå vad avser att ge förutsättningar fören snabb utbyggnad av bredbandsförbindelser i helalandet. Att binda samman landets olika kommuncentrumskapar inte den drivkraft som en digitalallemansrätt gör. anser också att detnu är nödvändigt att regeringen släpper på prestigenoch erkänner att deras pågående program förutbyggnad av bredband inte är tillräckligt.Regeringen bör därför återkomma till meden strategi för att garantera ett finmaskigtbredbandsnät, i huvudsak bestående av optisk fiber,till "nära hemmet".Utbyggnaden av detta nät bör ske i ett statligtbolag som uppbär avgifter från de operatörer somtillhandahåller själva transporttjänsten -transmissionen. Det tål att påpekas att det på nätetskall råda fri konkurrens mellan operatörerna föratt på så sätt stimulera framväxten av tjänster.En jämlik struktur på det digitala området äravgörande för att vi skall få en god utveckling ihela landet. Ett utbyggt bredbandsnät i hela landetär viktigt för tillväxten av olika näringar. Dettabör ges regeringen till känna.5. Konkurrensfrågor och bredbandsutbyggnad,punkt 3 (m, fp, kd)Av (), (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 5. Därmedbifaller motionerna2003/04:T561 av m.fl. (fp) yrkande 1,2004/05:T413 av () yrkandena 1och 2,2004/05:T464 av m.fl. (m)yrkande 23 delvis samt2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkandena 8 och 9.StällningstagandeVi vill framhålla att det har kommit oroväckandesignaler från flera håll i landet som visar på detorimliga i att kommunerna får statsbidrag för attbygga infrastruktur och därmed ta upp konkurrensenmed privata nätbolag. Det svenska telenätetavreglerades , och påbörjaspå det här sättet ett nytt orimligt offentligtmonopolbyggande i form av kommunala stadsnät.Resultatet av regeringens statsbidrag förbredbandsutbyggnaden håller inte oväntat på att bliett kommunalt bredbandsmonopol.Regeringens satsning har således lett till attskattebetalarna finansierat utbyggnaden avparallella nät i stället för nya nät tillglesbefolkade områden och därmed möjligen försenatdenna utbyggnad. I många fall har alltså stadsnätenbyggts upp som konkurrenter till privata nät. Dettastår i rak motsats till infrastrukturminister uttalanden om att bredbandsstöden inteskall snedvrida konkurrensen och att pengarna skallanvändas på ett kostnadseffektivt sätt. Det är enmycket olycklig utveckling där man kan ifrågasättaanvändandet av skattemedel.Vi vill också framhålla att ett antal kommunalastadsnätsbolag valt att inte nöja sig med att enbartvara nätägare. Man har på eget initiativ tagit ettsteg längre upp i värdekedjan och vill nu ävenerbjuda tjänsteinnehåll. Det står i strid med devillkor som satt upp för att man skall fådel av statsbidragen.Vad som ovan anförts bör ges regeringen tillkänna.6. IT-säkerhet m.m., punkt 5 (m)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 6. Därmedbifaller motion2003/04:N248 av m.fl. (m) yrkande 17ochavslår motionerna2003/04:T473 av m.fl. (kd)yrkandena 1 och 3,2003/04:T561 av m.fl. (fp) yrkandena2 och 8,2004/05:T299 av () och2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkandena 4 och 5, 22-25.StällningstagandeModerata samlingspartiet vill framhålla attföretagens kanske största problem just nu är bristenpå säkerhet på Internet. De ökande virusattackerna,datorintrång och rena olyckshändelser innebärbetydande ekonomiska avbräck för många av företagen.Här krävs agerande både inom EU ochinternationellt för att öka säkerheten på Internet.IT-brottsligheten består av ett stort antalolika fenomen. Alltifrån spam som "brusar ned" vårabrevlådor till rena bedrägerier och olagadataintrång. Här behövs oftast inga nya lagar utan istället mer resurser och kunskap om hur man bekämpardenna typ av brottslighet . Detta bör gesregeringen till känna.7. Internet, punkt 6 (m)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 7. Därmedbifaller motion2003/04:N248 av m.fl. (m) yrkande 20ochavslår motionerna2003/04:T293 av () och2003/04:T344 av m.fl. (v, kd, c,mp).StällningstagandeModerata samlingspartiet anser att en central frågaär att låta Internet fortsätta att växa på ett sättsom uppmuntrar innovation, entreprenörskap ochnyskapande. Ett slående exempel på politiskklåfingrighet är det utredningsförslag som föreslåratt skall övertaadministrationen av .se-domänerna, som skötsgenom självreglering av Stiftelsen förInternetinfrastruktur (), via (NIC-SE). Statens rollbör minimeras, och statliga ingripanden bör endastinföras om det är särskilt påkallat och tydligaeffekter kan garanteras. Detta bör ges regeringentill känna.I övrigt överensstämmer vårt ställningstagande medvad utskottet anfört.8. Öppna och fria programvaror, punkt 8 (v, c,mp)Av (), () ochClaes Roxbergh (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 8. Därmedbifaller motion2003/04:T405 av ().StällningstagandeÖppen programvara är ett datorprogram elleroperativsystem där källkoden finns fritttillgänglig. Källkoden är den logik som bygger uppett program och som behövs för att kunna göraförändringar. Öppna programvaror är ofta gratis ochfinns att hämta från Internet. Utvecklingen sker avbåde ideella krafter och kommersiella företag somIBM och Sun. Det finns olika licensavtal för öppnaprogramvaror. Det vanligaste är att vem som helstfår lov att använda källkoden som önskas men attprodukter som utgått från den inte får lov attsäljas vidare som sluten programvara.Ett annat vanligt licensavtal tillåter attkällkoden används hur som helst utan begränsningar.Det gör att det finns öppen källkod i alla storaoperativsystem , inklusive Microsofts ochApples. Öppna programvaror har länge funnits som ennaturlig del av Internet, och en majoritet av allawebbservrar kör med något av de öppnaoperativsystemen. Statskontoret har i en förstudieom öppen programvara tittat på vilka positiva ochnegativa effekter ett införande av öppen programvaraskulle kunna ha inom den offentliga förvaltningen iSverige.Vi anser att regeringen bör följa uppStatskontorets slutsatser genom att tillsätta enutredning i enlighet med vad som efterfrågas imotionen. Detta bör ges regeringen till känna.9. Konkurrensfrågor inom teleområdet, punkt 10(m, fp, kd, c)av (), (), (), (),(), () ochSven ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 9. Därmedbifaller motionerna2003/04:T560 av m.fl. (kd) yrkande16 och2004/05:T459 av m.fl. (kd) yrkande18 ochavslår motion2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkandena 11 och 12.StällningstagandeVi vill framhålla att den avregleradetelefonimarknaden har betytt oerhört mycket förSveriges utveckling . Alla parterpå telemarknaden har tjänat påkonkurrensutsättningen och etableringen av fleramobiltelefonioperatörer i Sverige.Många teleoperatörer har gett sig in på marknadenför fastnätstelefoni och konkurrerar med TeliaSonera, som äger och kontrollerar i princip allaaccessnät. Tyvärr innebär detta ensidiga ägande attkonkurrensen är bristfällig. Sedan januari 2001gäller EU-förordningen om lika tillträde tillaccessnätet, men i och med höga avgifter föroperatörer som vill ha tillträde till nätet finnsrisken att konkurrensen inte fungerar påtillfredsställande sätt. () har till uppgift att bevaka denna typ avfrågor. Den kritik som vi tidigare framförtkvarstår, då det fortfarande finns klagomål frånövriga operatörer om att det är både dyrt och svårtatt få tillgång till accessnätet. Även det faktumatt många kunder som bytt teleoperatör tvingas hatvå fakturor gör att konkurrensen inte fungerartillfredsställande. Regeringen måste uppmärksammadessa problem och ge PTS de verktyg som behövs föratt ingripa. Detta bör ges regeringen till känna.10. IT-lagstiftning, punkt 12 (m)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservation 10. Därmedbifaller motion2003/04:N248 av m.fl. (m) yrkande 14.StällningstagandeModerata samlingspartiet vill framhålla att det ärangeläget att den svenska rättsordningen respekterasoch att nya regler på IT-området integreras iexisterande lagstiftning.Den snabba tekniska utvecklingen gör också attspeciallagstiftning på IT-området riskerar attsnabbt bli obsolet. Nationell lagstiftning är oftaopraktisk på IT-området, och det är viktigt attskapa europeiska och internationella regler.Nationella lagar som inte visar tydlig nytta bördärför avskaffas. Lagen om elektroniskaanslagstavlor är ett tydligt exempel på en lag somborde upphävas, och de regler som finns däri som kanbehövas bör inte-greras i den växandemängden andra IT-lagar. Enligt vår mening bör vidareöverregleringen på IT-området inom EU uppmärksammas.I många av de europeiska direktiv som införs på IT-området finns utrymme för skillnader i lagstiftningmellan medlemsländerna. Det är viktigt attimplementera direktiven på ett sätt som låtermarknaden hitta en egen balans och inte införakrångligare eller mer restriktiv lagstiftning ändirektiven kräver. Detta bör ges regeringen tillkänna.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubrikenanges inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. IT-säkerhet m.m., punkt 5 (fp)av () och ().I samband med hantering avpropositionen om Samhällets säkerhet ochberedskap (prop. 2001/02:158) hävdadeFolkpartiet liberalerna vikten av ettfungerande samarbete mellan den blivandeincidenthanteringsfunktionen och motsvarandeprivata, då näringslivet ofta är måltavlaför denna typ av intrång. Den centralafunktionen för bearbetning av statistik förincidenter skulle ha kunnat läggas hos t.ex.Näringslivets säkerhetsdelegation, för atttillgodose näringslivets legitima krav påsekretess. En alltför myndighetsorienteradorganisation riskerar att bli uppfattad attinte kunna ge tillräckliga garantier omsekretess för att näringslivet skall kunnadelta fullt ut. Det nu inrättade SverigesIT-incidentcentrum (Sitic) vid Post- ochtelestyrelsen har genom en ändring isekretesslagen givits möjlighet attsekretessbelägga rapporter. Det är angelägetatt en utvärdering sker så att dennautformning också erhåller den trovärdighetsom förutsätts för näringslivets medverkan istörsta möjliga utsträckning.2. Mobiltelefontäckning, punkt 11 (fp)av () och ().Folkparitet liberalerna vill framhålla att redan närlicenserna för att driva det nya mobilnätet med UMTS(eller 3 G) delades ut kritiserade vi förfarandet.Regeringen har valt vägen med statlig kontroll ochplaneringspolitik när det gäller bredbandetsinfrastruktur, när det gäller digital TV och när detgäller det mesta av socialdemokratisk medie- och IT-politik. förordade i stället en s.k.auktionsmodell, vilket för övrigt också förordadesav statens egen utredare i frågan.Det har visat sig att mobiltelefontäckningen ärsynnerligen dålig på många håll i , kanskeframför allt i inland men även på andrahåll och också i samband med tågresor. Ursäkerhetssynpunkt är det synnerligen allvarligt attmobiltelefonerna inte fungerar tillfredsställande.När NMT-nätet kommer att fasas utaktualiseras frågan om en fungerandemobiltelefonitäckning i de glesast befolkade delarnaav vårt land. Det kommer med stor sannolikhet attvisa sig vara för dyrt att ordna 3 G-täckning idessa områden. Den s.k. WCDMA-tekniken (WidebandCode Division Multiple Access) kan då vara etteffektivt och billigt alternativ, vilket bör beaktasi den fortsatta hanteringen avmobiltelefonutbyggnaden. Detta är dock inte ettalternativ som skall användas i stället för 3 G-täckning, där leverantörerna inte klarat av attuppfylla villkoren, utan ett komplement där avtalad3 G-täckning inte finns.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden20032003/04:T284 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av insatser för attminska klassklyftorna inom IT-området.2003/04:T293 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att webbadresser alltidskall kompletteras med postadress och/ellertelefonnummer.2003/04:T344 av m.fl. (v, kd, c, mp):begär att regeringen överväger inrättandetav ett Internetråd eller motsvarande i syfte attskydda barns integritet, intressen och hälsa frånskadlig inverkan och utnyttjande via Internet.2003/04:T405 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om en utredning kringöppna programvaror i offentlig förvaltning.2003/04:T459 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om forskning om Web Services.2003/04:T464 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om insatser för att öka IT-kunnandet bland äldre.2003/04:T473 av m.fl. (kd):1. begär att regeringen lägger fram ettförslag till regelverk för elektroniskakommunikationsnät och kommunikationstjänster.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att betalspärrinförs som säkerhetsåtgärd i likhet med systemet iDanmark.2003/04:T474 av m.fl. (c):1. begär att regeringen antar deriktlinjer för IT-politiken som anförs i motionen.2.