bet · GS01UBU6 · 2005-03-10 00:00:00 — Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Behörighet till gymnasietRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub390 yrkande 32 och2004/05:Ub501.Reservation 1 (m)2. Brister i utbildningssystemetRiksdagen avslår motion2004/05:Ub436 yrkande 2.Reservation 2 (m, fp)3. Livslångt lärandeRiksdagen avslår motion2004/05:Ub275 yrkandena 1 och 2.Reservation 3 (c)4. Examensformer i gymnasietRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 25 och2004/05:Ub480 yrkande 45.Reservation 4 (fp)Reservation 5 (kd)5. Fritt val av skolaRiksdagen avslår motion2004/05:Ub295.Reservation 6 (m)6. Insatser för att förhindra avbrutnagymnasiestudierRiksdagen avslår motion2004/05:Ub494.7. JämställdhetRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub292 yrkande 1 och2004/05:A322 yrkandena 4 och 5.Reservation 7 (m)Reservation 8 (v)8. Uppdrag att utforma satsningar för attöka mäns deltagande i kvinnodomineradeyrkenRiksdagen avslår motion2004/05:A322 yrkande 3.Reservation 9 (v, mp)9. DiskrimineringslagstiftningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub292 yrkande 2.Reservation 10 (m)10. Införande av tvååriga yrkeslinjerRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 19,2004/05:Ub407 yrkande 1 och2004/05:N242 yrkande 2 (i denna del).Reservation 11 (fp)11. Struktur för yrkesutbildningenRiksdagen avslår motion2004/05:N239 yrkande 6.Reservation 12 (kd)12. YrkesutbildningsdelegationenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub440 yrkande 6.Reservation 13 (kd)13. Arbetsplatsförlagd utbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub351 samt2004/05:Ub440 yrkandena 4 och 5.Reservation 14 (kd)14. Införande av lärlingsutbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:N242 yrkande 2 (i denna del),2004/05:Ub285,2004/05:Ub286 yrkande 1,2004/05:Ub386,2004/05:Ub407 yrkande 2,2004/05:Ub440 yrkandena 1 och 3,2004/05:Ub480 yrkande 43 samt2004/05:N254 yrkande 14.Reservation 15 (m, fp, kd, c)15. Lärlingsutbildning för hantverkRiksdagen avslår motion2004/05:Kr354 yrkande 17.Reservation 16 (m, fp, kd, c)16. OmvårdnadsprogrammetRiksdagen avslår motion2004/05:So605 yrkande 15.17. EntreprenörskapRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 22,2004/05:Ub286 yrkande 2 och2004/05:Ub503.Reservation 17 (fp)18. Eget företagandeRiksdagen avslår motion2004/05:Ub241.Reservation 18 (m, fp)19. Idrott och hälsaRiksdagen avslår motion2004/05:Kr269 yrkande 5.20. KonsumentkunskapRiksdagen avslår motion2004/05:Ub361 yrkande 2.21. KursplaneöversynRiksdagen avslår motion2004/05:Ub339.Reservation 19 (v)22. Riksrekryterande gymnasieutbildningarRiksdagen avslår motionerna2004/05:Kr331 yrkande 3 och2004/05:MJ500 yrkande 38.23. KörkortsutbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub250 och2004/05:Ub311.24. TeknikprogrammetRiksdagen avslår motion2004/05:Ub258 yrkande 20.Reservation 20 (fp)25. Kunskapskrav på studieförberedandeprogramRiksdagen avslår motion2004/05:Ub258 yrkande 23.Reservation 21 (fp)26. HögskolebehörighetRiksdagen avslår motion2004/05:Ub480 yrkande 44.Reservation 22 (m, fp, kd)27. MentorssystemRiksdagen avslår motion2004/05:Sf365 yrkande 8.Reservation 23 (kd)28. Betyg från de nordiska ländernaRiksdagen avslår motion2004/05:U312 yrkande 1.Reservation 24 (kd)29. ElevresorRiksdagen avslår motion2004/05:Ub414.30. Avgiftsfri skolmatRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub385,2004/05:Ub484 och2004/05:Ub488.31. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub427,2004/05:Ub445 och2004/05:Sk404 yrkande 2.Stockholm den 10 mars 2005På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (),(), (), Nils-ErikSöderqvist (s), (), LouiseMalmström (s), (), (),(), (),(), Axel Darvik (fp) och LennartGustavsson (v).2004/05UbU6SammanfattningI betänkandet behandlas 56 yrkanden från allmännamotionstiden som gäller gymnasieskolan.Utskottet föreslår att samtliga yrkanden avslås.Yrkandena handlar bl.a. om behörighet tillgymnasiet och högskolan, livslångt lärande,examensformer, fritt val av skola, jämställdhet,yrkesprogrammen, arbetsplatsförlagd utbildning,lärlingsutbildning och entreprenörskap.Utskottet hänvisar i sina bedömningar bl.a. tilltidigare ställningstaganden, framför allt tillbetänkandet Utveckling av gymnasieskolan (bet.2003/04:UbU13). Betänkandet behandlade regeringensproposition /04:140 Kunskap och kvalitet - elvasteg för utveckling av gymnasieskolan och därtillhörande motioner samt motioner från allmännamotionstiden 2003.I övrigt hänvisas i huvudsak till pågåendeutredning och beredning, bl.a. av Skollagskommitténsbetänkande Skollag för kvalitet och likvärdighet(SOU 2002:121).Reservationer finns från Moderata samlingspartiet,liberalerna, ,degröna.Moderaterna, har också lämnatsärskilda yttranden.Utskottets övervägandenÖvergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ombehörighet till gymnasiet, kritik motutbildningssystemet, det livslånga lärandet,examensformer, fritt val av skola ochinsatser för att förhindra avbrutnagymnasiestudier. Utskottet hänvisar ihuvudsak till tidigare ställningstaganden.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (m, fp), 3(c), 4 (fp), 5 (kd) och 6 (m) samt särskildayrkandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd), 4 (c) och 5(fp).MotionernaModeraterna framhåller i motion 2004/05:Ub390yrkande 32 att det är självklart att kraven förbehörighet till gymnasiet inte skall sänkas - ävenframgent skall minst godkänt i svenska, engelska ochmatematik krävas för inträde på de nationellaprogrammen. I motion 2004/05:Ub501 (s) föreslås atten översyn skall göras av andra antagningssystemtill gymnasiet. Syftet skall enligt motionären varaatt bredda intagningen till gymnasiet och inte slåut ungdomarna utan stärka dem.I motion 2004/05:Ub436 yrkande 2 hävdarModeraterna att det svenska utbildningssystemet inteklarar av att möta varken enskildas behov ellerarbetsmarknadens krav. är det ungefär 10000 grundskoleelever som inte uppnår behörighet tillett nationellt program i gymnasieskolan och ungefärtre av tio gymnasieelever lyckas inte fullfölja sinagymnasiestudier.Centerpartiet redogör i motion 2004/05:Ub275 försin vision för det livslånga lärandet. Bland annatvill man ha en gymnasieskola som höjer den allmännautbildningsnivån och förbereder alla för ettlivslångt lärande (yrkande 1). Vidare villCenterpartiet ha en elevanpassad och flexibelgymnasieskola. Skolan måste ta hänsyn till atteleverna är olika och lär på olika sätt. Det finnsmånga olika sätt att anpassa gymnasieskolan efter debehov de enskilda eleverna har (yrkande 2). Ett sättär att se till att alla elever har med sigtillräckliga förkunskaper från grundskolan.I motion 2004/05:Ub258 yrkande 25 föreslårFolkpartiet att det skall införas tre typer avexamina i gymnasieskolan. Studierna skall kunnaavslutas med en internationellt jämförbarstudentexamen som ger behörighet tillhögskolestudier. De andra examinationsformernaföreslås vara lärlings- och yrkesexamina. ÄvenKristdemokraterna anser i motion 2004/05:Ub480yrkande 45 att gymnasieexamina med olikainriktningar skall inrättas.I motion 2004/05:Ub295 (m) hävdar motionärerna attdet är dags att ta bort alla begränsningar i frågaom vilken skola en elev får gå i. Eleven skall frittfå välja skola.Särskilda insatser för att förhindra att ungdomaravbryter sina gymnasiestudier efterfrågas i motion2004/05:Ub494 (s). Motionärerna menar att medförebyggande insatser i gymnasieskolan skulle mångaelever undvika att senare hamna påsamhällsomhändertagande anstalter.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.I betänkandet Utveckling av gymnasieskolan (bet.2003/04:UbU13) underströk utskottet vikten av attreglerna för behörighet till gymnasiets nationellaprogram upprätthålls. Elever som saknar godkäntbetyg i svenska, svenska som andraspråk, engelskaeller matematik och inte kan antas tillgymnasieskolans nationella program innan de skaffatsig nödvändiga förkunskaper skall i stället erbjudasplats på ett individuellt program. Utskottet haringen annan uppfattning nu.När det gäller kritik avutbildningssystemet vill utskottet framföraföljande. Att elever slutar utan att hauppnått behörighet till gymnasieskolan är djuptotillfredsställande. har ansvar för attmöjliggöra för eleverna att nå målen förutbildningen, och utskottet vill peka på detkvalitetsarbete som görs inom . Tillexempel fortgår arbetet med att implementerakvalitetsprogrammet skall vara braskolor (U/2003/1353/S). Utgångspunkten är attstatens stora ekonomiska satsning på skolan, bl.a.genom medel för personalförstärkning, måste följasav tydliga insatser för att uppnå en nationelltlikvärdig och kvalitativt god utbildning. Utskottetbehandlar frågor som rör senare undervåren 2005.Även det förhållandet att elever slutar sinagymnasiestudier utan att ha slutfört studierna ärenligt utskottets uppfattning otillfredsställande.Utskottet har därför i betänkande 2004/05:UbU13välkomnat de förändringar som regeringenpresenterade i propositionen Kunskap och kvalitet -elva steg för utveckling av gymnasieskolan (prop.2003/04:140). Genom beslut om nämndaproposition samt beslut om budgetpropositionen för2005 (prop. 2004/05:1, utg.omr. 16, bet.2004/05:UbU1) har stora förbättringar gjorts vadgäller det individuella programmet. Utbildning påett individuellt program som påbörjas efter den 1juli 2006 skall bedrivas i en omfattning sommotsvarar heltid. Utbildningens omfattning fårminskas om en elev begär det och styrelsen förutbildningen finner det förenligt med syftet förutbildningen. Syftet med förslaget är att stärkagymnasieskolans förutsättningar att direkt ianslutning till möta och fånga upp deelever som saknar behörighet att söka ett nationelltprogram. Gymnasieskolan skall på så sätt kunnaerbjuda en utbildning som har hög kvalitet och somkan utgöra den nödvändiga bro mellan ochgymnasieskolan som behövs för att minimerastudieavbrott och avhopp. Regeringen tillför isamband med att det individuella programmet skallbedrivas på heltid tillkommunerna för att göra det möjligt förkommunerna att förstärka sina insatser för eleversom saknar behörighet till ett nationellt program.Medlen innefattas enligt regeringen ibudgetpropositionen i den ökning av detgenerella statsbidraget till kommunerna somregeringen aviserat . Utskottet vill ocksåframhålla att det inte finns något som hindrarkommunerna från att redan nu erbjuda eleverindividuellt program på heltid och att det ocksåfinns kommuner som gör detta.Utskottet vill också framhålla möjligheten attenligt 5 kap. 4 b § skollagen inrikta ettindividuellt program mot studier på ett nationellteller specialutformat program (programinriktatindividuellt program, PRIV) där eleven utifrån sinaegna förutsättningar kan läsa gymnasiekurser ikombination med olika stödinsatser för att blibehörig. Möjligheten att följa ett sådant program ärett bra steg för att tydliggöra att studier vid ettindividuellt program skall leda till att man övergårtill ett nationellt eller specialutformat program.Utskottet vill understryka att kommunerna enligtutskottets uppfattning så långt som möjligt börerbjuda elever programinriktade individuellaprogram.Vad gäller yrkanden om attgymnasieskolan skall vara en förberedelse för detlivslånga lärandet och att gymnasieskolan skall varaelevanpassad och flexibel menar utskottet att dessaär tillgodosedda. av eleverna igrundskolan som slutade 2003 fortsattedirekt i gymnasieskolan. Av alla elever som börjadei gymnasieskolan 1998 fick slutbetyg inom fyraår, och /03 lämnade av eleverna iår 3 gymnasieskolan med slutbetyg. Såsom utskottetframhållit ovan är det viktigt att kvaliteten igymnasieskolan ökar så att fler elever avslutargymnasiet med slutbetyg. Genom de förändringar igymnasieskolan som beslutades av iseptember 2004 med anledning av proposition2003/04:140 är det utskottets uppfattning att ännufler elever kommer att slutföra sina studier. Denflexibilitet som motionärerna efterfrågar finnsockså enligt utskottet genom gymnasieskolans helastruktur med de olika val som står öppna för eleven.Det individuella programmet är självfallet också enmöjlighet att individualisera undervisningen för demsom ännu inte har behörighet att läsa på ettnationellt program.De elever som påbörjar sin utbildning efter den 1juli 2007 kommer - om de uppfyller kraven - att fåen gymnasieexamen (prop. 2003/04:140, bet.2003/04:UbU13). Gymnasieexamen kommer att motsvarakraven för grundläggande behörighet till högskolansamt, utöver det, innebära krav på godkänt betyg påett gymnasiearbete. Syftet med examen är att befästaoch förstärka kvaliteten i svenskgymnasieutbildning, och ett examensbevis skall varaett kvalitetsbevis som ger information om attutbildningens mål som helhet är uppnådda. I sambandmed gymnasieexamen behandlade utskottet yrkanden omatt andra examensformer skulle införas, liknande demsom nu framförs. Utskottet menade då att det genominförandet av en gymnasieexamen inte fanns behov avytterligare examensformer och föreslog att yrkandenaskulle avslås. beslutade i enlighet medförslaget. Utskottet har ingen annan uppfattning nu.I och med beslutet om propositionen Kunskap ochkvalitet - elva steg för utveckling avgymnasieskolan kommer gymnasieelevernas möjlighetatt söka en utbildning på nationellt program i enannan kommun att öka. Enligt nu gällande reglerfinns endast en rätt att läsa ett program somhemkommunen inte erbjuder. Även om programmeterbjuds av hemkommunen införs möjligheten att 1 och 2 söka enutbildning i annan kommun. Vissa begränsningarfinns - förutom att elever bosatta i kommunen harföreträde - genom att elever från en kommun som intehar det nationella programmet eller den nationellainriktningen har företräde. Även den sökande, sommed hänsyn till sina personliga förhållanden harsärskilda skäl att få gå i den gymnasieskola dit haneller hon sökt, skall ha företräde. Utskottet anseratt de regler om s.k. frisökning som nyligenbeslutats av är väl avvägda och bör trädai kraft som avsett. Regeringen har gett i uppdrag åtSkolverket att redovisaen uppföljning av systemet med frisökning.Skolverket skall analysera konsekvenserna för såvälelever som kommuner, särskilt med hänsyn till hurolika kommuners samverkansformer kringgymnasieskolan utvecklas.Utskottet menar att det är viktigt att det finnsmöjligheter att erbjuda särskilda insatser för deungdomar som riskerar att avbryta sinagymnasiestudier. Enligt utskottets uppfattning finnsdet inom nuvarande regelverk och genom nyligenfattade beslut goda möjligheter för skolan attstödja elever som riskerar att inte klara sinastudier. Enligt 5 kap. 20 § gymnasieförordningen(SFS 1992:394) har en elev som har påtagligastudiesvårigheter i kärnämnena svenska, svenska somandraspråk, engelska eller matematik rätt att läsakurserna i dessa ämnen i etapper. Enligt 23 § sammakapitel kan också en elev få läsa ett reduceratprogram genom att han eller hon befrias frånundervisning i en eller flera kurser. Eleven skalldå ha påtagliga studiesvårigheter som inte kan lösaspå något annat sätt. Styrelsen får också besluta attundervisningen på ett nationellt program fårfördelas över än om det finnssärskilda skäl (5 kap. 24 och 25 §§). Möjlighetenatt gå om en kurs regleras i 6 kap. 14 §gymnasieförordningen. Om en elev har uppenbarasvårigheter att följa undervisningen på sittstudieprogram skall rektorn vidta de åtgärder sombehövs för att eleven skall kunna fortsättastudierna, och det skall då övervägas om elevenskall gå om en eller flera kurser, övergå till ettreducerat program eller ett annat nationellt programeller ett individuellt program. I 8 kap. 1 § sammaförordning regleras möjligheten att gestödundervisning till en elev som kan befaras inteuppnå kursplanernas kunskapsmål eller om eleven avandra skäl behöver särskilt stöd. För elever som harbehov av särskilt stöd får specialundervisninganordnas inom klassen. För en elev som behöverstödinsatser skall ett årgärdsprogram utarbetas (1 a§).Det är viktigt att skolan kan erbjuda en välfungerande elevhälsa. Elevhälsan skall varaförebyggande och hälsofrämjande, och genom attskolhälsovård, elevvård och specialpedagogiskainsatser betraktas som en helhet förbättrasmöjligheten för skolan att uppnå sina mål (prop.2001/02:14 Hälsa, lärande och trygghet, bet.2001/02:UbU6). Enligt Skollagskommitténs förslagSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)skall elevhälsan främst arbeta förebyggande ochomfatta omvårdnad samt medicinska, psykologiska,sociala och specialpedagogiska insatser. Utskottethänvisar till den beredning som pågår inomRegeringskansliet med anledning av kommitténsförslag.Jämställdhet m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkanden om jämställdhetoch diskrimineringslagstiftning medhänvisning till tidigare ställningstagandenoch pågående insatser och utredning.Jämför reservationerna 7 (m), 8 (v), 9 (v,mp) och 10 (m) samt särskilda yttrandena 6(fp) och 7 (kd).MotionernaModeraterna framhåller i motion 2004/05:Ub292yrkande 1 att den enskilt viktigaste åtgärden föratt skapa jämställdhet inom svenskt utbildningsväsenär att värna om människors rätt att bli bedömda somindivider och att få sina prestationer granskade iett individuellt perspektiv.Vänsterpartiet menar i motion 2004/05:A322 attsatsningar som syftar till att få män och kvinnoratt göra "otraditionella" utbildnings- och yrkesvalbör ges fortsatt prioritering sommotionärerna menar att regeringen bör förtydliga ochkonkretisera uppdrag till berörda myndigheter.Myndigheten för skolutveckling bör enligtVänsterpartiet få i uppdrag att utarbeta kurser somger pojkar möjlighet att prova yrken inom vård,skola och omsorg (yrkande 3). Vidare bör Skolverketfå i uppdrag att granska den arbetsplatsförlagdaverksamhet som bedrivs för elever i grund- ochgymnasieskolan och se om den överensstämmer med deskrivningar om jämställdhet som finns i läroplanerna(yrkande 4). Slutligen bör Myndigheten förskolutveckling enligt se till attpraktikhandledare samt studie- och yrkesvägledarefår kunskap om hur man aktivt arbetar med att brytade könstraditionella mönstren, inklusive yrkesvalen(yrkande 5).I motion 2004/05:Ub292 yrkande 2 anser Moderaternaatt det inte finns någon anledning att ha ensärskild diskrimineringslagstiftning förutbildningsväsendet eller för någon del av detta.Det finns enligt motionärerna inte något motiv föratt dela upp diskriminering i olika kategorier ochatt splittra lagstiftningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandena.När utskottet behandlade frågor om jämställdhet igrundskolan och inom gymnasieskolan i betänkandetJämställdhet inom utbildning och forskning (bet.2003/04:UbU16) underströk utskottet vikten av attskolan till eleverna förmedlar de demokratiskavärdena, inbegripet jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Utskottet menade också att arbetet förjämställdhet handlar om att motverka traditionellakönsmönster och ge eleverna likvärdiga möjligheteroch villkor att utvecklas oberoende av kön.Utskottet har ingen annan uppfattning nu.Utskottet delar uppfattningen att det är viktigtatt kvinnor och män i ökad utsträckning görotraditionella utbildnings- och yrkesval. Detta ären viktig uppgift för dem som arbetar igymnasieskolan, men också i förskolan och skolan iövrigt. Förskolans och skolans arbete för ökadjämställdhet behandlas i skollagen, läroplanerna,jämställdhetslagen och i . Målenför jämställdhetsarbetet finns tydligt formulerade ide nationella styrdokumenten. I grundskolanskursplaner eftersträvas också att skolansvärdegrund, däribland jämställdhet som en fråga omdemokrati, skall genomsyra undervisningen i allaämnen. Kommunerna ansvarar för att lärare,förskollärare och fritidspedagoger har kunskap om deföreskrifter som gäller för skolväsendet samt fårkompetensutbildning i dessa frågor. I läroplanentilldelas dessutom rektor särskilt ansvar förjämställdhet som ämnesövergripande kunskapsområde.Därtill har en rad åtgärder vidtagits på nationellnivå för att stödja och stimulera det lokalajämställdhetsarbetet. Jämställdhet är ett av treprioriterade områden för Myndigheten förskolutvecklings generella uppdrag. Regeringen haravsatt medel för att utbilda resurspersoner ijämställdhet och genuskunskap. För att ytterligarestödja utvecklingen av jämställdhetsarbete i skolanplanerar Myndigheten för skolutveckling att bl.a.under /05 anordna regionala mötesplatserför genuspedagoger, mediepedagoger samt lärare ochannan skolpersonal. gav regeringenMyndigheten för skolutveckling i uppdrag att ta frammaterial med information om vad jämställdhet är ochinnebär för skolans uppdrag och åtagande(U2004/2350/S). Myndigheten har tagit fram ettstödmaterial, Hur är det ställt? Tack, ojämt!Materialet innehåller lärande exempel på hur skoloroch kommuner i samverkan med olika organisationeroch myndigheter arbetar med jämställdhet samt socialoch etnisk mångfald. Alla kommuner och skolor harfått del av materialet. Utskottet utgår ifrån attnär materialet används i skolorna deltar ocksåstudie- och yrkesvägledare.Skolverket har fått i uppdrag att utarbeta nyakursplaner och programmål inför att de beslutadeändringarna i gymnasieskolan skall träda i kraft. Idetta arbete skall bl.a. genusperspektivet beaktas.Att integrera genusperspektiv i utbildningen gereleverna bättre möjlighet att upptäcka och motverkadiskriminerande och ojämställda förhållanden.När det gäller jämställdheten inom denarbetsplatsförlagda verksamheten hänvisar utskottettill tillsynsansvar som bedrivs inominspektionsverksamheten. Ansvaret gäller helautbildningen, dvs. också den arbetsplatsförlagda.Sammantaget menar utskottet att frågan omjämställdhet inom skolan har uppmärksammats ochtydliggjorts och även att pågåendeverksamhet gör att motionsyrkandena bör avslås.När det gäller frågan om endiskrimineringslagstiftning för skolan hänvisarutskottet till den proposition rörande förbud motdiskriminering och annan kränkande behandling iskolan som aviserats från till imaj 2005. I propositionen kommer betänkandet Skolansansvar för kränkningar av elever (2004:50) attbehandlas.Yrkesprogram i gymnasieskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkanden om tvåårigayrkeslinjer, yrkesutbildningen ocharbetsplatsförlagd utbildning. Utskottethänvisar till tidigare ställningstaganden.Jämför reservationerna 11 (fp), 12 (kd), 13(kd) och 14 (kd).MotionernaFolkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub258 yrkande19 att tvååriga yrkeslinjer skall inrättas.Motionärerna hävdar att det är bättre att eleverslutför en kortare yrkesutbildning än att de hopparav utan slutbetyg och får svårt att klara sig iyrkeslivet och i vidare studier. Också i motion2004/05:N242 yrkande 2 (i denna del) menarFolkpartiet att det finns behov av en gymnasiereformsom ger bättre och mindre teoretiska yrkesprogrammen också en ökad valfrihet inom yrkesprogrammen.Motionärerna menar att med tvååriga gymnasielinjerkommer sannolikt fler elever att ta sig igenomgymnasiet och komma fortare ut i arbetslivet. Ettmotsvarande yrkande finns i motion 2004/05:Ub407(kd) yrkande 1.Kristdemokraterna efterlyser i motion 2004/05:N239yrkande 6 en bättre struktur för yrkesutbildningenpå gymnasienivå då man menar att utbildningsvägarnamånga gånger är oklara och ofullständiga.I motion 2004/05:Ub440 yrkande 6 meddelarKristdemokraterna att man noggrant kommer att följautvecklingen av Yrkesutbildningsdelegationen.Motionärerna menar att arbetet med att stärkayrkesutbildningen kan utföras av en befintligmyndighet på området, t.ex. ellerMyndigheten för skolutveckling.Kristdemokraterna är i motion 2004/05:Ub440yrkande 4 positiva till arbetsplatsförlag utbildningdå samverkan mellan skola och arbetsliv behövs föratt eleven skall hitta rätt på en arbetsmarknad somförändras och blir alltmer kunskapsintensiv.