bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — Regeringen har genom skattestrategin för alternativa drivmedel markerat att detta område är ett av de viktigaste i arbetet med att bygga ett ekologiskt hållbart samhälle. Strategin har lett till att alternativa drivmedel har fått en mycket bred introduktion på den svenska marknaden. Regeringen arbetar också inom EU för att förbättra förutsättningarna för dessa bränslen. Långsiktiga och förutsebara villkor är nödvändiga för att företag på alternativbränslemarknaden skall få rimliga förutsättningar att kunna etablera och bygga upp sin verksamhet. Regeringen vill därför göra klart att koldioxidneutrala drivmedel under ytterligare en femårsperiod från utgången av den nuvarande skattestrategin skall garanteras de konkurrenskraftiga skattevillkor som är nödvändiga. Motionärerna föreslår att biobränsle som blandas med bensin skall få en särskild skattenedsättning. har i likhet med skatteutskottet inte någon invändning mot regeringens bedömning när det gäller alternativa drivmedel och avstyrker motion Fi293 (c) yrkande 6. Regeringen anför (avsnitt 5.6.1) att en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker bör införas . Skattebeloppen bör motsvara en höjning av den nuvarande spritskatten per liter ren alkohol och betalas till förmån för alkoholförebyggande åtgärder. Regeringen avser att återkomma med ett lagförslag om att det skall införas en tilläggsskatt på alkoholhaltiga blanddrycker och vissa andra alkoholdrycker som bör kunna träda i kraft . Motionärerna föreslår bl.a. sänkta alkoholskatter för öl och vin respektive sänkta införselkvoter. har i likhet med skatteutskottet inte någon invändning mot regeringens bedömning (avsnitt 5.6.1) när det gäller en skatt på alkoholhaltiga blanddrycker och avstyrker motionerna Fi258 (m) yrkande 28, Fi321 (kd) yrkande 26 och So700 (s, fp, v, mp, kd, c) yrkande 3. Regeringen föreslår (avsnitt 5.6.2 och punkt 39) att minimipunktskatten på cigaretter höjs från till och att skatten på röktobak höjs per kg. Ändringarna träder i kraft . tas en minimipunktskatt ut för lågpriscigaretter i . När regeringen föreslog ett införande av en sådan minimipunktskatt bedömde regeringen att det inte var lämpligt att fastställa minimipunktskatten till med hänsyn till att en sådan höjning av punktskatten på lågpriscigaretter skulle kunna öka risken för smuggling av cigaretter (prop. 2002/03:1, bet. 2002/03:FiU1, rskr. 2002/03:24). Vid en förnyad samlad bedömning finner regeringen dock skäl för att minimipunktskatten bör höjas till av den punktskatt som tas ut på cigaretter i den mest efterfrågade priskategorin. För att höjningen av minimipunktskatten skall få fullt genomslag redan från föreslår regeringen att minimipunktskatten för , med undantag från de regler som normalt gäller för fastställande av denna, skall fastställas till per cigarett. Skatten på röktobak (rulltobak och piptobak) är per kg medan skatten på cigaretter i den fastställda mest efterfrågade priskategorin , omräknad till kronor per kg, uppgår till per kg. Den relativt låga skatten på röktobak är inte motiverad av folkhälsoskäl. Regeringen föreslår därför att skatten på röktobak höjs något till per kg fr.o.m. . Motionärerna föreslår dels att skatten på rulltobak höjs till /kg, dels att fattar beslut om en reformering av cigarettbeskattningen. tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag om höjda skatter på cigaretter och röktobak och avstyrker motion Fi258 (m) yrkandena 44 och 45 och Fi321 (kd) yrkande 32. Regeringen föreslår (avsnitt 5.6.3 och punkt 35) att reklamskatten på annonser i allmän nyhetstidning sänks från till av beskattningsvärdet och att reklamskatten i övrigt sänks från till av beskattningsvärdet fr.o.m. . Beloppet av den skattepliktiga omsättning som berättigar till återbetalning av reklamskatt för dagspress respektive populär- eller fackpress höjs från 12 respektive till 50 respektive från samma tidpunkt. Ändringarna träder i kraft . Regeringen har vid årets budgetberedning funnit att förutsättningar föreligger för finansiering av ett första steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Förslaget medför att antalet skattepliktiga tidningar klart minskar. Motionärernas förslag är inriktade på att reklamskatten skall avskaffas. tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag (avsnitt 5.6.3 och punkt 35) om sänkt reklamskatt och avstyrker motionerna Fi231 (c), Fi233 (m), Fi247 (m), Fi258 (m) yrkande 14, Fi269 (c), Fi301 (kd), Sk283 (m) yrkandena 1 och 2, Sk301 (fp), Sk335 (m) och Kr281 (m) yrkande 14. Trängselskatt, handelsgödsel och bekämpningsmedel samt vissa mervärdesskattefrågor har i sitt yttrande vidare avstyrkt motionsförslag som gäller trängselskatten (avsnitt 38), handelsgödsel och bekämpningsmedel (avsnitt 46) och mervärdesskatten på resor, drivmedel, tidskrifter och kultur (avsnitt 48). avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi225 (m) yrkandena 1-3, Fi236 (fp), Fi258 (m) yrkandena 7, 8, 11 och 46, Fi281 (fp) yrkande 6, Fi293 (c) yrkande 16, Fi296 (c) yrkande 9, Fi306 (kd) yrkande 5, Fi321 (kd) yrkandena 11, 14, 15 och 37, Sk276 (m), N302 (m) yrkande 9, N438 (kd) yrkande 12, T497 (m) yrkande 22, T498 (fp) yrkande 2 och MJ441 (m) yrkandena 2 och 3. Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Regeringen föreslår (avsnitt 5.10.1 och punkt 33) att ett investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus införs. Stödet ges till ägare av småhus, flerbostadshus samt bostadsanknutna lokaler och tillgodoförs ägaren genom kreditering på skattekonto. Det aktuella stödet skall gälla konverteringar som genomförs fr.o.m. t.o.m. . Stöd skall ges med högst av konverteringskostnaderna upp till ett visst takbelopp per bostad. Sammantaget beräknas det totala skattebortfallet till för femårsperioden. En anmälan av stödet har skett till kommissionen enligt EG-fördragets regler om statligt stöd i den delen som omfattar flerbostadshus. Det är angeläget att stödet beslutas och införs utan onödig fördröjning. Eftersom stödet kan träda i kraft först sedan kommissionen gett sitt godkännande och då godkännande inte kan förväntas innan riksdagsbehandlingen föreslås att regeringen bemyndigas att besluta när lagen om investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus skall träda i kraft. Motionärerna avslår förslaget. har i sitt yttrande tillstyrkt att stödet för konvertering från direktverkande elvärme krediteras på skattekonto och näringsutskottet har i protokollsutdrag tillstyrkt förslaget. Utskotten har också avstyrkt motsvarande motionsyrkanden. har i likhet med skatteutskottet och näringsutskottet inte någon invändning mot regeringens förslag om ett investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus införs och avstyrker i likhet med dessa utskott motionerna Fi275 (m) yrkande 2, Fi258 (m) yrkande 29 delvis, Fi241 (fp) yrkande 16 och N436 (fp) yrkande 20. Lagförslaget innehåller endast de regler som behövs för att det planerade stödet skall kunna krediteras på skattekonto etc. Utskottet ser inte något hinder för att låta förslaget träda i kraft innan besked om kommissionens tillstånd erhållits och föreslår därför att lagförslaget får träda i kraft . När det gäller de belopp som utbetalas genom kreditering på skattekonto och belastar budgetens inkomstsida bör det enligt finansutskottets mening finnas en ram för de krediteringar som kan genomföras . Utskottet föreslår därför att lagförslaget tillförs en tredje paragraf med följande lydelse: Kreditering på skattekonto med stöd av denna lag får inte minska statens inkomst av skatter med ett större belopp än . Avsikten är att stödet skall utgå och sammanlagt uppgå till . Överföringar mellan åren av outnyttjat utrymme kan ske genom att paragrafen ändras vid behandling av budgeten eller en tilläggsbudget. Stöd vid konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus Regeringen aviserar att ett stöd vid konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus kommer att införas och att även detta stöd skall tillgodoföras ägaren genom kreditering på skattekonto. Stödet skall gälla konverteringar som genomförs fr.o.m. t.o.m. . Stöd skall ges med högst av konverteringskostnaderna upp till ett visst takbelopp per bostad. Sammantaget beräknas det totala skattebortfallet till för femårsperioden. För åtgärden avsätts en årlig ram om . Inom denna ram skall rymmas ett stöd på för solvärme. Motionärerna avslår förslaget. har i sitt yttrande inte haft någon invändning mot att stödet krediteras på skattekonto och näringsutskottet har i protokollsutdrag tillstyrkt att stödet införs. Utskotten har också avstyrkt motsvarande motionsyrkanden. har i likhet med skatteutskottet och näringsutskottet inte någon invändning mot regeringens aviserade förslag och avstyrker i likhet med dessa utskott motion Fi258 (m) yrkande 29 delvis. När det gäller genomförandet utgår utskottet ifrån att de synpunkter som utskottet haft när det gäller en lagreglerad ram för stöd som krediteras på skattekonto beaktas vid utformningen av stödet. Den lagreglerade ram som anges för stödet bör således vara . Stöd för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn Regeringen anför (avsnitt 5.10.3) att det enligt regeringens mening bör införas ett särskilt stöd för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn. Stödet bör utgå efter ansökan som prövas och beslutas av en myndighet med särskild kompetens att göra bedömningar inom området forskning, utveckling och produktutveckling, och tillgodoföras stödmottagaren genom en kreditering på dennes skattekonto. Det är Verket för innovationssystem, , alternativt Verket för näringslivsutveckling, , som kommer i fråga för att pröva och besluta om stödet. För stödet avsätts en årlig kostnadsram om . Den närmare utformningen av stödet kräver en fortsatt beredning men regeringen avser att utforma ett förslag om stöd för stimulans av forskning och utveckling i företagssektorn med inriktning att det ska kunna börja tillämpas . Motionärerna motsätter sig att stödet införs. har i sitt yttrande inte haft någon invändning mot att stödet för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn utformas som en kreditering på skattekonto. har inte någon invändning mot att avsätts för ett stöd för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn och att detta stöd krediteras på skattekonto. Utskottet utgår ifrån att de synpunkter som utskottet haft när det gäller en lagreglerad ram för stöd som krediteras på skattekonto beaktas vid utformningen av stödet. Utskottet avstyrker motionerna Fi321 (kd) yrkande 35 och Fi293 (c) yrkande 13. har i sitt yttrande avstyrkt motionsförslag om att en rad stöd som krediteras på skattekonto skall avskaffas och har härvid hänvisat till de motiv som ligger bakom de enskilda stöden. avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi258 (m) yrkandena 12, 22, 27, 43, 48 och 49, MJ526 (fp) yrkande 3, Fi321 (kd) yrkandena 25, 36, 41 och 42, Bo338 (kd) yrkande 5 och Fi293 (c) yrkandena 11, 12 och 14. Utskottets bedömning i korthet Utskottet ställer sig bakom regeringens beräkningar av statsbudgetens övriga inkomster. De stora skillnaderna mellan regeringens och oppositionspartiernas förslag på statsbudgetens övriga inkomster gäller dels inkomster av statens verksamhet, dels inkomster av försåld egendom. Sammanlagt innebär partiernas förslag att statsbudgetens övriga inkomster ökar med jämfört med regeringen. Detta framgår av tabell 5.4. Tabell 5.4 Statsbudgetens övriga inkomster. Regeringens och oppositionens förslag Miljarder kronor respektive avvikelser i miljarder kronor Huvuddelen av differensen, ca , på inkomster av statens verksamhet förklaras av att samtliga oppositionspartier föreslår höjd egenavgift för arbetslöshetskassorna. redovisar dock samma förslag som minskade statliga subventioner till arbetslöshetsförsäkringen. Därav att avvikelse i förhållande till regeringen är noll under posten inkomster av statens verksamhet. Försäljningar av statens företag påverkar inte statens nettoförmögenhet Skillnaden under inkomster av försåld egendom förklaras av oppositionspartiernas gemensamma förslag om att statliga företag ska säljas ut i stor omfattning . Partierna räknar med att sälja företag för mer än regeringen . Försäljningsinkomsterna ska i första hand användas för att amortera på statsskulden. Försäljningar av statliga aktier innebär att staten byter en finansiell tillgång mot en annan, vilket varken gör staten rikare eller fattigare och heller inte påverkar den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Effekten på det finansiella sparandet är inte given. Statsskuldsräntorna sjunker om statsskulden amorteras, men avhänder sig staten tillgångar som ger inkomster. Nettoeffekten av dessa förändringar avgörs bl.a. av ränteläget och hur framgångsrika de aktuella företagen är, och kan visa sig bli såväl positiv som negativ. Försäljningar i en sådan omfattning som motionärerna förespråkar riskerar dessutom att påverka aktiekurserna negativt. Om man ska få in ett visst belopp i försäljningsinkomster, finns det en uppenbar risk för att man tvingas sälja aktierna till underpriser, vilket i sin tur tvingar fram ytterligare försäljningar för att uppställda mål ska kunna nås. Utgångspunkten för privatiseringar måste självklart vara att de ska vara näringspolitiskt motiverade och att de ska genomföras då utbytet blir så gynnsamt som möjligt för ägaren, dvs. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens beräkning av statsbudgetens inkomster med de ändringar som föreslås i en gemensam motion från Socialdemokraterna, . Alternativa inkomstberäkningar av Moderata samlingspartiet, liberalerna, och avstyrks. Jämför reservationerna 3 (m), 4 (fp), 5 (kd) och 6 (c). I föregående avsnitt 5.3 och 5.4 om Statsbudgetens skatteinkomster respektive övriga inkomster har de delar som tillsammans utgör statsbudgetens totala inkomster redovisats. Av tabell 5.5 framgår de alternativa förslagen till statsbudgetens beräknade inkomster totalt. Tabell 5.5 Statsbudgetens inkomster . Regeringens (s, v, mp) och oppositionspartiernas förslag Miljarder kronor respektive avvikelser i miljarder kronor Regeringen föreslår (punkt 12) att godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster . Regeringens förslag till inkomstberäkningar framgår av tabell 5.5. Motion från Socialdemokraterna, I motion Fi320 yrkande 8 i denna del av Socialdemokraterna, läggs ett förslag om sänkta arbetsgivaravgifter. Förslaget innebär att de totala skatteintäkterna blir lägre jämfört med regeringens förslag, vilket framgår av tabell 5.5. Moderata samlingspartiet, liberalerna, och föreslår alternativa nivåer på statsbudgetens inkomster . Sådana yrkanden finns i motionerna Fi240 (m) yrkande 5, Fi241 (fp) yrkande 5, Fi243 (c) yrkande 7 och Fi321 (kd) yrkande 1. tillstyrker regeringens beräkning av inkomster från skatter med den ändring som framgår av motion Fi320 (s, v, mp) och avstyrker de alternativa inkomstberäkningarna i motionerna från Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . tillstyrker regeringens inkomstberäkning 2006 med den ändring som framgår av motion Fi320 (s, v, mp) och avstyrker motionerna från Moderata samlingspartiet, liberalerna, och i motsvarande delar. har tidigare i avsnitt 5.3 och 5.4 tagit ställning till de separata skatteförslagen samt förslagen rörande övriga inkomster för staten . I det följande görs några kommentarer kring förslagens samlade effekter på statsbudgetens inkomster. Samtliga oppositionspartier föreslår att skatterna totalt sett ska sänkas i relation till regeringens förslag. Effekterna på statsbudgetens skatteinkomster bestäms emellertid också av hur skattesänkningarna utformas tekniskt samt hur de redovisas. Redovisningen skiljer sig särskilt åt beträffande skatteförslagens effekter på staten respektive kommunerna. Moderata samlingspartiet, liberalerna och inkomstskatteförslag innebär att kommunernas skatteinkomster minskar. Statens skatteinkomster blir däremot betydligt högre än i regeringens förslag. utformar å andra sidan sitt inkomstskatteförslag så att statsbudgetens skatteinkomster sjunker kraftigt medan kommunernas inkomster ökar. Dessa effekter tillsammans med oppositionspartiernas förslag på statsbudgetens övriga inkomster innebär att statsbudgetens totala inkomster är högre jämfört med regeringen för samtliga oppositionspartier. För är dock skillnaden i förhållande till regeringen endast marginell, vilket förklaras av deras tekniska konstruktion av inkomstskatteförslaget. Utskottet har i avsnitt 4.1 om utgifts- och skattepolitikens inriktning utförligt behandlat oppositionspartiernas alternativa budgetförslag och där avvisat dessa. I överensstämmelse med detta avstyrker utskottet oppositionspartiernas förslag till beräkningar av statsbudgetens inkomster . Utskottet tillstyrker därmed regeringens inkomstberäkning med de tillägg som framgår av motion Fi320 (s, v, mp) och avstyrker motionerna Fi240 (m) yrkande 5, Fi241 (fp) yrkande 5, Fi243 (c) yrkande 7 och Fi321 (kd) yrkande 1. Utskottets delförslag i korthet avstyrker motionsyrkanden om att höja bankernas allmänna förmånsrätt i företagsinteckningar från av den underliggande säkerheten. beslutade om en genomgripande reform av förmånsrättslagstiftningen (prop. 2002/03:49, bet. LU17, rskr. De övergripande målen med reformen var att underlätta för företag att genomföra företagsrekonstruktion i stället för att gå i konkurs och att förbättra löneskyddet. Vidare syftade förändringen till att kreditgivning och kredituppföljning i ökad utsträckning inriktas på ett projekts utsikter till lönsamhet, en snabbare insolvenshantering samt att oprioriterade borgenärer får bättre utdelning vid konkurs. Genom den nya lagstiftningen har företagshypoteket omvandlats till en företagsinteckning med allmän förmånsrätt i av all gäldenärens egendom, sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått betalt (11 § förmånsrättslagen). Lagen om företagshypotek har ersatts av en ny lag (2003:528) om företagsinteckning. Vidare har förmånsrätten avseende dels hyra och arrende, dels skatter och avgifter avskaffats. Den nya förmånsrättslagen har införts i två steg. Det första steget har gällt från och innebär att nya lån ges enligt de nya reglerna. Befintliga lån har omfattats av de nya reglerna först från , men bankerna har haft möjlighet att med hänvisning till övergångsregler omförhandla äldre lån inför steg två. Regeringen har gett () i uppdrag att utvärdera reformens effekter, bl.a. vad gäller kapitalförsörjningen till företagen. ITPS publicerade en delrapport om effekterna av den nya förmånsrättsordningen. ITPS bedömning är att reformen medfört en tydlig negativ effekt på kreditförsörjningen för små och medelstora företag och förordar därför en återgång av bankernas förmånsrätt från . ITPS uppdrag i sin helhet ska redovisas . I motionerna Fi308 (kd) och Fi319 (kd) samt Fi296 (c) föreslås att bankernas allmänna förmånsrätt i företagsinteckningar höjs från nuvarande från . Förslaget är också ett gemensamt förslag från partierna inom . Motionärerna hänvisar till ITPS delrapport om effekterna av den nya förmånsrättsordningen, som de menar ger stöd för att ändra lagen på denna punkt. Motionärerna beräknar att förslaget om återställande av förmånsrättsordningen kommer att öka kostnaderna för statens lönegarantiersättning med 2006. behandlade i förra årets budgetbetänkande (bet. 2004/05:FiU1) liknande motionsyrkanden om att höja bankernas allmänna förmånsrätt till . I det sammanhanget yttrade sig också lagutskottet i frågan. Enligt lagutskottet uppmärksammades särskilt reformens konsekvenser för kreditgivningen för små och medelstora företag lagstiftningsärende (se prop. 2002/03:49 s. 92 f., 109 f.). Regeringen bedömde att den föreslagna förändringen av företagshypoteket allmänt sett varken innebar sådana risker för kreditgivningen, ökade kreditkostnader eller regionalpolitiska konsekvenser att dessa utgjorde skäl att inte genomföra förslaget. delade denna uppfattning. Vad motionärerna anförde utgjorde enligt lagutskottets mening inte skäl att frångå tidigare ställningstaganden att i något avseende ändra företagsinteckningens värde. Sådana ändringar i gällande rätt skulle skapa oöverblickbara konsekvenser för såväl näringsidkare som kreditgivare. Sammanfattningsvis konstaterade lagutskottet att förutsebarhets- och rättssäkerhetsaspekterna kraftigt talade emot förändringar av lagstiftningen. ansåg att det var angeläget att göra en utvärdering av reformens effekter, bl.a. avseende kapitalförsörjningen för de mindre och medelstora företagen. Ett led i en sådan utvärdering har genomförts genom delrapporten från . Det är också denna studie som åberopas av motionärerna. ITPS rapport bygger på en enkät bland 300 företag Utskottet kan konstatera att ITPS förordar en återgång från för bankernas förmånsvärde i företagsinteckningar. säger emellertid ITPS att skadan i någon mening redan är skedd och att en återgång inte skulle innebära en återgång till den ursprungliga situationen. ITPS säger också att tiden har varit för knapp för en utvärdering av alla de komplicerade frågor som hänger samman med reformen. Det underlag ITPS grundar sina slutsatser på är främst en enkätundersökning bland ägare/företagsledningar i 3000 små och medelstora företag. Enligt enkätundersökningen har av samtliga tillfrågade företag fått sina krediter omprövade under 2004-2005 och banken har ställt krav på ökade säkerheter/kapitalinsatser. Av dessa anser knappt hälften - alltså totalt - att omprövningen i stor utsträckning beror på ändrade förmånsrättsregler. Någon avsevärd nedgång i kreditgivningen för små och medelstora företag föreligger således inte, enligt utskottets mening. När enkätundersökningen genomfördes bland företagen hade den nya reformen endast varit i full kraft . Utskottet anser att, i den mån reformen alls kan tillskrivas några särskilda negativa effekter, det är naturligt att sådana effekter kan uppstå och att det kan ta innan de förväntade positiva effekterna visar sig. En viktig avsikt med reformen var att flytta fokus till företagens återbetalningsförmåga vid kreditgivningen De övergripande målen med förmånsrättsreformen var att förbättra förutsättningarna för företagsrekonstruktion i förhållande till konkurs och att stärka löneskyddet. Andra mål var att bidra till att kreditgivning och kredituppföljning fokuseras mer på utsikterna till lönsamhet, att insolvenshanteringen sker mer skyndsamt och att oprioriterade borgenärer får bättre utdelning i konkurs. För att uppnå dessa mål har det varit nödvändigt att åstadkomma ett mer jämställt förhållande mellan borgenärerna. Det var väntat att reformen skulle påverka bankernas kreditgivning genom dels slopandet av bankernas särskilda förmånsrätt, dels reduceringen av företagsinteckningens värde. Det är därför inte förvånande att dessa relativt kraftiga förändringar fått genomslag i banksystemet. Det intressanta är dock enligt utskottets mening vad som händer på lite . En viktig avsikt med reformen var att fokus vid kreditgivningen skulle flyttas från säkerheternas värde till företagens återbetalningsförmåga. Enligt utskottets mening kan det ta tid för bankerna att vänja sig av med att lita på säkerheten i den utsträckning som har skett . Utlåning till företag utgör en del av bankernas kärnverksamhet, och i längden kommer bankerna sannolikt av konkurrensskäl anpassa sig till det nya systemet. En motsvarighet till vårt nya system fungerar också utmärkt i exempelvis . Företagarna och anser att problemet ligger i bankernas tillämpning av regelverket Utskottet har noterat att organisationen som företräder 80 000 företag i , tagit ställning för att bankernas minskade förmånsrätt ska kvarstå. Enligt Företagarna är det dock viktigt att bankernas kompetens när det gäller att bedöma affärsrisker vid kreditgivning utvecklas.