bet · GT01SoU5 · 2005-11-22 00:00:00 — Arbetet med att förverkliga i och andra barnfrågor I betänkandet behandlas styrelses framställning angående arbetet med att förverkliga i (framst. 2004/05:RRS19). I betänkandet behandlas vidare elva motionsyrkanden som väckts med anledning av framställningen samt ca 130 motionsyrkanden i olika barnfrågor från allmänna motionstiderna 2003, 2004 och 2005. Utskottet föreslår med anledning av styrelses framställning och tre motionsyrkanden (m och v) ett tillkännagivande till regeringen av innebörd att regeringen skall dels återkomma till med förslag till mer precisa mål knutna till strategin för förverkligande av , dels förbättra sin redovisning av utfallet i förhållande till strategin. Övriga motionsyrkanden avstyrks. I samband med beredningen av ärendet har information lämnats från och . Det finns 24 reservationer och 5 särskilda yttranden i ärendet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört med anledning av styrelses framställning och motionerna 2004/05:So20 och 2004/05:So22 yrkandena 1 och 4. Därmed bifaller framställning 2004/05:RRS19 och motionerna 2004/05:So20 och 2004/05:So22 yrkandena 1 och 4. avslår motion 2004/05:So21 yrkande 3. Reservation 1 (v) Barnkonventionsarbetet på regional och lokal nivå avslår motionerna 2004/05:Ju482 yrkande 1, 2004/05:So24, 2004/05:So391 yrkande 1, 2004/05:So512 yrkande 4, 2005/06:L292 yrkande 17, 2005/06:So444, 2005/06:So557 yrkande 4 och 2005/06:So647 yrkande 1. Reservation 2 (kd) avslår motionerna 2004/05:So21 yrkande 2, 2004/05:So22 yrkandena 2 och 3, 2004/05:So512 yrkande 12, 2005/06:So279, 2005/06:So557 yrkande 12 och 2005/06:So579. Reservation 3 (m) avslår motionerna 2004/05:So21 yrkande 1 och 2005/06:So699 yrkande 43. Reservation 4 (v, mp) Barnombud och barnbalk, m.m. avslår motionerna 2004/05:So23 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So273, 2004/05:So588, 2004/05:So637, 2004/05:So659, 2004/05:So660 och 2005/06:So699 yrkande 42. Reservation 5 (fp) Reservation 6 (mp) Införlivande av i svensk lag avslår motionerna 2004/05:So381, 2004/05:So395 yrkande 1, 2004/05:So427, 2004/05:So512 yrkande 6, 2005/06:So499 yrkande 1 och 2005/06:So557 yrkande 6. Reservation 7 (kd) Reservation 8 (v) Reservation 9 (c) avslår motionerna 2004/05:Sf354 yrkande 1, 2004/05:Sf363 yrkandena 5-9, 2004/05:So395 yrkande 4, 2004/05:So578, 2004/05:So600 yrkande 1, 2004/05:So604 yrkande 5, 2004/05:A321 yrkande 8, 2004/05:A352 yrkandena 20 och 23, 2005/06:Sf432 yrkandena 21-23, 2005/06:So267, 2005/06:So337, 2005/06:So636 yrkande 1, 2005/06:So704 yrkande 1, 2005/06:So711 yrkande 1 och 2005/06:A370 yrkandena 21 och 27. Reservation 10 (kd) Reservation 11 (c) Reservation 12 (mp) avslår motion 2004/05:So402. Hälsovård för barn och ungdomar avslår motionerna 2003/04:So526 och 2004/05:So425. avslår motionerna 2004/05:So266 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So410 yrkande 12, 2004/05:So658 och 2005/06:So606 yrkande 12. Alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador avslår motion 2004/05:So551 yrkandena 1 och 2. Reservation 13 (kd) Kunskapscenter för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador avslår motionerna 2004/05:So398 yrkande 5, 2004/05:So670, 2005/06:So258 och 2005/06:So556 yrkande 7. Reservation 14 (fp, kd) avslår motion 2004/05:So668. Förebyggande arbete kring utsatta barn avslår motionerna 2004/05:So391 yrkande 2, 2004/05:So498, 2004/05:So576, 2005/06:Ju533 yrkande 1, 2005/06:So499 yrkande 6 och 2005/06:So556 yrkandena 4, 11 och 12. Reservation 15 (m) Reservation 16 (fp, kd) Barn med missbrukande, kriminella eller psykiskt sjuka föräldrar avslår motionerna 2004/05:Ju331 yrkandena 10 och 11, 2004/05:So362, 2004/05:So395 yrkande 3, 2004/05:So398 yrkande 6, 2004/05:So410 yrkande 21, 2004/05:So520 yrkande 1, 2004/05:So602 yrkande 6, 2004/05:So611 yrkande 2, 2004/05:So640 yrkande 9, 2005/06:So313 yrkande 6, 2005/06:So606 yrkande 18, 2005/06:So632 yrkandena 1 och 2, 2005/06:So662 yrkande 9 och 2005/06:So695 yrkandena 3 och 4. Reservation 17 (m, fp, kd, c) Reservation 18 (v) avslår motion 2005/06:So699 yrkande 40. Barn som utsatts för sexualbrott, m.m. avslår motionerna 2004/05:Ju482 yrkandena 5 och 7, 2004/05:So510 yrkandena 1, 3 och 4, 2004/05:So512 yrkandena 5 och 8, 2005/06:Ju421 yrkande 2, 2005/06:So557 yrkandena 5 och 8, 2005/06:So647 yrkandena 8 och 9 samt 2005/06:So699 yrkande 27. Reservation 19 (kd) Reservation 20 (mp) avslår motionerna 2004/05:So306, 2004/05:So358 yrkande 1, 2004/05:So391 yrkande 3, 2004/05:So398 yrkandena 1-3, 2004/05:So479, 2004/05:So527, 2004/05:So575, 2004/05:Bo309 yrkande 9, 2005/06:So318 yrkande 6, 2005/06:So331, 2005/06:So408 yrkandena 1-3, 2005/06:So556 yrkande 17, 2005/06:So648 yrkande 7 och 2005/06:Bo214 yrkande 13. Reservation 21 (m, kd, c) Reservation 22 (fp) Reservation 23 (v) Riskbarncentrum och regionala centrum för utsatta barn avslår motionerna 2004/05:So437 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So512 yrkande 9, 2004/05:So636, 2004/05:So644, 2005/06:So557 yrkande 9 och 2005/06:So699 yrkande 38. avslår motionerna 2004/05:Ju293 yrkande 4, 2004/05:Ju488 yrkande 3, 2004/05:So441 yrkandena 1 och 2, 2004/05:A352 yrkande 25, 2005/06:Ju380 yrkande 27, 2005/06:Sf383 yrkande 21, 2005/06:So311 yrkandena 1 och 2, 2005/06:So406, 2005/06:So449 och 2005/06:A370 yrkande 34. Reservation 24 (m, fp) avslår motionerna 2004/05:So242, 2004/05:So440 och 2005/06:So527 yrkandena 1 och 2. avslår motion 2004/05:So207. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas styrelses framställning angående arbetet med att förverkliga i (framst. 2004/05:RRS19). I betänkandet behandlas vidare elva motionsyrkanden som väckts med anledning av framställningen samt ca 130 motionsyrkanden i olika barnfrågor från allmänna motionstiderna 2003, 2004 och 2005. När inte annat anges är motionen hänförlig till /06. Företrädare för har vid sammanträde informerat utskottet om det granskningsärende som föregått framställningen. Vid sammanträde har informerat utskottet om aktuella frågor inom sitt verksamhetsområde. har granskat regeringens och de statliga myndigheternas arbete med att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter () i , och resultatet av granskningen har presenterats i granskningsrapporten i praktiken (RiR 2004:30). Mot bakgrund av granskningen överlämnar den nu aktuella framställningen. Enligt framställningen visar granskning att ett antal åtgärder för att efterleva vidtagits men att genomslaget på såväl statlig som nivå har varit relativt begränsat. I framställningen föreslår att begär att regeringen skall återkomma med förslag om mer precisa mål knutna till strategin samt förbättra sin redovisning av utfallet i förhållande till strategin Allmänt om och strategin för förverkligandet Efter ett beslut i ratificerade utan att reservera sig på någon punkt (prop. 1989/90:107, bet. 1989/90:SoU28, rskr. 1989/90:350) och har således åtagit sig att följa bestämmelser. innehåller olika slag av rättigheter, dels medborgerliga och politiska rättigheter, dels ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. tar också hänsyn till barnets utsatthet och sårbarhet, vilket kommer till uttryck i de rättigheter som syftar till att ge barnet skydd mot övergrepp och utnyttjande. utgår från fyra grundläggande principer som skall vara styrande för tolkningen av övriga artiklar men som också har en självständig betydelse. Det är principen om icke-diskriminering (artikel 2), principen om barnets bästa (artikel 3), rätten till liv och utveckling (artikel 6) samt rätten att få komma till tals och bli respekterad (artikel 12). De stater som har ratificerat är förpliktade att vidta alla lämpliga åtgärder för att genomföra konventionen. De enskilda staterna är ansvariga för att förpliktelserna fullföljs och svarar för tillkortakommanden i landet i förhållande till konventionen. Den svenska strategin för förverkligande av godkände en av regeringen föreslagen strategi för att förverkliga i (prop. 1997/98:182, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Utgångspunkten för strategin är att anda och intentioner skall beaktas i allt beslutsfattande som rör barn. skall i första hand nå beslutsfattare vars verksamhet påverkar barns vardag, vuxna som arbetar med barn samt barn och ungdomar själva. Strategin innehåller följande moment: skall vara ett aktivt instrument och genomsyra allt beslutsfattande inom som berör barn. Statligt anställda vars arbete har konsekvenser för barn och ungdomar skall erbjudas fortbildning för att kunna stärka sin barnkompetens och sina kunskaper om . Barnkonsekvensanalyser skall göras vid statliga beslut som berör barn. verksamhet och organisation skall ses över i syfte att stärka dess roll vid genomförandet av i . Barnperspektivet skall i lämplig omfattning finnas med i utredningsdirektiv. Barnstatistiken skall utvecklas. Barns och ungdomars inflytande och delaktighet i samhälls- och trafikplanering skall utvecklas. Vid införandet av strategin anförde regeringen dessutom att på olika sätt bör tas upp i utbildningar för de yrkesgrupper som skall arbeta med barn, att kommuner och landsting på samma sätt bör erbjuda sin personal fortbildning samt att kommuner och landsting bör inrätta system för att kunna följa hur barnens bästa förverkligas i det kommunala arbetet. anförde regeringen att den för att fortsätta det strategiska arbetet med att förverkliga avser att vidta bl.a. följande åtgärder: att tydliggöra barnperspektivet i statsbudgeten, att utveckla riktlinjer för barnkonsekvensanalyser i kommittéarbete, att följa upp myndigheternas arbete med att integrera ett barnperspektiv i verksamheterna, att vidareutveckla metoder för barns och ungas delaktighet och inflytande och att tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att utveckla indikatorer för att mäta effekterna av gjorda insatser (skr. 2003/04:47). Regeringen har under 2000-2005 lämnat skrivelser till som belyser barnkonventionsarbetet. I tre av skrivelserna redovisar regeringen i huvudsak arbetet med att genomföra strategin för att förverkliga och frågor om hur det strategiska arbetet skall utvecklas (skr. 1999/2000:137, skr. 2001/02:166 och skr. 2003/04:47). I skrivelsen /02 anför regeringen att den avser att kontinuerligt - - för redovisa hur arbetet inom politikområdet Barnpolitik fortskrider (s. 4). Regeringen anför i skrivelsen /04 att barnperspektivet i den statliga budgetprocessen bör tydliggöras (s. 21-22). Detta är enligt regeringen en del i vidareutvecklingen av strategin. Regeringen avser därför att till lämna särskilda skrivelser med genomgång av statsbudgeten ur barnperspektiv. har regeringen lämnat sådana skrivelser i samband med statsbudgeten och (skr. 2003/04:143 respektive skr. 2004/05:93). Utskottets förslag i korthet bör bifalla styrelses framställning 2004/05:RRS19 och tre motionsyrkanden (m och v). Det innebär att regeringen skall dels återkomma till med förslag till mer precisa mål knutna till strategin för förverkligande av , dels förbättra sin redovisning av utfallet i förhållande till strategin. bör vidare, främst med hänsyn till det arbete med att förverkliga som pågår på såväl statlig som regional och lokal nivå, avslå övriga motioner om arbetet med . Jämför reservationerna 1 (v), 2 (kd), 3 (m), 4 (v, mp), 5 (fp), 6 (mp), 7 (kd), 8 (v) och 9 (c). I framställningen anges att har granskat regeringens och de statliga myndigheternas arbete med att förverkliga i och att resultatet har presenterats i granskningsrapporten i praktiken (RiR 2004:30). Med anledning av granskningen överlämnar den nu aktuella framställningen till . Enligt framställningen har den ena av huvudfrågorna vid granskning varit om regeringen, de statliga myndigheterna samt kommuner och landsting har följt den strategi som antog för att förverkliga i . Den andra huvudfrågan vid granskningen har enligt framställningen varit om regeringens skrivelser givit tillräcklig information om uppnådda resultat för att skall kunna följa utvecklingen. Iakttagelser och slutsatser av granskningen Enligt framställningen framgår det av granskning att regeringen vidtagit åtskilliga åtgärder för att förverkliga och den antagna strategin, men att många åtaganden återstår att infria och att effekterna av vidtagna åtgärder varit relativt begränsade. Det är enligt exempelvis sällsynt med barnkonsekvensanalyser, och det är få myndigheter och kommuner som har en strategi för hur skall genomföras i den egna verksamheten. Barnets perspektiv vägs vidare inte alltid in i beslut som rör barn, och kunskaperna om hur myndigheter och kommuner arbetar med dessa frågor är begränsade. Utvecklingen innehåller dock också positiva inslag. Intresset bland myndigheter och kommuner av att få hjälp med att utveckla sina insatser på området har ökat. granskning visar också att insatserna från regering och myndigheter att informera om har bedrivits på ett oplanerat sätt. Det har exempelvis inte satts upp konkreta mål för informationssatsningen, och det saknas en kommunikationsstrategi som tydligt beskriver vilket budskap som skall förmedlas, hur olika grupper skall nås av budskapet, vad som skall påverkas och vad som skall uppnås och när. Enligt framställningen framhåller när det gäller regeringens resultatåterföring till att regeringens redovisning ger begränsad information om uppnådda resultat. De skrivelser som lämnas till avser främst regeringens egna åtgärder. Informationen till upptas i stort av allmänna redogörelser över politiska och andra förändringar som har ägt rum på olika områden av betydelse för barn, dock inte alltid så att kopplingen till den nationella strategin och tydligt framgår. Myndigheternas arbete berörs inte närmare. I konstateras att en stor del av arbetet med att förverkliga sker på nivå. Trots detta belyses utfallet inom den kommunala sektorn knapphändigt vid regeringens rapportering till . Bristerna i redovisningen gör det enligt svårt för att följa utvecklingen. I rapporten redovisar sina sammanfattande slutsatser på följande sätt: Regeringen, myndigheterna och kommunerna har inom granskade områden inte helt följt kraven och infriat målen i den av antagna nationella strategin för arbetet med i . Det finns också brister i regeringens information till . Enligt framställningen anser att, om statsmakterna finner skäl att ytterligare skynda på arbetet med att förverkliga de mål och uppfylla de krav som genom ratificeringen av har antagit, så bör följande åtgärder övervägas. Regeringen bör formulera mer precisa mål knutna till strategin och förbättra redovisningen av utfall i förhållande till strategin. Nuvarande mål behöver operationaliseras inom flera områden. Regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta en tydlig strategi för sin kommunikation. Det är viktigt att och insatser är väl koordinerade, för att ge bästa möjliga effekt. Regeringen bör låta utvärdera genomförandet på statlig och nivå. Granskningen visar att det finns betydande kunskapsbrister i dessa avseenden. Regeringen bör anpassa och precisera kraven på myndigheterna. Befintliga krav är inte alltid verksamhetsanpassade och ger stort utrymme för tolkningar, inte minst vad gäller resultatrapportering. Regeringen bör ägna frågan om barnkonsekvensanalyser i stat och kommun uppmärksamhet. Bättre måluppfyllelse härvidlag är av central betydelse för att nå framgång med . Regeringen bör ägna förhållandena inom kommunerna särskild uppmärksamhet. Regeringen bör se över hur staten bättre skall kunna stödja och påverka kommunerna. Det finns vidare skäl att förbättra uppföljningen av utvecklingen på nivå. Enligt framställningen pekar på att det ur synvinkel finns skäl att följa utvecklingen, inte minst med tanke på att regeringens möjligheter att påverka kommuner och landsting är begränsade. Vidare understryks att det endast är som kan fatta beslut om förändringar i strategin. Precisering av mål och förbättrad redovisning av utfall Styrelsen anför i framställningen att den vid sin prövning av granskningsresultaten har lagt särskild vikt vid hur förverkligandet av fungerat sett ur perspektiv. Styrelsen noterar att de mål som antagit är allmänt hållna, sektorsövergripande samt berör ett stort antal politikområden. Styrelsen ställer sig bakom slutsats om behovet av att precisera nuvarande mål och göra dem lättare att tillämpa. bör därför begära att regeringen återkommer med förslag till mer precisa mål knutna till strategin. Enligt styrelsens uppfattning skulle mer precisa mål underlätta regeringens styrning och uppföljning av genomförandet. skulle förutsättningarna för en fyllig redovisning av uppnådda resultat förbättras. Styrelsen förordar mot denna bakgrund att ställer krav på regeringen att åtgärda de brister i återrapporteringen som uppmärksammat i sin granskning. Regeringens information till bör i högre grad än redovisas i termer av utfall, måluppfyllelse och effekter av gjorda insatser. Styrelsen förutsätter slutligen att regeringen överväger samtliga de rekommendationer som lämnats av och för redovisar de åtgärder den avser att vidta med anledning av dessa. Enligt styrelsens mening krävs ytterligare åtgärder från regeringen för att få ökat genomslag för konventionen på såväl statlig som nivå. Styrelsen föreslår att begär att regeringen skall återkomma med förslag om mer precisa mål knutna till strategin om att förverkliga samt förbättra sin redovisning av utfallet i förhållande till strategin. Tolv motionsyrkanden väckta dels i anledning av framställningen, dels under allmänna motionstider rör frågor om att på nationell nivåförverkliga de mål och krav som ställer samt regeringens rapportering till . I motion 2004/05:So22 av m.fl. (m) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om kritik. Motionärerna anför bl.a. att pekat på att regeringen bör formulera mer precisa mål, vara mer tydlig i kraven på olika myndigheter och att regeringen bör vidta åtgärder för att åstadkomma en bättre uppföljning på nivå. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att myndigheter som bedriver verksamhet som rör barn i sina regleringsbrev skall åläggas att beakta barnperspektivet. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall anpassa och precisera kraven på barnkonsekvensanalyser, både vad gäller myndigheter och kommuner, så att analyserna blir verklighetsanpassade och upplevs som bra instrument av alla parter. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om regeringens redovisning till . Motionärerna anför bl.a. att det saknas information om vad olika myndigheter gjort samt att frånvaron av tydliga mål, redovisningens struktur och informationens begränsningar gör att det finns vissa brister i regeringens information till . I motion 2004/05:So512 av () yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att i alla rättssammanhang alltid ha barnens bästa för ögonen. Motionären har samma begäran i motion So557 yrkande 12. I motion So579 av () finns en liknande begäran. Motionären vill stärka barnperspektivet inom alla politikområden. I motion So279 av () begärs ett tillkännagivande om att en översyn av hur lever upp till de åtaganden som följer av ratificeringen av bör göras. I motion 2004/05:So20 av och (båda v) begärs att regeringen återkommer med förslag angående hur man avser att leva upp till kraven i . I motion 2004/05:So21 av m.fl. (v) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om en barnbilaga till budgetpropositionen 2006. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att utarbeta en strategi för konsekvensanalyser av regeringsbeslut ur ett barnperspektiv, och i yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att vid utarbetande av strategin för att förverkliga anlägga ett genusperspektiv. I motion L292 av m.fl. (v) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om att regeringen skall ta fram förslag till en lagstiftning som innebär att får befogenhet att granska och uttala sig om huruvida principen om barnets bästa tillgodosetts i enskilda ärenden och beslut om vårdnad, boende och umgänge. I motion So699 av m.fl. (mp, -) yrkande 42 begärs ett tillkännagivande om att en särskild barnenhet bildas inom . Motionärerna anför att en barnenhet bör bildas som genom "mainstreaming" skall föra in barnperspektivet i alla politiska beslut. I yrkande 43 begärs ett tillkännagivande om att det i statsbudgeten införlivas en barnbilaga. I ett antal motionsyrkanden väcks frågor om efterlevnad på regional och lokal nivå. I motion 2004/05:Ju482 av m.fl. (kd) yrkande 1 begärs att regeringen lägger fram förslag till en konkret strategi för att få kommuner och landsting att beakta i all verksamhet som berör barns vardag. Motionärerna har samma begäran i motion So647 yrkande 1. I motion 2004/05:So512 av () yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att en nationell kartläggning görs av kommunernas tillämpning av med avseende på artiklarna 19 och 34. Motionären erinrar om att enligt artikel 19 skall konventionsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda barn mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld, skada eller övergrepp och att enligt artikel 34 skall konventionsstaterna skydda barn mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. Motionären har samma begäran i motion So557 yrkande 4. I motion 2004/05:So24 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande om att regeringens förslag till preciseringar av målen för den nationella strategin om förverkligande bör utformas så att statens och kommunernas roller inte blandas samman, underifrånperspektivet inte kränks och möjligheterna att förankra och tillämpa i den lokala demokratiska processen inte skadas. I motion So444 av () begärs ett tillkännagivande om behovet av att följa upp hur kommunerna följer barnperspektivet i utredningar. Motionären hänvisar till att länsstyrelserna, i sin tillsyn av barns bästa, funnit att kommunerna brister i att beakta barns synpunkter och perspektiv i utredningar och bedömningar. I motion 2004/05:So391 av m.fl. (v) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att prioritera utvecklingen av metoder för att integrera i handläggandet av ekonomiskt bistånd. Motionärerna anför att barnets bästa sällan vägs in i beslut om ekonomsikt bistånd. I fyra motioner väcks frågan om att införa barnombudsmän eller barnombud på lokal och regional nivå. I motion 2004/05:So23 av m.fl. (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om kommunala barnombudsmän. Motionärerna anför bl.a. att regeringen inför nästa budgetproposition bör överväga att införa ett stimulansbidrag för att få kommuner att inrätta tjänster som barnombudsman. I motion 2004/05:So273 av () begärs ett tillkännagivande om att inrätta regionala barnombud vid landets länsstyrelser. I motion 2004/05:So588 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om inrättande av lokala barn- och ungdomsombud. I motion 2004/05:So659 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om översyn av lokala barn- och ungdomsombud. Två motioner tar upp frågor om en barnpolitisk maktutredning. I motion 2004/05:So637 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om att inrätta en barnpolitisk maktutredning. Enligt motionärerna har när det gäller artikel 12 - rätten att komma till tals och säga sin mening och bli respekterad för den - långt kvar när det gäller förverkligande. Regeringen bör enligt motionärerna tillsätta en barnpolitisk maktutredning för att säkerställa barns och ungas möjligheter att komma till tals i alla frågor. Ett liknande yrkande framställs i motion 2004/05:So660 av och (båda s). I några motioner anförs att bör införlivas i svensk lagstiftning. I motion 2004/05:So512 av () yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att krav på förebyggande arbete mot sexuella övergrepp implementeras i svensk lag. Motionären har samma begäran i motion So557 yrkande 6. I motion 2004/05:So395 av m.fl. (c) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att införlivandet av i svensk lagstiftning ytterligare behöver harmoniseras, fördjupas och förstärkas. Ett liknande yrkande finns i motion 2004/05:So427 av ().