bet · GS01NU16 · 2005-06-02 00:00:00 — Om kon-kurrensrättens förbud skall straffbeläggas bör det ske genom att ett nytt brottmed följande innebörd införs:Den som ingår ett avtal som är förbjudet enligt 6 § eller enligt artikel81 i EG-fördraget och som innebär att företag i samma produktions- ellerhandelsled fastställer försäljningspriser, begränsar eller kontrollerar pro-duktion eller delar upp marknader döms, om avtalet varit ägnat att allvar-ligt hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på marknaden, förkonkurrensbrott till fängelse i högst . Detsamma gäller den som till-lämpar ett sådant avtal.Är brottet grovt, döms för grovt konkurrensbrott till fängelse och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovtskall särskilt beaktas om förfarandet haft betydande omfattning eller omgärningen annars varit av särskilt farlig art.Utredningen föreslår att utbyte av konkurrensbrott skall kunna förklaras för-verkat, om det inte är uppenbart oskäligt. Vid bedömningen av om det äruppenbart oskäligt att förklara utbyte förverkat skall bland andra omständig-heter beaktas om det finns anledning att anta att skadestånd kommer att åläg-gas eller annars fullgöras eller att konkurrensskadeavgift kommer att åläggas.Enligt utredningens förslag skall vara ansvarigåklagarmyndighet för utredning och lagföring av konkurrensbrott. skall anmäla till om det finns misstanke omkonkurrensbrott. Förundersökningen vid utredning av konkurrensbrott skallbeslutas och ledas av åklagare hos . Allmänna reglerom förundersökning vid förhör, misstanke om brott, rätt att anlita försvarare,användande av tvångsmedel, etc. skall tillämpas även beträffande utredningav konkurrensbrott. skall biträda Ekobrottsmyndighetenvid utredning av konkurrensbrott. Verket skall bedriva allmänt spaningsarbeteoch vidta förstahandsåtgärder i fråga om efterlevnaden av konkurrenslagstift-ningen.Utredningen anser att de allmänna reglerna i om åtals-plikt skall gälla i fråga om konkurrensbrott. Utredningen föreslår att en utredning hos skall kunna fortsätta parallellt, när en brottsutred-ning pågår. Uppgifter hos som omfattas av förunder-sökningssekretess skall kunna överlämnas till . En pågåendebrottsutredning medför att de rättsskyddsgarantier som fastslås i Europakon-ventionen för mänskliga rättigheter måste beaktas till fördel för en misstänktäven i utredning. Någon särskild lagreglering om detbehövs inte.Programmet för eftergift och nedsättning av konkurrensskadeavgift för fö-retagen kan finnas kvar även om det införs en straffrättslig reglering av kon-kurrensbrott, anser utredningen. Dock kommer programmets funktion attavslöja karteller att till stor del gå förlorad.Konkurrensverket är enligt utredningen bäst skickat att fullgöra de skyl-digheter som åligger svenska konkurrensmyndigheter inom ramen för samar-betet enligt rådets förordning (EG) nr 1/2003 av omtillämpning av artiklarna 81 och 82 i fördraget. börinte ges någon uppgift i det samarbetet. En kriminalisering medför ett ökatresursbehov hos och de allmänna domstolarna samt enökad belastning på rättshjälpsanslaget och anslagsposten för vissa domstols-kostnader. Enligt en mycket grov uppskattning kan den kostnaden förväntasbli per år.Betänkandet har remissbehandlats t.o.m. . Regeringen avseråterkomma till i frågan.Näringsminister berörde frågan om en kriminalise-ring av konkurrensbrott vid , Kon-kurrensen i - behöver konkurrenstrycket öka? Enligt näringsministernskulle det vara ett "mäktigt budskap" till företagen om även individer kanställas till svars för brott mot konkurrenslagen. Han tyckte att det var ett intressant förslag, men att det måste vägas mot andra aspekter. Regeringen haren öppen attityd i frågan, sade han.Utskottets ställningstagandeEtt av de två principiella förbuden i konkurrenslagen är förbudet mot konkur-rensbegränsande samarbete mellan företag, dvs. Kartellerär till stor skada för samhällsekonomin och för konsumenterna. Särskilt all-varliga är karteller som rör prisbildning, anbudsgivning eller marknadsupp-delning. har avslöjanden och misstankar om olagligt samar-bete mellan företag varit aktuella inom olika branscher, t.ex. bensinbranschen,flygbranschen och byggsektorn. Att olagliga karteller fortsätter är ett uttryckför de stora vinster som företagen gör på konsumenternas, skattebetalarnasoch konkurrenternas bekostnad. beslöt , som redovisats,om införande av ett program med regler om eftergift och nedsättning av kon-kurrensskadeavgift med syfte att främja avslöjandet och bekämpandet avskadliga karteller.Riksdagen har, som redogjorts för, - genom tillkännagi-vanden och - anmodat regeringen att utreda frågan omkriminalisering av kartellsamarbete. Regeringen gav Utred-ningen om en modernisering av konkurrensreglerna tilläggsdirektiv (dir.2003:175), genom vilket det tidigare utredningsuppdraget utvidgades till attomfatta frågan om kriminalisering av förbud mot konkurrensbegränsandesamarbete mellan företag respektive förbud mot missbruk av dominerandeställning. Utredningen, som har haft till uppgift att ta fram en konkret lagstiningsmodell för en kriminalisering inom konkurrensrätten med inriktning påvad som bör betecknas som särskilt allvarliga fall, avlämnade som redovisatsi sitt slutbetänkande Konkurrensbrott - en lagstiftningsmodell(SOU 2004:131). Om konkurrensrättens förbud skall kriminaliseras bör detenligt utredningens bedömning ske genom att det i konkurrenslagstiftningeninförs ett nytt brott - konkurrensbrott, men endast vid horisontella karteller;enligt utredaren bör vertikala konkurrensbegränsningar och missbruk avdominerande ställning inte kriminaliseras. Betänkandet har remissbehandlats,och regeringen avser återkomma till i frågan.Utskottet finner ingen anledning att nu föregripa den fortsatta beredningenav frågan utan avvaktar att regeringen återkommer i saken. Med detta avstyr-ker utskottet de här aktuella motionerna i berörda delar.Konkurrensverkets rollUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med krav på en utvärdering avKonkurrensverkets verksamhet. Utskottet hänvisar till verkets in-struktion och regleringsbrev. Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c).MotionenRiksdagen bör genom ett tillkännagivande anmoda regeringen att på lämpligtsätt utvärdera verksamhet och se över dess uppdrag ochdess instruktioner, anförs det i motion 2004/05:N271 (s). I budgetpropositio-nen för skriver regeringen bl.a. att den bedömer att Konkurrensver-kets arbete är effektivt och att verket uppfyller de krav som ställs, erinrarmotionären om. Han har dock kritiska synpunkter på myndighetens verksam-het och hävdar att den som via medier följer agerandenkan få intrycket att verket fungerar som en självständig politisk aktör, i tjänhos de intressen som vill avreglera och privatisera den offentliga sektorn. Hannoterar att (särskild utredare: chefsekonom )i en delrapport om avregleringarnas effekter på prisbildningen hösten 2004pekade på att priserna på de marknader som hade studerats, med undantag förtelemarknaden, hade stigit kraftigt. Avregleringarna och konkurrensutsätt-ningen kan därmed åtminstone i detta avseende, till skillnad mot mening, betraktas som ett misslyckande, anför motionären. Han me-nar att också driver på för privatiseringar på vård- ochomsorgsområdet och talar om avveckling av detaljhandelsmonopolet föralkohol, dvs. skall självfallet bevaka kon-kurrensen på de områden där konkurrens och fri marknad råder, säger motio-nären. Han anser dock att man, inom de sektorer av ekonomin där den friamarknaden satts ur spel genom politiska beslut, borde kunna förvänta sig attverket beaktade detta vid sina utvärderingar och i sina slutsatser. Verket bordproblematisera mer och agitera mindre, men i stället framstår Konkurrensver-ket ofta som en nyliberal aktör, anför motionären.Vissa kompletterande uppgifterKonkurrensverkets uppdrag och uppgifter framgår av verkets instruktion ochav regleringsbrev till myndigheten. är, enligt sin instruktion(1996:353), central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor. Myndighe-ten skall verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet tinytta för konsumenterna. Verket skall fullgöra de uppgifter som följer avkonkurrenslagen, lagen om ingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandling, lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiskagemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler samt av 3 a och b §§ kon-kurrensförordningen (1993:173). Utöver detta skall göraföljande: lämna förslag till avregleringsåtgärder; uppmärksamma hinder moten effektiv konkurrens i offentlig verksamhet och lämna förslag till åtgärderför att undanröja dessa; följa upp åtgärder som genomförs på de två sistnämn-da områdena; avge yttranden enligt förordning (2003:396) om elektroniskkommunikation; översända utan dröjsmål - när verket från allmän domstoleller får en kopia av en dom eller ett slutligt beslut somgäller tillämpningen av artikel 81 eller artikel 82 i EG-fördraget - den berörddomen eller det berörda beslutet till EG-kommissionen.Enligt regleringsbrevet för skall verk-samhet ha sin tyngdpunkt på verksamhetsgrenen lagtillämpning. Målet fördenna verksamhetsgren anges vara att aktivt hindra allvarliga konkurrensbe-gränsningar särskilt inom områden med fåtalsdominans och svag konkurrens.Verket bör även fortsättningsvis lägga stor vikt vid kartellbekämpning, sägsdet. En viktig uppgift för verket är också att ingripa mot privata och offentliaktörer som missbrukar en dominerande ställning på marknaden. Verkets målunder verksamhetsgrenen konkurrensförbättrande åtgärder är att bidra till eneffektiv konkurrens genom att ge förslag på regeländringar och andra åtgärderför att undanröja existerande hinder. Arbetet skall ske med beaktande av vadriksdag och regering beslutat med avseende på konkurrens i offentlig sektor.Som ett led i sitt arbete analyserar olika sektorer och läm-nar förslag på förändringar - t.ex. tidigare nämnda rapporter Vårda och skapakonkurrens (2002:2), Konkurrensen i (2004:5), Konsumenterna,matpriserna och konkurrensen (2004:2) och Tandvård och konkurrens (2004:1).Regelutredningens betänkande Liberalisering, regler och marknader (SOU2005:4), som det refereras till i motionen, har redovisats i ett tidigare avsniUtskottets ställningstagandeUtskottet anser, som tidigare nämnts, att en effektiv konkurrens är en viktigförutsättning för en väl fungerande samhällsekonomi. Ett av de viktigasteinstrumenten för att åstadkomma en effektiv konkurrens är, enligt utskottetsmening, verksamhet. Som framgår av verkets instruktionskall myndigheten verka för en effektiv konkurrens i privat och offentligverksamhet till nytta för konsumenterna. Utskottet vill särskilt understryka aten effektiv konkurrens skall vara till nytta för konsumenterna. Som utskottettidigare anfört är konkurrens inget självändamål, utan åtgärder för att stärkakonkurrensens effektivitet har till syfte bl.a. att ge konsumenten en starkareställning på marknaden.När det gäller avregleringar m.m. skall , enligt sin in-struktion, lämna förslag till avregleringsåtgärder, uppmärksamma hinder moten effektiv konkurrens i offentlig verksamhet och redovisa förslag till åtgär-der för att undanröja dessa samt följa upp åtgärder som genomförs på dessatvå områden. Detta arbete skall, enligt regleringsbrevet för , ske medbeaktande av vad statsmakterna beslutat med avseende på konkurrens i of-fentlig sektor.Utskottet kan, mot bakgrund av det anförda, inte se något behov av attriksdagen skall uttala sig för en utvärdering av verksam-het. Motion 2004/05:N271 (s) avstyrks därmed.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslutsom behandlas i avsnittet.1. Konkurrenspolitikens inriktning (punkt 1)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 borde ha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservation 1. Därmed bifaller motionerna 2004/05:L291 yrkande3, 2004/05:L336 yrkande 2, 2004/05:MJ332 yrkande 3, 2004/05:N249 yrkan-de 2, 2004/05:N305 yrkande 1, 2004/05:N393 yrkande 7, 2004/05:N411yrkande 1 och 2004/05:N413 yrkande 6 i denna del.StällningstagandeVår syn på inriktningen av konkurrenspolitiken överensstämmer med densom kommer till uttryck i de här aktuella motionerna från företrädare förModerata samlingspartiet, och , liksom i tidiga-re motioner från . Likartade synpunkter framfördes också i enreservation (m, fp, kd, c) i det tidigare nämnda betänkandet2003/04:NU13. En vital konkurrens skärper effektiviteten och ökar välstån-det, varför insatser för att främja konkurrensen är viktiga inslag i en politiksom stärker utvecklingskraft. Marknadsekonomin förutsätter eneffektiv konkurrenspolitik, som förhindrar marknadsdelning och prissamver-kan samt utövar fusionskontroll. En fungerande och sträng konkurrenslag-stiftning är viktig för att en effektiv konkurrens skall råda i det privata näringslivet. Konkurrensutsättning medför ökad effektivitet och gynnar konsu-menterna. En sund konkurrens på alla marknadsområden är en förutsättningför gott konsumentinflytande. En självständig och kunnig konsument är grun-den för en väl fungerande marknad och verkligt inflytande.Fri konkurrens på lika villkor inom de ramar som sätts upp av etiska prin-ciper och lagstiftning är det bästa verktyget för att tillgodose konsumenternasefterfrågan och hushålla med begränsade resurser. En effektiv konkurrensgynnar alltid i första hand konsumenterna, och konkurrensen är den kanskeviktigaste drivkraften till teknisk och ekonomisk utveckling. Väl fungerandekonkurrens stimulerar en kontinuerlig förnyelse av produktionsapparaten ochleder därmed till en effektiv användning av samhällets resurser, dvs. gradenav konkurrens på olika marknader spelar en central roll för marknadsekono-mins funktionssätt och för den ekonomiska tillväxten. Det avgörande för enfungerande konkurrens är fritt tillträde till marknaderna. Många offentligaregleringar som införs för att upprätthålla konkurrens skulle inte behövas omdet rådde fritt tillträde till marknaden. I kombination med den tekniska ochekonomiska utvecklingen utgör det fria tillträdet det främsta botemedlet mottendenser till konkurrensbegränsningar och monopol.Statens roll i samhällsekonomin skall vara att sätta ramar och övervakaspelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktursamt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten agerar såväldomare som spelare på marknaden är risken stor att konkurrensen snedvridsoch att investeringar inte görs på ett optimalt sätt i de företag som har de bäförutsättningarna.En viktig orsak till att placerar sig dåligt i den s.k. välfärdsligan ädet höga prisläget, till följd av bristande konkurrens och delvis omfattanderegleringar. En strategi för att öka det ekonomiska välståndet i i jäm-förelse med andra länder måste innehålla ett antal reformer för att öka deninhemska konkurrensen samt sänka det allmänna prisläget, som också i storutsträckning beror på höga skatter. Flera viktiga avregleringar har redan gjorti , men inom en del sektorer är konkurrensen fortfarande bristfällig.Det gäller framför allt i fråga om de marknader där hushållen är köpare, ex-empelvis detaljhandel och tjänsteproduktion.Ett tydligt belägg för det sagda framgår av de rapporter som presenterade . Enligt en rapport - De svenskapriserna kan pressas! (2002:5) - låg den svenska prisnivån för den privatakonsumtionen över den genomsnittliga nivån inom EU(exklusive mervärdesskatt). I den rapport som pre-senterade - Konsumenterna, matpriserna och konkurrensen(2004:2) - gör verket den sammanfattande bedömningen av konkurrensen idagligvaruhandeln att en viss skärpning skett , men attkonkurrensen kan förbättras ytterligare genom etableringar av fler nationellaoch internationella aktörer. I rapporten lämnar förslag påkonkreta åtgärder. Regeringen bör inte fördröja beredningen av dessa rappor-ter utan vidta åtgärder och lägga fram förslag så att desvenska konsumenterna inte skall behöva drabbas av onödigt höga priser. Enangelägen förändring är att ändra bestämmelserna i plan- och bygglagenavseende reglering av handelsändamålet i detaljplan. Bland de förslag somKonkurrensverket framlägger i den sistnämnda rapporten ingår två som avserjust . Verket föreslår sålunda att plan- och bygglagstift-ningen skall ändras så att konkurrensintresset lyfts fram, planprocessen på-skyndas och aktörerna får bättre möjligheter att överklaga en kommuns ställ-ningstagande att inte tillåta ny handel. Vidare föreslås att plan- och bygglag-stiftningen skall tillämpas så att planeringen blir mer flexibel och att nyametoder för att analysera den lokala konkurrensen skall tas fram.För att göra konkurrensen mer effektiv krävs det konkreta åtgärder på olikaområden. En ökad avreglering bör ske för att ge utrymme för konkurrens.Samtidigt bör konkurrenslagen skärpas och övervakningen bli effektivare.Konkurrensverket bör ges ökade resurser och en mer framträdande roll. Nyaregeringsförslag bör granskas, inte bara utifrån ett småföretagsperspektiv,utan också utifrån ett konkurrensperspektiv. Kvarvarande konkurrenshäm-mande regleringar i den privata sektorn bör identifieras och avvecklas. Små-företagsdelegationens förslag bör genomföras.Det vi nu har anfört bör som sin mening ge regeringen till kän-na. Därmed tillstyrker vi samtliga här aktuella motioner i berörda delar.2. Konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektor(punkt 2)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 2. Därmed bifaller motionerna2004/05:N249 yrkandena 3, 4 och 6, 2004/05:N305 yrkandena 2 och3, 2004/05:N391 yrkandena 1 och 2, 2004/05:N393 yrkande 4,2004/05:N397 yrkandena 2 och 9, 2004/05: N400 yrkandena 8 och 9,2004/05:N402 yrkandena 2-4 och 2004/05:N412 yrkande 8 ochbifaller delvis motionerna 2004/05:N308 yrkande 3 och2004/05:N401 yrkande 7.StällningstagandeVi anser i likhet med vad som anförs i de här aktuella motionerna att kraftful-la åtgärder måste vidtas från regeringens sida för att driva på avregleringsar-betet i syfte att skapa utrymme för privata initiativ i kommuner och landsting.De stora offentliga monopol som svarar för tjänsteproduk-tionen inom sjukvård, skola, åldringsvård, etc. bör stegvis avregleras så att eprivat tjänsteproduktion inom dessa områden kan utvecklas. Det är viktigt attkommunal eller annan offentlig verksamhet inte konkurrerar ut jobb ellerhindrar tillväxt i privat verksamhet. kan det privata utbudet på visshåll vara mycket begränsat. bör hos regeringen begära förslag omändringar i de lagar som styr den obligatoriska kommunala verksamheten vadgäller sådana bestämmelser som förhindrar uppkomsten av konkurrerandealternativ till det rådande monopolet i det allmännas regi. Detta skulle skapamöjligheter för en mängd småföretagare att utveckla och expandera egnaverksamheter inom tjänstesektorn i form av kooperativ och egna företag. Inteminst för de kvinnor som till stor del svarar för den offentliga välfärdsproduktionen vore det positivt att övergå från att vara anställd till att bli egenföretagare. Om flera aktörer tillåts komma in på områden som är stängdaför privata alternativ kommer det att leda till ökad konkurrens som innebär eneffektivare användning av skattemedel. Enligt vår uppfattning skulle detdessutom leda till en förstärkt småskalig företagsamhet, närhet i omsorgen,ökad valfrihet och en förbättrad välfärd för medborgarna.Vidare vill vi betona betydelsen av att konkurrensbegränsande förfarandenfrån olika kommunala aktörers sida påtalas och åtgärdas. Enligt vår uppfatt-ning har regeringen intagit en alltför avvaktande hållning i denna fråga. Kon-kreta åtgärder lyser med sin frånvaro. Inrättandet av har interäckt. Rådet, som för övrigt avvecklades /04, har inte haftnågra sanktionsmöjligheter till sitt förfogande för att komma till rätta medmissbruk från företrädare för stat, kommuner och landsting riktat mot privataentreprenörer i syfte att gynna den egna produktionen. Vi anser att det interäcker att genom diskussion och informationsspridning om goda exempelsöka åstadkomma rättelse så att förfördelade privata entreprenörer kan kon-kurrera på samma villkor som offentliga producenter.Regeringens hantering av frågan om införande av en konfliktlösningsregeli konkurrenslagen utgör ett flagrant exempel på den avvaktande attityd ochbrist på handling som har kännetecknat regeringens agerande. Trots förslagfrån och i en departementspromemoriautarbetad inom har regeringen ännu inte lagtfram något förslag för . Vagheten i regeringens avsikt och planeringåskådliggörs med all önskvärd tydlighet av de uppgifter om beredningslägetsom erhålls från . , när motsvarande frågabehandlades av utskottet (bet. 2002/03:NU10), uppgavs att beredningsarbetetbedrevs med inriktning på att ett förslag till lagregel skulle kunna presenterai en lagrådsremiss . , då frågan behandla-des på nytt av utskottet (bet. 2003/04:NU13), sades endast att beredning på-gick, utan någon närmare precisering av när regeringen avsåg att lägga framett förslag till . Samma budskap gäller nu enligt propositionen omgenomförande av transparensdirektivet i vilken det, som tidigare redovisats,noteras betträffande den nyssnämnda departementspromemorian att förslagetom en konfliktlösningsregel bereds i . Detta är inte accepta-belt. bör därför anmoda regeringen att skyndsamt till riksdagenlägga fram förslag om införande av en konfliktlösningsregel i konkurrensla-gen.Riksdagen bör vidare anmoda regeringen att senast under riksmötet2005/06 vidta åtgärder för att reda upp konkurrenssituationen mellan offentligoch privat sektor.