bet · GS01SFU15 · 2005-05-10 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2004/05:116Ett reformerat underhållsstöd jämte två motioner som väckts med anledningav propositionen. Propositionen bygger på en överenskommelse mellanregeringen, och Miljöpartiet.I propositionen föreslås att underhållsstödets belopp höjs med 100 krtill och barn och att den bidragsskyldiges grundavdraghöjs från till . Vidare föreslås ändrade regler fördygnsberäkning av umgängesrättsavdrag och en motsvarande ändring iföräldrabalken. Förslaget innebär att rätten till umgängesavdrag vidgasså att återlämnandedygnet räknas som . Det lämnas ocksåförslag om en metod för nettoberäkning av underhållsstödet ochåterbetalningsskyldigheten utifrån vad som är bestämt i dom eller avtal omumgänge.Vid prövning av anstånd föreslås kunna ta hänsyn tillatt den bidragsskyldige har andra lätt realiserbara tillgångar än löneller annan ersättning. Sedan anståndsbeslutet upphört skall enbidragsskyldig återbetala ett belopp som motsvarar 1,5 gånger det fastställdaåterbetalningsbeloppet. föreslås dessutom få möjlighetatt på eget initiativ efterge statens fordran avseende återbetalningsskyldighet.Om den bidragsskyldige föräldern uppbär lön i eller från utlandet skallFörsäkringskassan få träda in i barnets rätt till fastställt underhållsbidrag.Ändringarna i lagen (1996:1030) om underhållsstöd föreslås träda i kraftden och tillämpas första gången i fråga om underhållsstödsom avser tid efter . Ändringen i föräldrabalkenföreslås träda i kraft den 1 februari 2006.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna.I ärendet finns sex reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. PropositionenRiksdagen antar regeringens förslag till dels lag om ändring i lagen(1996:1030) om underhållsstöd, dels lag om ändring i föräldrabalken.Därmed bifaller proposition 2004/05:116 och avslår motion2004/05:Sf27 yrkande 1.Reservation 1 (fp)2. Ett nytt underhållsstödssystemRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf27 yrkande 2 och 2004/05:Sf28yrkande 1.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. UmgängesavdragRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf28 yrkande 2.Reservation 3 (kd)4. Aktuell inkomst vid beräkning av återbetalningsskyldighetRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf28 yrkande 3.Reservation 4 (kd, c)5. Anstånd och eftergiftRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf28 yrkandena 4 och 5.Reservation 5 (kd)6. Analys av de nordiska systemen för underhållsstödRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf28 yrkande 6.Reservation 6 (kd, c)den 10 maj 2005På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), Per (), (),(), (), (),(), (), (), AnnaLilliehöök (m), (), (), (), () och ().Utskottets övervägandenAllmänt om underhållsskyldighet och underhållsstödFöräldrar är enligt (FB) underhållsskyldiga för sinabarn fram till dess barnet fyller , eller om barnet fortfarandegår i skolan längst till dess barnet fyller . När barnet bor hosendast en av föräldrarna skall den andra föräldern bidra till barnetsförsörjning genom att betala underhållsbidrag. Storleken på underhållsbidragetär beroende av barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga.Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal.Underhållsstödet enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd (USL) ärett statligt stöd som utbetalas av med högst 1 173 krper barn och månad. Om den bidragsskyldige föräldern av olika skäl intebetalar underhållsbidrag eller betalar ett underhåll som är lägre än1 kan underhållsstöd lämnas till barnet. Underhållsstödkan också betalas ut som utfyllnadsbidrag om den bidragsskyldige föräldernbetalar ett underhåll direkt till den andra föräldern. Försäkringskassanbetalar då ut mellanskillnaden . Utfyllnadsbidrag kanvidare betalas ut om barnet bor växelvis hos båda föräldrarna. Bidragetutges då med högst ett halvt underhållsstöd till var och en av föräldrarnaefter avdrag med hälften av det belopp som skulle ha återbetalats omföräldern hade varit återbetalningsskyldig (fiktivt återbetalningsbelopp).När underhållsstöd lämnas i form av utfyllnadsbidrag föreligger ingenåterbetalningsskyldighet.Underhållsstödet kan betalas ut till dess barnet fyller . Till densom studerar kan förlängt underhållsstöd betalas ut t.o.m. juni månaddet år den studerande fyller 20 om han eller hon fortfarande går igymnasie- eller grundskola och dessa studier berättigar till förlängtbarnbidrag eller studiehjälp.Den förälder som barnet inte varaktigt bor tillsammans med skall helteller delvis betala tillbaka underhållsstödet till staten.Återbetalningsbeloppetberäknas som en viss procent av den bidragsskyldiges inkomst enligt dettaxeringsbeslut som fattats närmast det åråterbetalningsskyldigheten avser, efter ett avdrag på . Procentsatsenfastställs med hänsyn till det antal barn som den bidragsskyldige ärunderhållsskyldig för enligt FB. Är den bidragsskyldige underhållsskyldigför ett, två eller tre barn utgör procenttalet 14, 11,5 respektive . Det totala procenttalet ökar med en procentenhet för varje ytterligarebarn utöver tre. Återbetalningsskyldigheten är begränsad till det beloppsom betalas ut i underhållsstöd. Återbetalningsbeloppet omräknas den 1februari varje år.Grundavdrag och procentsatser m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag dels om höjt underhållsstödoch höjt grundavdrag, dels om sänkt beloppsgräns för näråterbetalningsskyldighetenbortfaller.Vidare bör avslå motionsyrkanden om avslag på propositionen,om ett nytt system för underhållsstöd och om inkomstprövning avboföräldern.Jämför reservationerna 1 (fp) och 2 (m, fp, kd, c).PropositionenEnligt vad som anges i propositionen bör underhållsstödet motsvaraungefär hälften av normalkostnaderna för ett barn sedan hänsyn tagitstill det allmänna barnbidraget. Beräkningar av (se SOU 2003:42 s. 132-133) visar att det nuvarande underhållsstödetöverstiger vad stödet är avsett att täcka för barn i åldrarna 0-14 år.För barn i åldrarna täcker stödet inte halva normalkostnadenefter avdrag för barnbidrag och studiebidrag. Mot bakgrund av attinkomststandarden är lägre för hushåll med yngre barn inomunderhållsstödssystemetanser regeringen att underhållsstödet bör höjas för samtliga barn oavsettålder och att en höjning med är motiverad utifrån barnetsnormalbehov. En sådan höjning kan också motiveras med hänsyn till att denbidragsskyldige föräldern måste återbetala stödet. Regeringen föreslårdärför att underhållsstödet höjs med per barn och månad. Vidväxelvis boende innebär höjningen att underhållsstödet högst kan bli636 kr för var och en av föräldrarna.När det gäller höjningen av grundavdraget framhåller regeringen att deti första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sinabarn och att barnets behov och kostnader skall vara en högt prioriteradutgift - ett primärt åtagande - för föräldrarna. Utgångspunkten börvara att samma krav ställs på bidragsskyldiga föräldrar som på föräldrarsom lever tillsammans med sina barn. måste det anses rimligtatt en bidragsskyldig förälder får täcka ett eget grundbehov innanåterbetalningsskyldighet inträder. En höjning av grundavdraget till100 innebär en förbättrad situation för de bidragsskyldiga somhar de lägsta inkomsterna. Regeringen föreslår att grundavdraget höjstill detta belopp.Underhållsstödet bortfaller om beloppet för ett barn en viss månad ärlägre än . Återbetalningsskyldigheten bortfaller däremot ommånadsbeloppet per barn blir lägre än . Eftersom det förefaller merkonsekvent att i bägge fallen ha samma beloppsgräns föreslår regeringenatt återbetalningsskyldigheten skall falla bort om månadsbeloppetper barn blir lägre än 50 kr.MotionernaBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf27 yrkande 1 avslag på propositionen.Motionärerna framhåller att kostnaderna för underhållsstöd ökar samtidigtsom den ekonomiska situationen för ensamstående föräldrar försämras.Dessutom betalar många bidragsskyldiga inte mer än maximalt underhållsstödtrots att de borde betala mer enligt reglerna för underhållsbidrag.Även det motsatta gäller i vissa fall, nämligen att boföräldern fårstatligt stöd trots en mycket god ekonomi. Det generella underhållsstödetbör därför ersättas av ett behovsprövat utfyllnadsbidrag. Mot bakgrundhärav begärs i motion Sf27 yrkande 2 förslag till ett reformeratunderhållsstöd. Endast när föräldrarna inte kan sörja för sina barn upptill en rimlig nivå bör utfyllnadsbidrag kunna komma i fråga. Om det äruppenbart att någon av föräldrarna har möjlighet att öka sin inkomstmen avstår från det skall utfyllnadsbidraget minskas.Kenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf28 yrkande 1 ett tillkännagivandeom att underhållsstödssystemet bör utformas så att det tydligt framgåratt det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaretför sina barn. Om den bidragsskyldige inte är återbetalningsskyldig förhela underhållet bör en inkomstprövning ske av boföräldern innan statligtstöd betalas ut.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inledningsvis konstatera att det nuvarande underhållsstödssystemethar varit i kraft och att det är förhållandevis kompliceratatt tillämpa. Enligt Lagrådet är USL utformad på ett sätt som måstevålla avsevärda tillämpningsproblem och den är svåröverskådlig och mångaav de enskilda bestämmelserna är komplicerade och svårlästa. Lagrådetanser att de föreslagna ändringarna innebär att lagen på flera punkterblir ännu mer svårtillgänglig och att det är önskvärt att den underkastasen genomgripande översyn. Regeringen, som delar sistnämnda synpunkt,har hänvisat till den pågående översynen av socialförsäkringslagstiftningen(dir. 2001:70 och 2003:135) inom vars ram bl.a. frågor om en bättreöverskådlighet och en bättre säkerhet mot bristande enhetlighet kommeratt behandlas. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag senast den 31december 2005.Utskottet välkomnar den nämnda översynen men vill framhålla attunderhållsstödets grundstruktur med den från FB i huvudsak friståendeställningen är viktig att bevara, liksom att utgångspunkten förunderhållsstödet även fortsättningsvis bör vara att utgöra en garanti för denbidragsskyldiges del av barnets försörjning. Vidare bör den nuvarandeutformningen av återbetalningsskyldigheten baserad på den bidragsskyldigesårsinkomst efter ett grundavdrag bibehållas. Utskottet är således inteberett att förorda ett i grunden reformerat system. Det innebär ocksåatt utskottet inte kan ställa sig bakom ett system med inkomstprövningav boföräldern eftersom båda föräldrarna på lika villkor skall taekonomiskt ansvar för barnet. Enligt utskottets bedömning är det sannoliktendast en liten andel av boföräldrarna som har så höga inkomster att deskulle komma att nämnvärt beröras av en inkomstprövning. Statens utgifterskulle därmed inte minska mer än marginellt. Ett sådant system skullevidare medföra betydande svårigheter framför allt för administrationenmed åtföljande kostnader. Dessutom skulle systemet bli ännu mer kompliceratoch svårtillgängligt än det är i dag.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om höjtunderhållsstöd och höjt grundavdrag liksom förslaget om att sänkabeloppsgränsen för när återbetalningsskyldigheten bortfaller. Utskottetavstyrker motion Sf27 yrkandena 1 och 2 och motion Sf28 yrkande 1.Umgängesavdrag m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag om ändrad dygnsberäkning vidbestämmande av umgängesavdrag och om införande av s.k. nettoberäkningav underhållsstödet och återbetalningsskyldigheten. bör vidareavslå ett motionsyrkande om en ny modell för umgängesavdrag. Jämförreservation 3 (kd).PropositionenOm en förälder som är skyldig att betala underhållsbidrag haft barnethos sig av minst fem hela dygn eller underen kalendermånad haft barnet hos sig i minst sex hela dygn, får föräldernenligt FB göra ett visst avdrag på underhållsbidraget. För varje heltdygn av barnets vistelse är avdraget 1/40 av det månatliga underhållsbidraget.Rätt till umgängesavdrag finns även vid återbetalning av underhållsstöd.En bidragsskyldig förälder, som haft barnet hos sig under en sammanhängandetid av minst fem hela dygn eller minst sex hela dygn under en kalendermånad,har rätt till avdrag på det återbetalningsbelopp som skall betalas.Avdraget bestäms enligt samma regler som i FB, dvs. med 1/40 avåterbetalningsbeloppet för varje helt dygn. För boförälderns del innebärdet att underhållsstödet reduceras med motsvarande belopp.Reglerna för umgängesavdrag innebär att avdrag endast medges för helakalenderdygn (dvs. Det dygn barnet överlämnas frånden ena föräldern till den andra ger därmed inte någon rätt tillumgängesavdrag. För att göra avdragsrätten något mer rättvis utan attsamtidigt riskera att skapa onödiga konflikter mellan föräldrarna omtidpunkten för hämtning och lämning av barnet föreslår regeringen atträtten till umgängesavdrag enligt USL vidgas så att återlämnandedygneträknas som . Förslaget innebär att ett umgänge tilltorsdag räknas som i stället för som noll dygn och ettumgänge till söndag räknas som i stället för somi dag . För att samstämmigheten mellan reglerna i USL och i FBskall bevaras föreslås att en motsvarande bestämmelse tas in i FB.När det gäller förslaget om nettoberäkning framhålls i propositionenatt de allra flesta umgängesavgöranden torde efterkommas och att godaskäl därför talar för att USL bör kunna bygga på utgångspunkten attumgängesavgöranden - i vart fall i allt väsentligt - följs. Det umgängesom domstolen beslutat om eller som socialnämnden godkänt skulle därmedautomatiskt kunna läggas till grund för en nedsättning avåterbetalningsskyldigheten och en motsvarande nedsättning av underhållsstödet.Ensådan ordning skulle medge att hänsyn tas även till kortare vistelserän sådana som omfattar minst fem hela dygn i följd eller sex hela dygnunder en kalendermånad. Regeringen föreslår att om ett umgänge om minst30 hela dygn per kalenderår beslutats i en lagakraftvunnen dom ellergenom ett avtal som godkänts av socialnämnden skall domen respektiveavtalet kunna läggas till grund vid bestämmande av återbetalningsskyldighetenoch underhållsstödet. Avdraget skall enligt förslaget göras med 1/40 avåterbetalningsbeloppet för varje helt dygn.Vidare föreslås att den bidragsskyldige till skallanmäla ändringar i umgänget som görs av domstol eller i avtal och attFörsäkringskassan skall upphäva beslutet om nettoberäkning om denbidragsskyldige begär det eller om beslutet om nettoberäkning av annananledning inte längre bör bestå, t.ex. om den bidragsskyldige underlåteratt medverka till umgänge i föreskriven omfattning. Har ett beslut omnettoberäkning upphävts måste det enligt förslaget gå innan enny begäran om nettoberäkning kan prövas.MotionenKenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf28 yrkande 2 ett tillkännagivandeom en ny modell för umgängesavdrag. Många bidragsskyldiga har en svårekonomisk situation som hindrar umgänge med barnen och det är viktigtatt underhållsstödssystemet inte försvårar detta umgänge. Ett sätt attförbättra situationen skulle kunna vara att umgängesavdraget t.ex.bestäms till 1/20 av underhållsstödet medan avdraget för boföräldernäven fortsättningsvis görs med 1/40.Utskottets ställningstagandeI propositionen anförs att det i olika sammanhang har framhållits attkostnader för umgänget i kombination med de stränga återbetalningskravenkan medföra att barnet inte får möjlighet att umgås med en särlevandeförälder i den utsträckning som är önskvärd. Enligt regeringen är dettainte tillfredsställande eftersom det är viktigt för barnet att ha kontaktockså med den särlevande föräldern. Motionärerna synes vara av sammauppfattning. Även utskottet delar denna uppfattning och välkomnar därförförslaget om införande av nettoberäkning av återbetalningsskyldighetoch underhållsstöd. Enligt utskottet gynnar förslaget de bidragsskyldigasom inte når upp till de krav som ställs för rätt till vanligt umgängesavdrag.Också förslaget om ändrad dygnsberäkning är positivt eftersom det fårtill följd att umgängesavdraget på ett bättre sätt än kommer attmotsvara det umgänge som äger rum, men som i vissa fall inte ger rätttill något avdrag och i andra fall endast ger rätt till ett mindre avdrag.Enligt utskottets mening kommer även det höjda grundavdraget att inverkapositivt på umgänget eftersom det innebär en ekonomisk lättnad för mångabidragsskyldiga med svag ekonomi.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om nettoberäkningoch ändrad dygnsberäkning. Något skäl att förorda en ny modell förumgängesavdrag kan utskottet däremot inte se och avstyrker därför motionSf28 yrkande 2.Beräkning av inkomst vid bestämmande av återbetalningsskyldighetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag om jämkning av återbetalningsbeloppvid ändrad taxering, omprövning av återbetalningsbelopp, omprövning ochjämkning av utfyllnadsbidrag samt omprövning av underhållsstöd vid nyttbeslut om årlig taxering för barnet.Vidare bör avslå ett motionsyrkande om att återbetalningsskyldighetenskall baseras på en mer aktuell inkomst än den taxerade inkomsten. Jämförreservation 4 (kd, c).Gällande ordningSom redan nämnts skall den bidragsskyldige föräldern till staten helteller delvis återbetala utbetalt underhållsstöd. Återbetalningsskyldighetenbestäms som en viss procent av den bidragsskyldiges på visst sättberäknade inkomst. Till grund för beräkningarna ligger det taxeringsbeslutsom fattats närmast det år återbetalningsskyldighetenavser.Återbetalningsbeloppet omprövas när ett nytt beslut om årlig taxeringföreligger eller när procentsatsen som anger hur mycket av inkomstensom kan tas i anspråk ändras. Återbetalningsskyldigheten för viss tidkan också jämkas om det taxeringsbeslut som legat till grund förFörsäkringskassans bedömning ändrats väsentligt. Bestämsåterbetalningsskyldighetentill ett lägre belopp än vad den bidragsskyldige enligt tidigare beslutbetalat skall skillnaden och betald ränta som hänför sigtill skillnadsbeloppet, om räntan uppgår till , betalas uttill den bidragsskyldige. Bestäms återbetalningsskyldigheten till etthögre belopp skall den bidragsskyldige betala in skillnaden tillFörsäkringskassan.Av föreskrifter (RFFS 1996:18) om underhållsstödframgår att en ändrad uppgift om taxering skall anses vara väsentlig dååterbetalningsbeloppet, med beaktande av de nya uppgifterna, över- ellerunderstiger tidigare fastställt återbetalningsbelopp med perbarn och månad.PropositionenÅterbetalningsbelopp beräknas utifrån det taxeringsbeslut som fattatsnärmast det år återbetalningsskyldigheten avser. Avförordningen (1996:1036) om underhållsstöd framgår att ett nytt beslutom årlig taxering skall påverka återbetalningsskyldigheten fr.o.m.februari månad året det nya taxeringsbeslutet meddelades.Regeringen föreslår att sistnämnda bestämmelse överförs till USL.Vidare föreslås att det införs en regel i USL som innebär att en frågaom jämkning av återbetalningsbeloppet på grund av ändrat taxeringsbeslutinte skall få tas upp till prövning efter utgången av femte året eftertaxeringsåret. Även i det fall grunden för tillämplig procentsats ändrasskall enligt förslaget det nya återbetalningsbeloppet gälla fr.o.m.månaden efter den månad då ändringen ägde rum och aldrig för längre tidtillbaka än före den dag då fick kännedom omändringen.Beträffande utfyllnadsbidrag föreslås att om det taxeringsbeslut somlegat till grund för beräkningen av det fiktiva återbetalningsbeloppethar ändrats väsentligt, skall utfyllnadsbidraget kunna ändras förframtiden, dvs. fr.o.m. månaden efter den månad då fickkännedom om ändringen. Detsamma skall gälla vid ändring av tillämpligprocentsats. Ett nytt beslut om årlig taxering skall påverka utfyllnadsbidragetfr.o.m. februari året då det nya taxeringsbeslutet meddelats.Regeringen föreslår dessutom att underhållsstödet skall omprövas närdet finns ett nytt beslut om årlig taxering för barnet och att en ändringav underhållsstödets storlek skall gälla fr.o.m. februari månad åretefter det år då det nya beslutet om årlig taxering meddelades.När det gäller frågan om att basera återbetalningsskyldigheten på enmer aktuell inkomst än gör regeringen bedömningen att beräkningenav den återbetalningsgrundande inkomsten även skall baseraspå den bidragsskyldiges taxerade inkomst. Regeringen avser emellertidatt ge i uppdrag att dels kartlägga i vilken omfattningbidragsskyldiga har en väsentligt försämrad aktuell inkomst jämfört medtaxerad inkomst, dels redovisa eventuella förslag till förändringar avnuvarande regler.MotionenKenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf28 yrkande 3 ett tillkännagivandeom att återbetalningsskyldigheten skall baseras på en mer aktuell inkomstän den taxerade. Motionärerna anser att frågan bör analyserasvidare.Utskottet ställningstagandeFrågan om huruvida återbetalningsskyldigheten skall baseras på taxeradinkomst eller en mer aktuell inkomst behandlades i utskottets betänkande1997/98:SfU1 (s. 102). Utskottet ansåg att ett införande av den s.k.CSN-modellen i många fall skulle ge ett återbetalningsbelopp som i störreutsträckning motsvarar de bidragsskyldigas betalningsförmåga. CSN-modelleninnebär att återbetalningsskyldigheten sätts ned om den bidragsskyldigesinkomst under betalningsåret beräknas bli väsentligt lägre än denåterbetalningsgrundande inkomsten. Utskottet ansåg att regeringen bordeåterkomma till med förslag i berört avseende. Detta gavriksdagen som sin mening regeringen till känna.I budgetpropositionen påpekade regeringen bl.a. attstudiestödssystemets regler om nedsättning av återbetalningsbelopp vidinkomstminskning snarare är en anståndsregel än en jämkningsregel. Regelninnebär att studiemedelsskulden amorteras med ett lägre belopp och attåterbetalning av skulden tillåts ske under en längre tid.Frågan har därefter behandlats i utskottets betänkanden /99:SfU1 (s.84) och 2001/02:SfU17 (s. 9 f.). I sistnämnda betänkande uttaladeutskottet att det alltjämt ansåg att underhållsstödssystemet har bristeri den meningen att reglerna om återbetalningsskyldighet inte är heltanpassade till situationer med påtagliga inkomstminskningar, t.ex. iform av perioder med arbetslöshet. Mot bakgrund av att situationenförbättrats något genom att grundavdraget hade höjts från till72 fr.o.m. och med hänsyn till Underhållsstödsutredningensdå pågående arbete fann utskottet att det saknades skäl för riksdagenatt vidta någon åtgärd i frågan.Utskottet anser att den nuvarande ordningen har den fördelen att den ärenkel att administrera. Däremot är det inte alltid lätt att skapaförståelse för den från de bidragsskyldiga som har fått sin inkomst merpåtagligt minskad jämfört med den taxerade inkomsten. Som redovisas ipropositionen skulle av de bidragsskyldiga hafått sin återbetalningsskyldighet minskad om den aktuella inkomstenhade använts vid beräkningen. Den ytterligare höjning av grundavdragetsom utskottet ovan ställt sig bakom innebär en viss förbättring av dessabidragsskyldigas situation. Dessutom finns som påpekas i propositionenmöjligheten att begära anstånd. Även om det är mycket viktigt attupprätthålla principen om att det i första hand är föräldrarna som hardet ekonomiska ansvaret för sina barn ser utskottet positivt på attregeringen avser att ge i uppdrag att kartlägga ivilken omfattning bidragsskyldiga har en väsentligt försämrad aktuellinkomst jämfört med den taxerade inkomsten samt redovisa eventuellaförslag till förändringar av nuvarande regler. Mot bakgrund av vad nuanförts avstyrker utskottet motion Sf28 yrkande 3.Regeringens förslag om jämkning och omprövning har inte föranlett någramotionsyrkanden.