bet · GS01SOU10 · 2005-02-01 00:00:00 — Av 6 § andra stycketframgår att avbrytande av havandeskap får utförasutan tillstånd om inte åtgärden kananstå utan fara för kvinnan.Socialstyrelsen reviderade sinaföreskrifter och allmänna råd om abort (SOSFS2004:4). I 5 kap. anges följande beträffande kvinnorunder som genomgår abort:En kvinna bör uppmanas att i förstahand själv berätta om graviditeten och denönskade aborten för sin eller sina vårdnadshavareeller, om detta inte är möjligt, för någon annanvuxen närstående person. Vid behov bör hon fåhjälp med detta.Om den unga kvinnan motsätter sig attvårdnadshavaren kontaktas, måste vårdpersonalenutifrån bestämmelser omvårdnadshavarens allmänna omvårdnadsansvarbedöma, med hänsyn till kvinnans ålder ochmognad, om det är lämpligt att ändå informeradenne.Även om den unga kvinnan inte har nått en sådanålder och mognad att hon har fått ettintegritetsskydd gentemot vårdnadshavaren kan detändå finnas en skyldighet att hemlighållauppgifter om henne för vårdnadshavaren enligt 14kap. 4 § andra stycket sekretesslagen (1980:100),nämligen om det kan antas att hon lider betydandemen, om uppgifterna röjs för denne.I de situationer då information om graviditetenoch aborten varken ges till vårdnadshavaren ellernågon annan vuxen närstående person bör kvinnanfå särskilt stöd före, under och efter aborten.Det bör antecknas i patientjournalen1. om kvinnan själv har informerat vårdnadshavarenom aborten,2.3. om vårdpersonalen har informerat vårdnadshavarenom aborten eller4.5. om vårdpersonalen inte har informeratvårdnadshavaren om aborten,6.7. samt skälen för detta.8.Av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) följeratt vårdpersonalen är skyldig att överväga om enanmälan till socialnämnden skall göras.Enligt 24 § folkbokföringslagen (1991:481) skall ettbarns födelse anmälas till skattemyndigheten ombarnet föds inom landet eller om det föds utomlandet av en kvinna som är folkbokförd här. Anmälanskall göras för en nyfödd, som efter födelsen andatseller visat något annat livstecken, samt dödfödd somavlidit efter utgången av tjugoåttondehavandeskapsveckan.Socialminister besvarade den 9 juli2003 en skriftlig fråga om medicinska aborter (fr.2002/03:1146):har frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta för att möjliggöra förbarnmorskor att utföra medicinska aborter.En abort som sätts i gång med hjälp avläkemedel, en så kallad medicinsk abort, kan sketill graviditetsvecka 9. Före en abort måste enmedicinsk bedömning göras och graviditetslängdenfastställas. För att diagnostiken avgraviditetslängden ska vara säker görs denvanligtvis med en vaginal ultraljudsundersökning.Det handlar också om att kunna skilja enpatologisk graviditet (till exempelutomkvedshavandeskap eller missfall) från ennormal. Att ställa denna diagnos har barnmorskori allmänhet inte utbildning och kompetens för.Det finns också kvinnor med medicinskatillstånd där komplikationer kan uppstå underabortförloppet eller efter aborten. Dessa kvinnorbehöver utredas och övervakas speciellt.Abortpiller är potenta och potentiellt farligaläkemedel och de skrivs över huvud taget inte utpå recept, utan rekvireras till den klinik somhar rätt att utföra abort.Allt detta visar, enligt min mening, att detbehövs en läkare med gynekologisk kompetens i allabortvård. Jag har mot den här bakgrunden inteför avsikt att vidta några åtgärder som skullesyfta till att möjliggöra för barnmorskor attutföra medicinsk abort.Statsrådet besvarade den 11 juli2003 en skriftlig fråga om ökning av tonårsaborterna(fr. 2002/03:1191). I sitt svar angav statsrådetbl.a. att regeringen ser med stor oro på det ökandeantalet aborter bland tonåringar och att den nogaföljer utvecklingen av antalet tonårsaborter ocheffekten av det förebyggande arbete som redanbedrivs på området. Statsrådet framhöll vidare attytterligare insatser kommer att övervägas vid enfortsatt försämrad utveckling.Utskottets ställningstagandeEn rad motioner behandlar barnmorskors behörighetatt handlägga processen kring medicinska aborter.Utskottet har visserligen förståelse förmotionärernas resonemang att kötiderna på så sättskulle kunna förkortas. delar utskottetbedömningen att det bl.a. på grund av risken förkomplikationer behövs en läkare med gynekologiskkompetens i all abortvård. Utskottet är därför inteberett att föreslå en ändring av abortlagen i dettaavseende. Motionerna 2003/04:So257 (m),2003/04:So375 (c, m, fp, kd, v, mp), 2003/04:So447(v) och 2003/04:So538 (s) avstyrks. Utskottet ärinte heller berett att föreslå ett tillkännagivandeom att ge barnmorskor vidareutbildning i att utföramedicinska aborter och avstyrker därför motionerna2003/04: So225 (s) och 2004/05:So370 (s).Motionerna 2003/04:So304 (kd), 2003/04:So636 (kd)yrkandena 7 och 8, 2004/05:So407 (kd), 2004/05:So641(kd) yrkandena 7 och 8 och 2004/05: So471 (kd)yrkande 5 rör bl.a. frågor om fosterdiagnostik ochpreimplantatorisk genetisk diagnostik (PGD).Utskottet kan konstatera att Kommittén om genetiskintegritet behandlar dessa frågor i sittslutbetänkande (SOU 2004:20). Betänkandet är förnärvarande under beredning inom Socialdepartementet.Utskottet finner därför inga skäl att nu ta någrainitiativ i dessa frågor. Motionerna avstyrks.Motionerna 2003/04:So303 (kd) yrkandena 1 och 2 samt2004/05:So553 (kd) yrkandena 1 och 2 rör forskningpå aborterade . Enligt utskottet är gällandelagstiftning på området tillfyllest. Motionernaavstyrks.Beträffande frågan om när ett juridiskt settskall betraktas som barn, vidhåller utskottettidigare intagen ståndpunkt. Motionerna2003/04:So302 (kd) yrkande 1 och 2004/05:So552 (kd)yrkande 1 avstyrks.I motionerna 2003/04:So302 (kd) yrkande 2 och2004/05:So552 (kd) yrkande 2 begärstillkännagivanden om sena aborter. Utskottet villhär åter poängtera att abortlagen (1974:595) innebäratt tillstånd till abort efter artondehavandeskapsveckan inte får lämnas om det finnsanledning att anta att fostret är livsdugligt (3 §).Utskottet vidhåller sin uppfattning att det intebehövs något initiativ från med anledningav motionerna, vilka avstyrks.Beträffande frågan om personnummer bör ingå vidrapportering av aborter till patientregistret,vidhåller utskottet sin tidigare redovisadeinställning att forskning i syfte att utrönaeventuella hälsorisker i samband med abort får ske iform av exempelvis intervjustudier. Motionerna2003/04:So301 (kd) yrkande 1 och 2004/05:So550 (kd)yrkande 1 avstyrks.I motion 2003/04:So554 (kd) begärs etttillkännagivande om att skall få iuppdrag att utarbeta riktlinjer för hur kunskapen omsambandet mellan abort och bröstcancer skall tastill vara. Utskottet finner inte skäl att föreslåett sådant initiativ. Motionen avstyrks.Ett antal motioner behandlar behovet avabortförebyggande åtgärder, informationsmaterieltill kvinnor som överväger abort samt stöd tillkvinnor som genomgått abort. Utskottet delarmotionärernas inställning att det är angeläget attantalet aborter, särskilt tonårsaborter, minskas.Utskottet noterar att regeringen ser med oro på detökade antalet tonårsaborter och att den noga följerutvecklingen och effekten av det förebyggande arbetesom bedrivs samt att ytterligare åtgärder kommer attövervägas om utvecklingen fortsätter. Utskottetfinner därför inte skäl att nu föreslå någotinitiativ med anledning av motionerna. Motionerna2003/04:So252 (kd), 2003/04:So260 (c), 2003/04:So446(kd), 2003/04:So636 (kd) yrkandena 9 och 10,2004/05:So458 (kd), 2004/05:So471 (kd) yrkandena 1och 3, 2004/05:So533 (kd) samt 2004/05:So641 (kd)yrkandena 9-11 avstyrks.När det gäller omyndiga abortsökande och frågan omoch hur deras vårdnadshavare bör informeraskonstaterar utskottet att detta behandlas ingående iSocialstyrelsens ändrade föreskrifter ochallmänna råd om abort (SOSFS 2004:4). börinte ta något initiativ med anledning av motionerna2004/05:So307 (s), 2004/05:So325 (s) samt2004/05:So471 (kd) yrkande 4. Motionsyrkandenaavstyrks.Lagen om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens områdeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om legitimationför dietister. Enligt utskottet bör pågåendearbete på området avvaktas. Vidare börriksdagen, bl.a. med hänvisning till att enöversyn av tillämpningsföreskrifternarelativt genomförts, avslåmotionsyrkanden om att förändra lex Maria-bestämmelserna. bör även avslåytterligare ett antal motioner som föreslårändringar i lagen om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område. Jämförreservationerna 51 (kd), 52 (v) och 53 (v).MotionerI två motioner förespråkas legitimation fördietister.I motion 2004/05:So455 av ()begärs ett tillkännagivande om legitimering fördietister. Genom att legitimera dietister ökarsamhällets möjligheter till tillsyn och uppföljningmed ökad patientsäkerhet och ökad vårdkvalitet somföljd. Ett likalydande yrkande framförs i motion2003/04:So227 av ().I två motioner framförs synpunkter på lex Maria-bestämmelserna.I motion 2003/04:So640 av m.fl. (kd)begärs i yrkande 19 ett tillkännagivande om viktenav att förbättra anmälningsförfarandet enligt lexMaria i syfte att åstadkomma förbättringar inomhälso- och sjukvården.I motion 2003/04:So275 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om en fristående funktion inomhälso- och sjukvården motsvarande kommunernas (yrkande 2). Motionärerna anför att hälso- ochsjukvården har ett system som innebär att deverksamma i praktiken själva skall göra anmälningarom misstag och brister. Emellertid harSocialstyrelsens uppföljning visat att s.k. lexMaria-anmälningar minskar när den anmälda incidentenkan leda till påföljd. Hälso- och sjukvården bördärför få en funktion motsvarande kommunernas (medicinskt ansvarig sjuksköterska) med ansvar förtillsyn och avvikelsehantering.En motion behandlar komplementärmedicinskafrågeställningar.I motion 2004/05:So359 av ochBirgitta () begärs ett tillkännagivande omatt samma/likartade krav på komplementär- och al-ternativmedicinsk kompetens skall ställas påvårdgivare inom hälso- och sjukvården som påkomplementär- och alternativmedicinare (yrkande 10).Vidare begärs i motionen ett tillkännagivande om attäven barn och gravida kvinnor bör fåmöjlighet till behandling med komplemen-tär/alternativmedicin (yrkande 11).Två motionsyrkanden avser att försäkringsbolagenssakkunnigläkare bör stå under Socialstyrelsenstillsyn.I motion 2004/05:Ju425 av ochKjell-Erik () begärs ett tillkännagivandeom tillsyn över sakkunnigläkarna (yrkande 2).I motion 2003/04:L242 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om tillsyn överförsäkringsbolagens sakkunnigläkare (yrkande 1).Motionärerna anför att dessa läkare bör stå undertillsyn av och att deras bedömningarbör kunna prövas av ().En motion rör frågor om omvårdnad i relation tillHälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds verksamhet.I motion 2004/05:So389 av () m.fl.begärs ett tillkännagivande om anmälningar tillbl.a. avseende brister i omvårdnaden samt attde instanser som handlägger dessa ärenden börkompletteras med sakkunniga inom omvårdnadsområdet(yrkande 2). Motionärerna pekar på att det i daghänder att läkare med olika specialistfunktioneräven uttalar sig om omvårdnadsärenden trots att deinte har utbildning inom denna disciplin. Regeringenbör därför se över varför brister i omvårdnadensällan anmäls till HSAN.En motionär efterfrågar en komplettering av 1 kap. 4 § lagen omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.I motion 2004/05:So632 av () begärs etttillkännagivande om vilka som omfattas avdisciplinansvaret i särskildaboendeformer. Motionären anför att problemet skullekunna lösas genom ett förtydligande i 1 kap. 4 §LYHS - enligt följande. "Med vårdinrättning avses eninrättning där den huvudsakliga verksamheten är attse som hälso- och sjukvård." Enligt motionärenhamnar därigenom t.ex. hem där det sociala inslagetär det mer framträdande utanförvårdinrättningsbegreppet.Bakgrund, tidigare behandling, m.m.Enligt 1 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)framgår att med hälso- och sjukvård avses åtgärderför att medicinskt förebygga, utreda och behandlasjukdomar och skador. Till hälso- och sjukvården höräven sjuktransporter samt att ta hand om avlidna.Bestämmelser rörande hälso- och sjukvårdensverksamhet finns i lagen (1998:531) omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.Lagen trädde i kraft (prop.1997/98:109, 1997/98:SoU22, rskr. 1997/98:290) ochinnebar bl.a. en samordning av fem lagar, nämligenlagen (1960:409) om förbud i vissa fall motyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inomhälso- och sjukvården m.m., lagen (1994:953) omåligganden för personal inom hälso- och sjukvården,lagen (1994:954) om disciplinpåföljd m.m. på hälso-och sjukvårdens område och lagen (1996:786) omtillsyn över hälso- och sjukvården.I lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdensområde behandlas bl.a. skyldigheter för hälso- ochsjukvårdspersonal (2 kap.) samt behörighets- ochlegitimationsregler (3 kap.). Bland annat stadgas i2 kap. 1 § att den som tillhör hälso- ochsjukvårdspersonalen skall utföra sitt arbete iöverensstämmelse med vetenskap och beprövaderfarenhet. Av 3 kap. 6 § framgår att dietist är enskyddad yrkestitel. Dessutom finns i 4 kap. 1-3 §§regler innefattande begränsningar i rätten att vidtavissa hälso- och sjukvårdande åtgärder som gällerför andra än de som enligt 1 kap. 4 § i lagentillhör hälso- och sjukvårdspersonalen. Avbestämmelserna framgår bl.a. att barn under åtta årinte får undersökas och behandlas samt att gravidainte får behandlas för vissa angivnasjukdomstillstånd. Av 6 kap. 1 § framgår att hälso-och sjukvården och dess personal står under tillsynav Socialstyrelsen.I 1 kap. 4 § lagen om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område redovisas i ett antal punkter vadsom avses med hälso- och sjukvårdspersonal enligtlagen. I punkt 2 anges personal som är verksam vidsjukhus och andra vårdinrättningar och som medverkari hälso- och sjukvård av patienter.Enligt 7 kap. 1 § lagen om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område prövas frågor om disciplinpåföljdenligt lagen av Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd.Av 7 kap. 2 § följer att består av enordförande och åtta andra ledamöter. De utses avregeringen . Ordföranden skall ha varitordinarie domare. Övriga ledamöter skall ha särskildinsikt i hälso- och sjukvård.Våren 2002 gjorde , med anledning av ettantal motioner, ett tillkännagivande till regeringenom legitimation för dietister (bet. 2001/02: SoU13Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. s. 53 f.; rskr.2001/02:236). Utskottet konstaterade att ett antalår hade förflutit sedan frågan om legitimation fördietister senast var föremål för närmareöverväganden. Mot denna bakgrund, och då det arbetesom utförs av dietister är kvalificerat och även iviss mån får anses innefatta ett ansvar förpatienternas säkerhet i vården, ansåg utskottet attdet fanns skäl att utreda och bedömaförutsättningarna för att dietister skall omfattasav legitimationsreglerna i 3 kap. lagen (1998:531)om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.En sådan utredning bör, förutom frågan om vilka kravsom skall ställas på utbildningens innehåll, bl.a.omfatta förskrivningsfrågor och dietisters ställninginom Europeiska unionen.En utredare har på uppdrag av Socialdepartementetutrett förutsättningarna för att införalegitimation för de yrkesgrupper som fårskyddad yrkestitel utan att vara legitimerade.Utredaren har (Legitimation och skyddadyrkestitel, Ds 2004:28) föreslagit att det för deyrkesgrupper som har skyddad yrkestitel, bl.a.dietister, skall införas en legitimation.Utredningen har remissbehandlats och bereds nu inomRegeringskansliet.Lex Maria-bestämmelserna finns i lagen (1998: 531)om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens områdeoch innebär vissa skyldigheter för såväl samtligavårdgivare som för anmälningsansvariga och allhälso- och sjukvårdspersonal. Kompletterandebestämmelser finns också i och allmänna råd (SOSFS 2002:4) omanmälningsskyldighet enligt lex samt lokalavvikelsehantering. Av de allmänna råden framgårbl.a. följande när det gäller vem som skall anmäla:Hälso- och sjukvårdspersonalen skall enligt 2kap. 7 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område rapportera tillvårdgivaren om en patient i samband medundersökning, vård eller behandling drabbats aveller utsatts för risk att drabbas av allvarligskada eller sjukdom.Den som svarar för anmälningsskyldigheten enligtLex bör ha tillräcklig kompetens, ha ensådan position i organisationen att han eller honkan göra jämförelser mellan anmälningsfall, deltai det medicinska säkerhetsarbetet ochverksamhetens kvalitetsstyrning.Vårdgivaren bör avsätta tid och resurser förkvalitetsarbetet.Den anmälningsansvarige bör inte svara föranmälan av avvikelser till ivilka direkt underställd personal är inblandad.Inom primärvården kan det vara lämpligt attanmälningsansvaret omfattar flera vårdcentralersom sammanfaller med t.ex. områdes-eller distriktsindelning.Socialstyrelsens utredningar av lex Maria-ärendenoch andra tillsynsärenden sker med utgångspunkt frånpatientsäkerhetsintresset. Inom ramen för denverksamhetstillsyn som därvid utövargranskas verksamhetens målbeskrivningar, resurser,prioriteringar, organisation, ansvarsfördelning,bemanning, rutiner m.m. skall genomsin tillsyn stödja och granska verksamheten ochhälso- och sjukvårdspersonalens åtgärder. Om möjligtgenomför handläggareutredningsbesök vid den aktuella vårdenheten. Oftainhämtas särskilda utlåtanden av sakkunniga innanbeslut fattas.Från har inhämtats att en översyn avde allmänna råden (SOSFS 2002:4) omanmälningsskyldighet enligt lex samt lokalavvikelsehantering har initierats. Översynenberäknas vara klar våren 2005.Motionsyrkanden om tillsynen överförsäkringsbolagens sakkunnigläkare behandladesav utskottet senast i betänkande 2002/03:SoU1utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg, vartill hänvisas för en bakgrundsre-dovisning (s. 29 f.). I sin bedömning anfördeutskottet följande:Utskottet delar motionärernas uppfattning att detkan innebära problem att inte harett klart tillsynsansvar när det gäller för-säkringsbolagens läkare. Utskottet förutsätteratt regeringen skyndsamt låter denna fråga bliföremål för en översyn. Motionerna - - - fåranses tillgodosedda med det anförda (ej res. ).I regleringsbrev för gavs Socialstyrelsenuppdrag att se över sin roll när det gällertillsynen av de sakkunniga läkare som anlitas iförsäkringsärenden. I detta sammanhang skulle ocksåtillsynen över läkares utfärdande av intyg m.m. sesöver. Om myndigheten fann det påkallat skulle manlämna förslag till ändringar. skullesamråda med som har regeringensuppdrag att följa upp försäkringsbolagenspersonskadereglering inom trafikförsäkringen. Iuppdraget ingick även att se över om det finns behovav att göra förändringar av det tillsynsansvar somgäller för försäkringsläkarna vid försäkringskassan.Även i denna fråga skulle om detansågs påkallat lämna förslag till lämpligaåtgärder. Styrelsen skulle i denna del samråda medRiksförsäkringsverket. Uppdraget skulle redovisassenast den 31 juli 2004.Socialstyrelsen redovisade uppdraget i en rapportvåren i vilken man under rubriken rättslägetanför bl.a. följande:Vad beträffar den personalkategori som äraktuell, dvs. legitimerade läkare medadministrativa eller rådgivande uppgifterbehandlas denna utförligt i Tillsynsutredningenshuvudbetänkande Tillsynen över hälso- ochsjukvårdspersonalen (SOU 1991:63).Tillsynsutredningen konstaterade bl.a. att det ivissa myndigheter, organisationer ochverksamheter med annat syfte än att bedrivaegentlig hälso- och sjukvård bland personalenockså finns de som är vårdutbildade. För attutreda om även dessa personalgrupper bör omfattasav tillsynslagen har Tillsynsutredningenanalyserat arbetsuppgifter och övrigaförutsättningar för yrkesutövningen för bl.a.vårdutbildade administratörer vid myndigheter ochallmänna försäkringskassor och läkare vid privataförsäkringsbolag. föreslogatt dessa yrkesutövare i sin yrkesverksamhet hosifrågavarande myndigheter, organisationer ochverksamheter skall omfattas av bestämmelserna itillsynslagen endast då de fullgör uppgifter inomområdet patientvård.Under rubriken sammanfattning anför Socialstyrelsenbl.a. följande:Såvitt avser regeringsuppdraget föreslår skall ges möjlighet att begäraprövning av tvistiga, svårbedömda eller i övrigtprincipiella skadeärenden hos Socialstyrelsensråd för vissa rättsliga sociala och medicinskafrågor (Rättsliga rådet). Beträffande ärenden hosförsäkringskassorna föreligger redan dennamöjlighet inom ramen för domstolsprövningen vidförvaltningsbesvär. Förslaget innebär att enoberoende expertvärdering kan ske avförsäkringsläkarnas medicinska bedömningar,vilket i sig innebär en förbättrad rättssäkerhetför de skadelidande. Detta bedöms vara ett bättrealternativ än att dessa läkare skulle ställasunder tillsyn. En sådan ordninghar inte, av flera skäl, ansetts lämplig och hardärför här avvisats.Socialstyrelsens förslag bereds inomRegeringskansliet.Utskottets ställningstagandeFrågan om legitimation för dietister är underberedning i efter etttillkännagivande från . Utskottet anseralltjämt att resultatet av pågående arbete böravvaktas. Motionerna 2003/04:So227 (fp) och2004/05:So455 (fp) avstyrks därför.Utskottet anser att nuvarande utformning av lexMaria-bestämmelserna sammantaget med deförhållandevis nya tillämpningsföreskrifter somfinns skapar goda förutsättningar för ett fungerandeanmälningsförfarande. Utskottet noterar vidare attde allmänna råden är föremål för enöversyn. Mot denna bakgrund anser utskottet att detsaknas anledning till något initiativ med anledningav vad som anförs i motionerna 2003/04:So275 (v)yrkande 2 och 2003/04:So640 (kd) yrkande 19.De synpunkter som framförs i motion 2004/05:So359(c) yrkandena 10 och 11 förutsätter ändringar i la-gen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdsområdet vad beträffar den utbildning somhälso- och sjukvårdspersonalen skall ha respektivemöjligheten att ge barn under åtta åralternativmedicinsk behandling. Utskottet anser inteatt det finns anledning att ändra lagen ochavstyrker därför motionsyrkandena.Frågan om hur de frågeställningar angåendeförsäkringsbolagens sakkunnigläkare som aktualiserasi motionerna 2003/04:L242 (s) yrkande 1 och2004/05:Ju425 (v) yrkande 2 skall hanteras är, efteratt utrett saken, föremål förberedning i . Detta arbete börinte föregripas varför motionerna avstyrks.Utskottet har viss förståelse för de synpunkter somframförs i motion 2004/05:So389 (v) yrkande 2.Utskottet utgår emellertid från att de ärenden somprövas av får en allsidig belysningoch att även omvårdnadsfrågor därvid vägs in. Någottillkännagivande från sida är därför intenödvändigt. Motionen avstyrks.Utskottet anser inte att något initiativ ärnödvändigt med anledning av vad som anförs i motion2004/05:So632 (s). Motionen avstyrks.HögkostnadsskyddUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om att utredafrågan om ett samlat högkostnadsskydd.Utskottet vidhåller bl.a. atthögkostnadsskydden för läkemedel ochvårdavgifter även i fortsättningen bör varaseparerade. bör även avslåmotionsyrkanden om att begränsahögkostnadsskyddet respektive om att införaautomatisk kontroll av patienternashögkostnadsnivå. Jämför reservationerna 54(fp, kd) och 55 (c).MotionerI motion 2003/04:So640 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att systemet medhögkostnadsskydd bör utredas (yrkande 32). Motionä-rerna påpekar att flera vårdavgifter, liksomreskostnader i samband med vård, inte omfattas avhögkostnadsskyddet. Ett framtida mål bör vara attkonstruera ett system som inkluderar alla egnaavgifter i vården och olika hjälpmedel. Ett liknandemotionsyrkande framförs i motion 2004/05:So295 avSven och ().I motion 2003/04:So343 av m.fl. (c)anförs att skall begära en utredning hosregeringen i syfte att se över konsekvenserna av ettsamlat högkostnadsskydd (yrkande 18). Enligtmotionärerna används alltfler olika behandlingar ochläkemedel som är medicinskt motiverade för denenskildes hälsa men som inte ingår ihögkostnadsskyddet.I motion 2004/05:So673 av Axel Darvik (fp) begärsett tillkännagivande om att avskaffa frikortet.