bet · GT01BoU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Inte minst mot bakgrund av den redovisning som lämnas i budgetpropositionen, torde det stå klart att även regeringen omfattar åsikten att segregationen i boendet måste motverkas med bostadspolitiska och andra tillgängliga medel. Partimotion 2005/06:Sf383 (fp) yrkande 12 och motionerna 2005/06:Bo295 (s), 2005/06:Bo335 (c) yrkande 17, 2005/06:Bo337 (kd) yrkande 1, 2005/06:Sf389 (kd) yrkande 25 samt 2005/06:N438 (kd) yrkande 13 avstyrks sålunda. Bostadssituationen för studenter och ungdomar Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om bostadssituationen för studenter och ungdomar. Jämför reservationerna 14 (m), 15 (fp), 16 (kd) och 17 (c). Under ett flertal år har frågor om bostadssituationen för studenter och ungdomar uppmärksammats i motioner som har behandlats av bostadsutskottet i samband med höstens budgetberedning. Även under årets allmänna motionstid har ett flertal motioner med denna inriktning väckts. Utskottet redogör nedan kortfattat för förslagen i dessa motioner och behandlar dem sedan i ett sammanhang. Det bör emellertid påpekas att motionsförslag som rör statliga subventioner för bl.a. byggande av studentbostäder behandlas senare i detta betänkande i avsnittet om en ny bostadsfinansiering. I motion 2005/06:Kr255 (m) redovisas en rad förslag om inriktningen av ungdomspolitiken. Yrkande 8 i motionen avser behovet av åtgärder inom bostadspolitiken. Det framhålls bl.a. att det är viktigt att öka möjligheterna att bygga bostäder med varierande standard och att även en lägre standardnivå bör tillåtas. Vidare bör skatter och avgifter för boendet ses över och skattefri uthyrning av del av privatbostad medges. föreslår i sin partimotion 2005/06:Bo298 yrkande 26 att skall göra ett tillkännagivande om studenternas bostadssituation. I motionen anförs bl.a. att kommun och stat har ett ansvar för att få fram mark till rimliga priser och därigenom hålla nere byggkostnaden. Antalet studentbostäder bör ökas genom att underlätta en omvandling av tomma kontor och andra lokaler. Andra metoder för att snabbt åstadkomma ett större utbud av studentbostäder är att släppa fram modulbyggen med tillfälliga bygglov och tillåta skattefri uthyrning av rum i privatbostäder. Regelverken bör ses över för att åstadkomma förenklingar. Tillgänglighetskraven är grundläggande men kan leda till vissa orimliga konsekvenser som exempelvis mycket stora badrum. Delvis motsvarande förslag som i partimotionen läggs fram i motionerna 2005/06:Bo244 (fp) yrkande 3, med hänvisning till bostadssituationen i , och 2005/06:N443 (fp) yrkande 47, med hänvisning till bostadssituationen i . I motion 2005/06:Kr376 (fp) föreslås göra fyra tillkännagivanden om bostadssituationen för studenter och unga. bör för regeringen framhålla att - åtgärder för att förbättra ungdomars betalningsförmåga är en effektivare åtgärd än att ge subventioner till byggherrar (yrkande 25), - åtgärder för att öka det totala byggandet genom förenklade regelverk och ökad flexibilitet bidrar till att förbättra bostadssituationen för unga (yrkande 26), - ökad konkurrens på byggmarknaden bidrar till att förbättra bostadssituationen för unga (yrkande 27), - staten bör låna ut mark för tillfälliga, modulbyggda studentbostäder (yrkande 29). Enligt motion 2005/06:Kr412 (kd) yrkande 16 behövs det en ökad satsning på bostäder för unga som en del i en förändrad ungdomspolitik. Det krävs ett nytillskott av bostäder som i första hand riktar sig till ungdomar. Rumsstorlek och standard behöver bättre motsvara temporära behov för ungdomar. Bosparande för unga samt ett investeringsbidrag för studentbostäder bör införas, liksom skattebefrielse vid uthyrning av del av bostad. Motion 2005/06:Sk460 (kd) innehåller ett antal förslag fram till åtgärder med syfte att öka tillgången på studentbostäder. I detta sammanhang tas två av dessa förslag upp. Det gäller förslag om tillkännagivanden från om kommunernas ansvar för att tillhandahålla billig mark för studentbostäder (yrkande 2) samt om att kommunerna bör ge tillstånd för att placera mobila studentbostäder på mark som inte skall bebyggas inom överskådlig tid (yrkande 3). I motion 2005/06:Ub592 (c) föreslås att regeringen får i uppdrag att bjuda in berörda kommuner, högskolor och studentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenter skall hanteras framgent (yrkande 8). Det framhålls vidare att kommuner som fått ett ökat antal studieplatser också har ett ansvar för studenternas bostadsförsörjning (yrkande 9). bör enligt motion 2005/06:Bo224 (c) efterfråga ett nytt regelverk som möjliggör byggande av fler och billigare studentbostäder. Enligt motionären bör det bl.a. övervägas om det verkligen behövs hiss, stort badrum och fullständigt utrustat kök i dessa bostäder. Detta kan enligt motionen innebära att endast en viss andel av bostäderna skall behöva anpassas för funktionshindrade. Motion 2005/06:Bo208 (c) redogör för en engelsk projektidé som bör prövas även i . Projektet innebär att ungdomar erbjuds ett boende kombinerat med ett krav på att de skall vara arbetssökande eller delta i utbildning. Enligt motion 2005/06:Bo272 (s) bör göra ett tillkännagivande för regeringen om att det behöver byggas fler hyresrätter med rimlig hyra för ungdomar. Detta framhålls även i motion 2005/06:Bo291 (s). Enligt denna motion kan bostadsmarknaden för unga förbättras bl.a. genom obligatorisk bostadsförmedling, återinförd bostadsanvisningslag samt genom hyres- och kreditgarantier. anför följande med anledning av de aktuella motionerna. Problemen på dagens bostadsmarknad handlar bl.a. om bostadsbristen i vissa delar av landet och boendekostnader som kan innebära stora påfrestningar för många hushåll. Dessa problem är givetvis särskilt påtagliga för unga personer som skall etablera sig på bostadsmarknaden och som ännu inte har hunnit skaffa sig en regelbunden inkomst. Särskilda problem gäller också för studerande vid universitet och högskola. Det kan här handla om att man får flytta till en ny ort och där med kort varsel söka finna en bostad som kan finansieras i första hand med studiemedel. På flera högskoleorter råder dessutom brist på både vanliga hyresbostäder och bostäder särskilt avsedda för studenterna. Dessa förhållanden är också bakgrunden till att bostadsutskottet har haft anledning till att ägna studenternas och ungdomarnas bostadssituation särskild uppmärksamhet. Utskottet har i dessa sammanhang framhållit att den generella bostadspolitikens utformning är av stor betydelse också för att lösa problemen för dessa grupper. Även i de nu aktuella motionerna om ungdomars och studenters bostadssituation hänvisas till mer generellt inriktade bostadspolitiska förslag från respektive parti. När det gäller de yrkanden som mer direkt avser studenter och ungdomar kan det konstateras att flertalet av de framlagda förslagen har återkommit under en rad år. Utskottet skall därför endast i korthet återge sina tidigare mer utförligt redovisade ställningstaganden till dessa motioner. När det gäller förslagen om att kommuner med stor bostadsefterfrågan från studenter och ungdomar bör pröva olika åtgärder som kan underlätta byggandet av bostäder torde det inte råda några delade meningar. I flertalet fall förutsätter sådana åtgärder inte några förändringar i de statliga regelverken. Det är således möjligt att bevilja bygglov för tillfälligt uppställda studentbostäder. Det är också möjligt att bygga om tomma lokaler till studentbostäder. Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att kommunerna sannolikt kan göra mer för att erbjuda mark till rimliga kostnader för uppförande av studentbostäder. har således inga direkta invändningar mot de mer allmänt inriktade motionsförslagen om att underlätta byggandet av bl.a. studentbostäder. Flera motioner innehåller emellertid yrkanden om s.k. regelförenklingar som utskottet inte kan ställa sig bakom. Enligt dessa motioner ställs det alltför höga krav på standard och utrymme vid nyproduktion av studentbostäder. Krav på hiss och hygienrummens storlek framhålls som exempel på sådana alltför höga standardkrav. Det bör med anledning av vad som anförs i dessa motioner påpekas att gällande byggregler för studentbostäder redan ger visst utrymme för att bl.a. sammanföra delar av de enskilda lägenheternas utrymmen till gemensamma utrymmen. Bakom åtminstone några av motionsförslagen tycks det emellertid finnas uppfattningar som går ut på att nuvarande krav på att i princip alla nytillkommande bostäder skall vara tillgängliga och användbara även för funktionshindrade bör ändras. Utgångspunkten för dessa förslag tycks vara att det räcker att en viss andel av studentbostäderna är anpassade för funktionshindrade. har starka invändningar mot ett sådant resonemang och vill för sin del slå vakt om de framsteg som gjorts när det gäller bostädernas tillgänglighet och användbarhet. Den gällande byggnadslagstiftningen innebär att nyproducerade bostäder skall uppfylla högt ställda krav i fråga om bl.a. tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Denna princip skall också tillämpas för studentbostäder så att rörelsehindrade studenter kan bo, studera och umgås med vänner m.m. på samma villkor som övriga. Utskottet är för sin del inte berett att medverka till åtgärder som innebär en återgång till en ordning där rörelsehindrade hänvisas till ett särskilt anpassat bostadsbestånd. Slutligen vill utskottet helt kort erinra om några av de insatser som regeringen vidtagit för att uppmärksamma bostadssituationen för studenter och ungdomar och som även omnämns i andra delar av detta betänkande. Regeringen har således tillsatt en ungdomsbostadssamordnare med uppgift att arbeta för att ta fram förslag på konkreta åtgärder för att underlätta ungdomars inträde på bostadsmarknaden. () har på uppdrag av regeringen utrett förutsättningarna för unga att skaffa en egen bostad och redovisat förslag i denna fråga i sin . Dessa förslag kommer att beredas tillsammans med det förslag som arbetsgruppen för bostadsfinansieringen tagit fram (se avsnittet om en ny bostadsfinansiering). Byggkostnadsforum (BKF) inom har till uppgift att bl.a. förmedla kunskaper till byggherrar och att främja utvecklingsarbete, innovationer och kostnadseffektiva produktionsprocesser. BKF har fått i uppdrag att i högre grad beakta behovet av att få fram bostäder till rimliga kostnader som är avsedda för och anpassade till de behov unga har. Det torde således inte råda några tvivel om att regeringen är väl medveten om de särskilda problemen på bostadsmarknaden som gäller studenter och unga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de motioner som behandlats i detta avsnitt. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om bostadssituationen för äldre. Jämför reservationerna 18 (m), 19 (fp), 20 (kd), 21 (c) och 22 (mp). Ansvarsfördelningen inom är sådan att socialutskottet bereder förslag om särskilda former för äldreboende medan bostadsutskottet behandlar förslag som gäller bl.a. anpassningen av den vanliga bostadsmarknaden till äldres behov och önskemål. Till den senare kategorin hör förslagen i de fem motioner som behandlas nedan. Motion 2005/06:Bo313 (kd) är helt inriktad på frågor om äldres boende. I motionens yrkande 1 föreslås att staten skall vara delaktig och pådrivande i det framtidsinriktade arbetet inom bostadssektorn på ett sätt som motsvarar det statliga engagemanget i det nationella projektet . Syftet bör bl.a. vara att stimulera till attraktiva, framåtsyftande projekt för äldres boende. I yrkande 2 föreslås inrättandet av Forum för äldres boende med uppgift att bidra till att äldres boendesituation ges en större uppmärksamhet. Forum för äldres boende skall också ta fram förslag på konkreta åtgärder som förbättrar beredskapen inför ökningen av antalet äldre som kräver ändamålsenliga bostäder. Slutligen föreslås i yrkande 3 att skall begära att regeringen skall vara pådrivande för att kommunerna skall kunna uppfylla sitt bostadsförsörjningsansvar gentemot den äldre befolkningen. I Moderata samlingspartiets partimotion 2005/06:So642 om äldrefrågor föreslås i yrkande 8 att skall göra ett tillkännagivande om behovet av åtgärder för att tillgodose äldres boende. Motionärerna framhåller bl.a. att de regelverk som styr tillgången på seniorbostäder behöver ses över, att bostadspolitiken behöver läggas om så att människors efterfrågan och fria val blir styrande. Vidare framhålls att olika åtgärder för att få i gång flyttkedjor kommer att gynna såväl ungdomar och barnfamiljer som de äldre. Enligt motion 2005/06:Bo333 (mp) yrkande 5 bör för regeringen framhålla behovet av ett mer flexibelt bostadsbestånd och en bättre belysning av sambandet mellan bostaden och åldrandet. Motionärerna framhåller att det behövs en översyn av utvecklingstendenser och problem, stödformer och styrmedel kring boendet ur ett äldreperspektiv. Även i motion 2005/06:Bo216 (s) framhålls behovet av en översyn av olika åtgärder för att underlätta för äldre att bo kvar i sina lägenheter. Översynen bör bl.a. omfatta åtgärder för att stimulera installationer av hissar i gamla hyreshus med tre våningar. Slutligen tas här upp motion 2005/06:Bo203 (s) med förslag om insatser för att stimulera generationsboende. Motionären framhåller bl.a. att det vore en bra lösning för många barnfamiljer om far- eller morföräldrarna kunde bo i nära anslutning till dem. kan instämma i stora delar av vad som anförs i de aktuella motionerna. De förändringar som är att vänta i befolkningens ålderssammansättning kommer att ställa stora krav på anpassning och nya lösningar såväl inom bostadspolitiken som inom övriga samhällssektorer. Denna fråga måste hållas ständigt aktuell och tas med vid i princip alla överväganden om generella åtgärder där åldersberoende frågor kan ha betydelse. Bland flera aktuella frågor, som visserligen har en generell inriktning men som har särskild betydelse för de äldres bostadssituation, kan nämnas de insatser som görs för att förbättra tillgängligheten i bostadshus och den bebyggda miljön i övrigt. Anpassningen av det befintliga bostadsbeståndet till en allt större andel äldre i befolkningen kommer sannolikt att bli en av de stora utmaningarna för bostadssektorn . Det är således nödvändigt att i den kommunala bostadsförsörjningsplaneringen ta hänsyn till den demografiska utvecklingen i kommunen. Vad gäller förslaget i en av motionerna om att regeringen skall vara pådrivande för att kommunerna skall uppfylla sitt bostadsförsörjningsansvar gentemot den äldre befolkningen är det emellertid utskottets uppfattning att regeringen redan aktivt söker understryka respektive kommuns bostadsförsörjningsansvar gentemot hela sin befolkning. Ett tillkännagivande i den frågan är därför inte erforderligt. Även om utskottets grundinställning är att såväl de äldres som andra gruppers särskilda behov bör beaktas i alla bostadspolitiska sammanhang, kan det finnas skäl att ibland rikta särskild uppmärksamhet mot angelägna områden. Det bör här erinras om att den parlamentariska äldreberedningen Senior 2005 i hög grad uppmärksammade de äldres bostadssituation och i sitt slutbetänkande (SOU 2003:91) presenterade ett flertal förslag på detta område. Det kan inte uteslutas att det kan komma att behövas ytterligare riktade överväganden om de krav som en åldrande befolkningen ställer på bostadssektorn. De nu aktuella motionerna ger emellertid inte utskottet tillräckligt underlag att förorda nya sådana utredningsinsatser. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:Bo203 (s), 2005/06:Bo216 (s), 2005/06:Bo313 (kd), 2005/06:Bo333 (mp) yrkande 5 och 2005/06:So642 (m) yrkande 8. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om - konkurrensen inom bostadsbyggandet, - bostadsbyggande på statlig mark, - marksanering inför bostadsbyggande, - kvinnor i byggbranschen. Jämför reservationerna 23 (m, fp, kd, c), 24 (fp, c), 25 (m) och 26 (fp, c) samt särskilt yttrande 5 (v). Förslag som i olika avseenden är ämnade att stärka konkurrensen i bostadsbyggandet läggs fram i fyra motioner. Enligt partimotion 2005/06:Bo276 (m) yrkande 9 måste åtgärder vidtas för att främja konkurrensen inom bygg- och byggmaterielsektorn, detta eftersom regleringar och subventionspolitik har reducerat förutsättningarna för fri konkurrens. bör därför ges en starkare ställning. EU-medlemskapet skapar förutsättningar för ökad konkurrens på byggmarknaden. Importkonkurrens måste stimuleras, och för att detta skall ske måste regelverk och normer förenklas och harmoniseras samt den offentliga upphandlingen förbättras. Även i partimotion 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 8 förordas åtgärder för att åstadkomma en bättre konkurrens på byggmarknaden. Enligt motionen är fler utländska och inhemska aktörer nyckelfaktorer för att påverka de strukturer som finns i byggbranschen. Regleringarna inom byggsektorn måste därför omprövas i ljuset av problemen på marknaden. bör enligt motion 2005/06:Bo338 (kd) yrkande 9 få ett utvidgat ansvar för att bevaka konkurrensen inom byggmarknaden. Det bör ske genom att verket får en tydligare uppgift än att ägna byggkostnaderna extra uppmärksamhet. Slutligen förordas i motion 2005/06:Sk460 (kd) yrkande 7 en förbättrad konkurrensbevakning inom byggsektorn. Enligt motionen är införande av en gemensam europeisk standardisering för byggprodukter och skärpt konkurrenslag för att upptäcka och beivra kartellbildningar exempel på åtgärder som är nödvändiga för att motverka höga byggmaterialkostnader. Utskottet vill för sin del anföra följande avseende konkurrensen i bostadsbyggandet. I likhet med motionärerna anser utskottet att konkurrensen i bostadsbyggandet behöver stärkas. En fullgod konkurrens är en förutsättning för att priserna i byggandet och därmed också i boendet skall kunna hållas nere. Det råder sålunda enighet om att bästa möjliga förutsättningar måste skapas för att ge en marknad där företag verkar på lika villkor i konkurrens. Frågan är därför med vilka medel som detta skall åstadkommas. Inom ramen för det övergripande bostadspolitiska målet pekar regeringen i budgetpropositionen ut de områden som är prioriterade i regeringens arbete. Som en del i utvecklingsarbetet inom byggsektorn ingår sålunda att främja en effektiv byggsektor i konkurrens som bl.a. beaktar bostadskonsumenternas intressen av sunda och ändamålsenliga bostäder av god kvalitet till rimliga kostnader. För att uppnå målet krävs en väl fungerande bygg- och fastighetssektor med kompetenta aktörer. Utvecklingsarbetet kan enligt regeringen leda till mer ändamålsenliga och långsiktigt kostnadseffektiva bostäder med ökad resurshushållning och därmed minskad belastning på miljön. Även i uppdraget för den nationella byggsamordnare som regeringen har tillsatt ingår konkurrensfrågorna som en del. Byggsamordnaren skall tillsammans med företrädare för byggnads-, fastighets- och anläggningssektorerna bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram för sektorn. Förutom att programmet skall medverka till att öka kvaliteten, kompetensen och attraktiviteten i sektorn skall det främja konkurrensen. Avsikten är att utvecklingsprogrammet skall ha en bred förankring inom sektorn och stimulera aktörerna till egna förbättringar. De nordiska länderna har tillsammans med de baltiska länderna och antagit en handlingsplan som syftar till att öka utbytet och handeln inom byggsektorn och bidra till lägre boendekostnader genom lägre byggmaterialpriser m.m. Det svenska delprojektet skall drivas av Byggkostnadsforum och . Som framgår av utskottets redovisning har flera åtgärder redan vidtagits som syftar till att främja konkurrensen inom bl.a. bygg- och byggmaterialsektorn. Konkurrensfrågorna har sålunda uppmärksammats på ett sätt som i flera avseenden ligger väl i linje med vad som förordas i motionerna. Det kan trots detta inte uteslutas att också andra åtgärder kan behöva vidtas. Enligt utskottets mening bör dock utfallet av redan gjorda och aviserade insatser avvaktas innan ställning tas till behovet av ytterligare insatser. Partimotionerna 2005/06:Bo276 (m) yrkande 9 samt 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 8 liksom motionerna 2005/06:Bo338 (kd) yrkande 9 och 2005/06:Sk460 (kd) yrkande 7 avstyrks sålunda. Bostadsbyggande på statlig mark En del av det statliga markinnehavet skulle enligt partimotion 2005/06:Bo298 yrkande 22 kunna användas för bostadsbyggande. kan detta påverka prisutvecklingen på mark i bristområden. En utvärdering av förvaltningen av det statliga markinnehavet bör därför komma till stånd. Enligt motionens yrkande 25 bör försäljning av statlig mark genomföras så att inte konkurrensförhållandena påverkas. bör även ges i uppdrag att följa upp om s.k. utvecklingsbolag, där staten och stora byggjättar äger vardera , påverkat konkurrensen. Utskottet instämmer i motionärernas bedömning att statlig mark på flera orter kan var lämplig att använda för att få till stånd ett erforderligt bostadsbyggande. Det kan vara frågan om militär mark eller andra markområden som inte längre behövs för sitt ursprungliga ändamål. Flera av de statliga förvaltarna av markinnehavet har också tillsammans med berörda kommuner agerat för att en utbyggnad av bostadsområden skall komma till stånd på dessa markområden. Regeringen har i olika sammanhang klargjort sin ambition att det statliga markinnehavet i ökad utsträckning skall kunna användas för bostadsprojekt. Detta är också bakgrunden till att regeringen tillsatt en arbetsgrupp inom som arbetar med dessa frågeställningar. Arbetsgruppen har bl.a. i uppdrag att inventera den mark som ägs av statliga bolag eller som förvaltas av statliga myndigheter och som i ett relativt kort tidsperspektiv kan vara aktuell för bostadsbyggande. I uppdraget ingår även att analysera hur detta markinnehav skulle kunna användas för bostadsbyggande i ett mer långsiktigt perspektiv. En utgångspunkt är att gruppens arbete skall kunna resultera i förslag som bidrar till att en varierad och blandad bebyggelse kommer till stånd med särskilt beaktande av behovet av hyresbostäder. Arbetsgruppen har ännu inte redovisat resultatet av sina överväganden. Det är utskottets uppfattning att det pågående arbetet bör kunna klargöra förutsättningarna för att statlig mark i ökad utsträckning skall kunna bli tillgänglig för bostadsbyggande. Det gäller också frågor om formerna och villkoren för en eventuell försäljning av sådan mark. Huruvida de olika statliga markområdena sedan också är lämpliga att användas för bostadsbyggnadsändamål är emellertid i första hand en fråga för berörda kommuner. Även om staten är markägare är det inte avsikten att staten skall träda in i kommunens ställe när det gäller ansvaret för bostadsförsörjningen. Mot den nu beskrivna bakgrunden anser utskottet att det inte föreligger något behov av ett tillkännagivande från i frågan om bostadsbyggande på statlig mark. I den mån partimotion 2005/06:Bo298 (fp) yrkandena 22 och 25 inte kan anses tillgodosedda redan genom vidtagna åtgärder avstyrks de av utskottet. föreslår i sin partimotion 2005/06:Bo257 yrkande 6 att i ett tillkännagivande bör framhålla att ett nytt anslag bör inrättas med syftet att styra medel till marksanering i tätorter som möjliggör byggande av flerbostadshus med hyresrätt. Motionärerna framhåller att det finns tätortsnära f.d. industrimark som står outnyttjad eftersom det krävs omfattande saneringsåtgärder innan den kan tas i anspråk för bostadsbyggande. I de fall bostadsproduktion ändå kommer till stånd på sådan mark belastar saneringskostnaderna det enskilda byggprojektet och kan då leda till orimliga boendekostnader. Som också motionärerna konstaterar finns det ett anslag i statsbudgeten som används för att sanera och återställa förorenade områden, anslag 34:4 inom utgiftsområde 20. Anslaget får användas till att åtgärda från risksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjekt samt till akuta saneringsinsatser.