bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — Detta gör att företagenkan ha incitament att minska antalet äldre.Allians för vill komma till rätta med dessa problem och avseråterkomma med förslag som stimulerar äldre att stanna kvar i arbetet.De stimulansåtgärder som vi anser bör undersökas är: sänkt skatt, sänktarbetsgivaravgift och ändrade avtal.Skattesystemet ska gynna utbildning och förkovranI en alltmer konkurrensutsatt värld kommer länder med höga lönekostnadersom att tvingas till en allt snabbare strukturomvandling. Föratt kunna bevara och stärka vårt relativa löneläge mot omvärldenkrävs att kunskapsinnehållet i vår produktion stiger snabbt. Sverigeslångsiktiga välstånd och lönebetalningsförmåga avgörs av produktivitetsnivåni näringslivet.Den långsiktiga produktiviteten beror på en rad olika institutionellafaktorer som konkurrens, skattesystem, infrastruktur, innovationsklimatm.m. samt till en betydande del på arbetskraftens utbildningsnivå. Därförär det viktigt att skattesystemet stimulerar till extra ansträngningar,utbildning och förkovran. Dessutom påverkas produktiviteten avindividernas drivkraft och möjligheter att förbättra sin egen situationgenom att anstränga sig mer. Vi behöver sänka skatten även för personermed högre inkomster för att stärka incitamenten till utbildning, förkovranoch egen ansträngning. Därmed förbättras den långsiktiga produktionsförmåganoch lönebetalningsutrymmet.Förslagen från AllianspartiernaSamtliga partier inom Alliansen föreslår att det införs en särskildstatlig skattelättnad för arbetsinkomster. Skillnaderna i teknik är små,medan skattesänkningarnas storlek skiljer sig åt.Arbetsinkomster upp till 20 000 à skattebefrias.För arbetsinkomster över skattebefriad nivå ersätts dagens grundavdragmed ett förvärvsavdrag som stiger med inkomsten.I den mån individen har inkomster från både arbete och olika socialförsäkringar,pensioner m.m. bestäms avdraget utifrån vad som är mest förmånligt förindividen; dagens grundavdrag eller det föreslagna förvärvsavdraget förarbetsinkomster.Förslagen innebär att alla som har arbetsinkomster får en skattesänkning,men att större delen tillfaller låg- och medelinkomsttagare. Skattenför låga arbetsinkomster slopas. Detta leder till att tröskeln att trädain på arbetsmarknaden sjunker märkbart. Därutöver sänks marginalskattenför inkomster upp till ca 300 000 kr.En utgångspunkt är vidare att dagens skatteskala ska gälla för inkomsterfrån olika socialförsäkringar, arbetslöshetsförsäkringen och pensioner.Skatteförändringarna utformas så att kommunernas ekonomi lämnas oförändrad.HushållstjänsterDen obetalda arbetstiden är omfattande, särskilt för kvinnor. Det högaskattetrycket gör att endast ett fåtal har råd att anlita hjälp för attsköta vardagsnära sysslor. En förutsättning för att många kvinnor skakunna arbeta mer är att de arbetar mindre hemma. Visst ska ansvaretdelas, men det underlättas av om det finns möjlighet att köpa vissatjänster. För att i praktiken underlätta vardagen och förbättraförutsättningarna för deltagande i arbetslivet vill vi sänka skatten påhushållstjänster.1Tjänster som utförs i hemmet samt vissa externatjänster, exempelvis hjälp med hämtning och lämning på dagis, tvätteritjänsterm.m. Vi vill införa en 50-procentig skattereduktion på utgifter förarbetskostnader . Detta innebär att den maximalaskattelättnaden kan uppgå till per år.SocialförsäkringarnaVåra partier anser att socialförsäkringarna ska ha en central roll isamhällsekonomin för att skapa trygghet för dem som av olika skäl hamnarutanför arbetsmarknaden. står en alltför stor grupp ofrivilligtutanför den svenska arbetsmarknaden, vilket inte bara är en tragedi förde inblandade, utan också ett mänskligt resursslöseri för hela samhället.Trots att statens samlade kostnader för framför allt sjukfrånvaronökat kraftigt har socialdemokratin och dess stödpartier intevidtagit de åtgärder som krävts för att hejda kostnadsökningarna.Våra partier anser att socialförsäkringarna skall fungera som skyddsnätoch stötta arbetslinjen. Grundprinciperna är att systemen ska vararobusta, rättvisa och stimulera till arbete. Socialförsäkringarna skavara kollektivt finansierade. Genom kollektiva försäkringar hindras attnegativa urval görs som selekterar riskgrupper från grupper av människorsom är förhållandevis friska och sysselsatta. måste systemenvara utformade så att fusk och överutnyttjande minimeras.Partierna i anser att det svenska socialförsäkringssystemetsom det nu är utformat inte är långsiktigt hållbart för statens finanser.Det uppmuntrar heller inte till arbete tillräckligt starkt, och detkan i vissa avseenden uppfattas som orättvist. För att uppnå dessamålsättningar krävs en översyn av det nuvarande socialförsäkringssystemet.Frågan om ersättningsnivåerna är bara en faktor i en sådan översyn.Följande mål bör gälla för socialförsäkringarna:Socialförsäkringssystemen bör främja återgång i egen försörjning, ettansvarsfullt utnyttjande och motverka att bidragsberoende permanentas.Socialförsäkringssystemet bör göras mer självständigt i förhållandetill den övriga statsbudgeten och tydligare koppla förmånerna till denenskilda individen, t.ex. genom en ökad försäkringsmässighet. De principersom bör ligga till grund för nödvändiga förändringar återfinns i betydandegrad i den reformering som med bred politisk enighet gjorts avpensionssystemet.Arbetslöshetsförsäkringen bör reformeras så att flaskhalsar påarbetsmarknaden undanröjs och arbete framför arbetslöshet alltid lönar sigför den enskilde. Försäkringen bör bidra till en bättre fungerandelönebildning och i förlängningen högre sysselsättning.Socialförsäkringarna måste lättare kunna följa den enskilde individen.Inte minst på en mer rörlig och internationaliserad arbetsmarknad ärdetta viktigt.En översyn måste ta i beaktande följande problemställningar:Marginaleffekter och arbetsutbud: Det finns påtagliga marginaleffekteri dagens skatte-, socialförsäkrings- och bidragssystem, inte minst förmänniskor med låga inkomster, som gör att incitamenten för arbete ärsvaga. Dessutom håller försäkringarnas utformning tillbaka arbetsutbudet.Dessa effekter måste minimeras för att försäkringssystemen skall fungera.Den offentliga sektorns finanser: Transfereringar till hushållen stårför omkring en tredjedel av den samlade offentliga sektorns utgifter,inkluderat direkta utgifter i kommunerna. Ett framtida socialförsäkringssystembör minska konjunkturkänsligheten så att den offentliga sektorns finanserinte får samma betydelse för systemets robusthet och för vilkaersättningsnivåer som kan garanteras.Demografisk utmaning: Den växande andelen äldre i befolkningen gör attfler ska försörjas av de offentliga trygghetssystemen. Iviss mån har detta redan lösts genom det fristående pensionssystemet.Men även detta system är beroende av en god utveckling i sysselsättningen,liksom en bra avkastning på finansiella tillgångar. Återigen ställerdetta ett krav på att socialförsäkringar och bidragssystem utformas såatt så många som möjligt i den arbetsföra befolkningen deltar påarbetsmarknaden.Finansiering och efterfrågan på arbetskraft: Arbetskraftskostnadernabestäms inte bara av lönerna, utan också av företagens bikostnader förde anställda. Däri inkluderas kostnaderna för olika trygghetslösningar.Större delen av dessa kostnader tas ut som direkta socialaavgifter - arbetsgivaravgifter - som ett procentuellt påslag på lönen.Men det finns även andra bikostnader som faller på företagen genom bl.a. företagens sjuklöneansvar. För att hålla nere lönebikostnaderna ochminska de snedvridande effekterna på arbetskraftsefterfrågan börfinansieringen av de olika trygghetssystemen ha en generell och förutsägbarutformning.Utförsäkring i olika system: Många människor har varit försörjdaav bidragssystemen under betydligt än vad som varit tänkt.Det finns således behov av att se över och anpassa tillämpningen ochförbättra övervakningen av ansvariga myndigheter. Tydligare regler behövsockså för vilken ersättning som ska gälla efter att en person utförsäkrats.Kostnadsövervältring mellan olika system och nivåer: Åtstramningar avt.ex. a-kassan misstänks ha orsakat övervältring till sjukförsäkringeni vissa delar av landet. Staten har å sin sida haft ekonomiska incitamentatt från sjukförsäkringen överföra människor till förtidspensionen. Detär viktigt att dessa övervältringstendenser motverkas. Det finns ocksåskäl att särskilt studera incitamenten för olika myndigheter att slussamänniskor vidare till andra system för att själv undvika kostnader. Medflera huvudmän för de olika försäkringssystemen minskar också kontrollenoch samordningsmöjligheterna. Det gäller inte minst samverkan mellansystem som ligger på statlig och nivå.Motkrav och villkor för bidragstagande: Vissa bidragssystem innehålleri dagsläget få eller inga krav på motprestationer av den enskilde.Samtidigt är tendensen klar från såväl forskning som internationellaerfarenheter att krav på motprestationer är ett av de effektivaste sättenatt minska överutnyttjandet av ett försäkringssystem.Kontroll av fusk och överutnyttjande: Möjligheten till fusk ochöverutnyttjande beror till stor del på vilka regler som gäller inom respektiveförsäkring. Men reglerna måste även kunna kontrolleras på ett rättvistsätt. måste det vara möjligt att utan onödigt krångel fåersättning för den som är berättigad. Här måste man således hitta en välavvägd modell för kontroll av fusk och eventuellt överutnyttjande.Etiskt perspektiv och värderingsförskjutningar: Hur försäkringssystemenutnyttjas har också en etisk aspekt - både bland bidragstagare och blandde personer som har att handlägga försäkringsärenden. På orter med storainslag av bidragsförsörjning finns tendenser till värderingsförskjutningar,där människor lättare kommer i åtnjutande av försäkringarna. Acceptansenför att man vid vissa ersättningar för t.ex. sjukdom ändå kan ha ettaktivt liv varierar också över landet. Detta gör att jämlikheten isystemet rubbas, och därmed den rättvisegrund som försäkringarna står på.För att få en sammanhållen uttolkning av när en person är bidragsberättigad,och när bidragen skall dras in på grund av fusk, måste därför ävenanläggas ett etiskt perspektiv.Samverkan med privata försäkringar/avtal: En ytterligare aspekt är attstudera socialförsäkringarnas och bidragssystemens samverkan med privataförsäkringar och avtal. I vissa fall förstärks de samhällsekonomisktnegativa effekterna av att privata försäkringar tecknats. Det gäller t.ex. arbetsutbudet för sjukskrivna eller förtidspensionerade som haravtalat om förhöjda ersättningsnivåer eller särskilda avtalspensioner.Även denna aspekt bör vägas in när socialförsäkringssystemet ses över.Samband mellan försäkringspremier och kostnader: Premierna i dagenssocialförsäkringssystem tas ut på olika nivåer och på olika sätt. Vissapremier är utformade som avgifter, andra som direkta skatter. Grundläggandeär dock att inget system fungerar fullt ut som ett försäkringssystemnormalt fungerar - det vill säga att inbetalda endast skaanvändas för att täcka kostnader i systemen. Dagens avgifter är ingaegentliga försäkringspremier. I vissa fall blir därmed systemenöverfinansierade, (gäller detta för sjukförsäkringen) medandet i andra fall finns betydande hål (a-kassan).Här finns således anledning att se över finansieringsprinciperna försocialförsäkringssystemen, diskutera premiesättningen, självrisker (t.ex. karensdagar) och andra villkor som ska gälla i systemen. I en störreöversyn bör även prövas om socialförsäkringssystemen kan bli friståendepå samma sätt som pensionssystemet.ArbetsmarknadenTrots att bortåt 1,5 miljoner människor står utanför arbetsmarknadeneller arbetar mindre än de önskar fortsätter regeringen att satsa pååtgärder som inte ger några riktiga jobb - fler AMS-åtgärder, satsningarpå friår och laborerande med statistik för att dölja hur många det ärsom inte arbetar. vill inte dölja arbetslösheten,vi vill göra något åt den.Vi vill att fler människor har ett jobb som de går till en vanlig dag.Om detta ska bli verklighet måste arbetsmarknadspolitiken förändras,i kombination med en politik för ökad tillväxt. Dagens arbetsmarknadspolitikpräglas av ett grupptänkande som Alliansen vill komma bort ifrån.Människor har olika behov, bakgrund, utbildning, intressen och förutsättningar.Det behövs en större flexibilitet för att hänsyn ska kunna tas tillvilka individuella lösningar som är bäst för olika personer.Bättre arbetsförmedlingDen tid någon befinner sig i öppen arbetslöshet ska vara en mycket aktivperiod. Detta förutsätter dock att arbetsförmedlingarna förbättras ochbli mer individinriktade. Arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgiftär att matcha arbetssökande med lediga arbeten och hjälpa människor attbyta "spår", dvs. flytta mellan yrken eller arbetsplatser. Grundförutsättningenär emellertid att det finns en dynamisk arbetsmarknad i botten med jobbatt söka.Många arbetssökande upplever en frustration över att de inte får någotstöd av arbetsförmedlingen i processen med att söka jobb. Allians förSverige vill ha en aktiv arbetsförmedling som lyckas matcha arbetssökandemed arbetsgivare.Privata arbetsförmedlingar, branschvisa förmedlingar och bemanningsföretagbör komplettera den offentliga arbetsförmedlingen. Konkurrensen iförmedlingsverksamheten kommer att gynna de arbetssökande genom attdiversifieringen blir större. De får ett större utbud och kan väljaförmedling som inriktar sig på rätt kompetens eller yrkesgrupp och kansnabbare få matchningshjälp. Därmed skulle dagens arbetsförmedlingaravlastas. Antalet arbetsförmedlare skulle öka och varje arbetssökandefå bättre hjälp och stöd. Det är en orimlig situation förarbetsförmedlingarna att kunna ge bra hjälp till alla arbetssökande när dehar 100-700 arbetssökande per arbetsförmedlare. Regeringen har förvärratsituationen genom sitt friårsexperiment. Uppgiften att administrerafriårsförsöket tar så mycket av arbetsförmedlarnas tid att regeringent.o.m. måste flytta friårsplatser . Det blir ingen tidöver till arbetsförmedlarnas egentliga jobb, att förmedla arbeten tillarbetssökande.NystartsjobbDet är särskilt viktigt att vidta åtgärder för ungdomar, så att de snabbtkommer in på arbetsmarknaden. Det är också viktigt att underlätta förmänniskor som har en svag förankring i arbetslivet att komma tillbakatill arbete. lägger därför ett gemensamt förslag omnystartsjobb som riktar sig till människor som varit borta länge frånarbetsmarknaden.Erfarenheter från andra länder och forskning tyder på att en effektivväg för att förbättra sysselsättningsläget för grupper med svag förankringpå arbetsmarknaden är att sänka arbetsgivaravgifterna.I flera europeiska länder med hög arbetslöshet och med betydande gruppersom står utanför arbetsmarknaden har också olika typer av skatterabatteranvänts med gott resultat bl.a. i , och Frankrike.I och har riktade skattelättnader introduceratsi form av sänkta sociala avgifter eller andra skatter för grupper medsvag förankring på arbetsmarknaden eller med låga inkomster.Ett problem med riktade skattelättnader är s.k. undanträngningseffekter,som både innebär att anställningen skulle ha kommit till stånd ändåoch att någon annan skulle ha fått jobbet om inte subventionen fanns.Studier som utvärderat olika skatterabatter visar att utformningen avstödet kan begränsa undanträngningseffekterna.Enligt bör skattelättnaderna:inriktas på väl avgränsade grupper som befinner sig långt utanförarbetsmarknaden,inte vara inkomstrelaterade eller ge upphov till marginaleffekter,ges ,inriktas mot den privata sektorn,gälla löner enligt gängse avtal (inte understiga gällande minimilön)ochkontrolleras och följas upp noggrant.Vi föreslår att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer somvarit beroende av arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspensioneller socialbidrag och att nedsättningen gäller underlika som vederbörande varit bidragsberoende - dock i högst femår. Skatterabatten kan förlängas i särskilda fall men först efterindividuell prövning.En grupp som behöver särskild hänsyn är ungdomar. Studier visar attungdomar, som knappt har etablerat sig på arbetsmarknaden, löper enstörre risk att bli utslagna om inte arbetslösheten bryts snabbt. Viföreslår därför att ungdomar som varit arbetslösa i sexmånader också omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatteni högst ett år.Det är viktigt hur nystartsjobben administreras. Till skillnad fråndagens anställningsstöd, som är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd ochdär sökande anvisas till olika företag av arbetsförmedlingen, ska vårskatterabatt vara en rättighet som gäller alla. Anställda och arbetsgivaresom kommer överens om en anställning och uppfyller kraven kan ansökahos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften ska tas bort. Det ärdock viktigt att etablera en god kontroll av nystartsjobben för attmotverka missbruk.Till skillnad från dagens anställningsstöd, som subventionerar lönekostnadenmed upp till ett tak, begränsas inte nystartsjobben av etttak som sänkningen av arbetsgivaravgifterna varar . I dagens system undantas personer med särskilt anställningsstödfrån LAS, medan förstärkt anställningsstöd gäller tillsvidare-, prov-eller visstidsanställning. Alliansen anser det viktigt att nystartsjobbenomfattas av LAS.Arbete är vägen till integrationEtt problem vid introduktionen på arbetsmarknaden är att det tar tidatt skaffa sig de kunskaper som krävs för att fungera väl på en nyarbetsmarknad. Det kan också vara mer komplicerat för arbetsgivare attbedöma arbetsförmågan hos en invandrare. Båda dessa faktorer gör attdet kan vara svårt att finna ett arbete.Vi föreslår därför att Alliansens nystartsjobb ska gälla under de treförsta åren i för dem som beviljats uppehållstillstånd. Det ärviktigt att invandrare erbjuds en god språkutbildning under periodenmed nystartsjobb. Vi vill öka valfriheten och ersätta dagens svenskaför invandrare (sfi) med en utbildningspeng där var och en själv kanvälja utbildare. Erfarenheterna visar att integrationen ökar avsevärtnär infasningen på arbetsmarknaden inleds omgående genom att träningeni svenska kombineras med något slags förvärvsarbete redan under detförsta vistelseåret i . Vi vill därför pröva möjligheten attöppna för ett system med lärlingsintroduktion.Integrationen på arbetsmarknaden kan underlättas genom att invandrarnaskompetens snabbare tas till vara. undersökning visaratt av de nyanlända flyktingarna har fått sin utbildningvärderad och att ännu färre har fått sin yrkeserfarenhet validerad i introduktion. Vi vill att ett enklare och mer ändamålsenligtalternativ ska kunna erbjudas genom allmänna tester på de faktiskakunskaper som en viss person besitter. Dessa tester ska genomföras oftaoch vid regelbundet återkommande tillfällen på de flesta av landetshögskolor och universitet.Också bedömningen av praktiska yrkeskunskaper måste förbättras. En modellsom genomförts i där alla har rätt att visa upp sina kunskaperi ett fristående yrkesprov är värd att pröva. Provet bör vara oberoendeav hur individen skaffat sig yrkeskunskaperna, färdigheterna ocherfarenheterna.Ett problem i dagens system för mottagandet av nyanlända invandrare äratt inkomststödet normalt utgår i form avsocialbidrag. Socialbidraget avräknas mot ökade inkomster. Sålänge hushållets disponibla inkomst vid arbete inte överstiger socialbidragetoch eventuella andra bidrag och kostnader förknippade med arbete ärvinsten av att arbeta obefintlig.Vi vill att det ska löna sig bättre att arbeta. Vi vill därför prövamöjligheten att ta bort inkomstavräkningen under introduktionsfasen iSverige.Vi vill också pröva möjligheterna att införa någon form av jobb- ochutvecklingsgaranti där samhällsnyttigt arbete och utvecklande aktiviteterska garanteras alla som sökt socialbidrag.Växande företagDe som står utanför arbetsmarknaden måste ha jobb att gå till. Efterfråganefter människor som vill arbeta måste öka om vi ska få ner arbetslöshetenoch utanförskapet. Vi har en politik för att öka utbudet av arbetskraft.Men vi har också en politik för att underlätta att de som söker sig utpå arbetsmarknaden ska få jobb. Huvuddelen av jobbökningen måste kommai näringslivet. Det är bara så vi kan få en tillräcklig bredd påarbetskraftsefterfrågan och en stabil bas för att kunna finansiera dekollektiva åtagandena.Under den nuvarande konjunkturuppgången har det inte tillkommit någranya jobb, netto. har sysselsättningen varit stagnerandeeller t.o.m. sjunkande. har det tillkommit 790 000människor i de arbetande åldrarna.Regeringens förhoppning om en stark sysselsättningsökning i kommuneroch landsting kommer på skam. Enligt Kommuner och Landstingkommer sysselsättningsökningen att stanna vid 10 000 personer attjämföra med de 16 000 som regeringen räknat med. Av dessa 10 000 ärdessutom hälften sådana som vikarierar för friårslediga, således ingenreell ökning.Den offentliga sektorn kan inte svara för de sysselsättningsökningarsom är nödvändiga för att de som står utanför ska få jobb.Sysselsättningsökningen måste ske i de privata företagen. Det är en viktiguppgiftför en framtida alliansregering att skapa förutsättningar för ettexpanderande näringsliv.Det är inte expansion och utbyggnad som präglar situationen just nu.Praktiskt taget möts vi av rapporter om företagsnedläggningaroch utflyttningar. Och det är inte bara begränsat till storföretagen.Antaletföretagare har sjunkit trendmässigt, se diagram 1. Det finns nu färreföretagare än när den socialdemokratiska regeringen tillträdde. Det ären minskning både i absoluta tal och som andel av befolkningen. Andelenföretagare i befolkningen är rekordlågt i jämfört med i flertaletEU-länder.Diagram Antal företagare 1994-2004100-talKälla: SCBInvesteringstakten i det svenska näringslivet har varitlägre än genomsnittet inom EU. Även om konkurrenskraften varit sådanatt vi har överskott i handeln med utlandet har de överskotten investeratsoch skapat arbetstillfällen i andra länder. Företagsklimatet har intelett till investeringar i Sverige.Det behövs en bred politik över många områden för att få i gång en sådanexpansion. En regering kan inte "skapa jobb". Men en regering kan skapabättre eller sämre förutsättningar för företagande och därmed för nyajobb. Den socialdemokratiska regeringen har aldrig förstått företagandetsvillkor. Den har möjligen kunnat acceptera stora företag som det varlättare för regeringen att hålla kontroll över. Men den enskildesmåföretagaren har för socialdemokratin alltid varit någon som betraktatsmed misstänksamhet. Därför har inte heller de ekonomiska villkor somregeringen skapat givit den nödvändiga expansionen. En alliansregeringkommer att göra skillnad. Vi avser starta med ett stort paket medåtgärder för att få igång företagande och expansion. Det behövs en"förtroendechock" för att få fart på företagandet.Ett sådant program måste spänna över skattefrågor, arbetsmarknad,regleringar, utbildning m.m.Fåmansbolagsbeskattningen är orimlig. Regeringen började utredaförändringar redan före (det senaste) utan att ännu ha kommitfram till ett långsiktigt förslag. Fåmansbolagsreglerna är mycketkomplicerade och måste förenklas på ett avgörande sätt. Vi återkommer ihöst med konkreta förslag om ett bättre och enklare alternativ tillregeringens.Det var bra att regeringen avskaffade arvs- och gåvoskatten men det ärobegripligt att den klamrar sig fast vid förmögenhetsskatten.Internationaliseringen har undergrävt den och den blir allt ihåligare samtidigtsom den fortfarande utgör en reell pålaga för den som vill följa reglerna.Förmögenhetsskatten bör avskaffas både för den negativa effekt den harpå företagande och expansion och för att den blir alltmer ineffektiv.Medvårt förslag om nystartsjobb sänker vi kostnaden för att anställasärskilt utsatta människor. Regeringens s.k. medfinansiering innebär attden arbetsgivare som anställer en person som har större risk att blisjuk drabbas ekonomiskt.