bet · GT01SoU2 · 2005-10-18 00:00:00 — Det är viktigt att redovisningen förbättras, både av hur könsfördelningen i de kliniska studierna ser ut och eventuella skillnader som upptäckts mellan könen. bevakar frågor om könsrepresentativitet inom EU-samarbetet och har även fått ett regeringsuppdrag att undersöka hur informationen om dessa frågor kan förbättras. har i rapporten vård? Könsperspektiv på hälso- och sjukvården konstaterat bl.a. följande beträffande könsaspekter inom läkemedelsforskningen. Andelen kvinnor i kliniska prövningar har ökat och bedöms av i stort sett vara tillfredsställande. Vid en genomgång av fördelningen män/kvinnor i kliniska läkemedelsstudier i , kunde man konstatera att i s.k. , de första studierna på människa med ett nytt läkemedel, tas både män och kvinnor med i av studierna, enbart män i och enbart kvinnor i av studierna. I fas III, dvs. de stora studierna på patienter som har den sjukdom som läkemedlet är avsett för, togs både män och kvinnor med i av studierna, enbart män i och enbart kvinnor i av studierna. Könsrepresentativiteten avspeglar i regel sjukdomens könsfördelning. Kvinnor dominerar exempelvis i studier av depression, demenssjukdomar, reumatoid artrit och migrän, medan män dominerar på hjärt-kärlområdet. Vid utredning inför godkännande av läkemedel bedöms effekt och säkerhet för båda könen. I den händelse relevanta könsskillnader observeras, informeras patienten om detta i informationsbladet i förpackningen samt i produktresumén och FASS-texten för sjukvården. Det är dock sällsynt att skillnaderna mellan män och kvinnor på gruppnivå är så stora att könsspecifik dosrekommendation behövs. Skillnaderna i läkemedelsomsättning är ofta större mellan personer av samma kön, beroende på faktorer såsom ålder, nedsatt njur- och leverfunktion etc. Vid en gjord genomgång av centralt godkända läkemedel 1998- 2003 noterades dock att den könsspecifika granskning som gjorts inför godkännandet inte alltid redovisas i den vetenskapliga sammanfattningen och produktresumén. Inom ramen för uppdrag har diskussioner förts med om dessa frågor och följande har framkommit: kommer att ta initiativ till att den kliniska dokumentationen av läkemedels effekt och biverkningar förbättras genom information om könsfördelning och eventuella könsskillnader. Ett första steg på nationell nivå är, att redovisar detta i sina monografier över nya läkemedel. Då nya läkemedel numera utreds och godkänns genom ett europeiskt samarbete, ämnar ta upp en diskussion på EU-nivå för att få en bättre information även i de EU-gemensamma dokument som är grunden för produktresuméer och patientinformation. har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att undersöka behovet av att förbättra informationen till allmänheten om hur könsfördelning och eventuella könsspecifika skillnader ser ut i den dokumentation som ligger till grund för godkännanden av läkemedel. Vidare skall belysa möjligheterna för att genomföra sådana informationsinsatser på nationell respektive europeisk nivå, med hänsyn tagen till gällande EG-rättsliga aspekter kring märkning och marknadsföring av läkemedel. Uppdraget skall redovisas . I samma regleringsbrev föreskrivs som ett mål att skall verka för att öka tillgången till väldokumenterade läkemedel avsedda för barn. Insatserna som vidtas för att uppnå målet skall redovisas till regeringen. Europeiska kommissionen har lagt fram förslag till och rådets förordning om läkemedel för pediatrisk användning liksom till ändring av rådets förordning (EEG) nr 1768/92, direktiv /83/EG och förordning (EG) nr 726/2004. Förslaget till ny förordning syftar bl.a. till att påskynda utvecklingen av nya läkemedel avsedda för behandling av barn samt att säkerställa att dessa håller hög kvalitet, är föremål för etisk forskning och på ett lämpligt sätt godkänns för användning på barn. Förslaget innebär både stimulansåtgärder för läkemedelsindustrin och krav på utveckling av läkemedel till barn. Förslaget antogs i princip oförändrat av . Ärendet skall behandlas i ministerrådet . Utskottet vidhåller självfallet sin inställning att en situation där forskningens resultat ensidigt gagnar kunskapsframväxt avseende vissa grupper i samhället på bekostnad av andra är problematisk både från rättvisesynpunkt och från etiksynpunkt. Utskottet anser det därför mycket tillfredsställande att kunna konstatera att kvinnor numera i större utsträckning än förut inkluderas i kliniska läkemedelsstudier och att könsfördelningen i prövningarna inte nämnvärt avviker från könsfördelningen i den population som sedan kommer att behandlas med de aktuella läkemedlen. och övriga läkemedelskontrollmyndigheter i är mycket medvetna om vikten av att läkemedel före marknadsgodkännande har studerats på patienter som är representativa i förhållande till den patientgrupp som avses använda preparaten. För att effekt och säkerhet hos ett läkemedel skall kunna utvärderas inför godkännande krävs att ett tillräckligt stort antal kvinnor respektive män har ingått i studierna. För det fall relevanta skillnader observeras när det gäller ett läkemedels effekt på personer av olika kön informeras på olika sätt om detta. Utskottet konstaterar vidare med tillfredsställelse att kommer att redovisa ett uppdrag innefattande bl.a. att förbättra informationen till allmänheten om hur könsfördelning och eventuella könsspecifika skillnader ser ut i den dokumentation som ligger till grund för godkännande av läkemedel. Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet inte att det finns något behov av tillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna 2004/05:So394 (c) yrkande 21 (delvis), 2004/05:So504 (mp) yrkandena 1 och 2, 2004/05:So598 (s) yrkande 3 samt 2004/05:A352 (kd) yrkande 5. Motionerna avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med det anförda. Utskottet delar uppfattningen i motion 2004/05:So394 yrkande 21 (delvis) att det är viktigt att även studera vilka effekter läkemedel har på äldre och barn. Utskottet konstaterar vidare att bristande dokumentation när det gäller ett läkemedels effekt på äldre människor kan leda till att läkemedlet inte godkänns över huvud taget eller att godkännandet inskränks till att endast gälla patienter i de åldrar som har studerats. Vid studier av vilka effekter läkemedel har på barn måste enligt utskottets mening självklart särskild försiktighet iakttas. Utskottet ser vidare positivt på det pågående arbetet såväl nationellt som inom EU med att stimulera utvecklingen av och öka tillgången till läkemedel till barn. Motionen avstyrks i den mån den inte är tillgodosedd med det anförda. Utskottets förslag i korthet bör avslå motioner om läkemedels påverkan på miljön. Utskottet hänvisar främst till pågående arbete på området. Jämför reservationerna 13 (m, fp, kd, c), 14 (v) och 15 (mp). I motion 2004/05:So394 av m.fl. (c) begärs att regeringen lägger fram förslag om ett åtgärdsprogram mot läkemedels negativa miljöeffekter (yrkande 22). Enligt motionärerna är det angeläget att öka kunskapen om och kontrollen av läkemedel ur miljösynpunkt. I motion 2004/05:MJ261 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande om stärkt miljöhänsyn vid prissättning och användning av läkemedel (yrkande 3). Motionärerna pekar på att miljöriskerna med läkemedel inte påverkar prissättningen trots att ekonomiska styrmedel blir allt vanligare inom miljöpolitiken. bör få i uppdrag att beakta läkemedels miljöpåverkan vid bedömning av till vilken grad läkemedlen skall subventioneras. I motion 2004/05:MJ435 av () begärs ett tillkännagivande om ekologiska aspekter på läkemedel (yrkande 3). Motionären anför att det har visat sig att långvariga utsläpp av bl.a. läkemedel ger stora effekter på miljön. En framförhållning av vilka skador som kan uppstå och att utnyttja försiktighetsprincipen måste utgöra förutsättningar vid alla introduktioner av nya ämnen. I motion 2004/05:So465 av och (båda v) begärs ett tillkännagivande om att det behövs mer forskning kring läkemedlens miljöpåverkan och att det i enlighet med PPP-principen är lämpligt att läkemedelsindustrin bekostar detta (yrkande 1). Vidare begärs i motionen ett tillkännagivande om att inom EU skall verka för större miljöhänsyn i den europeiska läkemedelslagstiftningen (yrkande 2). behandling och pågående arbete m.m. Motionsyrkanden om läkemedels miljöpåverkan behandlades senast i betänkande 2003/04:SoU7, vartill hänvisas för en bakgrundbeskrivning. I sin bedömning anförde utskottet följande (s. 42, res. v, c, mp). Utskottet vidhåller att det är angeläget att kunskaperna kring läkemedels miljöpåverkan ökar. Utskottet anser i likhet med regeringen (prop. 2001/02:63 s. 86) att det mot bakgrund av det pågående miljömålsarbetet är väsentligt att se över hur miljöhänsyn kan vägas in som en naturlig del vid förskrivning, användning och prissättning av läkemedel liksom vid hantering av överblivna läkemedel. Utskottet ser därför mycket positivt på det breda uppdrag som har fått när det gäller läkemedels miljöpåverkan. Även uppdrag att se över hur kassationen av läkemedel kan minskas bör nämnas i sammanhanget. Vidare kommer den nya europeiska läkemedelslagstiftningen bl.a. att innebära skärpta krav ur miljösynpunkt. Mot bakgrund av vad som anförts och i avvaktan på resultatet av det omfattande arbete som pågår på området är utskottet inte nu berett att föreslå något uttalande från sida med anledning av motionerna ... har redovisat resultatet av det regeringsuppdrag om miljöpåverkan från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter som verket fick . anser att miljöaspekter på läkemedel bör betonas ytterligare med målsättningen att de finns med och får större betydelse genom hela läkemedlets livscykel. Åtgärder för att minska läkemedels potentiella påverkan på miljön måste grundas på kunskap om framför allt långsiktiga effekter. En förbättrad kunskap i läkemedelsbehandling där klara indikationer tillämpas och behandlingen följs upp är naturligtvis också grundläggande för att minska miljöbelastningen av läkemedel. Det får ses som angeläget att på bred bas öka kunskapen om läkemedels miljöpåverkan, varför detta forskningsområde bör beaktas och prioriteras i förhållande till annan miljöinriktad forskning. föreslår, utifrån identifierade problem, ett antal åtgärder inom följande områden: ökad baskunskap, ökad miljöhänsyn i den europeiska läkemedelslagstiftningen, fler och förbättrade miljöriskbedömningar, sammanställning och elektronisk tillgänglighet av data, kontinuerlig uppföljning av flöden, utbildning och information för att stimulera miljötänkandet samt minskad kassation och förbättrad avfallshantering. Rapporten har remissbehandlats och bereds inom . Genom och rådets direktiv /27/EG av om ändring av direktiv /83/ EG om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel har skyldigheten att undersöka hur godkännandet av ett läkemedel kan påverka miljön skärpts. Direktivet innebär bl.a. krav på viss redovisning av miljöaspekter från läkemedelsindustrin. Vidare föreskrivs att medlemsstaterna skall se till att överblivna läkemedel samlas in på lämpligt sätt. Genomförandet av direktivet är under beredning inom . Regeringensproposition 2004/05:150Svenska miljömål - Ett gemensamt uppdrag bereds i . I propositionen föreslås, när det gäller miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, att bl.a. delmålen 2 och 3 om information om farliga ämnen i varor respektive om utfasning av farliga ämnen skall ges nya lydelser. För att uppnå delmålen anger regeringen ett antal åtgärder som bör vidtas. Vad beträffar läkemedelsområdet anför regeringen därvid dels att den avser att inom EU verka för att krav på information om miljöaspekter även omfattar och görs tillgänglig för läkemedels-, hygien- och kosmetikaprodukter, dels att de förslag som redovisar i sin rapport från läkemedel samt kosmetiska och hygieniska produkter bör följas upp. I departementspromemoria Ds 2002:53 Prissättning inom läkemedelsförmånerna föreslår en arbetsgrupp att regeringen lämnar i uppdrag till att i samråd med berörda myndigheter överväga möjligheterna att beakta läkemedels miljöpåverkan vid bedömningen av om de skall subventioneras. Vidare anser arbetsgruppen att det är viktigt att inom ramen för EU-samarbetet verka för att miljöpåverkan beaktas vid godkännandeförfarandet. Enligt uppgift från har det inte beslutats om något sådant uppdrag. Resultatet av beredningen av Läkemedelsverkets ovannämnda uppdrag avvaktas. Utskottet vidhåller att det är angeläget att kunskaperna kring läkemedels miljöpåverkan ökar. Utskottet konstaterar att har redovisat ett brett uppdrag när det gäller läkemedels miljöpåverkan och att detta nu är föremål för beredning. Vidare har redovisat ett uppdrag att se över hur kassationen av läkemedel kan minskas. Även denna rapport bereds . Utskottet noterar dessutom att den nya europeiska läkemedelslagstiftningen, vars genomförande är nära förestående, kommer att innebära skärpta krav ur miljösynpunkt. Det finns också anledning att peka på att regeringen i proposition 2004/05:150 Svenska miljömål - Ett gemensamt uppdraganför att den avser att inom EU verka för att krav på information om miljöaspekter även omfattar och görs tillgänglig för bl.a. läkemedelsprodukter. Mot bakgrund av vad som anförts och i avvaktan på resultatet av det omfattande arbete som pågår på området är utskottet inte nu berett att föreslå något uttalande från sida med anledning av motionerna 2004/05:So394 (c) yrkande 22, 2004/05:So465 (v) yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ261 (mp) yrkande 3 samt 2004/05:MJ435 (mp) yrkande 3. Motionerna är i huvudsak tillgodosedda. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Tillsättande av särskilt utskott, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillsätter ett särskilt utskott för att analysera konsekvenserna av ändringarna i 4 § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. samt för att bereda de förslag till en permanent ordning för en avreglering av detaljhandeln med läkemedel som återfinns i SOU 1998:28 Läkemedel i vård och handel. tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller motion 2004/05:So38 yrkande 4. Vi anser att bör besluta att tillsätta ett särskilt utskott för att analysera konsekvenserna av ändringarna i 4 § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. samt för att bereda de förslag till en permanent ordning för en avreglering av detaljhandeln med läkemedel som återfinns i SOU 1998:28, Läkemedel i vård och handel. Vi anser att bör ansvara för att utarbeta ett regelverk för en mer permanent omreglering av detaljhandeln med läkemedel. Detta arbete bör bedrivas inom ett i särskilt tillsatt utskott. Genom att arbetet bedrivs i ett riksdagsutskott garanteras en parlamentarisk insyn i processen. Det skapar också, enligt vår uppfattning, möjlighet att genom utskottsinitiativ snabbt nå fram till beslut om detta skulle visa sig nödvändigt. Som utgångspunkt för arbetet med att finna formerna för en omreglering bör utskottet använda SOU 1998:28, Läkemedel i vård och handel, samt de ytterligare beredningsunderlag som finns i med anledning av utredningen. Handel med läkemedel, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So38 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So228, 2004/05:So233, 2004/05:So262, 2004/05:So265 yrkande 4, 2004/05:So297, 2004/05:So394 yrkande 23, 2004/05:So493, 2004/05:So596 yrkande 7, 2004/05:So605 yrkande 26 och 2004/05:N256 yrkande 18 och avslår motion 2004/05:So335. Vi anser att lydelsen i 4 § lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. bör ändras på så sätt att det dels blir möjligt för alla som får tillstånd av härtill att sälja receptbelagda läkemedel, dels blir möjligt för alla som får tillstånd av härtill att sälja receptfria läkemedel. Vi anser att, i stället för dagens ordning med ett statligt monopol, licensierade butiker och apotek bör ges möjlighet att sälja receptfria respektive receptbelagda läkemedel. Erfarenheter från andra länder visar att ökad mångfald har lett till fler apotek, bättre tillgänglighet och service såväl i glesbygd som i storstad samt lägre läkemedelskostnader för den enskilde. Vi anser vidare att detaljhandel med receptbelagda läkemedel skall vara förbehållet de butiker och apotek som har en farmaceutiskt utbildad personal tillgänglig under hela öppethållandet och som får tillstånd för sådan handel av . Det skall inte vara tillåtet för tillståndsinnehavarna att sälja receptbelagda läkemedel på annat sätt än genom personlig expediering av farmaceutiskt utbildad personal. Vad gäller detaljhandel med receptfria läkemedel anser vi att kraven inte behöver vara lika högt ställda. Detta gäller speciellt för receptfria läkemedel för rökavvänjning och mot åkommor som förkylning, huvudvärk m.m. bör kunna ge tillstånd till alla de butiker som kan visa på att de kan ordna försäljningen så att man dels kan följa de råd som finns gällande olika läkemedel, dels kan placera läkemedlen på ett sådant sätt att de finns i ett bemannat område av butiken, t.ex. i direkt anslutning till utgångskassorna. Avslutningsvis vill vi betona att möjligheten att kunna sälja nikotinläkemedel hos alla näringsidkare där tobak saluförs är ett steg för ett friskare som bör införas skyndsamt. Det får ankomma på regeringen att lägga fram erforderliga lagförslag i enlighet med det anförda. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Arbetsplatskod, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller motion 2004/05:So605 yrkande 24. Arbetsplatskod på receptet är en förutsättning för att ett förskrivet läkemedel skall omfattas av läkemedelsförmånen. Verksamhetschefer, sjukvårdshuvudmän och den enskilde förskrivaren kan få en god uppfattning om förskrivningsmönster och får därmed möjlighet att genomföra kvalitetsuppföljningar. Ett stort antal läkare förskriver dock läkemedel utanför den egentliga hälso- och sjukvården och avlastar då bl.a. akutsjukvården. Jag anser att man bör pröva att förse dessa läkare med en egen kod som följer kompetensen. På så sätt kan koden inte användas för att identifiera en enskild receptutfärdare men ändå ge underlag för kvalitetsuppföljningar av också dessa läkares förskrivningar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förändring av läkemedelsförmånen, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 4. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So468 och 2004/05:So574. Vi anser att systemet med frikort är kostnadsdrivande. Ett sätt att förändra läkemedsförmånen för att minska läkemedelsåtgången vore att införa en expeditionsavgift per uttagstillfälle för de patienter som uppnått frikortsnivån. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. En säker och rationell förskrivning och användning av läkemedel, punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 5. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So555 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So594 yrkande 12 och 2004/05:So623 yrkandena 1-3. Undersökningar har visat att av de patienter som tvingas uppsöka den internmedicinska akutsjukvården har drabbats av problem orsakade av läkemedel. Vi anser därför att det finns ett behov av att stärka vårdgivarnas kunskap om biverkningar av läkemedel. Detta problem är kanske allra allvarligast bland äldre patienter som ofta har ett flertal olika läkemedel och där man räknar med att varannan patient felbehandlas. Förutom en förstärkt medverkan av läkare i vården av äldre finns det därför enligt vår uppfattning ett behov av att stärka den kliniska forskningen kring äldre och läkemedel. Vidare finns det en brist på oberoende information inom sjukvården då det på många håll saknas kompetens i klinisk farmakologi. bör därför få i uppdrag att se över vilka åtgärder som krävs för att stärka kunskapen hos blivande läkare i frågor som rör klinisk farmakologi. Vi anser avslutningsvis att bör utfärda föreskrifter om hur rutinen för läkemedelsgenomgångarna skall se ut samt ställa krav på att dessa systematiskt genomförs såväl för de äldre som bor i särskilda boenden som för de äldre i eget boende som använder många läkemedel. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Rapportering av biverkningar, punkt 10 (v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 6. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So422 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So451 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:So667. Studier har visat att läkare av flera orsaker är dåliga på att rapportera biverkningar. Vi anser därför att en lämplig åtgärd kan vara att utvidga skyldigheten att rapportera biverkningar till att även omfatta sjuksköterskor. Det är dessutom bevisat att direktrapportering från läkemedelsanvändarna kan resultera i tidigare upptäckt av läkemedelsproblem. Vi anser därför att även möjligheten för patienten själv och kanske även för anhöriga och vårdare att rapportera läkemedelsbiverkningar bör utredas. Rapporteringen skulle kunna ske genom t.ex. blanketter som lämnas hos , eller via Internet. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Fond för fortbildning, punkt 12 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 7. Därmed bifaller motion 2004/05:So394 yrkande 20. I har man infört en modell som innebär att samtliga läkemedelsföretag avsätter finansiella medel till en särskild fond för fortbildning. Genom en sådan gemensam fond läggs en grund för långsiktig hållbarhet inom läkemedelsindustrin, där patientperspektivet blir den självklara utgångspunkten. Det minskar också risken för att läkare kommer i någon form av beroendeställning till enskilda läkemedelsföretag. Jag anser att ett sådant system även bör prövas i . Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämställdhet, punkt 14 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 8. Därmed bifaller motion 2004/05:So394 yrkande 21 i denna del och avslår motionerna 2004/05:So504 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So598 yrkande 3 och 2004/05:A352 yrkande 5. Enligt vår mening bör de systematiska studierna kring läkemedelseffekter på olika grupper utökas. På så sätt kan läkemedelsbehandlingarna bli säkrare och risken för onödiga skadeverkningar minska. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämställdhet, punkt 14 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 9. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So394 yrkande 21 i denna del och 2004/05:A352 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:So504 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:So598 yrkande 3. Enligt min mening bör de systematiska studierna kring läkemedelseffekter på olika grupper utökas. På så sätt kan läkemedelsbehandlingarna bli säkrare och risken för onödiga skadeverkningar minska.