bet · GT01KrU1 · 2005-11-24 00:00:00 — Som redovisats i inledningen till detta avsnitt har en särskild utredare sett över samtliga frågor om TV-avgiften. Resultatet av regeringens överväganden med anledning av betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst Finansiering och skatter (SOU 2005:2) kommer att presenteras för . 4.1.3 Medelsberäkning för den avgiftsfinansierade verksamhet som bedrivs av SVT, SR och UR Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att SR, SVT och UR tillsammans tilldelas från rundradiokontot som finansiering av verksamheten . föreslås att de tre public service-företagen ska tilldelas 6 från rundradiokontot. Av den samlade medelstilldelningen utgör reformmedel. I enlighet med beslut har den ordinarie medelstilldelningen till programföretagen räknats upp i förhållande till 2005. Den s.k. fördelningsnyckeln bör, menar regeringen, behållas oförändrad, vilket innebär att de samlade medlen fördelas med 3 (57,) till SVT, 2 (37,) till SR och (4,) till UR. En förutsättning för att den årliga prisuppräkningen ska betalas fullt ut är enligt beslut att TV-avgiftsskolket minskas med eller med . Programföretagen har till regeringen redovisat att skolket har minskat med sammanlagt , vilket med god marginal överträffar de krav som ställts. Ingen justering av prisuppräkningen föreslås därför. Utskottet har då det gäller medelsberäkningen till programföretagen inte något att erinra mot förslagen i propositionen. bör således godkänna vad regeringen föreslår om medelsberäkning för , SVT och UR, dvs. punkt 7 i budgetpropositionen på utgiftsområde 17. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att statsbudgetens inkomstsida tillförs från rundradiokontot som delfinansiering av verksamhet. och TV ska enligt beslut finansieras med medel från ett anslag på statsbudgetens utgiftssida. Som bidrag till denna finansiering ska en överföring göras från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medelstilldelning till och TV lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 27:5 och TV. Nämndens totala anslag föreslås uppgå till . Av beloppet ska enligt regeringens förslag överföras från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida som bidrag till finansieringen av nämndens verksamhet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ska godkänna medelstilldelningen från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida avseende och TV. Utskottet föreslår således att bifaller punkt 8 på utgiftsområde 17 i budgetpropositionen. 4.1.5 Överföring av medel till och från distributionskontot Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att överförs från rundradiokontot till distributionskontot. Vidare tillstyrker utskottet att SVT tillförs och UR . har beslutat att ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för TV-distribution ska inrättas. Bakgrunden är att distributionskostnaderna kommer att vara höga på grund av att distributionen sker parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot motsvarande kostnaderna för SVT:s och UR:s analoga distribution. Från distributionskontot förs medel till programföretagen motsvarande kostnaderna för TV-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Successivt uppkommer ett allt större underskott på distributionskontot, vilket under uppbyggnadsskedet täcks genom lån i . När TV-sändningarna i det analoga marknätet upphör ska betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot fortsätta till dess att underskottet är avvecklat. Regeringen föreslår att ska föras från rundradiokontot till distributionskontot. Vidare föreslås att från distributionskontot ska överföras till SVT och till UR . Utskottet tillstyrker regeringens förslag att överföra från rundradiokontot till distributionskontot. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag att från det senare kontot utbetala till SVT och till UR . bör således godkänna punkt 10 på utgiftsområde 17 i budgetpropositionen. 4.1.6 Bemyndigande om lån i Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att regeringen får besluta om lån i för att täcka underskott på distributionskontot intill ett belopp av . Regeringen föreslår att ska bemyndiga regeringen att besluta om lån i i syfte att täcka underskott på distributionskontot för finansiering av kostnader för TV-distribution intill ett belopp av . Regeringen bedömer nämligen att det ackumulerade underskottet på distributionskontot kommer att uppgå till högst detta belopp vid utgången av 2006. Utskottet tillstyrker att ska bemyndiga regeringen att besluta om lån i intill ett belopp av för att täcka underskott på distributionskontot. Därmed bifaller punkt 9 på utgiftsområde 17 i budgetpropositionen. 4.1.7 Ändring av public service-företagens sändningstillstånd Enligt de sändningstillstånd som gäller för , SVT och UR ska programföretagen köpa utsändningstjänster för analoga marksändningar från . Regeringen har gentemot Europeiska kommissionen utfäst sig att ta bort dessa villkor, som indirekt ger en monopolställning för marksänd analog radio och TV. För det digitala marknätet finns inte motsvarande tillståndsvillkor och digital marksänd distribution kan därför redan nu anses vara öppen för konkurrens. /06 kommer därför samtliga verksamheter att bedrivas under konkurrens.9 Regeringens förslag rörande behandlas i avsnitt 6 i detta betänkande. 4.2 Svenska Spels stöd till idrotten 4.2.1 Överföringar från Svenska Spels överskott Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att låta AB stödja idrotten med , varav fördelas enligt de närmare anvisningar som regeringen beslutar. Dessutom ska 1/26 av bolagets överskott från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål fördelas inom dessa områden enligt de närmare anvisningar som regeringen beslutar. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska 2006 verkar för att bolagsstämman beslutar om dels ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på , dels ett bidrag på att fördelas till idrotten enligt de närmare anvisningar för bidraget som kan komma att beslutas av regeringen. En förutsättning för att tillförs idrotten är att idrottsrörelsen fortsätter och intensifierar sitt arbete med att nå nya grupper av främst barn och ungdomar, att hålla tillbaka avgifterna, att förbättra möjligheterna för flickors deltagande, att motverka droger samt att vidareutveckla samarbetet med skolorna. Regeringen föreslår vidare att godkänner att regeringen på AB Svenska 2006 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål att fördelas till ifrågavarande ändamål enligt närmare anvisningar som beslutas av regeringen. bör enligt utskottets mening godkänna att regeringen på AB Svenska 2006 verkar för att stämman beslutar om dels ett stöd till idrotten i form av ett bidrag på , dels ett bidrag på att fördelas till idrotten under de förutsättningar som angivits i propositionen. Slutligen bör enligt utskottets mening godkänna att regeringen vid bolagsstämman verkar för att stämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål att fördelas till dessa ändamål enligt de närmare anvisningar som regeringen beslutar. Utskottet tillstyrker således punkt 11 på utgiftsområde 17 i budgetpropositionen. 5 Bemyndiganden och åren därefter 5.1 Beställningsbemyndigande för talböcker och punktskriftsböcker Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att regeringen ska kunna beställa talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 28:11 Talboks- och gällande beställningar av talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial. Bemyndigandet innebär att beställningar får göras som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst (punkt 4 i propositionen). Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 4). 5.2 Beställningsbemyndigande för inköp av konstverk Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att regeringen ska kunna beställa konstverk som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 20072009. Regeringen begär ett bemyndigande från för ramanslag 28:15 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön för beställning av konstverk. Bemyndigandet innebär att beställningar får göras som, inklusive tidigare åtaganden, medför utgifter på högst under 20072009 (punkt 5 i propositionen). Av den redovisade bemyndigandetabellen framgår att regeringen beräknar de utestående åtagandena vid utgången av 2006 till . Med detta som underlag begär regeringen ett bemyndigande på , vilket innebär en marginal på eller . Enligt utskottets mening är denna marginal påfallande hög. Särskilt mot bakgrund av att bemyndigandet innebär att förbinder sig att anvisa motsvarande belopp i form av anslag . Utskottet förutsätter att regeringen framöver eftersträvar en större överensstämmelse mellan beräknade utestående åtaganden och begärd bemyndiganderam. I och med detta kan utskottet tillstyrka regeringens förslag (punkt 5). 5.3 Bemyndigande att besluta om bidrag till kulturmiljövård Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att regeringen ska kunna besluta om bidrag till kulturmiljövård som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 20072009. Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 28:26 Bidrag till kulturmiljövård. Bemyndigandet innebär att åtaganden om bidrag får göras som, inklusive tidigare åtaganden, medför utgifter på högst under 20072009 (punkt 6 i propositionen). Av den redovisade bemyndigandetabellen framgår att regeringen beräknar de utestående åtagandena vid utgången av 2006 till . Med detta som underlag begär regeringen ett bemyndigande på , vilket innebär en marginal på eller . I likhet med vad utskottet anför under avsnitt 5.2 anser utskottet att denna marginal är påfallande hög. Utskottet förutsätter att regeringen framöver eftersträvar en större överensstämmelse mellan beräknade utestående åtaganden och begärd bemyndiganderam. I och med detta kan utskottet tillstyrka regeringens förslag (punkt 6). 5.4 Bemyndigande att besluta om stöd till funktionshindrade vid folkhögskolor Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att regeringen ska kunna besluta om stöd för studerande med funktionshinder vid folkhögskolor som medför utgifter på högst . Regeringen begär ett bemyndigande av för ramanslag 25:2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen gällande stöd för studerande med funktionshinder vid folkhögskolor. Bemyndigandet gäller beslut som medför utgifter på högst (punkt 12 i propositionen). Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 12). 6 Övriga förslag i budgetpropositionen inom kulturutskottets ansvarsområde är ett statligt ägt aktiebolag som verkar på grossistmarknaderna för utsändningstjänster för TV och radio samt för vissa andra tjänster inom området för elektronisk kommunikation. Marknaden för utsändning och telekomtjänster genomgår kraftiga förändringar till följd av den snabba utvecklingen av ny teknologi. Konkurrenter tillkommer och erbjuder telefoni, bredband och TV tillgängligt i samma nät. Enligt nuvarande bolagsordning ska bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program. Bolaget kan också vidareutveckla, marknadsföra och utföra andra tjänster med stöd av de resurser som har byggts upp för radio- och TV-verksamheten eller som på annat sätt är förenliga med verksamheten inom radio- och TV-området. ska också enligt nuvarande bolagsordning som oberoende distributör av radio- och TV-sändningar skapa förutsättningar för att målet för mediepolitiken uppfylls samt för att svenska folket kan få information vid höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Det regelverk som gäller för elektronisk kommunikation finns i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation. () har såsom tillsynsmyndighet i uppdrag att identifiera operatörer med betydande inflytande på marknader med konkurrensproblem samt att besluta om skyldigheter för sådana operatörer. Myndigheten kan ställa krav på prissättning och särredovisning av de delar av verksamheten där myndigheten anser att konkurrensen är otillfredsställande. PTS har beslutat att ska betraktas som företag med betydande inflytande på marknaden vid överföring av analoga och digitala TV-sändningar och nationell analog radio via marknätet. PTS har i ett preliminärt beslutsutkast föreslagit att ska vara skyldigt att öppna sina nät för andra operatörer samt tillgodose varje rimlig begäran om tillträde till det digitala marknätet för TV-sändningar. PTS har enligt förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation uppdraget att meddela föreskrifter om planering i fredstid för totalförsvarets behov av elektronisk kommunikation. Detta innebär att PTS genom föreskrift kan ålägga att planera för höjd beredskap. PTS ges också enligt förordningen rätt att förpliktiga aktörer, som tillhandahåller nät eller tjänster av särskild allmän betydelse, att mot ersättning som svarar mot kostnaderna beakta totalförsvarets behov av elektronisk kommunikation under höjd beredskap. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om verksamhetsinriktning för . Med hänvisning till marknadens utveckling och ökade finansiella stabilitet samt den nya lagstiftningen om elektronisk kommunikation föreslår regeringen att bolagets verksamhetssyfte ska förtydligas. Förslaget innebär att bolagets syfte ska vara att bedriva utsändning och överföring av radio- och TV-program samt därmed förenlig verksamhet. Vidare ska sälja de tjänster som är affärsmässigt motiverade och prissätta sina tjänster utifrån affärsmässiga principer. Utsändnings- och överföringstjänster ska på likvärdiga villkor erbjudas till samtliga programbolag som erhållit sändningstillstånd. Bolaget ska säkerställa att det förfogar över en sådan grundläggande infrastruktur att det kan erbjuda programbolagen att sända eller överföra till hela eller viss del av landet. Detta gäller under förutsättning att programbolagen enligt sina sändningstillstånd är skyldiga att sända eller överföra med den efterfrågade räckvidden i ett marknät. Bolaget ska utifrån dessa utgångspunkter agera uteslutande affärsmässigt. Något ytterligare krav på att ska skapa förutsättningar för att målen för mediepolitiken uppfylls behövs inte. PTS kan i enlighet med lagen om elektronisk kommunikation förplikta ett företag som har en dominerande ställning att tillämpa viss prissättning och särredovisning. Därmed finns behov av någon särskild reglering av hur Teracom prissätter vissa tjänster. Mot bakgrund av den föreslagna verksamhetsinriktningen bör tidigare beslut som avser prissättning, särredovisning samt forsknings- och utvecklingsarbete inte längre gälla. Utskottet har inte något att erinra mot vad regeringen anför om AB:s verksamhet. Utskottet tillstyrker således punkt 6 på utgiftsområde 24. 6.3 Förändrad utdelningsdestination för Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att utdelning från ska tillföras en inkomsttitel på statsbudgeten. Regeringen föreslår att utdelning från ska tillföras en inkomsttitel på statsbudgeten. I enlighet med gällande riksdagsbeslut ska eventuell utdelning från tillföras rundradiokontot. Till detta konto förs i övrigt TV-avgifter från landets alla TV-innehavare, medel som i sin tur framför allt finansierar verksamheterna inom SVT och SR. SVT och SR är stora kunder hos och står genom fleråriga leveransavtal tillsammans för en betydande andel av bolagets omsättning. En ordning där SVT och SR har ett kundförhållande till och finansieras genom bolagets vinster stimulerar inte till en sund affärsrelation, anser regeringen. Att överföra utdelningen från till rundradiokontot överensstämmer vidare inte med reglerna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten när det gäller bruttoredovisning av inkomster och utgifter. Utskottet har inte något att invända mot förslaget att utdelningen från ska tillföras en inkomsttitel på statsbudgeten. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag i punkt 7 på utgiftsområde 24. 6.4 uppgifter i kris Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om uppgifter i kris. Regeringen föreslår att ska godkänna vad regeringen i budgetpropositionen anför om uppgifter i kris (förslagspunkt 8 utgiftsområde 24). PTS får i enlighet med förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation meddela föreskrifter om planering i fredstid för totalförsvarets behov av elektronisk kommunikation. Innan föreskrifter meddelas ska PTS samråda med Försvarsmakten och . Detta innebär att PTS i föreskrifter kan ålägga och andra operatörer att planera för höjd beredskap. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det inte längre finns skäl att från ägarens sida ställa riktade krav på bolaget vad gäller beredskapsåtgärder. Regeringen avser att återkomma till i frågor som rör uppgifter i kris i en proposition om krishantering . Regeringen begär i förslagspunkt 8 (utgiftsområde 24) att ska godkänna vad som anförs om uppgifter i kris. Utskottet noterar att regeringen inte redovisar något förslag i detta avseende. Innebörden av vad regeringen anför torde vara att bolagsordning kommer att ändras då det gäller bolagets uppgifter i kris. Utskottet, som inte har något att erinra mot en sådan förändring, föreslår att godkänner vad regeringen anfört om uppgifter i kris. Utskottet tillstyrker således punkt 8 på utgiftsområde 24. 7 Motionsyrkanden med budgeteffekt 2007 eller senare Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motioner som tar upp dels vissa pensionsproblem vid de statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna, dels de fria gruppernas pensioner. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 7 (v). Utskottet har tidigare i detta betänkande avsnitt 3.3, anslag 28:2 behandlat yrkanden från liberalerna och med förslag om att ytterligare ska avdelas för att kulturarbetarna vid scenkonstinstitutionerna ska få en kompletterande tjänstepension som är likvärdig med den som gäller för statsanställda. De tre efterföljande motioner som behandlas i detta sammanhang tar upp i princip samma problematik, men förslagen är så utformade att de inte väntas få någon budgeteffekt . Moderata samlingspartiet erinrar i motion Kr252 om att regeringen i årets budgetproposition har tillfört till pensionspremier för personal vid statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Tillskottet ser emellertid motionärerna endast som en kompensation för tidigare felräkningar. Problemet med scenkonstnärernas pensioner kvarstår och behöver lösas. Det gäller framför allt för personer som är verksamma inom de fria dans- och teatergrupperna (yrkande 9). Pensionsproblematiken tas också upp i motion Kr410 av m.fl. (kd, m, fp, c), i vilken de fyra borgerliga partierna gemensamt lyfter fram två frågor som kvarstår olösta. Det gäller för det första den kompletterande tjänstepensionen. De anställda vid sceninstitutionerna har inte samma kompletterande tjänstepension som övriga statsanställda, vilket motionärerna anser vara orimligt. Det gäller för det andra frågorna kring det s.k. som ger dansare och sångare möjlighet att pensionera sig . Motionärerna finner det upprörande att år får gå utan att regeringen löser dessa problem (yrkande 3). anser i motionKr398 att regeringen ska se över frågan om en kompletterande ålderspension Kåpa för scenkonstarbetarna vid institutionerna (yrkande 9). En genomgående princip i det statliga regelverket har varit att de scenkonstanställda ska ha samma pensionsvillkor som statsanställda i övrigt. Redan i förra årets budgetproposition aviserade regeringen att den tillsammans med parterna på området hade för avsikt att komma fram till en lösning. föreslår att genom ett tillkännagivande på nytt ska aktualisera behovet av en sådan översyn. anser också att det är viktigt att den fria scenkonsten inte glöms bort när nu teater-, dans- och musikinstitutionernas pensioner ses över. I samma motion föreslår partiet därför att regeringen även ska se över pensionsförhållandena inom den fria scenkonsten (yrkande 10). De pensionsvillkor som är en följd av det nya allmänna pensionssystemet har i vissa avseenden påverkat pensionsförhållandena negativt för kulturarbetare verksamma vid scenkonstinstitutioner. Främst gäller det villkoret att ålderspensionen ska grundas på livsinkomsten, och inte längre på de 15 bästa inkomståren. Detta drabbar bl.a. dansare vid de statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna med avgångsrätt samt korister och sångsolister med avgångsrätt . Till bilden hör också att kulturarbetare vid scenkonstinstitutionerna har en kompletterande ålderspension som inte är likvärdig med den som gäller för statsanställda. För att komma till rätta med detta förhållande sköt regeringen till i förra årets budgetproposition. Regeringen framhöll också att den hade för avsikt att kombinera denna satsning med åtgärder som främjar fortsatt yrkesverksamhet för yrkesgrupper med tidig pensionsålder, såsom sångare och dansare. Som utskottet framhållit tidigare i detta betänkande är det angeläget att den fortsatta hanteringen av dessa pensionsfrågor hålls ihop. Av årets budgetproposition framgår att regeringen har för avsikt att fullfölja arbetet med översyn av den s.k. PISA-förordningen. I det arbetet skall frågan om karriärväxling i samband med tidig pensionsavgång prövas. Utskottet förutsätter att detta arbete bedrivs skyndsamt och anser därför att det inte är motiverat att gör något uttalande i denna fråga. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr252 (m) yrkande 9, Kr398 (v) yrkande 9 och Kr410 (kd, m, fp, c) yrkande 3. I motion Kr 398 föreslår även att regeringen ska se över pensionsförhållandena inom den fria scenkonsten (yrkande 10). Utskottet vill med anledning av detta framhålla följande. De fria gruppernas verksamhet är betydelsefull för den konstnärliga förnyelsen inom teater- och dansområdet. Denna uppfattning delas av regeringen som i årets budgetproposition stärker statens stöd till den fria scenkonsten anslag 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål med för att bl.a. ge dessa kulturarbetare bättre förutsättningar för rimliga arbetsvillkor. För de fria teater- och dansgruppernas pensioner gäller dock andra förutsättningar än för personalen vid de statligt stödda institutionerna. Ett avtal har träffats mellan och Svensk Scenkonst, Teatercentrum och , som innebär att en grupp frilansande konstnärer numera omfattas av kompletterande avtalspensioner av annat slag än den s.k. PISA-förordningen och det statliga pensionsavtalet PA03. Enligt uppgifter från tillämpar de fria teatergrupperna i mycket stor utsträckning det nya kollektivavtalet. Regeringen har också understrukit vikten av att i dialog med de fria grupperna analyserar möjligheterna till förbättringar av villkor som avtalsenliga löner, pensionsåtaganden m.m. Liksom motionärerna anser utskottet att det är viktigt att också de fria gruppernas pensionsproblem får en lösning. Regeringen har sin uppmärksamhet riktad på frågan och har för även framhållit vikten av att rådet och de fria grupperna undersöker förutsättningarna för att förbättra bl.a. pensionsåtagandena. Enligt utskottets mening är det därför inte påkallat att nu på nytt gör ett uttalande i denna fråga. Utskottet avstyrker därför motion Kr398 (v) yrkande 10. 7.1.2 Centrumbildningar, allianser, länskonstnärer, internationellt kulturutbyte Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om ökat stöd till centrumbildningar, om utredning om ytterligare allianser, om uppdrag till alla län om länskonstnärer och om internationellt kulturutbyte.