bet · GS01BOU9 · 2005-05-19 00:00:00 — Regeringen föreslår bl.a.mot den bakgrunden att fråga om nytt slutligt bostadsbidrag med anledningav ändrad taxering inte får tas upp efter utgången av femte året eftertaxeringsåret.MotionenI motion 2004/05:Bo12 (fp) yrkas dels avslag på förslaget om att införaen tidsfrist för nytt slutligt bostadsbidrag (yrkande 10),dels att en tidsfrist för nytt slutligt bostadsbidrag skallinföras (yrkande 11). Ett införande av en tidsfrist när det gällermöjligheten att ta upp frågan om nytt slutligt bostadsbidrag skullemedföra en kortare genomsnittlig lagringstid av ärenden och därmed enförenklad ärendehantering och minskade kostnader. Tidsfristen bör enligtmotionen därför sättas till tre år.Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen och motionärerna kan utskottet konstatera attinförandet av en tidsfrist när det gäller möjligheten att ta upp fråganom nytt slutligt bostadsbidrag skulle medföra en kortare genomsnittliglagringstid av ärenden. Detta leder i sin tur till en förenkladärendehantering och därmed lägre kostnader för lagring av uppgifter. Inteminst administrativa skäl talar sålunda för att en tidsfrist bör införas.Det frågan gäller är därför hur denna tidsfrist bör bestämmas. Uradministrativ synpunkt är det önskvärt att göra tiden för omprövning såkort som möjligt. får naturligtvis inte tiden sättas så kortatt den leder till att rätt bostadsbidrag inte betalas ut i ett stortantal fall. Regeringen har vid sin bedömning utgått bl.a. från bestämmelsernaom när omprövning av inkomsttaxering kan ske enligt bestämmelserna itaxeringslagen. Utskottet har för sin del inte funnit anledning attgöra en annan bedömning. Regeringens förslag tillstyrks sålunda ochmotionens förslag avstyrks.Lagförslaget i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag i övrigt.PropositionenI fråga om bedömning av samboförhållande föreslår regeringen att det ilagen (1993:737) om bostadsbidrag görs ett förtydligande om bevisbördannär det gäller samboförhållanden. Förslaget innebär att om det har kommitfram omständigheter som gör det sannolikt att två personer är sambor,skall dessa likställas med sambor och därigenom också med makar, ominte den som ansöker om bostadsbidrag eller den som sådant bidrag betalasut till visar att de inte är sambor.När det gäller ikraftträdande och övergångsbestämmelser föreslår regeringenatt de nya bestämmelserna skall träda i kraft såvitt avser 1, 3, 12, 14och 15 §§ BoL och i övrigt den 1 januari 2006.Bestämmelserna i 1, 3, 12, 14 och 15 §§ skall tillämpas på bostadsbidragsom avser tiden efter utgången av år 2005.Äldre bestämmelser i 29 a § skall enligt förslaget fortfarande gälla,om den sökande före utgången av hos har begärtomprövning av ett taxeringsbeslut eller om fråga rörande hans ellerhennes taxering före samma tidpunkt har överklagats till länsrätt. Fråganom nytt slutligt bostadsbidrag får dock i sådana fall endast tas upptill prövning till och med utgången av det sjunde året efter taxeringsåret.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag vad avser bedömning av samboförhållande samtikraftträdande- och övergångsbestämmelser tillstyrks av utskottet liksomlagförslaget i övrigt i den mån det inte har behandlats ovan.Krav på konsekvensbeskrivningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om krav på konsekvensbeskrivning.Jämför reservation 7 (fp).MotionenI motion 2004/05:Bo12 (fp) yrkande 2 ställs krav på att regeringen skallåterkomma med en konsekvensbeskrivning av den fördelningspolitiskaeffekten av förslagen i propositionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar helt den uppfattning som torde ligga till grund förförslaget i motionen, att regeringen för skall presentera ettfullgott beslutsunderlag.Utifrån denna principiella ståndpunkt kan det naturligtvis alltiddiskuteras hur långtgående en konsekvensbeskrivning skall vara och vilkaaspekter den skall innefatta. I det nu aktuella fallet kan utskottetkonstatera att det i propositionen finns en redogörelse för förslagetskonsekvenser i olika avseenden. Under avsnittet Konsekvenser av förslagenredovisar regeringen sålunda bl.a. förslagets statsfinansiella effekter,effekter för olika hushållstyper samt övriga konsekvenser vari ingårpåverkan på det ekonomiska biståndet till hushållet, marginaleffektersamt konsekvenser för barn m.m. Även om inte framställningen till någondel givits epitetet konsekvensbeskrivning av den fördelningspolitiskaeffekten innehåller bl.a. avsnittet om förslagets effekter för olikahushållstyper en sådan fördelningsmässig analys. I en särskild bilaga(bilaga 4) redovisas dessutom en fördelningspolitisk analys av desammantagna regelförändringar som föreslagits avseende barntilläggen tillstuderande med barn, bostadsbidragen samt underhållsstödet.Utskottet är mot den nu beskrivna bakgrunden inte berett att ställa sigbakom förslaget i motionen. I den mån motionen inte redan kan ansestillgodosedd avstyrks den sålunda.Förslag i motionerna om förändringar i bostadsbidragen m.m.Reformering av bostadsbidragen för att minska marginaleffekternaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om en reformering av bostadsbidragenför att minska marginaleffekterna. Jämför reservation 8 (m, fp, kd).MotionernaMarginaleffekterna i de ekonomiska familjestöden måste enligt motion2004/05:Bo12 (fp) minskas för att motverka s.k. fattigdomskällor.Eftersom bostadsbidragen bidrar till marginaleffekter på förbarnfamiljer och med för ungdomar bör de enligt motionens yrkande1 reformeras. Även om ett ökat stöd per barn är ett steg i rätt riktningmåste ytterligare förändringar till för att minska marginaleffekterna.En motsvarande översyn av bostadsbidragen i syfte att minska marginaleffekternaförordas också i motion 2004/05:Bo11 (kd) yrkande 4. Enligt motionengör marginaleffekten om i bostadsbidragen tillsammans med effekternaav inkomstskatt och andra bidrag det svårare för människor att lämnabidragsberoendet bakom sig. Bostadsbidragen bör därför ses över i syfteatt skapa ett regelverk som minskar marginaleffekterna.Även till förslagen i motionerna (m) och (c) om avslag på propositioneni dess helhet är kopplat krav på att bostadsbidragen skall ses över medavseende på marginaleffekterna. Dessa förslag har utskottet behandlatovan.Utskottets ställningstagandeSom motionärerna framhåller ger bostadsbidragen för hushåll med barn enmarginaleffekt på . De förslag som lagts fram av regeringen ändrarinte heller på detta förhållande på annat sätt än att marginaleffekteninträder vid något högre inkomster . Utgångspunkten förförslaget i motionen synes vara att frågan om bostadsbidragensmarginaleffekter är helt avgörande för bidragens funktion och effektivitet.Så är naturligtvis inte fallet. Vid utskottets utfrågning framkom ocksåatt inte bedömde marginaleffekten vara ett problem.I stället är det bostadsbidragens utformning och funktionssätt som ärallra viktigast för träffsäkerheten och effektiviteten. finnsdet ett behov av att från tid till annan se över bostadsbidragen. Motbakgrund av att bostadsbidragssystemet har genomgått stora förändringarde uttalas också i propositionen att det finns skälatt göra en översyn av bostadsbidragen, i syfte att analysera hur välde uppfyller sina mål. Det framstår enligt utskottets mening som naturligtatt också marginaleffekternas påverkan studeras i detta sammanhang. Etttillkännagivande i enlighet med motionsförslagen kan därför inte anseserforderligt. Motionerna avstyrks.Avstämningsperioderna för bostadsbidragenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om en ändring av avstämningsperiodernaför bostadsbidragen. Jämför reservation 9 (fp, kd).MotionernaDen nuvarande årsvisa avstämningen ger enligt motion 2004/05:Bo11 (kd)yrkande 3 oönskade effekter vid såväl återbetalningskrav som utbetalningav bidrag i efterhand. Avstämningsperioden måste därför kortas till etthalvt år.Förslag om att införa halvårsvisa avstämningsperioder för bostadsbidragenförs även fram i motion 2004/05:Bo12 (fp) yrkande 12. Enligt förslagetmåste frågan om halvårsvisa avstämningar prövas på nytt.Utskottets ställningstagandeEtt uttalat syfte med dagens regler för inkomstprövning av bostadsbidragenär att det skall leda till att bidragen så långt möjligt skall svaramot det stödbehov som hushållet har då bidraget betalasut. har det varit en strävan att utforma systemet så att detblir administrativt effektivt. Det innebär bl.a. att rutineri största möjliga omfattning bör begränsas. Detta har också blivitmöjligt genom att de preliminära bostadsbidragen i efterhand maskinelltstäms av mot den taxerade inkomsten. En förutsättning för detta är attavstämningen görs på årsbasis eftersom taxeringarna avser helår. Ävenom det finns skäl som talar för att en tätare avstämning i vissa fallskulle ge vissa fördelar är utskottet inte berett förorda en sådanordning. Motionerna avstyrks sålunda.Inkomstgränserna för bostadsbidragenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om inkomstgränserna för bostadsbidragen.Jämför reservation 10 (kd).MotionenDagens individuella inkomstgränser missgynnar enligt motion 2004/05:Bo11(kd) yrkande 2 familjer med låga inkomster där ena föräldern inte arbetar.En återgång till en för hushållet gemensam inkomstgräns bör därför ske.Utskottets ställningstagandeTill grund för att införa individuella inkomstgränser låg bl.a. ensträvan att förstärka den s.k. arbetslinjen och att minska de samlademarginaleffekter som kan uppkomma vid en för hushållet gemensaminkomstgräns. En gemensam inkomstgräns innebär sålunda att det i vissa fallkan uppkomma en direkt privatekonomisk förlust. Det gäller om t.ex. enhemmavarande förälder börjar förvärvsarbeta, eftersom bostadsbidragetdå kan komma att reduceras. Med dagens individuella inkomstgränsermildras marginaleffekterna för familjen om även den hemarbetande föräldernväljer att gå ut i förvärvsarbete. Utskottet är för sin del inte berettmedverka till att öka de samlade marginaleffekterna på det sätt som ettgenomförande av motionsförslagen skulle innebära. Motionerna avstyrkssålunda.Sambandet mellan bostadsbidrag och socialbidrag m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om sambandet mellan bostadsbidragoch socialbidrag m.m. Jämför reservation 11 (fp, kd).MotionenVid stora förändringar av bostadsbidragen finns det enligt motion2004/05:Bo12 (fp) tecken på att kostnader övervältras från de statligabostadsbidragen till kommunernas socialbidrag. Enligt motionens yrkande8 bör därför en översyn komma till stånd av kopplingen mellanbostadsbidragssystemet och socialbidragssystemet i syfte att minska övervältringfrån bostadsbidrag till socialbidrag. Enligt motionens yrkande 9 försvårashemlösas möjlighet att efterfråga en bostad av åldersgränsen på 28 årför bostadsbidrag till hushåll utan barn. Regeringen bör därför återkommamed förslag avseende hemlösas möjligheter att efterfråga bostäder.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den uppfattning som torde ligga till grund förmotionsförslagen, att bostadsbidragen inte bör vara så utformade att hushålli stället blir beroende av socialbidrag. Bostadsbidragen måste naturligtvisutformas så att de ger det stöd till boendet som är avsett. Utskottethar också framhållit vikten av att effekternaför bl.a. arbetslösa och socialbidragstagare följs. Som framgår ovanuttalade utskottet att en översyn borde göras av bl.a.bostadsbidragens roll och effekter för särskilda grupper som socialbidragstagareoch arbetslösa där inkomsterna kan variera kraftigt (bet.2000/01:BoU12). På regeringens uppdrag har också ibetänkandet Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24) redovisat en översyn avde ekonomiska familjestöden. Denna översyn omfattade bostadsbidragensroll och effekter för särskilda grupper samt bidragens träffsäkerhetoch marginaleffekter liksom barnfamiljernas boendestandard.Som framgår ovan aviserar också regeringen att en mer allmän översyn avbostadsbidragen nu skall komma till stånd. Det får enligt utskottetsmening förutsättas att de av motionärerna aktualiserade frågorna kommeratt beaktas i detta sammanhang. Utskottet är mot bakgrund härav inte nuberett ställa sig bakom motionsförslagen i denna del.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Avslag på propositionen, punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde haföljande lydelse:Riksdagen avslår proposition 2004/05:112 och tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2004/05:Bo10 och 2004/05:Bo13.StällningstagandeI flera utredningar, liksom i budgetpropositionen, har de marginaleffektersom följer av bostadsbidragen uppmärksammats. Främst är det inkomstprövningenav bidragen i kombination med utformningen av reglerna för skatter ochandra bidrag som ger höga marginaleffekter. Av det förslag som lagtsfram framgår också att marginaleffekterna kvarstår, om än i högreinkomstlägen . Trots vetskapen om marginaleffekternas skadligainverkan gör regeringen inget för att försöka lindra eller undanröjadem. Det är desto mer anmärkningsvärt eftersom redan den promemoria somligger till grund för förslaget rönte kritik på denna punkt. Statskontoretkonstaterade sålunda att det fanns risk för att förslaget "minskarincitamenten för hushållen att skaffa sig ett arbete". Ekonomistyrningsverketpåpekade att en höjning av bostadsbidraget .Mot bakgrund av de marginaleffekter som utformningen av bostadsbidragetmedför hade det varit naturligt att effekterna analyserats närmare iregeringens förslag. Inte heller orsakerna till bostadsbidragsberoendetklarläggs. Regeringen nöjer sig med att konstatera att vissa hushåll ärberättigade till bostadsbidrag och att dessa ofta är ekonomiskt utsatta.Det inkomstrelaterade bostadsbidraget är en starkt medverkande orsaktill att ogynnsamma marginaleffekter uppstår. Höjd inkomst leder sålundatill att bidraget trappas av för hushåll med barn. Tillsammansmed andra regler gör detta att en stor del av en löneökning äts upp avhöjda skatter och sänkta bidrag. Detta är en typisk fattigdomsfälla somsamhället måste motverka. Det är naturligtvis orimligt att en personsom arbetar extra eller får höjd lön inte kan öka sin disponibla inkomstpå grund av ökade skatter och minskade bidrag.Bostadsbidraget är utformat på så sätt att ett preliminärt bostadsbidragbetalas ut först. I efterhand görs därefter en slutlig justering, ochom det visar sig att bidragstagaren har tjänat för mycket tvingaspersonen i fråga betala tillbaka delar av, eller hela, bidraget. Dettabidrar ytterligare till att minska incitamenten för att arbeta. En personsom riskerar att få sitt bostadsbidrag sänkt retroaktivt drar sig föratt arbeta extra.För att motverka dessa s.k. fattigdomsfällor och ökasjälvbestämmandet för de grupper som bostadsbidraget skall bistå är den endalångsiktigt hållbara lösningen att ersätta inkomstprövade bidrag medsänkt skatt för låg- och normalinkomsttagare.Sammanfattningsvis anser vi, och , att ävenpersoner med låga eller normala inkomster skall kunna leva på sin lönoch därigenom ges ökade incitament för att arbeta. Dagens höga skattenivåeroch inkomstprövade bidrag innebär för stora grupper i samhället att detär en ren förlustaffär att antingen gå från bidragsförsörjning tillarbete, eller från deltidsarbete till heltid. Inriktningen måste därförvara att sänka skatten på arbete och minska fattigdomsfällorna. Det ärprincipiellt fel att som förlita sig på ett system som ger påtagligamarginaleffekter. Vi menar att vi i stället måste satsa på utökadebarnbidrag eftersom dessa inte har några marginaleffekter och därförinte heller bidrar till att skapa fattigdomsfällor.Vad vi nu med anslutning till motionerna 2004/05:Bo10 (m) och 2004/05:Bo13 (c) anfört bör som sin mening tillkännage för regeringen.Vårt ställningstagande innebär att regeringens förslag avstyrks i desshelhet. Övriga motionsyrkanden saknar därmed aktualitet, varför deavstyrks.2. Höjning av det särskilda bidraget för hemmavarande barn, punkt 2(kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen antar inte regeringens förslag om höjning av detsärskilda bidraget för hemmavarande barn och tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2004/05:Fi11 yrkande 6 och 2004/05:Bo11 yrkande 1 och avslårproposition 2004/05:112 i denna del.StällningstagandeSenare års regelförändringar har lett till att bostadsbidragen intelängre svarar mot de uppställda bostadspolitiska målen. Med de kraftigabidragsminskningar som många barnfamiljer fått vidkännas är målet attdessa familjer skall kunna efterfråga en bostad där varje barn har egetrum mycket avlägset. Vi måste därför slå vakt om det särskilda stödettill ekonomiskt svaga barnfamiljers boende. Det finns emellertid mångaexempel på att de system som den socialdemokratiska regeringen byggtupp har anmärkningsvärda fördelningspolitiska brister. Exemplen på dettaär många. Barnomsorgssubventionerna går i stor utsträckning till redanresursstarka hushåll. Föräldrapenningen gynnar även dem med högre inkomst.Barnbidraget är lika för alla. Endast bostadsbidraget kan sägas särskiltgynna resurssvaga hushåll.Regeringen föreslår i propositionen förändringar i bostadsbidraget sominnebär att bidraget ökar med för hushåll med ett eller två barnrespektive för hushåll med tre eller fler barn. Kristdemokraternahar i sitt budgetalternativ under en rad år föreslagit en höjning avdet särskilda bidraget med per barn. En höjning i minst dennastorleksordning krävs också nu för att bostadsbidraget skall få enverklig effekt när det gäller barnfamiljernas möjlighet att bo ändamålsenligtoch klara hushållsekonomin. I enlighet med förslagen i motionerna2004/05:Bo11 (kd) yrkande 1 och 2004/05:Fi11 (kd) yrkande 6 bör denbarnrelaterade delen av bostadsbidraget lämnas som ett särskiltbidrag med för ett barn, för två och för treeller flera barn.3. En ersättningsnivå för bidraget till bostadskostnader till barnfamiljer,punkt 3 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar inte regeringens förslag om en ersättningsnivåför bidraget till bostadskostnader till barnfamiljer och tillkännagerför regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmedbifaller motion 2004/05:Bo12 yrkandena 3 och 5 samt avslårproposition 2004/05:112 i denna del.StällningstagandeRegeringens förslag innebär att den bostadsanknutna bidragsdelen minskasför att finansiera ett utökat stöd per barn. Enligt vår mening äranalysen av effekterna av förslaget i denna del bristfällig. En sådanfördjupad analys fordras för att se hur regelförändringen påverkarbidragstagarnas möjlighet att efterfråga en bostad av tillräcklig storlek.Fler av remissinstanserna har också riktat kritik mot förslaget i dennadel. Kritiken gäller bl.a. attminskningen försvårar för personer att flytta till orter där det finnsarbete, men där bostäderna är dyrare,stora barnfamiljer i områden med högre bostadskostnader än vad deföreslagna ersättningsnivåer kompenserar för riskerar att bli ännu merekonomiskt utsatta,enbarnsfamiljer som bor i nyare och dyrare fastighetsbestånd inte fårnågot särskilt stöd för höga bostadskostnader samtminskningen av bostadsbidragets anknytning till bostadskostnaden försvårarhushållens möjlighet att ta sig ur en situation med trångboddhet.Vi menar att det rimliga är att regeringen får i uppdrag att se överden bostadsanknutna delen utifrån de brister som har påpekats. De kravsom ställs på rumsantal, bostadsyta m.m. samt intervallerna för ekonomiskkompensation är inte rimliga. Förslaget saknar vidare analyser av vilkenpåverkan det haft att den lägsta respektive högsta bostadskostnadeninte ändrats . Sammanfattningsvis anser vi attbostadsbidragets koppling till den faktiska bostadskostnaden bör beaktas.Regeringens förslag bör därför avslås i denna del. bör detuppdras åt regeringen att återkomma med ett reformerat förslag vad avserden bostadsanknutna delen av bostadsbidraget.4. Nytt umgängesbidrag, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar inte regeringens förslag om nytt umgängesbidragoch tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo12 yrkandena 6och 7 samt avslår proposition 2004/05:112 i denna del.StällningstagandeInförandet av en gemensam ersättningsnivå om för bostadskostnadernai bostadsbidraget innebär att bostadsbidragen minskar för hushåll meds.k. umgängesbarn eftersom bidrag i dessa fall endast utgår förbostadskostnaden. För att kompensera dessa hushåll föreslår regeringen attett nytt umgängesbidrag skall införas. Umgängesbidrag och särskilt bidragför hemmavarande barn får dock tillsammans utges för högst tre barn. Enföljd av detta är att fr.o.m. det fjärde barnet lämnas inte någotytterligare bidrag. Alla barn måste naturligtvis beaktas när bostadsbidragetberäknas. Det kan inte vara statsfinansiella överväganden, eller snararebesparingar av snålhetskaraktär, som skall avgöra i vilken utsträckningumgängesrätten skall begränsas av bostadsskäl. Det bör därför i enlighetmed förslaget i motion 2004/05:Bo12 (fp) uppdras åt regeringen attåterkomma till med ett nytt förslag som inte missgynnar familjermed fler än tre barn.Enligt vår mening bör regeringen även återkomma med en fördjupadkonsekvensbeskrivning avseende stöd till umgängesföräldrar kontra familjeförmånenligt förordning (EEG) nr 1408/71. Enligt regeringens bedömning ärumgängesbidraget inte ett familjebidrag enligt denna förordning. Exportav förmånen anges därför inte vara aktuell. I likhet med bidrag tillbostadskostnad bör umgängesbidraget enligt regeringen i stället betraktassom en förmån enligt förordning (EEG) nr 1612/68 av den 15 oktober 1968om arbetskraftens fria rörlighet inom gemenskapen. Vi anser att dennaslutsats innehåller betydande tolkningsutrymme och anser att regeringenbehöver återkomma till också i denna del.5. Ungdomars möjlighet till bostadsbidrag vid umgängesrätt, punkt 5(fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar inte regeringens förslag om ungdomars möjlighettill bostadsbidrag vid umgängesrätt och tillkännager för regeringen somsin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:Bo12 yrkande 4 och avslår proposition 2004/05:112 i dennadel.StällningstagandeReformförslagen avseende vilka ytor bostadsbidragshavare kan efterfrågaär bristfälliga. Vi vill här peka på den problematik som finns dels förungdomar som är och som inte uppnår kraven på bostadsyta, delsför umgängesföräldrar. Även remissinstanserna har fört fram kritik pådenna punkt.6. En fast tidsfrist för nytt slutligt bostadsbidrag vid ändrad taxering,punkt 6 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar inte regeringens förslag om en fast tidsfristför nytt slutligt bostadsbidrag vid ändrad taxering och tillkännagerför regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmedbifaller motion 2004/05:Bo12 yrkandena 10 och 11 samt avslårproposition 2004/05:112 i denna del.StällningstagandeBostadsbidraget är konstruerat så att bidraget bestäms slutligt iefterhand för varje kalenderår på grundval av de inkomster som liggertill grund för taxeringen. Ofta bestäms det slutliga bostadsbidragetandra året efter det aktuella bidragsåret. Ett omprövningsbeslut kanmeddelas av efter taxeringsåret.