bet · GT01FiU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop. 2005/06:1) tillstyrker budgetpropositionens förslag till fördelning av utgifter på anslag inom utgiftsområde 2. Med hänvisning till de initiativ regeringen tagit för att effektivisera förvaltningen inom utgiftsområdet avstyrker utskottet motionsförslag om en översyn av myndigheternas uppdrag. Utskottet avstyrker också en motion om statens administrativa kostnader, då regeringen redan påbörjat ett arbete i den riktning som motionärerna efterfrågar. Vidare avstyrker utskottet två motionsyrkanden om SCB:s uppdragsverksamhet och organisation. Detta mot bakgrund av att ett flertal åtgärder genomförts inom SCB för att komma till rätta med de oklarheter som motionärerna åberopar. Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om att genomföra en nationell kostnadsberäkning på mäns våld mot kvinnor och barn. Detta görs med åberopande av den jämställdhetsproposition som bereds i och där denna fråga kommer att behandlas. Utskottet avstyrker även motionsförslag om generationsräkenskaper, genderbudgetering inom EU, uppdrag samt statliga spel. Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen och avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 6 reservationer och 5 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 2 Fördelning av anslagen inom utgiftsområde 2 anvisar anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning i enlighet med bifogad specifikation. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 2 punkterna 7 och 13 samt avslår motionerna 2005/06:Fi281 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och 8, 2005/06:Fi306 av m.fl. (kd) yrkandena 2, 4 och 6, 2005/06:Fi311 av m.fl. (c) och 2005/06:Fi315 av m.fl. (m). godkänner förslaget till investeringsplan för . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 2 punkt 8. bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 2 punkt 9. beslutar att för anslag 90:1 ska det 2006 finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 2 punkt 10. beslutar att det anslagssparande på ramanslag 90:1 som vid slutet av översteg av anslagsbeloppet för myndigheten ska föras bort som indragning av anslagsbelopp. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 2 punkt 11. beslutar att får ha en kredit på sitt räntekonto i som uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 2 punkt 12. godkänner regeringens förslag till investeringsplan samt bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån inom en ram av högst i för investeringar i fastigheter. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 2 punkterna 2 och 3. godkänner regeringens förslag till investeringsplan samt bemyndigar regeringen att besluta om att får ta upp lån inom en ram av högst i för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 2 punkterna 4 och 5. Målen för politikområdet Finansiella system och tillsyn 2005/06:Fi306 av m.fl. (kd) yrkandena 1 och 3. Reservation 1 (kd) bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i om högst för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 2 punkt 6. Uppdragen för myndigheterna inom utgiftsområde 2 2005/06:Fi281 av m.fl. (fp) yrkande 1. Reservation 2 (fp) 2005/06:Fi314 av m.fl. (c) yrkande 8. Reservation 3 (c) 2005/06:Fi211 av och (båda fp) yrkandena 1 och 2. Kostnaden för mäns våld mot kvinnor 2005/06:So641 av (-) yrkande 6. 2005/06:Fi206 av (). 2005/06:Fi208 av och (båda s). 2005/06:Fi289 av m.fl. (s). Statistik över ideella organisationers vård och omsorg 2005/06:Sk526 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 4. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Mått på hållbar ekonomisk tillväxt 2005/06:MJ525 av m.fl. (fp, kd, c, mp) yrkande 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 utgiftsområde 2 punkt 1. godkänner att uppdraget för utvidgas till att även omfatta inlåning från allmänheten. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 9 och avslår motionerna 2005/06:Fi281 av m.fl. (fp) yrkande 3, 2005/06:N386 av m.fl. (kd) yrkande 22 och 2005/06:N477 av Per m.fl. (m) yrkande 2. Reservation 5 (m, fp, kd, c) 2005/06:Kr255 av m.fl. (m) yrkande 11. Reservation 6 (m) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), ()*, (), (), (), (), (), ()*, (), ()*, ()*, (), (), (), ()*, ()* och ()*. * Avstår från ställningstagande under förslagspunkt 1. Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Utskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelning. Företrädarna för Moderata samlingspartiet, liberalerna, och redovisar sina ställningstaganden i särskilda yttranden. Belopp i 1 000-tal kronor Statskontoret (ram) Täckning av merkostnader för lokaler (ram) Kammarkollegiet (ram) Nya förvaltningspolitiska myndigheten (ram) Arbetsgivarpolitiska frågor (ram) Statliga tjänstepensioner m.m. (ram) Statliga kompetensöverföringsjobb (ram) : Avvecklingskostnader (ram) Finansiella system och tillsyn : Förvaltningskostnader (ram) Avsättning för garantiverksamhet (ram) Anslag som inte ingår i något politikområde Riksrevisionen1(ram) Försök med trängselskatt i (ram) 1 Anslag avsett för . Ärendet och dess beredning har på förslag av finansutskottet fastställt ramar för vart och ett av statsbudgetens 27 utgiftsområden. I detta betänkande tar utskottet ställning till hur anslagen inom utgiftsområde 2 ska fördelas inom den fastställda ramen. Utskottet behandlar också ett antal andra frågor inom utgiftsområdet som rests dels av regeringen, dels i motioner. Propositionens och motionernas förslag återges i bilaga 1. hölls en intern utfrågning av de tre riksrevisorerna med anledning av utskottets behandling av anslag. Vidare hölls en intern utfrågning av , generaldirektör på , och statssekreterare , . Utfrågningen ägde rum som ett led i behandlingen av proposition 2004/05:165 Nya regler för tjänstepensionsinstitut, men även frågor av relevans för fördelningen av utgifter på utgiftsområde 2 berördes. I bilaga 2 återges det lagförslag i budgetpropositionen om premiepensionssystemets efterlevandeskydd som utskottet behandlar i detta betänkande. I kapitel 1 Anslagen inom utgiftsområde 2 behandlas översiktligt utgiftsområdets samtliga anslag. I kapitel 2 Politikområdet effektiv statsförvaltning behandlas mer ingående de anslag/myndigheter inom utgiftsområde 2 som faller under nämnda politikområde. I kapitlet behandlas även de helt avgiftsfinansierade myndigheterna och . I kapitel 3 Politikområdet Finansiella system och tillsyn behandlas på motsvarande sätt anslagen inom detta politikområde. Utöver anslagen behandlas även den helt avgiftsfinansierade . Kapitel 4 Anslag utanför politikområden behandlar anslaget till samt anslaget till försöket med trängselskatt. Dessa anslag ligger inte inom något politikområde. I kapitel 5 Övriga frågor behandlas ett antal frågor som rör utgiftsområde 2 men som inte påverkar utgifterna . 1 Anslagen inom utgiftsområde 2 Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att bifaller regeringens och styrelses förslag till fördelning av utgifter inom utgiftsområde 2. Därutöver tillstyrker utskottet förslag från om investeringsplanen för samt bemyndigande för att ta upp lån i på högst för investeringar i anläggningstillgångar. Vidare tillstyrker utskottet förslag att ska ha en anslagskredit på högst samt förslag om indragning av delar av anslagssparande. Slutligen tillstyrker utskottet förslaget att räntekontokredit i får uppgå till högst . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning består av 21 anslag fördelade på två politikområden, Effektiv statsförvaltning och Finansiella system och tillsyn. Därutöver innehåller utgiftsområdet vissa anslag som inte ingår i något politikområde, dels anslaget för , som har som huvudman och som regeringen därför inte knutit till ett visst politikområde, dels anslaget för försöket med trängselskatt i . I tabell 1.1 redovisas regeringens respektive oppositionspartiernas förslag till ramar för samtliga anslag inom utgiftsområde 2. Tabell 1.1 Regeringens och oppositionspartiernas förslag till fördelning av utgifter inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning 2006 I jämförelse med föregående års budgetproposition har utgiftsområdets innehåll och struktur förändrats något, främst inom politikområdet Effektiv statsförvaltning. En närmare redogörelse för dessa förändringar görs i kapitel 2. Regeringen föreslår i budgetpropositionen (yrkande 7) att de sammanlagda anslagen inom utgiftsområdet uppgår till ca och fördelas enligt tabell 1.1. Nivån motsvarar den av fastställda ramen för utgiftsområdet. I motionerna Fi315 (m), Fi281 (fp), Fi306 (kd) och Fi311 (c) lämnar oppositionspartierna förslag till alternativa anslagsnivåer. Samtliga alternativa förslag ligger under den av fastställda ramen för utgiftsområdet. behandlar i följande kapitel regeringens och i förekommande fall partiernas förslag till anslag inom utgiftsområde 2. I samtliga fall tillstyrker utskottet regeringens och styrelses förslag till anslag. Därutöver tillstyrker utskottet förslaget från att ska godkänna investeringsplanen för samt att bemyndigar att ta upp lån i på högst för investeringar i anläggningstillgångar. Vidare tillstyrker utskottet styrelsens förslag att det på anslag 90:1 ska finnas en anslagskredit på högst samt att det anslagssparande som fanns på detta anslag vid slutet av och som översteg av anslagsbeloppet dras in. Slutligen tillstyrker utskottet styrelsens förslag att räntekontokredit i får uppgå till högst . Därmed tillstyrker utskottet yrkandena 7-13 för utgiftsområde 2 i budgetpropositionen. Utskottet avstyrker motionerna Fi315 (m), Fi281 (fp) yrkande 2 och 8, Fi306 (kd) yrkandena 2, 4 och 6 samt Fi311 (c). 2 Politikområdet Effektiv statsförvaltning 2.1 Mål och resultat inom politikområdet Utskottets bedömning i korthet Utskottet anser att avsnitten om resultatredovisning är textmässigt omfattande och innehåller en hel del värdefull och fördjupande information om de resultat som uppnåtts inom olika verksamhetsområden. Emellertid görs ingen tydlig koppling till själva anslagsförslagen. Redogörelser för hur respektive myndighet bidrar till måluppfyllelsen inom det berörda politikområdet saknas i stor utsträckning. På motsvarande sätt är även kopplingen mellan resultatredovisningen i verksamhetsområdestermer (som i vissa fall omfattar delar av en myndighet) och anslagen oklar. Det övergripande målet för hela politikområdet är att skapa en effektiv statsförvaltning som i sin helhet kännetecknas av hög produktivitet, god kvalitet och bra service till nytta för beslutsfattare, medborgare och näringsliv. Politikområdet är indelat i fem delområden (s.k. verksamhetsområden) och för varje delområde anges i propositionen hur verksamheten inom delområdet ska bidra till att politikområdets mål uppnås. Delområdet Styrning, ledning och verksamhetsutveckling omfattar Statskontoret, (del av), Kammarkollegiet, () samt (). Sistnämnda myndighet avvecklas vid utgången av 2005 och ingår i stället en ny förvaltningspolitisk myndighet. Målet för delområdet är att utveckla styrning och ledning, ekonomisk styrning och organisering av statlig förvaltning samt att säkerställa att alla myndigheter systematiskt och kontinuerligt bidrar till förvaltningens verksamhetsutveckling och kompetensförsörjning i syfte att uppnå en effektiv statsförvaltning. Delområdet Statliga arbetsgivarfrågor omfattar , och vissa nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området samt . Målet för delområdet är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att relevant kompetens finns för att åstadkomma efterfrågat resultat. Delområdet Statistik omfattar () verksamhet. Målet för delområdet är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och att statistikproduktionen är effektiv. Delområdet Prognos- och uppföljningsverksamhet omfattar (del av), och . Målet för delområdet är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser och analyser över den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma i vilken utsträckning målen uppnås används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels användarnas synpunkter på analyser och prognoser. Delområdet Fastighetsförvaltning omfattar och . Målet för delområdet är en kostnadseffektiv statlig kapital- och fastighetsförvaltning. Det ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. Ny organisation av regeringens stabsstöd I jämförelse med föregående års budgetproposition har politikområdets innehåll och struktur förändrats något. , och 24-timmarsdelegationen ska avvecklas. En organisationskommitté har i uppdrag att vidta de åtgärder som krävs för bildandet av en ny förvaltningspolitisk myndighet. Med anledning av dessa myndighetsförändringar samt till följd av åtgärder för att öka sysselsättningen tillkommer anslagen 1:8 Nya förvaltningspolitiska myndigheten, 1:12 Statliga kompetensöverföringsjobb samt 1:13 : Avvecklingskostnader. Vidare har verksamhetsområdet styrning och kontroll inordnats i verksamhetsområdet , ledning, verksamhetsutveckling. Enligt regeringen har majoriteten av verksamhetsområden och myndigheter inom politikområdet i allt väsentligt uppfyllt målen. Resultatindikatorer som på ett systematiskt sätt belyser politikområdet saknas dock. Två utredningar om förvaltningspolitiska indikatorer bereds . Vissa övergripande indikatorer såsom utveckling av förvaltningskostnader och produktivitet redovisas till i Årsredovisning för staten och i bilaga 1 i budgetpropositionen vad gäller struktur- och organisationsförändringar samt sysselsättningsutveckling m.m. i statsförvaltningen. Regeringen bedömer att det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet fått ett brett genomslag i statsförvaltningen. Skäl finns dock att ge förvaltningspolitiken en delvis ny inriktning och prioritering. Förvaltningspolitiken ska i större utsträckning inriktas på att modernisera statsförvaltningen som helhet, att öka nyttan av insatta resurser samt att motverka sektorisering och fragmentarisering för en sammanhållen statsförvaltning i medborgarens tjänst. I avsaknad av övergripande resultatindikatorer bygger mycket av resultatredovisningen och bedömningen av måluppfyllelsen i övrigt i stället på bedömningar av verksamhetsområdenas och de enskilda myndigheternas måluppfyllelser. Med dessa utgångspunkter bedöms målen, ekonomiskt, verksamhetsmässigt och kvalitativt, som i allt väsentligt uppfyllda. Enstaka brister finns dock. Samverkan mellan berörda myndigheter i politikområdet kan i vissa avseenden förbättras ytterligare och en del uppgiftslämnarkostnader minska. Slutligen borde sjukfrånvaron på särskilt vissa myndigheter inom politikområdet minska. Den etniska och kulturella mångfalden samt andelen kvinnor i ledande befattningar borde vidare öka inom politikområdet. Den ekonomiska styrningen i staten gjorde ett tillkännagivande med anledning av den ekonomiska styrningen (bet. 2003/04:FiU2, rskr. 2003/04:125). Utskottet ansåg bl.a. att uppställda mål bör vara tydliga och lätta att följa upp samt att olika typer av resultatindikatorer bör användas i ökad utsträckning. Som en reaktion på detta tillkännagivande lämnade regeringen i budgetpropositionen en relativt detaljerad beskrivning av hur resultatredovisningen till kan utvecklas. Dessa utvecklingsplaner har dock ännu inte implementerats i någon högre grad. I 2005/06:FiU1 skriver finansutskottet följande angående den ekonomiska styrningen i staten: vill inledningsvis framhålla att det är positivt att utvecklingsarbetet rörande den ekonomiska styrningen fortsätter. De mål för politikområden som anges i budgetpropositionen är mycket allmänt hållna och därför inte direkt uppföljningsbara. Det krävs därför att målen kompletteras med indikatorer och resultatmått som kan mätas och på ett sammanfattande sätt beskriva verksamheten. Som utskottet redovisade har utskottet låtit granska resultatredovisningen i budgetpropositionen. Trots att mål- och resultatstyrningen har utvecklats finns det fortfarande endast ett begränsat antal resultatindikatorer explicit redovisade för ett fåtal politikområden i budgetpropositionen. Däremot redovisas en stor mängd information om insatser, samlade resultat och olika omvärldsförändringar. Ofta förekommer indikatorer på lägre nivåer i styrningskedjan (verksamhetsområden och verksamhetsgrenar). Det är utskottets mening att användandet av resultatindikatorer kan ge ett viktigt bidrag för att göra det möjligt att bedöma om verksamheter utvecklas i rätt riktning. Utskottet förutsätter att arbetet intensifieras och ges hög prioritet. I budgetpropositionen anger regeringen att resultatindikatorer som på ett systematiskt sätt belyser politikområdesmålen saknas. Regeringen bedömer dock att målen, såväl ekonomiskt, verksamhetsmässigt som kvalitativt, i allt väsentligt är uppfyllda. Utskottet anser att det är i viss mån oklart hur dessa slutsatser kan dras mot bakgrund av avsaknaden av indikatorer för att mäta detta. Avsnitten om resultatredovisning är textmässigt omfattande och innehåller en hel del värdefull och fördjupande information om de resultat som uppnåtts inom olika verksamhetsområden. Emellertid görs ingen koppling till själva anslagsförslagen. Anslagsförslagen behandlas i stället separat och motiveras kortfattat med tabeller som anger pris- och löneomräkning, generell besparing samt eventuella ambitionsförändringar. Redogörelser för hur respektive myndighet bidrar till måluppfyllelsen inom det berörda politikområdet saknas i stor utsträckning. På motsvarande sätt anser utskottet att även kopplingen mellan resultatredovisningen i verksamhetsområdestermer (som i vissa fall omfattar delar av en myndighet) och anslagen är oklar. Samtliga årsredovisningar för myndigheterna inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. har dock i en fristående revisionsrapport redovisat en granskning av ekonomiadministrativa rutiner och fastighetsförvaltning. I rapporten lämnas rekommendationer om precisionen i hyressättningen och kvaliteten i fastighetsregistret. Området berörs vidare av effektivitetsrapporten inköp (RiR 2005:10). Av de effektivitetsrapporter som redovisades i fjolårets budgetproposition beslutade att lägga tre av fyra rapporter till handlingarna, nämligen Vem styr den elektroniska förvaltningen? (RiR 2004:19), Höga statstjänstemäns representation och förmåner (RiR 2004:12) samt Uppdrag statistik - insyn i SCB:s avgiftsbelagda verksamhet (RiR 2004:8). har behandlat styrelses framställning om den fjärde rapporten om offentligrättsliga avgifter (RiR 2004:17, 2004/05:RRS8, bet. 2004/05:FiU30, rskr. 2004/05:227). 2.3 Anslagen inom politikområdet () ska utarbeta tillförlitliga analyser och prognoser över den ekonomiska utvecklingen, bidra till att den ekonomiska statistiken håller god kvalitet samt bedriva visst miljöekonomiskt analys- och metodutvecklingsarbete. KI:s verksamhet finansieras med anslag samt till en mindre del av avgifter. Regeringen föreslår att anslag 1:1 uppgår till 2006, vilket är mer än vad som anvisats . Anslagsberäkningen innebär att KI tillförs i pris- och löneomräkning som anslaget minskas med till följd av den generella reduktionen på . anser i motion Fi311 att offentliga myndigheters verksamheter behöver åläggas generella besparingskrav som bygger på effektivisering. Därför bör KI:s anslag minskas med 2006. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslagsberäkning för KI. Utskottet avstyrker därmed förslaget i motion Fi311 (c) i denna del. () är central förvaltningsmyndighet för ekonomisk styrning av statlig verksamhet samt för statliga myndigheters ekonomi- och personaladministrativa system. ESV är en stabsmyndighet som stöder såväl regeringen som myndigheterna. ESV:s verksamhet finansieras till med anslag och i övrigt med avgifter. Regeringen anser att ESV, utöver nuvarande arbetsuppgifter, ska ansvara för samordningen av den statliga inköpsverksamheten. Verksamheten innebär samverkan över myndighetsgränserna i syfte att åstadkomma besparingar för staten genom utveckling och effektiv samordning av statlig inköpsverksamhet. ESV ska också ansvara för vissa lokalförsörjningsfrågor och bistå regeringen med underlag för prisomräkning och lokalkostnader. Vidare ska ESV svara för samordningen av den statliga internrevisionen. Regeringen föreslår att läggs på ramanslag 1:2 2006. Jämfört med anvisade medel har anslaget räknats ned med . Vid beräkningen har en pris- och löneomräkning gjorts med . Anslaget minskas med som tillfälligt tillfördes anslaget för . Anslaget ökas med för samordning av internrevisionen och med för lokalförsörjningsfrågorna, vilka överförs från Statskontoret. Anslaget minskas med till följd av en generell besparing av anslaget. Intäkterna från ESV:s uppdragsverksamhet beräknas uppgå till och ge ett överskott på . Den avgiftsbelagda verksamheten omfattar information om statlig ekonomi, resultatstyrning och finansiell styrning, ekonomi- och personaladministrativa system (EA- och PA-system) samt tjänsteexport. Det samlade balanserade resultatet i den avgiftsfinansierade verksamheten uppgick till -1,vid utgången av 2004. ESV:s har även intäkter från offentligrättslig verksamhet genom de s.k. landstingsavtalen. Intäkterna för dessa avgifter beräknas till 2006. Dessa intäkter disponeras inte av ESV. föreslår i motion Fi311 att anslag ska minskas med . Förslaget motiveras med att det finns allmänna besparingsmöjligheter inom myndighetens administration. förslag innebär att ESV:s anslag minskar med i förhållande till regeringens förslag. En sådan besparing är enligt utskottets mening inte realistisk . Utskottet anser att regeringens neddragning av anslaget med jämfört med är väl avvägd mot bakgrund av de delvis ändrade uppgifterna för myndigheten. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottet regeringens förslag och motion Fi311 (c) i denna del avstyrks. Statskontoret är en central förvaltningsmyndighet för utrednings- och utvärderingsverksamhet samt ett stabsorgan till regeringen. Dess uppgift är att utreda och utvärdera statlig och statligt finansierad verksamhet på regeringens uppdrag. Statskontorets verksamhet har finansierats till med anslag och i övrigt med avgifter. I och med den nya stabsorganisationen, då den statliga inköpssamordningen och IKT-samordningen flyttas till andra myndigheter faller Statskontorets avgiftsbelagda verksamhet bort . Regeringen föreslår att anslaget för Statskontoret 2006 uppgår till . Det är en minskning med jämfört med anslagsnivån 2005. Statskontoret ska fortsättningsvis ha ett renodlat utrednings-, uppföljnings- och utvärderingsuppdrag. Mot bakgrund av stabsöversynen har Statskontorets övriga verksamhet inom den statliga inköpssamordningen, IKT-samordningen, e-förvaltning och lokalförsörjning flyttats till andra myndigheter. Denna förändring innebär en anslagsminskning med . Därutöver minskas anslaget med till följd av en generell besparing av anslaget. Pris- och löneomräkningen innebär en uppräkning av anslaget med . Slutligen tillförs Statskontoret i engångsmässiga omstruktureringsmedel 2006. föreslår i motion Fi306 att Statskontorets IKT-samordning ska föras till Kammarkollegiet, att verksamhet med inriktning på statistik om offentlig sektor ska föras till SCB, att verksamhet med inriktning på lokalförsörjning ska övertas av och att Statskontoret bör kunna samordnas (inte nödvändigtvis samgå) med t.ex. Kammarkollegiet. Motionärerna föreslår därför att anslaget minskas med mer än vad regeringen föreslår.