bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 14. Myndigheternas räntekontokrediter (avsnitt 7.3) bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheters räntekonton i intill ett belopp av 19 . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 15. Sjunde AP-fondsstyrelsens lån och räntekontokredit i (avsnitt 7.4) bemyndigar regeringen att för Sjunde AP-fondens verksamhet dels besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av , dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett belopp av . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 16. Bemyndigande för ramanslag (avsnitt 7.5) bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten, besluta att ett ramanslag, med undantag för anslag anvisade för förvaltningsändamål, får överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas samt om överskridandet ryms inom utgiftstaket för staten. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 17. Nya principer för redovisning av skatter (avsnitt 8.1) godkänner att inkomster av skatter redovisas enligt de nya principer som regeringen föreslår. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 11. Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten (avsnitt 8.2) 2005/06:Fi314 av m.fl. (c) yrkande 7. Reservation 11 (c) En statsbudget baserad på bokföringsmässiga grunder (avsnitt 8.3) 2005/06:Fi314 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 3. Reservation 12 (m, fp, kd, c) Finansiering av större investeringar (avsnitt 8.4) 2005/06:Fi314 av m.fl. (c) yrkande 2. Budgetlagens tillämpning (avsnitt 8.5) 2005/06:Fi259 av m.fl. (fp) yrkandena 2, 3, 5 och 6, 2005/06:Fi314 av m.fl. (c) yrkandena 4 och 5 samt 2005/06:N453 av m.fl. (fp, m, kd, c, mp) yrkande 6. Reservation 13 (m, fp, kd, c) Översyn av utgiftstaket (avsnitt 8.6) 2005/06:MJ594 av m.fl. (kd) yrkande 4 och 2005/06:N475 av m.fl. (c) yrkande 3. Reservation 14 (kd, c) Vårpropositionens innehåll (avsnitt 8.7) 2005/06:Fi259 av m.fl. (fp) yrkande 4. Reservation 15 (m, fp, kd, c) Katastroffond i statsbudgeten (avsnitt 8.8) 2005/06:Fi210 av (). Politikområden inom utgiftsområde 23 (avsnitt 8.9) 2005/06:MJ594 av m.fl. (kd) yrkande 2. Reservation 16 (kd) Effekter av besparingar (avsnitt 8.10) 2005/06:Fi221 av () och 2005/06:Fi239 av och (båda s). Bilaga i budgetpropositionen om äldre kvinnors ekonomiska situation (avsnitt 8.11) 2005/06:Fi291 av () yrkandena 1 och 2. Ekonomiskt råd (avsnitt 8.12) 2005/06:Fi277 av och (båda c). Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 3 Beslut om ramar för budgeten 2006 (avsnitten 4 och 5 exkl. 5.8) Riktlinjer för utgifts- och skattepolitiken m.fl. (m) m.fl. (fp) 2, 14 och 15 m.fl. (kd) m.fl. (c) m.fl. (c) m.fl. (c) Per m.fl. (kd) m.fl. (fp) Per m.fl. (kd) Per m.fl. (kd) Utgiftstak för staten och den offentliga sektorn m.fl. (m) m.fl. (fp) m.fl. (kd) m.fl. (c) Statsbudgetens utgifter per utgiftsområde m.fl. (m) m.fl. (fp) m.fl. (kd) m.fl. (c) 3 i denna del Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten 2006 m.fl. (fp) m.fl. (m) m.fl. (fp) Myndigheters m.fl. in- och utlåning i m.fl. (kd) m.fl. (m) m.fl. (m) 1, 3 och 21 m.fl. (c) Per m.fl. (kd) m.fl. (fp) Per m.fl. (kd) Socialavgifter och allmän löneavgift m.fl. (m) 2, 25 och 33-37 m.fl. (c) 3, 10 och 11 m.fl. (fp) Per m.fl. (kd) Per m.fl. (kd) 9, 10, 33 och 34 Avdrag för resor till och från arbetet och i tjänsten m.m. m.fl. (m) m.fl. (c) Per m.fl. (kd) 22, 27, 29 och 30 Reducerat förmånsvärde för miljövänliga bilar m.fl. (c) Avdrag för övriga utgifter m.fl. (m) Per m.fl. (kd) Förhöjt grundavdrag till fysiska personer i stödområde A m.fl. (m) m.fl. (m) m.fl. (c) Per m.fl. (kd) m.fl. (fp) Per m.fl. (kd) Avdrag för gåvor till ideella organisationer Per m.fl. (kd) Skattereduktion för fackföreningsavgift och a-kasseavgift m.fl. (m) Per m.fl. (kd) m.fl. (m) Per m.fl. (kd) m.fl. (m) Per m.fl. (kd) m.fl. (fp) m.fl. (kd) m.fl. (c) m.fl. (m) m.fl. (c) m.fl. (fp) Per m.fl. (kd) 2, 6 och 12 Per m.fl. (kd) Förmögenhetsskatt på överlikviditet i onoterade bolag och (båda m) och (båda m) m.fl. (m, fp, kd, c) m.fl. (c) m.fl. (m) m.fl. (fp) m.fl. (m) m.fl. (fp) Per m.fl. (kd) m.fl. (kd) Uppskov med beskattningen av kapitalvinst m.fl. (m) m.fl. (c) m.fl. (fp) Per m.fl. (kd) m.fl. (c) Per m.fl. (kd) m.fl. (kd) Räntebeläggning av obeskattade reserver m.fl. (m) m.fl. (fp) Per m.fl. (kd) m.fl. (m) Avdragsrätt vid ombyggnad och underhåll m.fl. (c) Fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar m.fl. (m) m.fl. (m) Punktskatten på bensin och diesel m.fl. (m) Höjd effektskatt på kärnkraft m.fl. (fp) m.fl. (fp) m.fl. (m) och (båda c) m.fl. (m) m.fl. (m) m.fl. (c) Per m.fl. (kd) m.fl. (m) Per m.fl. (m) Höjd energiskatt på el m.fl. (c) Per m.fl. (kd) Beskattning av avfall som förbränns m.fl. (m) m.fl. (fp) m.fl. (m) och (båda mp) Koldioxidskatten i den handlande sektorn m.fl. (m) m.fl. (c) Per m.fl. (kd) m.fl. (mp, -) m.fl. (m) Diesel i arbetsfordon i stormfälld skog m.m. m.fl. (c) Per m.fl. (kd) m.fl. (c) m.fl. (m) Per m.fl. (kd) m.fl. (s, fp, kd, v, c, mp) m.fl. (m) Per m.fl. (kd) och (båda m) m.fl. (m) och (båda c) m.fl. (m) m.fl. (fp) m.fl. (m) m.fl. (fp) m.fl. (c) m.fl. (kd) Per m.fl. (kd) m.fl. (m) och (båda fp) de m.fl. (m) m.fl. (kd) m.fl. (m) m.fl. (c) m.fl. (m) Mervärdesskatten på resor, drivmedel, tidskrifter och kultur m.fl. (m) Per m.fl. (kd) 14, 15 och 37 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme m.fl. (fp) m.fl. (m) 29 i denna del m.fl. (m) m.fl. (fp) Stöd vid konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus m.fl. (m) 29 i denna del Stöd för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn m.fl. (c) Per m.fl. (kd) m.fl. (m) 12, 22, 27, 43, 48 och 49 m.fl. (c) 11, 12 och 14 Per m.fl. (kd) 25, 36, 41 och 42 m.fl. (fp) m.fl. (kd) Beräkningen av statsbudgetens inkomster m.fl. (m) m.fl. (fp) m.fl. (c) Per m.fl. (kd) m.fl. (c) m.fl. (kd) Per m.fl. (kd) Förslag till fördelning av statbudgetens utgifter på utgiftsområden Utskottets förslag till ramar m.m. avviker från regeringens förslag i vad avser utgiftsområdena 8, 9, 16 och 20. Avvikelserna förklaras närmare i avsnitt 4. s, v, mp förslag Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot sårbarhet Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Förslag till beräkning av statbudgetens inkomster per inkomsttitel Utskottets förslag till beräkning av inkomster överensstämmer med regeringens förslag utom vad avser inkomsttiteln 1217 Allmän löneavgift, vilken är ned reviderad med . Avvikelsen förklaras i avsnitt 4.1. I detta betänkande behandlas regeringens och partiernas förslag till fördelning av statsutgifterna på utgiftsområden. Betänkandet, ibland kallat rambetänkandet, utgör underlaget för beslut om statsbudgeten och utgiftsramar för de olika utgiftsområdena nästa budgetår. I rambeslutsmodell innebär beslutet om ramarna att en utgiftsram fastställs för varje utgiftsområde som i den fortsatta beredningen av anslagen inte får överskridas. Ett förslag från ett utskott till fördelning av anslagen inom ett utgiftsområde kan inte behandlas av förrän fattat beslut om ramarna (riksdagsordningen 5 kap. 12 §). De olika fackutskotten som bereder och lägger fram förslag till beslut om anslagen inom respektive utgiftsområde kan göra omprioriteringar mellan anslagen men får inte lägga fram ett förslag som går utöver den fastställda ramen. Inte heller får förslag som överskrider ramen läggas fram reservationsvis. fastställer statsbudgetens sammansättning i stort genom ett särskilt beslut som innefattar - utgiftsramar för utgiftsområden - en beräkning av inkomsterna på statsbudgeten (inklusive skatteförslagen). Detta beslut, det s.k. rambeslutet, ingår som punkt 3 i Utskottets förslag till riksdagsbeslut (se även avsnittet Utformningen av utskottets förslag till rambeslut). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utskottet - proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen om förslag till statsbudget, finansplan m.m. punkterna 1-17 och 32-47 - de motioner som väckts med anledning av ärendet under allmänna motionstiden enligt förteckningen i bilaga 1. Finansplanens avsnitt 9 Tilläggsbudget 2005 (punkterna 18-31) behandlas i finansutskottets betänkande 2005/06:FiU11. Utformningen av utskottets förslag till rambeslut Enligt riksdagsordningen (5 kap. 12 §) ska i ett och samma beslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och godkänna en beräkning av statsbudgetens inkomster. I beslutet om utgiftsramarna ingår också att ska godkänna ett antal budgetpåverkande poster, såsom beräkningen av myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och hur anslagskrediterna kommer att utnyttjas . I beslutet om inkomsterna ingår - att ta ställning till olika förslag till förändringar av gällande skatte- och avgiftsregler och fastställa nästa års regelverk för statsbudgetens inkomster - att beräkna effekterna av dessa inkomster. Utifrån dessa effektberäkningar får man fram ett underlag för att bedöma hur stora statsbudgetens inkomster kommer att bli. Statsbudgeten ska enligt budgetlagen (1996:1059), förutom inkomster och utgifter, även omfatta andra betalningar som påverkar statens lånebehov. För att få fram upplåningsbehovet görs en bedömning av hur nettot av myndigheternas m.fl. in- och utlåning i utvecklas under budgetåret och hur stora eventuella kassamässiga korrigeringar bör vara. När tagit ställning till dessa beräkningar erhålls budgetsaldot som en restpost som visar statens amorteringar eller upplåningsbehov . Beslutsordningen innebär alltså att tar ställning till alla dessa poster genom ett beslut. Mot denna bakgrund är alla förslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av statsbudgetens inkomster sammanförda i en enda beslutspunkt, det s.k. rambeslutet, (punkt 3 i detta betänkande) i utskottets förslag till riksdagsbeslut. Följande punkter i propositionens förslag till riksdagsbeslut behandlas i detta sammanhang: - punkt 2 om utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten - punkt 3 om fördelning av utgifter på utgiftsområden - punkt 4 om beräkning av förändringar av anslagsbehållningar - punkt 6 om beräkning av taket för den offentliga sektorns utgifter - punkt 9 om beräkning av förändringarna av myndigheters m.fl. in- och utlåning i - punkt 10 om beräkningen av den kassamässiga korrigeringen - punkt 12 om beräkningen av statsbudgetens inkomster - punkterna 32-47 om lagförslag som avser skattefrågor med budgeteffekt 2006. De beslutspunkter som ingår i rambeslutet behandlas i kapitel 4 Riktlinjer för budgetpolitiken samt kapitel 5 Statens utgifter och inkomster . I avsnitt 4.1 Riktlinjer för utgifts- och skattepolitiken för utskottet en politisk argumentering kring regeringens respektive partimotionernas budgetförslag och förslagens budgetpolitiska effekter. Därefter i avsnitt 4.2 Utgiftstak för staten och den offentliga sektorn behandlar utskottet den samlade nivån för statsutgifterna som den kommer till uttryck i utgiftstaket. Utskottet tar därefter ställning till vilka ramar som ska gälla för de olika utgiftsområdena . Det görs i avsnitt 5.1 Fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområden. I avsnitt 5.2 Statens övriga utgifter behandlar utskottet förslag om anslagsbehållningar, myndigheternas in- och utlåning i , kassamässig korrigering samt ålderpensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. I avsnitt 5.3 Statsbudgetens skatteinkomster tar utskottet ställning till de olika inkomstförslagen på skattesidan. Vidare i avsnitt 5.4 Statsbudgetens övriga inkomster redovisas utskottets ställningstagande till inkomster av statens verksamhet samt inkomster av försåld egendom m.m. I avsnitt 5.5 Statsbudgetens totala inkomster framgår utskottets förslag till en samlad beräkning av statsbudgetens inkomster . I avsnitt 5.6 behandlas några motionsförslag kring förmånsrättsordningen, vilka påverkar såväl statsbudgetens utgifter som inkomster. Slutligen i avsnitt 5.7 Statsbudgetens utgifter och inkomster i sammandrag presenteras översiktligt regeringens och oppositionspartiernas budgetalternativ . De lagförslag som omfattas av rambeslutet (punkt 3) behandlas i en särskild punkt 4, men det sakliga innehållet i lagförslagen har godkänts i punkt 3. I punkt 3 hänvisas dessutom till två tabellsammanställningar i omedelbar anslutning till utskottets förslag till riksdagsbeslut. I den första sammanställningen redovisas i tabellform utskottets och reservanternas förslag till dels fördelning av utgifter på utgiftsområden m.m. 2006 dels beräkning av statsbudgetens inkomster fördelade på inkomsttitlar. I den andra sammanställningen redovisas samtliga motionsyrkanden, uppräknade ämnesområdesvis, som finansutskottet avstyrker i punkt 3. I bilaga 2 återges de lagförslag i budgetpropositionen som utskottet behandlar i detta betänkande. Regeringens förslag om ändring i 6 a kap. 1 § och 11 kap. 10 § första och andra styckena lagen (1994:1776) om skatt på energi har brutits ut ur ärendet och överlämnats till skatteutskottet för vidare beredning i avvaktan på besked från när det gäller slopad och sänkt koldioxidskatt för den handlande sektorn. Dessa ändringar finns därför inte med i bilaga 2. Vidare har utskottet rättat en felskrivning i övergångsbestämmelsen till förslaget om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). I bilaga 3 finns utskottets förslag till ändringar i regeringens lagförslag och utskottets förlag till lag om ändring i skattebetalningslagen. I punkt 4 i förslaget till riksdagsbeslut hänvisas till dessa bilagor. Yttranden från andra utskott Yttranden över budgetpropositionens förslag jämte motioner i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde har inkommit från - (2005/06:KU1y), - skatteutskottet (2005/06:SkU1y), - justitieutskottet (prot.utdrag /06:3.2), - försvarsutskottet (2005/06:FöU1y), - socialförsäkringsutskottet (2005/06:SfU1y), - socialutskottet (2005/06:SoU1y), - kulturutskottet (2005/06:KrU1y), - trafikutskottet (prot.utdrag /06:3.2), - miljö- och jordbruksutskottet (2005/06:MJU1y), - näringsutskottet (prot.utdrag /06:2.3), - arbetsmarknadsutskottet (2005/06:AU1y) samt - bostadsutskottet (2005/06:BoU1y). Yttrandena återfinns i bilagorna 1-12 i del 2 av betänkandet. Utskottet anordnade en offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken med riksbankschefen . Protokoll från utfrågningen finns i bilaga 13 i del 2 av betänkandet. informerade finansminister och biståndsminister inför och () årsmöte i . I samband med publiceringen av informerade generaldirektör utskottet om lönebildningen 2005. Skrivelser i ärendet har inkommit från och . 1 Den ekonomiska utvecklingen Utskottets bedömning i korthet Utskottet delar regeringens bedömning i budgetpropositionen att förutsättningarna är goda för en relativt hög tillväxt i världsekonomin , även om tillväxttakten avtar i förhållande till fjolårets toppnivå. Den dämpning i konjunkturen som märktes tycks ha varit temporär. Under dessa förutsättningar är det enligt utskottets mening rimligt att anta att BNP ökar med det närmaste året. Till detta bidrar en relativt snabbt växande inhemsk efterfrågan. Uppgången leder till att sysselsättningen börjar stiga samt att den öppna arbetslösheten sjunker. De åtgärder som föreslås i budgetpropositionen medverkar till denna utveckling. De största osäkerheterna i bedömningen är oljeprisets utveckling samt det stora underskottet i bytesbalans. Om oljepriset framöver ligger kvar på nuvarande höga nivå riskerar det att avsevärt dämpa den internationella konjunkturen. hög tillväxt i världsekonomin BNP i världsekonomin steg med . Det är den högsta tillväxttakten som noterats . Tillväxten var stark i flertalet länderområden, utom i euroområdet där den ekonomiska aktiviteten var relativt svag. I t.ex. (exklusive ) steg BNP med sammantaget , varav tillväxttakten i uppgick till . Drivkraften i uppgången var framför allt en kraftig investeringsefterfrågan. Konjunkturen dämpades till följd av bl.a. kraftigt stigande oljepriser och avtagande effekter av den tidigare mycket expansiva ekonomiska politiken i bl.a. . Fortsatt låga räntor, höga vinster i näringslivet, en tilltagande hushållsefterfrågan och en fortsatt hög men avtagande tillväxttakt i investeringarna gör dock att den internationella tillväxten förblir hög , enligt regeringens bedömning. Som framgår av tabell 1 räknar regeringen i budgetpropositionen med att BNP i världsekonomin sammantaget stiger med både 2005 och 2006. Historiskt sett är det en relativt hög tillväxttakt samt dessutom något högre än den bedömning regeringen gjorde i vårpropositionen. Tillväxttakten i världsekonomin har endast överstigit under fyra av . I kalkylerna bedömer regeringen att tillväxttakten dämpas till respektive år. Vid sidan av investeringarna är det en förbättrad arbetsmarknad och en tilltagande hushållskonsumtion som ökar aktiviteten i den internationella ekonomin . I t.ex. både och har en stigande sysselsättning och höjda reallöner stimulerat konsumtionen. Den utvecklingen väntas fortsätta med undantag för där bl.a. fortsatta räntehöjningar och höga oljepriser bedöms dämpa konsumtionstillväxten något. Tabell 1.1 Regeringens prognoser över tillväxten i världsekonomin Osäkerheten om den internationella utvecklingen är stor. Störst är osäkerheten kring oljepriset. Som framgår av diagram 1.1 har priset på olja fortsatt att stiga kraftigt , främst på grund av en kraftigt ökad efterfrågan på olja men även till följd av störningar i oljeproduktionen av bl.a. orkanerna i . Om oljepriset ligger kvar på nuvarande höga nivå är risken stor att den ekonomiska aktiviteten i världsekonomin dämpas relativt kraftigt. Regeringen räknar dock med att oljepriset sjunker till per fat och per fat . En annan osäkerhet är de stora underskotten i bytesbalans. En snabb korrigering av underskottet riskerar leda till en kraftigt sjunkande dollarkurs och stigande räntor, med en betydligt svagare internationell tillväxt som resultat. Diagram 1.1 Oljepriset 1990 till Fortsatt stabil tillväxt i . En stark konsumtion och omfattande investeringar i näringslivet bidrog till att BNP steg . Tillväxten har fortsatt att vara hög och flertalet indikatorer pekar mot en god tillväxt även framöver. Höga vinster i företagssektorn och ett stigande kapacitetsutnyttjande gör att investeringarna fortsätter att öka framöver. Ytterligare räntehöjningar från den amerikanska sida bidrar dock till att tillväxttakten i investeringarna dämpas något jämfört med det senaste årets utveckling. Stigande räntor och höga oljepriser väntas även verka dämpande på hushållskonsumtionen, men ökad sysselsättning och stigande inkomster gör att konsumtionen ändå ökar förhållandevis snabbt, enligt regeringens bedömning. Höstens orkaner väntas endast få begränsade effekter på den ekonomiska aktiviteten. Regeringen räknar sammantaget med att BNP stiger 2005 och 2006. Det är ungefär samma bedömning som regeringen gjorde i vårpropositionen. De största osäkerheterna i prognosen är det höga oljepriset och underskottet i bytesbalansen. En annan osäkerhet som regeringen pekar ut är fastighetspriserna. Huspriserna har stigit kraftigt i stora delar av . En kraftig nedgång i priserna till följd av t.ex. stigande räntor kan dämpa hushållskonsumtionen mer än väntat. och fortsatt svagt i euroområdet BNP i euroområdet steg med , efter en uppgång året innan på . Bakom uppgången låg en stigande export, medan den inhemska efterfrågan var svag. Såväl konsumtionen som investeringarna har utvecklats svagare än i OECD-området som helhet. Konjunkturen i euroområdet försämrades markant på grund av den svagare internationella efterfrågan och en starkare euro. Avmattningen fortsatte under årets första halvår. Bland annat har konsumtionen utvecklats svagare än förväntat till följd av det stigande oljepriset och hushållens låga förtroende för den ekonomiska utvecklingen. Ett antal faktorer tyder dock på att en försiktig återhämtning påbörjas under årets andra halvår, enligt regeringen. Industrikonjunkturen har förbättrats en del . Historiskt låga realräntor i kombination med stigande företagsvinster talar för ökade investeringar. Läget på arbetsmarknaden har också ljusnat något , vilket enligt regeringens bedömning kan bidra till en måttlig återhämtning i hushållens konsumtion. Regeringen räknar dock med en förhållandevis svag och långsam uppgång i euroområdet. Sammantaget väntas BNP stiga 2005 och 2006. Skillnaden i tillväxt väntas dock i likhet bli relativt stor. I t.ex. väntas BNP 2005 och 2006 öka respektive . I bedöms BNP sjunka för att stiga 2006. Regeringen förutser vidare att tillväxttakten i den brittiska ekonomin sjunker från 2004 till respektive . Den inhemska efterfrågan, som mattades av och under inledningen av 2005 på grund av stigande räntor och en svagare arbetsmarknad, kommer även framöver att vara motorn i den brittiska ekonomin. BNP i och ökar respektive till följd av fortsatt stark inhemsk efterfrågan i de båda länderna. väntas BNP stiga respektive . Oväntat starkt i . Efter en svag utveckling under större delen av 2004 steg aktiviteten i den Japanska ekonomin oväntat starkt . Uppgången berodde bl.a. på en kraftigt ökad inhemsk efterfrågan till följd av en förbättrad arbetsmarknad och stigande investeringar. Även exporten började stiga starkt efter avmattningen . Regeringen räknar med att BNP ökar 2005 och 2006. Det är betydligt högre än vad regeringen räknade med i vårpropositionen. Även om det förefaller som om nu sakta håller på att ta sig ur den negativa deflationsspiralen återstår många svåra ekonomiska utmaningar. Till exempel är underskottet i de offentliga finanserna bland de högsta i OECD-området. Detta som en åldrande befolkning ställer allt större krav på de offentliga resurserna. och fortsatt starkt i resten av I resten av - , , , , , och - steg BNP sammantaget med , vilket är den högsta tillväxten . Tillväxttakten dämpades dock något och till följd av bl.a. en svagare internationell efterfrågan på elektroniska och elektronikrelaterade produkter. Skillnaden mellan länderna är dock stor. I fortsatte BNP att stiga , och tillväxten var fortsatt hög även i och . Däremot har tillväxttakten avtagit markant i , och . Nya indikatorer tyder emellertid på att aktiviteten åter börjat stiga , och regeringen räknar i budgetpropositionen med att tillväxten i området som helhet uppgår till 2005 och 2006. Det är mer än vad regeringen räknade med i vårpropositionen. liberalerna anför i motion Fi241 att konjunkturen i världsekonomin fortsätter att utvecklas gynnsamt. Tillväxttakten väntas ligga kring . Det höga oljepriset, växande underskott i handelsbalansen och den senaste tidens orkaner är orosmoment som kan störa utvecklingen. Men oljepriset väntas inte rubba den internationella tillväxten mer än marginellt. I väntas investeringar fortsätta att öka kraftigt. Till detta kommer förödelsen efter orkanerna att bidra. Tillväxten i hushållskonsumtionen bedöms avta något till följd av bl.a. stigande oljepriser och ett ökat sparande i hushållssektorn. Även tillväxten i väntas bli fortsatt hög. Ett fortsatt högt och stigande oljepris är enligt motionärerna ett hot mot tillväxten i euroområdet. Det begränsar konsumtionsutrymmet och investeringarna genom bl.a. stigande räntor. Motionärerna räknar dock med att euroområdet växer . har dock, enligt motionärerna, ett stort behov av reformer för att öka tillväxtförutsättningarna.