bet · GS01KRU7 · 2005-03-22 00:00:00 — Regeringen har under entvåårsperiod betalat ut ca till projektet.Enligt utskottets mening bör forskargruppens utlåtanden styra de fortsattainsatserna för att komma till rätta med utfällningarna. Något initiativfrån sida i denna fråga är inte påkallat.I motion 2003/04:Kr261 (v) föreslås att regeringen ska låta utredaförutsättningarna för ett statligt stöd till ett nytt varvshistorisktmuseum. Utskottet biträder inte detta förslag.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr261 (v),2003/04:Kr387 (kd) yrkande 13 och Kr258 (s).NobelcenterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett förslag om att uppföra ett Nobelcenter i VästraKlara-området eftersom med diskuteraren helt annan lösning för sina lokalbehov.MotionenElizabeth och () föreslår i motion Kr334 attett Nobelcenter ska uppföras i . Staten bör enligt motionärernata initiativ till en internationell mötesplats - ett Nobelcenter - somkan finansieras av olika intressenter. Västra Klara-området är en av defå platser i som utrymmesmässigt och kommunikationsmässigtskulle kunna möta de högt ställda kraven på en sådan anläggning. Beslutär också taget om etablering i samma område av en kombinerad kongress-och hotellanläggning. Lämplig mark för ett Nobelcenter finns i direktanslutning till kongressanläggningen genom överdäckning av intilliggandetrafikkarusell. Kombinationen blir enligt motionärerna en megaattraktionmed sjöläge i anslutning till , , Riksdagshusetoch Gamla stan.Att omgående utlysa en prestigeladdad internationell arkitekttävlingskapar internationell massmedial uppmärksamhet på och Sverige.Motionärerna räknar med att centret ska få status som en av de storaarkitektoniska sevärdheterna i och världen. Målet bör vara attinviga ett Nobelcenter i på 175-årsdag i oktober2008.Utskottets ställningstagandeDen särskilde utredaren, förre statsrådet , redovisadei ett förslag till lokalisering och finansiering av ettNobelcenter i (SOU 1997:117). Av de alternativ som övervägdesförordade en nybyggnad vid f.d. Järnvägsparken vidTegelbacken mitt emot . Han hade också övervägt en nybyggnadi samband med en spåröverbyggnad vid Centralen men alltså inte stannatför den lösningen.Utredningsmannens förslag fördes inte vidare av regeringen. Ibudgetpropositionen föreslog regeringen att skulleanvisas till ett . Som en följd av detta är tillsvidare inrymt i i . har för egendel tidigare önskat ta i anspråk tomten bakom . Dettaalternativ är dock inte längre aktuellt. ser detta områdesom ett framtida expansionsutrymme för Nationalmuseum.Hösten 2004 tog emellertid upp en diskussion medKulturdepartementet för att komma fram till en permanent lösning. Detalternativ som diskuteras motsvarar inte motionärernas förslag.Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets mening inte anledningför att lyfta fram den lösning som motionärerna förordar.Utskottet avstyrker därför motion Kr334 (m).KvinnomuseerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om de särskilda kvinnomuseernaoch hur de kan bidra till att belysa genusperspektivet eftersom ettutredningsbetänkande som berör dessa frågor bereds iRegeringskansliet.Jämför reservation 9 (kd).MotionenKristdemokraterna föreslår i kommittémotion 2003/04:Kr387 att regeringenska uppmärksammas på de särskilda kvinnomuseerna och hur dessa kan bidratill att belysa genusperspektivet (yrkande 14). Bakgrunden till förslagetär att man ansett att kontakterna mellan museerna och forskarsamhälletbehöver stärkas och att regeringen därför tillsatt en arbetsgrupp meduppgift att ta fram förslag till hur genusperspektivet kan få störregenomslag i museernas verksamhet.Utskottets ställningstagandeI tillsatte regeringen en särskild arbetsgrupp med uppgiftatt ta fram förslag till hur genusperspektivet ska kunna ges ett störregenomslag i museernas verksamhet. Arbetsgruppen på museer lämnadesin slutrapport (Ds 2003:61). I den har arbetsgruppenföreslagit att man ska satsa på vidareutbildning för museiverksamma, påmuseiforskning med genusperspektiv samt på att gestalta genus iutställningar och pedagogisk verksamhet. Arbetsgruppen har också föreslagitatt man ska inrätta ett intellektuellt forum för museerna där en dialogkring genus och museiverksamhet kan föras.Arbetsgruppens förslag ligger i linje med motionärernas förslag. Utskottetär inte berett att föregripa regeringens beredning av arbetsgruppensbetänkande och avstyrker därför motion 2003/04:Kr387 (kd) yrkande14.Matkultur - GrythyttanUtskottets förslag i korthetMat- och måltidskultur samt förslag om att göra Måltidens hus i ett nationellt centrum och att pröva förutsättningarna för ettstatligt engagemang i Måltidsmuseum i tas upp i några motionersom avstyrks av utskottet.Jämför reservation 10 (fp).MotionernaMarianne () och () anser i motion 2003/04:Kr364att mat- och måltidskulturen är en viktig del av vår kulturpolitik ochdärför måste ha en given plats i kulturpolitiken. Måltiden ingår i allamänniskors liv, den utgör en faktor som påverkar livskvaliteten och denär något som vi verkligen kan relatera till. Motionärerna vill attriksdagen ska göra ett tillkännagivande av denna innebörd.Folkpartiet föreslår i sin partimotion Kr368 en utredning om att göraMåltidens hus i till ett nationellt centrum för måltiden medbåde bakåtblickande och framåtblickande verksamhet (yrkande 38). Måltidenhar utvecklats från att vara en nödvändighet för överlevnad till attibland vara en helhetsupplevelse där alla sinnen finns med: syn, hörsel,smak, lukt och känsel. Det behövs en motvikt till snabbmatskulturen.En sådan har byggts upp i genom den högskoleutbildning förrestaurangnäringen som utvecklats vid . Måltidens hushar etablerats i , vilket har blivit av stor betydelse förtillväxten i kommun.Lennart m.fl. (s, mp, c, fp, kd, m) föreslår i motion 2003/04:Kr373ett tillkännagivande om behovet av att pröva förutsättningarna för ettstatligt engagemang för ett måltidsmuseum i . Av motionenframgår att stiftelsen i bildades i december2002 genom Hotell- och Restaurangföretagare (), Hotell- ochRestaurangfacket (HRF), (), Måltidsakademienoch kommun. Museet har tre huvudmål: det första är att utvecklaen identitet kring det nationella måltidsbegreppet; det andra är attlåta omvärlden fokusera på som en unik arena för måltidsupplevelse;det tredje är att vara ett öppet och generöst forum för världens allamåltidskulturer. Huvudman för projektet är stiftelsen iGrythyttan som erhållit stöd bl.a. från Stiftelsen i län. Enligt motionärerna är museiverksamhetenav så stort nationellt intresse att det är angeläget att regeringenprövar förutsättningarna för ett statligt engagemang för Måltidsmuseumi Grythyttan.Utskottets ställningstagandeMat och matlagning har fått en mer framträdande plats i vår kultur. Detstora utbudet av kokböcker och tv:s matlagningsprogram vittnar om detta.Förutom att det svenska köket med traditionella inhemska råvaror harfått ett ökat intresse har svenskarna under söktsig allt längre ut i världen och i takt med ett ökat resande har intressetför nya, exotiska maträtter vuxit. finns i landet ocksårestauranger med kök som återspeglar mathållningen i olika delar avvärlden.Med den nya matkulturen har också snabbmaten och färdigfabrikaten kommit.Skräpmat och dålig mathållning har bidragit till att vi svenskar bliralltmer överviktiga.Liksom motionärerna anser utskottet att måltiden är en viktig del avvår vardag och vår kultur. Den påverkar vår livskvalitet och är grundenför mycket av vårt sociala umgänge. Även om utskottet anser attmatkulturens betydelse vuxit starkt är utskottet dock inte berett att gå sålångt som att förorda att matkultur ska ingå som en beståndsdel i enstatligt styrd kulturpolitik.Utskottet har tidigare behandlat förslag om ett statligt engagemang förmåltidsmuseet i . Utskottet har bl.a. ansett att ansvaret förhur investeringar och drift av ett nytt museum kan finansieras har legatpå initiativtagarna. I den nu aktuella motionen - 2003/04:Kr373 (s, mp,c, fp, kd, m) - redovisas inga nya motiv som får utskottet att omprövasin tidigare uppfattning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr364 (s),2003/04:Kr373 (s, mp, c, fp, kd, m) samt Kr368 (fp) yrkande 38.BackåkraUtskottets förslag i korthetFörslag om att staten ska ta ett ansvar för av utskottet eftersom STF redan fått ett statligt bidrag fördetta ändamål.MotionernaJohan () och () föreslår i de båda likalydandemotionerna 2003/04:Kr253 yrkande 3 och T335 yrkande 6 att staten ska taett större ansvar för drift och underhåll av södra som genom testamente har fått taemot. Eftersom STF har ekonomiska problem riskerar Backåkra att förfalla,påpekar motionärerna.Utskottets ställningstagandeSvenska uppbär inga statsbidrag för sin verksamhet.Inför 100-årsjubileet av födelse har emellertid STFhösten 2004 beviljats ett bidrag på av regeringen (UD)avsett för upprustning av Backåkra. Motionärernas önskemål är såledesredan tillgodosett.Utskottet avstyrker motionerna 2003/04:Kr253 (c) yrkande 3 och T335 (c)yrkande 6.Dokumentation av etnisk musikUtskottets förslag i korthetStatens musiksamlingar har i sitt budgetunderlag föreslagit regeringenatt Svenskt visarkiv ska få ett resurstillskott för att kunna samla inoch arkivera nya etniska musikformer i . Ett motionsförslag medett sådant krav avstyrks därför av utskottet.Jämför reservation 11 (c).MotionenLars-Ivar () föreslår i motion Kr224 att man ska börja arkiverasång och musik som skapats av nya svenskar. Motionären erinrar om attvi lever i ett mångkulturellt och att våra nya svenskars kulturberikar det svenska samhället. Ett exempel på detta är nya svenskarssånger och musik. Därför är det enligt hans mening viktigt att se övervilka instanser som ska svara för att denna sång- och musikproduktionblir bevarad till kommande generationer genom arkivering. börgöra ett tillkännagivande av denna innebörd, anser motionären.Utskottets ställningstagandeLiksom motionären anser utskottet att det svenska samhället har berikatsav de nya svenskarnas kultur. Inte minst gäller det deras sång och musik.Många gånger finns denna sång och musik bevarad, antingen i form avkommersiellt utgivna fonogram eller som radio- och tv-program somarkiveras av Statens arkiv för ljud och bild.En annan form av dokumentation har svarat för. Detta museumbörjade dokumentera olika invandrargruppers musik. Bland annatkopierade man ett stort antal band från radions invandrarspråksredaktioneroch samlade in andra inspelningar. Projektet blev upptakten tillprogramserien Mix Musikcafé som startade . Denna programserie, somockså sändes i radio, var basen fördokumentationen av invandrargruppers etniska musik. Demoband och andrainspelningar som sändes in av grupper som ville medverka i Mix Musikcaféarkiverades tillsammans med de inspelningar som gjordes av självaframträdandena. I brist på fortsatt ekonomiskt stöd fick programserienläggas ned 2001.Svenskt visarkiv ingår liksom i myndigheten . Ansvaret för insamling och arkivering av folkmusik inommyndigheten ligger numera på . I sitt budgetunderlag för 2006har Statens musiksamlingar begärt medel för att åter kunna samla in ocharkivera nya etniska musikformer i Sverige.Något initiativ i denna fråga från sida är mot denna bakgrundinte påkallat. Utskottet avstyrker därför motion Kr224 (c).Statligt stöd till vissa museerUtskottets förslag i korthetI ett antal motioner krävs att tio utpekade museer ska ges en annan, urbidragssynpunkt mer gynnad ställning som regionalt museum, nationelltansvarsmuseum, riksmuseum eller bli tilldelat ett nationellt uppdrageller att staten ska ta på sig ett större ekonomiskt ansvar förverksamheten. Utskottet avstyrker dessa förslag med hänvisning till sitttidigare uttalande att inga fler centrala museer eller andra typer avstatligt finansierade museer bör inrättas. De museer det är frågan omär:- ,- i ,- ,- i ,- Synskadades museum,- IT-ceum i ,- i ,- Världsarvsmuseum vid ,- Bergslagen,- Fotbollsmuseet i Degerfors.MotionernaI sammanlagt 15 motionsyrkanden föreslås att vissa utpekade museerantingen direkt eller indirekt ska ges ett ökat statligt stöd.Julita gårdFredrik () och () föreslår i motion 2003/04:Kr372att ska ges möjlighet att låta bygga upp entidigare planerad agrarhistorisk utställning avsedd att belysa Sverigesodlingshistoria under 6 . Motionärerna ser det som angeläget attmuseet får denna möjlighet för att framstå som ett mer komplettlantbruksmuseum med kraft att föra viktig kunskap om vår historia vidaresamt för att kunna bidra till en positiv utveckling i regionen. Dettabör ge regeringen till känna.Skogsmuseet i LyckseleI fyra motioner föreslås att Stiftelsen i skaomvandlas till ett nationellt ansvarsmuseum. Stiftelsen bildades 1983med kommun och som huvudmän.Likalydande förslag av denna innebörd framförs av ()i de båda motionerna 2003/04:Kr216 och Kr226.Även () föreslår i de likalydande motionerna2003/04:Kr260 och Kr250 att i ska bli ett nationelltansvarsmuseum.Norrköpings konstmuseumLouise () och () föreslår i motion2003/04:Kr246 att ska uttala sig för att konstmuseumbör få ställning som regionalt museum. Motionärerna framhåller attNorrköpings konstmuseum kvalitetsmässigt ligger i klass med andrarenommerade konstmuseer i som exempelvis de i och Malmö.Till skillnad från dessa båda museer får dockinget statligt stöd. Det statliga museistöd som utdelas till regionenförfogar i över, och det kommer därför inteNorrköpings konstmuseum till del.I motion Kr383 begär () dessutom att en översyn skagöras av vilka museer som ska betraktas som regionala och hur derasverksamhet därefter med jämna mellanrum ska följas upp. Är listan överstatsbidragsberättigade museer alltför statisk år läggs enhämsko över de svenska museernas utveckling, anser motionären. Drivkraftenatt utvecklas och pröva något nytt finns inte om man vet att man ändåkommer att vara berättigad till bidrag, och för dem som vill starta nyamuseer eller utveckla lokala sådana är det i princip omöjligt att slåsig in på listan och få del av statsbidragen.RadiohistoriaSonia () föreslår i motionerna 2003/04:Kr258 och Kr319 i ägardirektiven för ska skriva in vikten av att bolagetvårdar och värnar rundradions historia genom rundradiomuseumi . Av motionen framgår att Rundradiostationen i Bondebacka iMotala var vår första rikssändare och en av de kraftigastei . öppnades ett rundradiomuseum i den ursprungligasändarstationsbyggnaden. Museet ägs av det helstatliga bolagetTeracom AB. Museet upprustades 1997 och fick vid återinvigningen namnetSveriges rundradiomuseum. kommun och har de senasteåren delat på kostnaderna för museiverksamheten, men hardärefter meddelat att bolaget inte har möjlighet att vara med ochfinansiera den fortsatta verksamheten vid Rundradiomuseet.Motionären anser att är en nationell angelägenhet.Motala kommun är beredd att till viss del stödja verksamheten vid museet,men staten har det övergripande ansvaret för att Rundradiomuseet ochrundradions historia på bästa sätt vårdas och värnas för kommandegenerationer.Synskadades museumKaj () föreslår i motion Kr259 att ska göra etttillkännagivande om framtiden för Synskadades museum. () har för sin del konstaterat att man inte har pengar attfortsätta driften av museet. Förbundet har därför beslutat att lägganed museet och avveckla verksamheten från om inteekonomiskt stöd kan erhållas tidigare. Följden blir att det enda museumsom finns med specialinriktning på funktionshinder upphör och att manockså förlorar en resurs som kan ge andra museer stöd i arbetet med attgöra museer tillgängliga för funktionshindrade.IT-ceum i LinköpingYvonne och () vill i motion Kr271 att datamuseetIT-ceum i ska ses som en del av det svenska kulturella arvsom bör bevaras.Bakgrunden till förslaget är att i samarbete medett privat företag driver ett projekt med avsikt att skapa ett svensktdatamuseum i . Projektet finansieras med medel från och har även stötts av . Det har dock på grund av sinsvaga ekonomi inte möjlighet att expandera i den utsträckning som detborde. Det är därför synnerligen viktigt att museet ses som en del avbevarandet av vårt svenska kulturella arv, anser motionärerna.Kulturdepartementets ansvar för museerI motion 2003/04:Ub384 av m.fl. (fp) föreslås attKulturdepartementet ska göra en översyn av vilka museer, oavsett huvudman,som bör ta ett ansvar för (yrkande 2). Motionärernaanser att bör ha ett övergripande engagemang ävenför kulturverksamhet som finansieras av annan huvudman. Detta engagemangkan sedan manifestera sig på olika sätt, skriver motionärerna. Det kanha formen av ekonomiskt stöd, hjälp att hitta samverkanslösningar elleratt överföra ansvaret för verksamheten på Kulturdepartementet.Motionärerna tar som utgångspunkt för sitt resonemang Historiska museeti . Det är, anser de, på lång sikt orimligt att lägga allt ansvarför ett museum av detta slag på ett enskilt universitet. Historiskamuseet i har för ungefär samma typ av uppgifter, somStatens historiska museum i har för . Om museet ifortsättningen ska kunna leva upp till sitt uppdrag, måste därför ansvaretför verksamheten vidgas utanför universitetet.Världsarv - Höga kustenBirgitta m.fl. (c, fp, kd) föreslår i motion 2003/04:Kr351 attLänsstyrelsen i i samarbete med de statliga verken,ska få i uppdrag att konkretisera idéerna kring ett världsarvsmuseumvid med ett nationellt uppdrag att redovisa de delar avSveriges geologiska utveckling som är kopplade till landhöjning. Imotionen erinras om att har blivit inskriven på Unescosvärldsarvslista som ett område med världsunik landhöjningsgeologi. Mångaolika parter har på initiativ av i tillsammanspåbörjat arbetet med att förbättra besöksanläggningar och informationi och kring världsarvet. I dessa diskussioner har frågan väckts om attett världsarvsmuseum för även skulle kunna ha ett nationelltuppdrag att redovisa de delar av geologiska utveckling som ärkopplade till landhöjning. Detta ingår ej i något befintligt museum ilandet.Ekomuseum BergslagenPer och () föreslår i motion2003/04:Kr352 att Bergslagen ska ges en långsiktig statligfinansiering som grund. har skapat sig en stark ställning isvensk kultur- och museivärld, men behöver en tryggare finansiering föratt kunna utvecklas på ett för Bergslagen gynnsamt sätt.Stiftelsen har alltsedan 1986 varit verksam i södraDalarna och . Bergslagen började som ett nyskapandemuseiexperiment, men har utvecklat en stark samarbetsorganisation mellansju kommuner och två län: , , ,och i samt och Ludvikai är ingen byggnad med samlingar av föremål utan består av 49autentiska besöksmål av stort industrihistoriskt och kulturhistorisktintresse fördelade i de sju kommunerna. Miljöerna uppvisar olika temansåsom hyttor, smedjor, gruvor och bostäder av skilda slag, vilka synliggörBergslagens unika historia. Detta pärlband av historiska originalmiljöerbinder samman nutidens människor i hela regionen.Ekonomin baseras dels på stiftarnas årliga fasta bidrag, dels på bidragfrån de båda länsmuseerna som skjuter till vardera.För en bredare verksamhet och särskilda projekt söks medel ur statligafonder och från EU.FotbollsmuseumPeter () föreslår i motion Kr331 att Fotbollsmuseet i Degerforsska ges möjlighet att utvecklas till ett riksmuseum för fotboll i (yrkande 2). Museet, som till att börja med främst speglade DegerforsIF:s historia, tillkom . Det har flyttat till nyalokaler och där utvecklats till ett "Fotbollens Hus", bl.a. till följdav den bildade . Utställningarna har breddats ochomfattar även allsvenskans historia, svensk landslagsfotboll, VM-fotbollenshistoria, samt dam- och flickfotbollens utveckling. I motionen föreslåsatt ska göra ett tillkännagivande av denna innebörd.Utskottets ställningstagandeI de motioner som utskottet behandlar i detta sammanhang föreslås atttio utpekade museer ska ges en annan, ur bidragssynpunkt mer gynnadställning som regionalt museum, nationellt ansvarsmuseum, riksmuseumeller bli tilldelat ett nationellt uppdrag eller att staten ska ta påsig ett större ekonomiskt ansvar för verksamheten. Bland förslagen finnsflera goda exempel på hur kulturen sprids över landet och engagerar delokala intressena.Förslag av detta slag har utskottet vid tidigare tillfällen regelmässigtavvisat genom att hänvisa till ett principuttalande som kulturutskottetgjorde 19873Betänkande 1986/87:KrU21 s. 7-9.. På förslag av utskottetavslog då ett antal motioner med argumentet att man "förnärvarande" inte borde inrätta fler centrala museer eller andra typer avstatligt finansierade museer. Utskottet har tidigare också slagit fastatt de som tar initiativ till nya museer bör se till att investeringaroch drift kan finansieras. Oavsett hur välmotiverad en stödinsats änkan te sig är det inte självklart att ett statligt engagemang alltid ärden bästa lösningen. Det är inte heller rimligt att räkna med att statengenerellt ska gå in som finansiär bara för att andra alternativ saknas.Med varje nytt bidragsberättigat museum följer krav på ökade statsbidragsom måste finansieras antingen med ökade anslag eller genom att andrabidragsberättigade museer får sina bidrag beskurna i motsvarande mån.Prioriteringar av detta slag måste göras insatta i ett större sammanhangoch grundas på ett fullgott beslutsunderlag som belyser vilka ekonomiskakonsekvenser varje sådant åtagande ger upphov till.När det gäller de nu aktuella motionerna ser utskottet ingen anledningatt frångå sin tidigare principiella uppfattning. De bör avslås avriksdagen.I anslutning till några av dessa motioner vill utskottet även framhållaföljande.I motion 2003/04:Kr372 (s) föreslås att ska ges möjlighetatt låta bygga upp en agrarhistorisk utställning avsedd attbelysa odlingshistoria under 6 . är en delav , och det är i första hand upp till museet att inomsina givna ekonomiska ramar avgöra hur tilldelade medel ska fördelasmellan de olika enheterna.I motion 2003/04:Kr246 (s) föreslås att bör fåställning som regionalt museum. Museet får inget statligt stödeftersom i förfogar över det statliga museistödsom utdelas till regionen. Utskottet vill därför erinra om att regionalamuseer som får statsbidrag enligt förordningen (1996:1598) om statsbidragtill regional kulturverksamhet har möjlighet att låta en del av bidragetgå till ett annat regionalt eller lokalt museum som kan komplettera detstatligt stödda museets verksamhet inom något område.I motionerna 2003/04:Kr258 (s) och Kr319 (s) föreslås att man iägardirektiven för ska skriva in vikten av att bolaget vårdaroch värnar rundradions historia genom i är ett statligt helägt aktiebolag som enligt sin bolagsordningska bedriva utsändning och överföring av radio- och tv-program. Bolagetsvarar bl.a. för utbyggnaden av det digitala marksända tv-nätet. Deomfattande investeringar som bolaget gjorde i detta nät mot slutet av1990-talet, liksom stora underskott i ett dotterbolag, medförde attTeracom AB hamnade i ekonomisk kris. begärde bolaget ettkapitaltillskott av ägaren staten. Vid en extra bolagsstämma fick styrelsen i uppdrag att omstrukturera verksamheten ochkoncentrera sig på sina kärnuppgifter så att bolaget på ett kostnadseffektivtsätt kunde bedriva utsändning av radio och tv över ett rikstäckandemarknät.Utskottet har mot denna bakgrund förståelse för att i principfrånsagt sig det ekonomiska ansvaret för Rundradiomuseum i . Värtatt notera är också att bolaget fortfarande äger museibyggnaden och pådet sättet indirekt stöder verksamheten vid museet. tarsåledes inte ut någon egentlig hyra men debiterar kommunen ettschablonberäknat belopp som inkluderar kostnader för el, värme och vatten ochavlopp. Avgiften är så beräknad att den enligt uppgift från bolagetinrymmer en inte obetydlig subvention.I motion Kr259 (s) föreslås att ekonomiskt stöd ska utgå till Synskadadesmuseum. Om inget stöd kan uppbringas till mitten av sommaren kommermuseet att läggas ned.