bet · GT01MJU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Efterfrågan på miljöanpassade produkter tillverkade av material från förnyelsebara råvaror ökar, vilket skapar drivkrafter för hållbar tillväxt som enligt regeringen har goda förutsättningar att ta vara på genom en god grund i forskning inom bioteknik och materialteknik och en stark industriell bas med lång tradition. Forskning som bidrar till en ökad förädlingsgrad av råvaror från den gröna sektorn är därmed angelägen. Vidare är utvecklingen av nya, naturresursbaserade tjänster inom t.ex. rehabilitering, jakt, fiske och turism av stor betydelse för att främja en balanserad regional utveckling. Regeringen hänvisar också till den forskning som sker om djurskydd och livsmedelssäkerhet. En viktig framgångsfaktor för företagen i den areella sektorn är enligt regeringen ofta multifunktionalitet, dvs. att ett företags verksamhet kan ha flera olika inriktningar. Regeringen anser att utvecklingen av de areella näringarnas många funktioner och produktionssystem bör ske i samråd med avnämare inom sektorer som industri, folkhälsa och regional utveckling. Detta kräver integrerade satsningar inom såväl grundläggande som tillämpade vetenskaper samt stöd för forskarutbildning och forskarrekrytering. I forskningspropositionen framhåller regeringen vidare att den gröna sektorns inriktningar är sammanlänkade och beroende av varandra. Forskningen bör därför bedrivas på ett sådant sätt att samarbete och utbyte mellan de olika inriktningarna, produktion och förädling, ekosystemtjänster samt rehabilitering och rekreation, underlättas. Regeringen hänvisar till att Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien understryker vikten av en ökad integration mellan sektorns inriktningar. Regeringen anser att forskning till stöd för ökad hållbar tillväxt i den gröna sektorn är angelägen och medel bör avsättas inom ramen för de medel som regeringen i denna proposition anvisar till Formas för forskning om miljö och hållbar utveckling. Av forskningspropositionen framgår även att , för arbetsliv och socialvetenskap, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och Verket för innovationssystem tillsammans bör tillföras för stöd till starka forskningsmiljöer. Medlen bör fördelas med till , till för arbetsliv och socialvetenskap, till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och till Verket för innovationssystem. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör tillföras , ytterligare och ytterligare . Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ505 (kd) yrkande 12 och 2005/06:MJ449 (mp) yrkande 49. Med anledning av motion 2005/06:MJ488 (c) vill utskottet även hänvisa till proposition 2004/05:150 Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag där regeringen framhåller dialogprojekten , bo och förvalta för framtiden, Framtida handel med dagligvaror samt Träbyggnadsstrategin (Ds 2004:1, Mer trä i byggandet) som exempel på arbeten för att främja en ökad samsyn och för att gemensamt hitta lösningar som kan bidra till hållbar utveckling. Regeringen anser att det finns goda möjligheter att vidga denna typ av samråd till andra områden och har bl.a. beslutat om att inrätta ett nationellt miljöteknikråd för samordning av insatser inom miljöteknik, miljödriven affärsutveckling och miljöteknikexport i (bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:49). I samband med sin behandling av forskningspropositionen behandlade utbildningsutskottet en motion om forskning om trä och träanvändning (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289). anslöt sig till näringsutskottet, som i sitt yttrande i ärendet hänvisade till redovisningen i propositionen av vilka insatser som görs när det gäller skogsforskning och skogsindustriell forskning. Det var enligt näringsutskottet en fråga om forskningen vid tekniska universitet och högskolor samt vid industriforskningsinstituten. Med hänvisning härtill och till vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ488 (c) yrkandena 1 och 2 i den mån motionen inte kan anses tillgodosedd. Motion 2005/06:MJ519 (fp) ger utskottet anledning att erinra om att regeringen i proposition 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv konstaterar att det nu är myndighetsorganisationen för forskningsfinansiering genomgick den genomgripande reform som resulterade i bildandet av de nya myndigheterna , , och . Regeringen gör den övergripande bedömningen att de nya myndigheterna utvecklas väl. Inte desto mindre är det - liksom vid andra strukturförändringar inom statsförvaltningen - enligt regeringen angeläget att aktivt följa upp genomförda strukturförändringar och identifiera eventuella behov av förändringar. Regeringen avser därför att före nästa forskningspolitiska proposition låta genomföra en första utvärdering av reform av de forskningsfinansierande myndigheterna. Utvärderingen bör relatera utvecklingen till de mål och riktlinjer som angavs inför bildandet av den nya myndighetsstrukturen. Det framhölls då att den nya organisationen måste kunna möta de växande krav på vetenskaplig kvalitet, relevans, flexibilitet, kraftsamling, internationalisering, samverkan och effektivitet som forskningens och samhällets utveckling ställer på forskningssystemet (prop. 1999/2000:81, bet. 1999/2000:UbU17, rskr. 1999/2000:257). Enligt regeringen bör utvärderingen också analysera de forskningsfinansierande myndigheternas insatser i förhållande till allmänna forskningspolitiska mål, som t.ex. jämställdhet inom forskningen och goda villkor för yngre forskare. Utvärderingen bör vidare analysera hur den förändrade myndighetsstrukturen och myndigheternas senare prioriteringar påverkat möjligheterna att ge adekvat stöd till forskningsområden som spänner över flera myndigheters ansvarsområden och kräver särskild samverkan. Med hänvisning härtill finner utskottet att syftet med motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 34 i allt väsentligt får anses tillgodosett utan någon vidare åtgärd. När det gäller frågan om medlen till fritidsodlingen och parksektorn vill utskottet upprepa sina uttalanden vid behandlingen av budgetpropositionen för (bet. 2004/05:MJU2, rskr. 2004/05:128-129). I samband med utskottets behandling av en liknande motion (bet. 2003/04:MJU10) hade utskottet uppvaktats av företrädare för Fritidsodlingens . I betänkandet framhöll utskottet fritidsodlingens stora betydelse och behovet av åtgärder för att säkra tillgången på bra växter för fritidsodlingen. Med hänvisning till trädgårdsodlingens speciella behov poängterade utskottet dessutom att det är av stor vikt att de informationskanaler som finns mellan forskning och praktik kan bibehållas och utvecklas. Enligt utskottets uppfattning måste det ses som ett samhällsintresse att de berörda organisationerna erhåller en väsentlig del av de föreslagna medlen och förutsatte att det skapas förutsättningar för en informations- och rådgivningsverksamhet inom hemträdgårdsområdet. Utskottet hänvisade bl.a. till att för den yttre miljön, Fritidsodlingens och Stiftelsen erhåller sammanlagt ca för dessa ändamål. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det inte är nödvändigt med ett riksdagsuttalande med anledning av motionerna 2005/06:MJ380 (s) och 2005/06:MJ445 (kd) yrkande 4 som därför avstyrks. 26:2 Bidrag till Skogs- och Lantbruksakademien Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Reform av marknadsordningen för socker, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om reform av marknadsordningen för socker. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ594 yrkande 9 och avslår motion 2005/06:MJ393. Såväl som EU, WTO och sockerproducenterna inom och utom unionen är eniga om att en reform av rådande marknadsordning för socker behövs. Det förslag som lagt fram innebär emellertid att producenternas inkomster sänks alltför mycket och alltför snabbt. anser att det behövs en balanserad reform som sker i en långsammare takt, innebär mindre prissänkningar samt tar större hänsyn till sockerproducenterna inom EU och i de fattigaste länderna. vill slå fast att den kompensation som skall utbetalas skall tillfalla de gårdar där betor odlas så att man inte omfördelar det stödet. Detta bör ges regeringen till känna. WTO-förhandlingarna m.m., punkt 6 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om WTO-förhandlingarna m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ441 yrkande 16 och avslår motionerna 2004/05:U254 yrkandena 1 och 3, 2004/05:MJ497 yrkande 11, 2004/05:MJ508 yrkande 1, 2005/06:MJ519 yrkande 1 och 2005/06:MJ594 yrkande 8. Enlig vår mening bör jordbruket avregleras. Detta bör ske ömsesidigt så att stödet sänks parallellt i alla länder. EU:s produktionsförhållanden kan jämföras med andra länder som har tempererat klimat. , , , , och är de större länder som konkurrerar med EU. En avreglering skulle på ett bättre sätt än se till att kundefterfrågan möter produktutbudet. Ekonomin blir beroende av yrkesskicklighet mer än av politikers välvilja. Marknaden ger stabilare spelregler än politiken. Det finns all anledning att hälsa ett ökat marknadsinflytande med tillfredsställelse också från producenthåll. Troligen kommer det att ta innan vi får en livsmedelsmarknad med sänkta stödnivåer, och än längre innan huvuddelen av stöden är avvecklade. Det är därför viktigt att en överenskommelse om stödminskningar kommer till stånd. Detta bör ges regeringen till känna. WTO-förhandlingarna m.m., punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om WTO-förhandlingarna m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:U254 yrkandena 1 och 3, 2004/05:MJ497 yrkande 11, 2004/05:MJ508 yrkande 1, 2005/06:MJ441 yrkande 16 och 2005/06:MJ594 yrkande 8. Ökad handel för tredje världen är det viktigaste bidraget för att nå tillväxt och välståndsökning. En rättvis handelspolitik gentemot tredje världen kräver att i-länderna förändrar sin jordbruks- och handelspolitik. Det är därför angeläget att WTO:s medlemsländer nu lyckas komma överens om gemensamma principer för reformering av världshandeln. Principerna syftar till att skapa ett marknadsorienterat handelssystem. anser att alla exportstöd samt andra handelsstörande krediter och bistånd snabbt bör tas bort. Regeringen bör vara pådrivande så att inte reformarbetet i WTO förhalas. Öppnare och mer rättvis handel är garantin för välfärdsökning och tillväxt inte minst i tredje världen. Detta bör ges regeringen till känna. WTO-förhandlingarna m.m., punkt 6 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om WTO-förhandlingarna m.m. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkande 11 och 2005/06:MJ594 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:U254 yrkandena 1 och 3, 2004/05:MJ508 yrkande 1, 2005/06:MJ441 yrkande 16 och 2005/06:MJ519 yrkande 1. I det pågående arbetet inom WTO bör och EU ställa mer bestämda krav utifrån de miljö- och djurskyddskrav som ställs på svenskt och europeiskt jordbruk. Det krävs en mer offensiv hållning mot ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk, hänsyn till miljöaspekter och hållningen till animalieproduktion. Man bör således eftersträva en dialog om de stödsystem inom jordbruk, fiske och energiområdena som motverkar en hållbar utveckling. handels- och jordbrukspolitik drivs i hög grad tillsammans med de övriga EU-länderna. Därför är det viktigt att inom EU arbeta för att öppna marknaden för exportvaror, inte minst jordbruksprodukter och råvaror. Likaså är det viktigt att avveckla de handelsstörande subventionerna inom jordbruket, framför allt dagens exportstöd, som leder till dumpning av jordbruksprodukter på världsmarknaden. Även andra viktiga jordbruksländer bör genomföra dessa reformer . () har krävt att EU avskaffar allt exportstöd för sina jordbruksprodukter. Det är viktigt att är pådrivande för att detta genomförs. Detta bör ges regeringen till känna. Principer för utbetalning av vissa stöd, punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om principer för utbetalning av vissa stöd. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ233 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:MJ202, 2005/06:MJ284, 2005/06:MJ338, 2005/06:MJ376, 2005/06:MJ419 och 2005/06:MJ594 yrkande 3. Alltför ofta har man kunnat se hur en enskild företagargrupp används för att klara utgiftstaket i den nationella budgeten. Slutet av ett kalenderår är en utgiftstyngd period för jordbrukare då inköp av förnödenheter, framför allt för växtodlingen, förfaller . Nötköttsproducenter kan få vänta på den sista intäkten från ett slaktat djur som det tagit 1,att föda upp. Totalt sett innebar regeringens budgetförslag att sammantaget senarelades för utbetalning till första delen av 2005. De sista betalningarna gjordes inte förrän . I sammanhanget kan också poängteras att faktiskt är mer än hela nettoinkomsten i svenskt jordbruk. Det är orimligt att bönder får ta huvudansvaret för att statsbudgetens utgiftstak skall hållas. Detta bör ges regeringen till känna. SLU:s sektorsansvar, punkt 11 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om klargörande i statsbudgeten av SLU:s sektorsansvar. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 33 och avslår motion 2004/05:MJ480. () är det enda universitet vars verksamhet inte sorterar under utan direkt under . specialstatus har diskuterats, men i det fall verksamheten också i fortsättningen skall ligga kvar under bör regeringen klarlägga i vilka frågor har ett speciellt nationellt ansvar gentemot sina näringar. Detta borde också tydliggöras genom att ett visst belopp i budgetpropositionen öronmärks för sektorsansvaret, dvs. för samverkan mellan näringen och myndigheterna. Det senare är ett sätt att tydliggöra i vilken omfattning staten anser att skall ägna sig åt den s.k. tredjeuppgiften eller sektorsansvaret och en signal till om att ta hänsyn till detta i sin interna verksamhet. Ett sådant förfarande är inte möjligt i årets budgetproposition, men regeringen bör att se över frågan . Detta bör ges regeringen till känna. Forskning och utbildning vid SLU, punkt 12 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av den skogliga utbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 22 och avslår motionerna 2004/05:MJ260 yrkande 2, 2004/05:MJ437 yrkande 2, 2004/05:MJ497 yrkandena 44 och 45, 2004/05:MJ505 yrkandena 13-16, 2004/05:MJ512, 2005/06:MJ213 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ396, 2005/06:MJ411, 2005/06:MJ418, 2005/06:MJ463 yrkande 2, 2005/06:MJ493, 2005/06:MJ528 yrkandena 9-11 och 2005/06:MJ594 yrkande 35. Enligt vår mening bör regeringen göra en översyn av den skogliga utbildningen för att säkra och möta framtida behov inom skogsområdet och för att säkerställa finansieringen av starka svenska forskningsinstitutioner.I översynen bör också problemet att erhålla praktikplatser för gymnasieungdomar belysas, och det är av stor betydelse att de universitetsinstitutioner som bedriver en god skogsforskning stärks. Regeringen bör i översynen också undersöka efterfrågan av lämpliga eftergymnasiala skogliga utbildningar, t.ex. KY-utbildningar. Sammanfattningsvis vill vi betona vikten av fortsatta utbildningsinsatser för att miljökvalitetsmålet Levande skogar skall uppnås. Projektet skog visade sig framgångsrikt, varför LBU-medel bör kunna disponeras till denna typ av skoglig kompetensutveckling.Detta bör ges regeringen till känna. Forskning och utbildning vid SLU, punkt 12 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om den hippologiska högskoleutbildningen, om ridinstruktörer och hovslagare och om eftergymnasial yrkesutbildning inom jord- och skogsbruket. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ497 yrkandena 44 och 45, 2004/05:MJ505 yrkandena 13-16, 2005/06:MJ528 yrkandena 9-11 och 2005/06:MJ594 yrkande 35 och avslår motionerna 2004/05:MJ260 yrkande 2, 2004/05:MJ437 yrkande 2, 2004/05:MJ512, 2005/06:MJ213 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ396, 2005/06:MJ411, 2005/06:MJ418, 2005/06:MJ463 yrkande 2, 2005/06:MJ493 och 2005/06:MJ519 yrkande 22. SLU, delar av hästsektorn och studentrepresentanter har uttalat ett starkt intresse för att införa ett tredje år på hippologprogrammet, vilket skulle leda till kandidatexamen. I betänkandet En svensk hästpolitik (SOU 2000:109) föreslås att ett tredje utbildningsår införs på hippologprogrammet först när det säkerställts att nuvarande tvååriga utbildning kan visa stabilitet, långsiktighet och säkerställd finansiering. Enligt min mening är dessa villkor nu uppfyllda, och jag föreslår därför att ett tredje år införs på hippologprogrammet. Dessutom bör en utredning genomföras med uppdrag att undersöka möjligheten att finansiera den hippologiska högskoleutbildningen på samma sätt som övrig högskoleutbildning. har alltför få unghästutbildare. Den hästpolitiska utredningen föreslog att ett bolag skulle inrättas för utbildning av ca 50 hästar . Mot bakgrund härav anser jag att regeringen års ekonomiska vårproposition bör anslå extra medel till unghästutbildningen, men att dessa medel bör riktas mot utbildning av ridinstruktörer i unghästutbildning. Därigenom skulle största möjliga antal utbildade hästar per investerad krona erhållas. Eftersom det har rått brist på välutbildade hovslagare i är det positivt att SLU nu har fått i uppdrag att finansiera minst 35 utbildningsplatser . Jag anser dock att nuvarande studiemedelsberättigande utbildning på hovslagarområdet bör utökas till att omfatta även lärlingsutbildningen. Handledningen måste naturligtvis i någon form vara knuten till läroanstalten (distans) - först då kan antalet hovslagare öka. Många bestämmer sig för att bli hovslagare först vid vuxen ålder, och då är det ofta förknippat med praktiska problem att bosätta sig på annan ort. I och med att systemet med interkommunal ersättning för riksrekryterande påbyggnadsutbildningar avvecklas försvinner förutsättningarna för dessa utbildningar. Högskoleutbildning är inte alltid önskad eller motiverad, och kvalificerad yrkesutbildning (KY) är ett svårgenomförbart alternativ för småföretag inom jordbruket och skogsbruket. Därför uppkommer ett behov av statligt finansierad eftergymnasial yrkesutbildning inom naturbruket. Utbildningen bör komplettera KY och vara väl anpassad till näringens säsongsvariationer, företagens storlek och arbetssätt och andra särskilda förutsättningar. Regeringen bör därför skyndsamt utarbeta ett förslag om hur behovet av en riksrekryterande eftergymnasial yrkesutbildning för jord- och skogsbrukets behov skall tillgodoses. Vidareutveckling av kunskaperna inom ekonomi för lantbruks- och livsmedelssektorerna sker bäst genom en stark forskning på dessa områden. För att denna forskning skall ge ett för optimalt resultat krävs en förstärkning av forskningsområdet. Utveckling av ett mer energisnålt jordbruk är nödvändig, forskning och utveckling pågår inom många områden, exempelvis produktion på gårdsnivå av biogas från vallgrödor, mer energisnåla metoder för jordbearbetning, ogräsbekämpning, konservering och hantering av grödor. Detta bör ges regeringen till känna. Forskning om alternativ till utfodring med fiskmjöl, punkt 13 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om forskning om alternativ till fiskmjöl vid utfodring. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ446 yrkande 42. Vid en expansion av vattenbruket måste tillgången till fiskmjöl säkras på ett sätt som inte ökar det s.k. industrifisket. Regeringen bör därför ge i uppdrag åt exempelvis SLU att i samarbete med berörda näringar genomföra forskning om alternativ till utfodring med fiskmjöl inom kyckling- och svinproduktionen. Detta bör ges regeringen till känna. Utvärdering av Formas ställning, punkt 15 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om Formas ansvar för livsmedelsforskningen och en översyn av rådsforskningen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 34. Enligt vår mening bör jordbruks- och livsmedelsfrågorna inte vara ett separat politikområde utan inkluderas i den allmänna konsument- och näringslivspolitiken. Den forskning som stöds av bidrag från Formas bör därför återspegla vår uppfattning att hela området från jord till bord skall beaktas. omfattar Formas forskningsområdet fram till råvaruproduktionen; förädlingen av livsmedel till färdig produkt finns inte med. Vi anser att Formas även bör ta ansvar för den livsmedelstekniska forskningen. bör dock ses över hur rådsforskningen om livsmedelsproduktion skall utformas och var den bör ligga. Vi anser också att Formas ställning inom forskningsfinansieringen bör utvärderas, och det bör övervägas om Formas skall läggas ned och om delar av livsmedelsforskningen bör flyttas över till under ett eget forskningsområde. Vidare bör delar av Formas anslag kunna användas för att öka den direkta fakultetsfinansieringen av högskolor och universitet, t.ex. via forskarskolor inom livsmedels- och jordbruksområdet. Detta bör ges regeringen till känna. Forskningsfond för hästnäringen, punkt 17 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en forskningsfond för hästnäringen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ505 yrkande 12. Jag ansluter mig till den hästpolitiska utredningens förslag i betänkandet En svensk hästpolitik (SOU 2000:109), dvs. att staten bör anvisa för s.k. kollektiv forskning på hästområdet. En förutsättning för att staten skall anvisa medel till sådan forskning bör enligt min mening vara att () inrättar en hästnäringens forskningsfond och ett hästnäringens samt att Formas inrättar en särskild hästforskningskommitté. En annan förutsättning bör vara att det ingås ett långsiktigt bindande avtal mellan Formas och NS om uppgifter, ansvarsfördelning, styrelseformer och finansiering. Detta bör ges regeringen till känna. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, punkt 1 (m) (), () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister beslutade att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende . fastställdes utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . har i partimotion 2005/06:Fi240 Politik för arbete och välfärd och i kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende och utanförskapskap, ge fler medborgare makt över den egna vardagen samt trygga goda statsfinanser och en värdig välfärd.