bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — har dessutom förslag som skaunderlätta för de äldre att arbeta längre än vid nuvarande politik.Arbetstagare och arbetsgivare kan komma överens om en högre pensionsålder.Fler äldre ska ges möjlighet att förlänga arbetslivet genomkompetensutveckling via ett individuellt kompetenssparande.Sverige behöver en ny företagarpolitik. ser med oropå att antalet företagare minskat den senaste tioårsperioden. Sverigeär ett litet öppet land som konkurrerar med omvärlden. Sänkt skattetryckoch minskade marginaleffekter är viktiga för ett ökat företagande somi sin tur kan finansiera välfärden. Enligt motionärerna bör ettriskkapitalavdrag införas för att stimulera investeringar även i onoteradeföretag. Vidare föreslås att ett etableringskonto införs för att underlättaetableringen av fler nya företag med eget kapital. Kristdemokraternaavser också att avskaffa förmögenhetsskatten och dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster. För att delvis finansiera detta ska bolagsskattenhöjas till . bör arbetsgivaravgifter och löneskatter sänkas.Partiet betonar också vikten av god konkurrens som ett medel till högrevälfärd. Genom att bl.a. avveckla statligt och kommunalt ägande påmarknader där privata företag skulle kunna konkurrera stärks konkurrensen.För intar familjerna och de äldre en särställning.Genom ett kommunalt vårdnadsbidrag skapas ökad valfrihet somkvaliteten i barnomsorgen säkerställs genom att maxtaxan höjs.Barnfamiljernas situation förbättras genom bl.a. en kraftig höjning avbarnbidraget. Pensionärerna får en särskild inkomstskattesänkning genomett höjt grundavdrag, och garantipensionen höjs. Kommunerna måste fåökade resurser att förbättra kvaliteten i vården och omsorgen. Partietföreslår liksom tidigare att fastighetsskatten avskaffas somkommunerna får möjlighet att ta ut en fastighetsavgift.CenterpartietI motion Fi16 framhålls att grundproblemet i svenskekonomi är att en så stor del av befolkningen av olika skäl står utanförarbetsmarknaden. Därmed räcker resurserna till välfärden, trots högaskatter, inte till. Den samlade ohälsan ligger kvar på rekordhöga nivåer,och den totala arbetslösheten är av arbetskraften. Ansvaretför dagens situation vilar på den socialdemokratiska regeringen.Centerpartiet vill att var och en som vill bidra också får chansen attgöra det. Den omläggning av den ekonomiska politiken som motionärernavill genomföra syftar till att sänka inkomstskatterna och öka incitamentenatt jobba. Fler ska gå från bidrag till arbete. För att öka antaletriktiga jobb måste fler ges möjligheter att komma in på arbetsmarknadensamtidigt som företagandets villkor förbättras. Därtill ska fler regioneroch näringar ges möjlighet att växa i ett grönare Sverige.För att få fler människor i arbete måste arbetsmarknadspolitiken förändrasi kombination med en politik för ökad tillväxt. Sysselsättningsmålet på80 % är möjligt att nå. vill underlätta för människor attkomma tillbaka till arbetsmarknaden. Tillsammans med de övriga partiernai vill partiet att s.k. nystartsjobb införs. Förslagetinnebär att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som varitbidragsberoende och att nedsättningen gäller som vederbörande varit bidragsberättigad. För ungdomar i åldern20-24 år ska nystartsjobb vara möjliga redan efter sex månadersbidragsberoende. Nystartsjobben ska vara en rättighet som administreras avSkatteverket.I jämförelse med regeringens förslag vill partiet också öka antaletlönebidragsplatser och subventionsnivån i systemet. Lönebidrag skadessutom kunna ges . vill lämna dencentraliserade arbetsmarknadspolitiken till förmån för mer lokal makt.Privata arbetsförmedlare ska ges möjlighet att arbeta parallellt medde offentligt finansierade arbetsförmedlingarna. För att förbättramatchningen på arbetsmarknaden vill också inrätta flerplatser för kvalificerade yrkesutbildningar.Självbestämmande är utgångspunkten för skattepolitik.Människor ska kunna leva på den egna inkomsten utan godtyckliga bidrag.Centerpartiet vill göra det möjligt för låg- och medelinkomsttagareatt leva på sin lön och göra det lönsamt att arbeta. Motionärernaföreslår ett system med jobbavdrag som utgår mot inkomster frånförvärvsarbete.Med förslaget sänks i praktiken marginalskatterna för alla med inkomsterupp till , och därigenom kommer arbetsutbudet attstärkas. Partiet vill också att avdrag för bl.a. resekostnader ochpensionssparande görs om till skatterabatter. Dessa tillsammans medpartiets inkomstskattereform innebär att kommuner och landsting fårbehålla sina skattebaser. I motsvarande mån reduceras de generellastatsbidragen. Med detta reformerade system minskar kommunernas beroendeav statsbidrag. Motionärerna föreslår vidare att fastighetsskattenreduceras. För att finansiera åtgärderna föreslås att både reavinstskattenoch stämpelskatten på bostäder höjas.Ge företagen bättre villkor så att de vill växa och anställa fler. Genomatt göra det möjligt för alla att starta företag, ta bort snedvridandeskatteregler och göra det lättare att anställa och garantera godakommunikationer, ges företagen bättre villkor. Nya växande företag behöveren trygg arbetskraftsförsörjning, vilket underlättas genom satsningarpå utbildning och forskning. Det måste vara möjligt för alla att startaföretag. vill införa möjligheten att skattefritt kunnaspara till ett startkapital; dessutom ska man ha möjlighet att göraavdrag för riskkapital som sätts in i det egna företaget. Förmögenhetsskattenliksom skattereglerna kring fåmansbolagen (3:12-reglerna) motarbetarföretagandet. Motionärerna föreslår att förmögenhetsskatten halverasunder budgetperioden. vill införa halverad arbetsgivaravgiftför den först anställda i företaget och halvera arbetsgivaravgiftenför nyanställda i näringslivet.Det måste också vara tryggt att anställa nya medarbetare. De nya reglernaför företagens sjuklöneansvar innebär större risker för framför alltsmå företag. Reglerna kan leda till att företagare sorterar bortpotentiella sjukdomsfall. föreslår i stället ett sjuklönesystemsom bygger på att företagen får ansvar för samma antal sjukdagar som dehar anställda. Företagen kan få ansvar för högst 30 sjuklönedagar.Arbetsgivaravgiften ska sänkas för alla arbetsgivare motsvarande ettsjuklöneansvar . Vidare vill partiet uppvärdera och stimuleraden hushållsnära tjänstesektorn genom att införa ett hushållsavdrag sommotsvarar en skattereduktion på av arbetskostnaden upp till 50 000kr . För att stimulera miljödriven tillväxt föreslås att anslagenför forskning och utveckling kring alternativa energislag utökas iförhållande till regeringens förslag.Genom att få fler människor i arbete kan resurser frigöras för engemensam trygg välfärd. Hälsoarbetet inriktas på hälsofrämjande åtgärderoch på att på ett tidigt stadium stödja människor och därmed förhindraatt sjukdomar utvecklas. Motionärerna föreslår en rehabiliteringsgarantisom innebär att åtgärder och uppföljning ska inledas efter en månadssjukskrivning. För att skapa utrymme för prioriteringarbehövs också besparingar. För att komma till rätta med kostnader försjukfrånvaron vill partiet införa ytterligare en karensdag. Vidare skaersättningsnivåerna i sjukförsäkringen sänkas till för den sominte har ansvar för minderåriga, och den sjukpenninggrundande inkomstenska fortsättningsvis beräknas på ett genomsnitt av de senaste 24 månadernaslön. Arbetslöshetsförsäkringen utformas enligt samma principer.Trafikförsäkringen privatiseras för att ge bilister incitament att körasäkrare. För att finansiera sina satsningar föreslår motionärerna ocksåytterligare besparingar på myndigheterna på drygt 3 miljarder kronorutöver regeringens förslag för 2006.Genom att frigöra resurser ges utrymme för en gemensam trygg välfärd.Centerpartiet föreslår att barnbidragen dubblas då barnet är mellan 1och . Tryggheten vid ålderdom ska förbättras genom en höjning avgarantipensionen till . Tryggheten i närmiljönska ökas genom att ge polisen ett anslagstillskott utöver regeringensförslag. Partiet vill också införa en nationell vårdgaranti fr.o.m.2006. i och stormen har påmint oss om vårtsamhälles sårbarhet. vill införa en fond utanför statsbudgetensom kan utnyttjas för katastrofinsatser. Avsättningen till fonden börske från utdelningen från statligt ägda bolag.2.3 ställningstagande till den ekonomiska politikenDen internationella konjunkturen var stark . Tillväxttakteni världsekonomin var den högsta som noterats ,och BNP i steg - den största ökningen sedan 2000.Mycket talar för att konjunkturen fortsätter att vara gynnsam under denärmaste åren, även om den internationella tillväxttakten inte kommerupp i förra årets toppnivåer.Utskottet tvingas däremot konstatera att den höga tillväxten ännu intehar påverkat den svenska sysselsättningen. Tvärtom fortsatte situationenpå arbetsmarknaden att försämras . De uppgifter som hittillspublicerats tyder på en viss stabilisering men någon tydligljusning kan dessvärre ännu inte noteras.Enligt (SCB:s) senaste arbetskraftsundersökningvar antalet sysselsatta i stort sett oförändratjämfört med samma kvartal . Den öppna arbetslösheten sjönk undersamma period från till , medan den totala arbetslösheten,dvs. öppen arbetslöshet plus andelen personer i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska program, steg från till 8,5 %.Även om det finns signaler om att sysselsättningen stiger framöver ärutskottet allvarligt bekymrat. De senaste årens utveckling på arbetsmarknadenär inte acceptabel. Hög arbetslöshet är ett slöseri med mänskligaresurser, och ytterligare åtgärder måste, enligt utskottets mening, vidtasför att öka antalet sysselsatta och pressa tillbaka arbetslösheten.I motion Fi15 (kd) hävdas att regeringens mål om en öppen arbetslöshetpå inte på långa vägar är uppfyllt trots att siffran manipulerasgenom att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kraftigtutökats. Sysselsättningsmålet kommer inte heller att uppfyllas, enligtmotionärerna. Även liberalerna och Moderata samlingspartietkritiserar regeringen för att inte nå målen inom arbetsmarknadspolitiken.Folkpartiet liberalerna menar i motion Fi14 (fp) att målet om öppenarbetslöshet kan nås lagom till valet genom att arbetslösa flyttasöver till arbetsmarknadsåtgärder. I motion Fi16 (c) hävdas att dagensarbetsmarknadspolitik är ett misslyckande och att dess innehåll måstereformeras. Liknande påståenden framförs i t.ex. motion Fi13 (m).Samtliga partier föreslår omfattande nedskärningar inomarbetsmarknadsområdet.Målet för den öppna arbetslösheten nåddes 2000Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om att målet om enhalvering av den öppna arbetslösheten till 2000 som regering ochriksdag satte upp 1996 nåddes . Den öppna arbetslöshetenlåg i genomsnitt på under både 2001 och 2002 men började stiga motslutet av 2002 till en högsta nivå på . Till enbörjan berodde uppgången på att antalet deltagare i de konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska programmen sjönk kraftigt. Men under de senasteåren är det den minskade sysselsättningen till följd av bl.a. svaginhemsk efterfrågan, kraftigt stigande produktivitet i näringslivet ochsjunkande sjukfrånvaro som bidragit till att den öppna arbetslöshetenstigit.Sysselsättningsmålet nåddes inte 2004Riksdagens och regeringens ambitiösa sysselsättningsmål, dvs. att antaletsysselsatta som andel av befolkningen i åldern ska uppgå till80 % 2004, utvecklades väl fram . Den högsta nivån nåddes iapril 2001 då den säsongsrensade sysselsättningsgraden uppgick till . Till följd av lågkonjunkturen åren därefter och den svagasysselsättningen har sysselsättningsgraden successivt sjunkit till ennivå på säsongsrensat.Båda målen ligger fast som delmål mot full sysselsättningUtskottet vill här klart deklarera att båda målen ligger fast som viktigadelmål mot det övergripande målet om full sysselsättning. De båda målenkompletterar dessutom varandra. Utskottet vill i detta sammanhang passapå att ta avstånd från påståendena i t.ex. Fi15 (kd) om att den öppnaarbetslösheten skulle vara ett mått på arbetslösheten som statistisktmanipuleras på olika sätt. Enligt utskottets mening är det minst likaviktigt att bekämpa den öppna arbetslösheten som att öka sysselsättningen.Personer som tvingas ut i öppen arbetslöshet riskeraratt permanent hamna utanför arbetsmarknaden. Detta leder i förlängningentill att utbudet av arbetskraft minskar.En rad åtgärder inom olika områden måste enligt utskottets mening vidtasför att de arbetsmarknadspolitiska målen ska nås. På kort sikt handlardet bl.a. om åtgärder för att öka efterfrågan och stärka konkurrenskraftenoch därmed stimulera sysselsättningen. På lite handlar detom att öka utbudet av arbetskraft för att trygga den framtidaarbetskraftsförsörjningen.I budgetpropositionen presenterade regeringen ett antal åtgärderför att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen. För att stimuleraefterfrågan höjdes därför fr.o.m. kompensationen förlöntagarnas egenavgifter från till 87,5. Vidare höjs barnbidragenunder 2006, flerbarnstilläggen förbättras, golvet och taket iföräldraförsäkringen höjs som en satsning om görspå ekonomiskt utsatta familjer.Det generella sysselsättningsstödet till kommunerna utökades tillsammanlagt 2005 och 2006. För attdämpa arbetslösheten och rusta de arbetslösa med utbildning och praktikutökades antalet platser i de arbetsmarknadspolitiska programmen underbåde 2005 och 2006 kraftigt i förhållande till budgetpropositionen för2004.Nya åtgärder för att nå målen i vårpropositionenI vårpropositionen går regeringen vidare med nya insatser för att redani år pressa ned arbetslösheten och öka sysselsättningen. De viktigasteredovisas i punkterna nedan:Arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa får en skatterabattmotsvarande av lönekostnaden. Detta förstärkta anställningsstöd väntasge 10 000 heltidsplatser . I ramen för satsningenskapas 1 500 projektanställningar för miljöinriktat arbete. Stödetberäknas minska statens skatteinkomster med 2005.Taket för lönebidrag för anställning av arbetshandikappade och anställdai skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare höjs med till15 i månaden.Arbetsförmedlingen intensifieras och förbättras. Förmedlingen ska ocksåbli mer företagsinriktad som regelverket förtydligas för attöka rättssäkerheten och stödja dem som har störst behov av hjälp. 2 000av de tidigare beslutade s.k. friårsplatserna omfördelas till2006 för att ge () möjlighet att öka kvaliteteni såväl förmedlingsverksamheten som friårssatsningen.Antalet platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen utökas med1 000 platser . Dessutom skapas 2 000 nya platser iarbetsmarknadsutbildningen med särskild inriktning mot bristyrken.Vid folkhögskolorna inrättas temporärt 500 nya utbildningsplatser förlångtidsarbetslösa ungdomar.En ettårig kompletterande utbildning för invandrade akademiker införsvid och högskola.En särskild vidareutbildning av obehöriga lärare genomförs i samarbetemed kommunerna. Satsningen ska framför allt vara inriktad mot yrkeslärareoch startar med 500 platser och utökas med ytterligare 500platser våren 2006.För att säkerställa antalet platser i den kommunala vuxenutbildningenbehålls det riktade statliga stödet för vuxenutbildning i ytterligaretre år.För att öka rörligheten på arbetsmarknaden utökas anslagen tillRikstrafiken med . Satsningenska stärka den interregionala kollektivtrafiken. Regeringen anger ocksåi vårpropositionen att den avser att ta ställning tillutredningsförslagen om dubbel bosättning (SOU 2005:28).Omfattande satsningar för jobb och tillväxt görs i de regioner som berörsmest av omställningarna inom försvaret.Fler satsningar i budgetpropositionen för 2006Enligt utskottets mening återstår det att se om åtgärderna är tillräckligaför att vända utvecklingen på arbetsmarknaden. Utskottet vill erinra omatt regeringen i vårpropositionen anger att den kommer att följautvecklingen och vid behov föreslå ytterligare åtgärder i budgetpropositionenför 2006.Vid sidan av de ovan redovisade omedelbara satsningarna redovisarregeringen i vårpropositionen sin grundläggande strategi för att långsiktigtfå fler människor i arbete, nå sysselsättningsmålet och därmed bidratill att säkra den framtida finansieringen av den svenska välfärden.Fler i arbete - en grundläggande framtidsstrategiDet handlar bl.a. om att underlätta för olika grupper att komma in påarbetsmarknaden, grupper som har en lägre sysselsättningsgradän genomsnittet av befolkningen. Satsningar ska göras inom bl.a. följandeområden:Fler yngre i sysselsättningen. De mycket stora satsningarna som gjortspå utbildning har inneburit att ungdomarnassysselsättningsgrad sjunkit. Det är inom denna grupp som sysselsättningenminskat mest . Åtgärder kommer att vidtas föratt uppmuntra yngre människor att tidigare än etablera sigpå arbetsmarknaden. Detta ska dock ske utan att regeringens långsiktigamål om att av en årskull ska ha börjat studera vid högskola senastvid åsidosätts. Som ett led i detta läggs under vårenförslag till nya antagningsregler för högskolan. Dessutom tillsatteregeringen en nationell koordinator för att snabba upp de yngresinträde på arbetsmarknaden.Fler äldre i arbetskraften. För att öka äldres möjligheter att varakvar längre i arbetslivet har bl.a. en utredning tillsatts för att seöver reglerna för tjänstepensioner och privata pensionsförsäkringar.Regeringen anger i vårpropositionen att behovet av ytterligare åtgärderför att öka de äldres arbetskraftsdeltagande kommer att analyseras ibudgetpropositionen för 2006.Ökad jämställdhet. Kvinnors förvärvsfrekvens i är hög jämförtmed andra industriländer. För att ytterligare höja den kvinnligaförvärvsfrekvensen måste en rad olika åtgärder vidtas för att ökajämställdhetensåväl i familjelivet och på arbetsmarknaden som i samhället som helhet.Regeringen kommer att bl.a. presentera en nationellhandlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader. Handlingsplanen kommeratt vara bred och bl.a. behandla jämställdhetslagen, anställningsformer,inflytande, kompetensutveckling och fördelningen av ledighet inomföräldraförsäkringen.Ökade möjligheter för arbetshandikappade att arbeta. Ytterligare insatserska göras för att öka arbetskraftsdeltagandet bland funktionshindradeoch arbetshandikappade, vid sidan av t.ex. höjningen av taket ilönebidraget som utskottet redovisat tidigare. Regeringen kommer under 2005att presentera en samlad översyn av åtgärderna för arbetshandikappade.Ökad integration. är ett av de länder i som harstörst andel invånare med utländsk bakgrund. Den genomsnittligasysselsättningsgraden för gruppen är , även om skillnaderna mellan olikagrupper av invandrare är stora. Regeringen har under de senaste årengenomfört ett antal åtgärder för att öka integrationen på arbetsmarknaden.En ny diskrimineringslagstiftning har tagits fram, en satsning påantidiskrimineringsbyråer har genomförts och AMS har fått mer resurserför att öka integrationen. Vidare har bl.a. satsningar genomförts medkompletteringsutbildning för invandrare, validering av utländskyrkeskompetens, s.k. prova-på-platser och andra åtgärder inom dearbetsmarknadspolitiska programmen. Detta är inte tillräckligt utan flerförändringar och åtgärder måste vidtas. Ytterligare insatser behövs föratt ge nyanlända svenskar snabbt tillträde till den svenska arbetsmarknaden.Bland annat måste kvaliteten i svenskundervisningen höjas. Undervisningenmåste också starta tidigare än vad den gör och kunna ske parallelltmed arbete, arbetspraktik, validering och utbildning Regeringen angeri vårpropositionen att den kommer att lägga enproposition på bord om de nyanländas etablering. Dessutom skaytterligare särskilda satsningar göras för de invandrare som under långtid stått utanför arbetsmarknaden. Vidare ska diskrimineringen i samhälletbekämpas ytterligare. Till exempel tillsatte regeringen enutredning som ska se över förutsättningarna för s.k. anonymiseradeansökningshandlingar. För att minska diskrimineringen på bostadsmarknadenkommer regeringen att ta initiativ till överläggningar med om en etisk uppförandekod för de kommunalabostadsbolagen.Betydelsen för det svenska samhället av att öka sysselsättningsgradenbland utlandsfödda framgår enligt utskottets mening mycket tydligt avde beräkningar () presenterade i sinlönebildningsrapport . Enligt KI är skillnaden i sysselsättningsgradmellan svenskfödda och utrikesfödda omkring 20 procentenheter.Om denna skillnad halveras skulle antaletpersoner i arbetskraften öka med ytterligare omkring 92 000 personer.I absoluta tal skulle sysselsättningen vara omkring 107 000personer högre jämfört med en trendmässig förbättring. Dessutom skullede offentliga finanserna stärkas med , räknat i dagenspenningvärde.Enligt utskottets mening är det avgörande att blir ett föregångslandpå integrationsområdet. Utskottet vill även erinra om att regeringenanger att den avser att återkomma med olika förslag i budgetpropositionenför 2006. I vårpropositionen ska dessutom en samlad strategiför det fortsatta integrationsarbetet presenteras.Oppositionens besparingar riskerar öka arbetslöshetenI partimotionerna föreslås omfattande besparingar inomarbetsmarknadspolitiken.Enligt utskottets uppfattning skulle besparingarna, om de genomfördes,leda till att arbetslösheten permanentades på nuvarande nivå eller t.o.m. steg. I liberalernas motion Fi14 föreslås att AMS läggsned och ersätts av en ny mycket mindre myndighet som bl.a. ska upphandlaarbetsförmedlingstjänster och arbetsmarknadsåtgärder av privata producenter.Liknande resonemang förs i bl.a. motion Fi16 (c).En styckning och nedskärning av AMS skulle enligt utskottets meningförsämra situationen för många arbetslösa, inte minst för personer sombor i regioner där efterfrågan på arbetskraft är svag. De redan nu storageografiska skillnaderna i sysselsättning skulle förstärkas ytterligare.I motionerna Fi14 (fp) och Fi15 (kd) föreslås också förändringar iarbetsrättslagstiftningen som åtgärder för att förbättra arbetsmarknaden.Utskottets principiella uppfattning i denna fråga är att det är enfelaktig föreställning att försvagningar i arbetsrättslagstiftningenskulle ge positiva effekter på tillväxten och sysselsättningen.Arbetsrätten bidrar enligt utskottets mening till att skapa tryggaarbetsförhållanden och stabila ekonomiska villkor, vilket i sig stärkertryggheten för de anställda. Enligt en studie av arbetsrätten i olikaländer som publicerat i Employment Outlook har utformningen avarbetsrätten inga entydiga effekter på den totala sysselsättningen ellerden totala arbetslösheten i ett land.Såvitt utskottet förstår har även Moderata samlingspartiet insett detta.I sin motion med anledning av budgetpropositionen skrev deatt omfattningen av arbetsrätten tycks ha mindre betydelse för arbetslösheten,sysselsättningen och inflationen i ekonomin. Forskningen kan inte påvisanågot samband mellan strikt arbetsrätt och hög arbetslöshet, menademotionärerna.I motion Fi13 (m) föreslås att ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringensänks.En av de viktigaste effekterna av sänkta ersättningsnivåer iarbetslöshetsförsäkringen är att lönerna för de lägst avlönade påarbetsmarknadenpressas nedåt, med vidgade klyftor och negativa välfärdseffekter somföljd. Detta är enligt utskottets mening inte en riktig väg att beträdaför ett framtida konkurrenskraftigt Sverige.Utskottet noterar också att motionärerna i Fi14 (fp) menar att högaskatter och en inflexibel lönebildning slagit ut den arbetsmarknad förmindre produktiva arbeten som skulle behövas för att minska bidragsberoendetoch utanförskapet.Här har utskottet en helt annan principiell ståndpunkt. Det är, enligtutskottets mening, viktig för den ständigt pågående moderniseringen avSverige att kvalitetshöjningar och produktivitetsökningar fortsätteratt vara centrala. Det är en väg som tjänat väl och skapat eni internationell jämförelse konkurrenskraftig produktion med godainkomster.Antalet sjukdagar ska halveras till 2008En mycket viktig del i politiken för att öka sysselsättningen och ökautbudet av arbetskraft är enligt utskottets mening att minska den högasjukfrånvaron.