bet · GS01BOU10 · 2005-05-12 00:00:00 — Förändringar i bruksvärdessystemet, punkt 10 (m, kd, c)av (), de (), Carl-AxelRoslund (m), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:N239yrkande 7, 2004/05:Bo235 yrkandena 4 och 9, 2004/05:Bo301 yrkandena18-20, 2004/05:Bo306 yrkandena 17 och 18, 2004/05:Bo309 yrkande 3 och2004/05:Bo310 yrkande 7 och avslår motionerna 2004/05:Bo257 yrkande 6och 2004/05:Bo315 yrkande 6.StällningstagandeNär bruksvärdessystemet tillkom var dess yttersta syfte att skapa etthållbart besittningsskydd för hyresgästerna och motverka hyreshöjningarpå bostadsmarknader med brist på lägenheter. Systemet skulle återspeglavärderingarna på bostadsmarknaden. Bruksvärdessystemet har sedan ipraktiken kommit att användas för att styra all hyressättning efterresultaten av hyresförhandlingarna för de kommunala bostadsföretagenslägenheter. I en del fall får det ett rent orimligt resultat.Dagens tillämpning av bruksvärdessystemet, där de kommunala bostadsföretagenär hyresledande, innebär att många hyresgäster upplever hyressättningensom orättvis. I storstaden kan hyran för en lägenhet i stadens ytterkantert.o.m. vara högre än hyran för en attraktiv lägenhet i stadskärnan.Omsättningen av lägenheter har blivit liten med en omfattande svarthandeloch en stor andrahandsmarknad som följd. Överprissättningen i mindreattraktiva områden i våra städer drabbar de boende hårt. Ett billigareboende i sådana områden skulle öka deras attraktivitet. Dagensbruksvärdessystem innebär också att en överprissättning sker när hyrornautanför storstadsområdena bestäms. Det är en följd dels av att systemetmotverkar konkurrens, dels av att på hyran - direkt eller indirekt -läggs kostnaderna för de lägenheter de kommunala företagen inte lyckashyra ut.Det är vidare uppenbart att det nuvarande systemet för hyressättningförsvårar nyproduktion av hyreslägenheter. Även på orter med betydandebostadsbrist och efterfrågan på nya bostäder har bostadsbyggandet underen varit mycket begränsat. En av orsakerna till attnyproduktionen av hyreslägenheter inte kommer i gång står att finna i attfastighetsägaren inte i förväg kan veta om hyresnivån kommer att täckade gjorda investeringarna. Med dagens ordning är det visserligen möjligtatt fritt avtala om en inflyttningshyra, men redan efter sex månadershyrestid kan en bruksvärdesprövning påkallas. Detta är givetvis interimligt.För att komma till rätta med bristerna i dagens system för hyressättningbehöver det ske påtagliga förändringar i riktning mot en friarehyressättning i nyproduktionen och en successiv anpassning av hyresnivåernai beståndet till hyresgästernas värderingar. En central åtgärd i dettasammanhang är att avskaffa de kommunala bostadsföretagens hyresnormeranderoll. Därmed skapas förutsättningar för en hyressättning som tar störrehänsyn till hyresgästernas och de bostadssökandes önskemål. Alla likvärdigalägenheter bör - oavsett vem som äger fastigheten - få ingå ijämförelseunderlaget med samma vikt när hyran för en lägenhet skall prövas.Först då får man det omfattande och rättvisande jämförelseunderlag somavsågs när bruksvärdessystemet infördes.Syftet med de förändringar i hyressättningssystemet som vi förordar äratt hyresnivåerna skall upplevas som rättvisa och spegla värderingarnahos hyresgäster i allmänhet. Det innebär bl.a. att den s.k. lägesfaktornkommer att få större betydelse för hyresnivåerna. Dessa förändringarkommer emellertid att behöva genomföras så attalla berörda parter ges möjlighet att anpassa sig till de nyaförutsättningarna. Vidare måste hyrorna i nyproduktionen vara förutsägbaraoch kunna bestämmas till en sådan nivå att en rimlig avkastning på dengjorda investeringen är möjlig. Hyresgästernas intresse av trygghet ochframförhållning i boendet skall förbli säkrat genom ett fortsatt starktbesittningsskydd. En fastighetsägare skall inte kunna kringgå dettaskydd genom oskäligt höga hyreskrav. Vid tvist mellan hyresvärd ochhyresgäst bör rimligheten i en av hyresvärden krävd hyreshöjning ävenfortsättningsvis kunna prövas.Vi anser att den trepartsöverenskommelse som har ingåtts mellanHyresgästföreningen, Fastighetsägarna och om en reformeradhyressättning var ett steg i rätt riktning mot ett reformerat systemför hyressättning. Även betänkande innehållerdelvis förslag med sådan inriktning. Utredningen för emellertid ocksåfram förslag som inte är förenliga med en friare hyressättning. Detgäller framför allt den vetorätt som hyresgästföreningen i praktikenges när det gäller hyrorna i nyproduktionen. Förslaget måste därförförändras så att det inte strider mot den fria avtalsrätten.Regeringen har tidigare aviserat att en proposition om hyressättningkommer att föreläggas . harsamhällsbyggnadsministernändrat detta besked och i stället utlovat att förslaget kommer att läggasfram för . Det finns mot denna bakgrund i dagslägetinte anledning att nu närmare ta ställning till Hyressättningsutredningensförslag. bör i stället genom ett tillkännagivande framhålladels att den aviserade propositionen måste innehålla ett sammanhålletförslag som omfattar såväl nyproduktionen som beståndet, dels attinriktningen av förändringarna i hyressättningssystemet bör utgå från deprinciper som ovan framhållits.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framfört. Därmed bifaller de motioner av m, fp, kd ochc som behandlas i detta avsnitt och avslår motionerna från v respektives.17. Förändringar i bruksvärdessystemet, punkt 10 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:N239yrkande 7, 2004/05:Bo235 yrkande 4, 2004/05:Bo301 yrkande 20, 2004/05:Bo306yrkandena 17 och 18, 2004/05:Bo309 yrkande 3 och 2004/05:Bo310 yrkande7 och avslår motionerna 2004/05:Bo235 yrkande 9, 2004/05:Bo257 yrkande6, 2004/05:Bo301 yrkandena 18 och 19 samt 2004/05:Bo315 yrkande 6.StällningstagandeNär bruksvärdessystemet tillkom var dess yttersta syfte att skapa etthållbart besittningsskydd för hyresgästerna och motverka hyreshöjningarpå bostadsmarknader med brist på lägenheter. Systemet skulle återspeglavärderingarna på bostadsmarknaden. Bruksvärdessystemet har sedan ipraktiken inte fungerat såsom det var tänkt. Det har kommit att användasför att styra all hyressättning efter resultaten av hyresförhandlingarnaför de kommunala bostadsföretagens lägenheter. Vi anser att ursprungstankarnamed bruksvärdessystemet bör vara vägledande för de förändringar avhyreslagstiftningen som framstår som mer än nödvändiga.Dagens tillämpning av bruksvärdessystemet, där de kommunala bostadsföretagenär hyresledande, innebär att många hyresgäster upplever hyressättningensom orättvis med en omfattande svarthandel och en stor andrahandsmarknadsom följd. Det är vidare uppenbart att det nuvarande systemet förhyressättning försvårar nyproduktion av hyreslägenheter. Även på ortermed betydande bostadsbrist och efterfrågan på nya bostäder harbostadsbyggandet varit mycket begränsat. En av orsakernatill att nyproduktionen av hyreslägenheter inte kommer i gång står attfinna i att fastighetsägaren inte i förväg kan veta om hyresnivån kommeratt täcka de gjorda investeringarna. Med dagens ordning är det visserligenmöjligt att fritt avtala om en inflyttningshyra, men redan efter sexmånaders hyrestid kan en bruksvärdesprövning påkallas.För att komma till rätta med bristerna i dagens system för hyressättningbehöver det ske förändringar i riktning mot en friare hyressättning inyproduktionen. En annan åtgärd är att avskaffa de kommunala bostadsföretagenshyresnormerande roll. Alla likvärdiga lägenheter bör - oavsett vem somäger fastigheten - få ingå i jämförelseunderlaget med samma vikt närhyran för en lägenhet skall prövas. Först då får man det omfattande ochrättvisande jämförelseunderlag som avsågs när bruksvärdessystemetinfördes.Vi förordar ett system där hyresnivåerna upplevs som rättvisa och speglarvärderingarna hos hyresgäster i allmänhet. Det innebär bl.a. att den s.k. lägesfaktorn behöver ges större betydelse för hyresnivåerna.Hyresgästernas intresse av trygghet och framförhållning i boendet skallförbli säkrat genom ett fortsatt starkt besittningsskydd. En fastighetsägareskall inte kunna kringgå detta skydd genom oskäligt höga hyreskrav.Vi anser att den trepartsöverenskommelse som har ingåtts mellanHyresgästföreningen, Fastighetsägarna och om en reformeradhyressättning var ett steg i rätt riktning mot ett reformerat systemför hyressättning. Regeringen har tidigare aviserat att en propositionom hyressättning kommer att föreläggas . Nuhar samhällsbyggnadsministern ändrat detta besked och i stället utlovatatt förslaget kommer att läggas fram för . Riksdagenbör mot denna bakgrund genom ett tillkännagivande framhålla att denaviserade propositionen måste innehålla ett sammanhållet förslag somomfattar såväl nyproduktionen som beståndet och att inriktningen avförändringarna i hyressättningssystemet bör utgå från de principer somovan framhållits.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framfört. Därmed bifaller partimotion2004/05:Bo310 yrkande 7 och motionerna 2004/05:Bo301 (m) yrkande 20,2004/05:Bo309 (fp) yrkande 3, 2004/05:Bo306 yrkandena 17 och 18,2004/05:Bo235 (c) yrkande 4 och 2004/05:N239 (fp) yrkande 7 samt avslårövriga motioner som behandlats i detta avsnitt.18. Förändringar i bruksvärdessystemet, punkt 10 (v)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo257yrkande 6 och avslår motionerna 2004/05:N239 yrkande 7, 2004/05:Bo235yrkandena 4 och 9, 2004/05:Bo301 yrkandena 18-20, 2004/05:Bo306 yrkandena17 och 18, 2004/05:Bo309 yrkande 3, 2004/05:Bo310 yrkande 7 och2004/05:Bo315 yrkande 6.StällningstagandeRegeringen har aviserat en proposition om en reformerad hyressättning.Vi anser att huvudsyftet med detta förslag självklart måste vara attstärka bruksvärdessystemet i olika avseenden. En av de förändringar sombör genomföras är att ta bort den möjlighet som privata fastighetsägarei dag har att ta ut en högre hyra än de kommunala bostadsbolagen. Iekonomiskt avseende har allmännyttan inte längre några fördelar gentemotprivata fastighetsägare. Det s.k. påtaglighetsrekvisitet, som innebäratt de privata fastighetsägarna har rätt att ta ut en högrehyra än de kommunala bostadsföretagen, har därför inte längre någonlogisk giltighet och bör således avskaffas.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna med anledningsav motion 2004/05:Bo257 (v) yrkande 6. Övriga motionsyrkanden sombehandlas i detta avsnitt avstyrks.19. Hyressättning för studentbostäder, punkt 11 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo297yrkandena 2-4.StällningstagandeDet finns betydande problem på studentbostadsmarknaden. De är en följdav de nya bestämmelserna om att endast de kommunala bostadsföretagenskall vara hyresledande.Min generella inställning är att de kommunala bostadsföretagen bör mistasin hyresledande ställning och att alla lägenheter, oavsett ägare, skallkunna utgöra norm vid en hyresprövning. Intill dess att en noggrannöversyn gjorts och beslut kan fattas om att avskaffa de kommunalabostadsföretagens hyresledande ställning, bör de nuvarande bestämmelsernarevideras.Studentbostäder upplåts som regel genom kommunala bostadsföretag ellersärskilda studentstyrda studentbostadsföretag, vilket är fallet i Lundoch . I tillhandahålls studentbostäder genom enbostadsstiftelse med lika styrelserepresentation för studenter och kommunsamt med en representant för högskolan. Det finns också mindre, privataföretag som på mer eller mindre ideell basis tillhandahåller studentbostädersamt rent kommersiella företag som bedriver studentbostadsverksamhet iliten skala.De studentstyrda bostadsföretagen tillkom som en följd av att ansvaretför studentsocial service från början ansågs alltför betungande attbelasta berörda kårortskommuner med. I stället överlämnades ansvaretför bl.a. bostadsförsörjningen att handhas av studenterna själva, genomför ändamålet inrättade studentkommuner i form av sådana obligatoriskastuderandesammanslutningar som regleras genom förordningen(1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar för fakultet.Studentbostadsföretagen kom således att styras av studenterna genom t.ex. studentkårerna eller studentnationerna. De gavs allmännyttig statusoch finansierades genom förmånliga lån och skattebefrielse på sammasätt som motsvarande kommunala bostadsföretag.Rent studentstyrda bostadsföretag finns i och . De drivsenligt samma principer som allmännyttiga kommunala bostadsföretag.Avkastningen på det egna kapitalet överstiger således inte den genomsnittligastatslåneräntan under föregående räkenskapsår med ett tillägg av enprocentenhet (jfr förordningen [2003:348] om skälig utdelning frånallmännyttiga bostadsföretag). De rent studentstyrda bostadsföretagen iLund och omsätter tillsammans ca per år.Företagen drivs i stiftelseform. Till skillnad mot de flesta kommunalabostadsföretag har de studentstyrda bostadsstiftelserna inte några ägaresom de behöver dela ut vinst till. Eventuella överskott återinvesterasdärför i verksamheten och kommer på så sätt hyresgästerna till del.Bestånden av bostäder utgörs enbart av små enheter som är dyrbara attproducera till följd av de många våtutrymmena (kök/kokvrå och badrum).Medelytan per bostad uppgår till ca 23 kvadratmeter.Fram till hade de studentstyrda studentbostadsföretagen s.k.hyresledande status inom den särskilda bruksvärdeskrets som utgörs avstudentbostäder (se RH 1999:65 där studentbostäder som ägdes av enstudentnation ansågs hyresledande; avseende studentbostäder som särskildbruksvärdeskrets, se även beslut imål ÖH 2070-00). Som en konsekvens av en lagändring den 1 april 2002fråntogs de studentstyrda studentbostadsföretagen sin hyresledande status.Detta har medfört att nyproduktion av studentbostäder numera innefattarbetydande risker eftersom en bruksvärdesjämförelse i efterhand medkommunala företag (vilka kan fördela sina kostnader över mer blandadebestånd) kan komma att medföra att hyresnämnden fastställer nybyggnadshyranför de studentstyrda studentbostadsföretagen under vad som motiveras avproduktionskostnaden.De allmännyttiga studentstyrda studentbostadsföretagen saknar såvälkapitalstarka ägare som substantiellt eget kapital som kan täcka förluster.Bristande kostnadstäckning medför således risk för konkurs. På siktinnebär detta att de studentstyrda bostadsföretagen kan tvingas attupphöra med sin nyproduktion eftersom framtida kostnadstäckande hyror,som är en förutsättning för företagens hela existens, inte längregaranteras.De studentstyrda studentbostadsföretag som även är allmännyttiga enligtdefinitionen i lagen om allmännyttiga bostadsföretag bör såledesåterinsättas i sin hyresledande funktion enligt 55 § hyreslagen. Detta kanske genom att en särskild definition av studentbostadsföretag införs i1 kap. 2 § lagen om allmännyttiga bostadsföretag samt att bruksvärdesnormeni 55 § första och andra styckena hyreslagen justeras med hänvisningtill denna definition.Utbudet av studentbostäder består av upplåtelser i första hand avlägenheter i hus som ägs eller förvaltas av upplåtaren/hyresvärden ellerav upplåtelser i andra hand, där hyresvärden från andra fastighetsägarehyrt in lägenheter som hyrs ut.I äger Stiftelsen () fastighetermed ca 7 000 bostadslägenheter. Stiftelsen hyr även ut drygt 1 000bostäder i andra hand. Cirka hälften av dem är insprängda bostäder, dvs.lägenheter i hus som även innehåller vanliga bostadslägenheter.De insprängda studentbostäderna återfinns huvudsakligen i kommunalägdafastigheter. Till del är det fråga om tillfälliga upplåtelser av lägenheter,vilka annars hade stått tomma t.ex. i avvaktan på saneringsarbeten.Till fastighetsägarna betalar normalt sammahyra som utgår för övriga bostadslägenheter i fastigheten. Denna hyraär som regel förhandlad med . För att täcka sinakostnader för andrahandshyresverksamheten tar stiftelsen ut ett påläggpå förstahandshyran (ca ) vilket inkluderas i andrahandshyran.Några studenter som inte ville betala detta pålägg vände sig tillhyresnämnden och begärde återbetalning enligt bestämmelsen i 55 d §hyreslagen. Prövningshyrorna (inklusive pålägg) översteg inte i någotfall den förstahandshyra som utgår för likvärdiga studentlägenheter iStockholms Studentbostäders eget bestånd. I de flesta fall understegandrahandshyrorna dessa hyror t.o.m. kraftigt.En student som bodde i en insprängd tvårumslägenhet , centraltbelägen i , betalade i andrahandshyra /m2 och år. Hanbegärde att hyran skulle sänkas till /m2 och år. Jämförbar(förhandlad) hyra för de studenter som bodde i likvärdiga lägenheter iStockholms Studentbostäders eget bestånd vid i norra till /m2 och år.En annan student som bodde i en insprängd tvårumslägenhet ,även den centralt belägen i , betalade i andrahandshyra /m2och år. Hon begärde att hyran skulle sänkas till /m2 och år.Jämförbar (förhandlad) hyra för de studenter som bodde i likvärdigalägenheter i Studentbostäders eget bestånd vid inorra uppgick till /m2 och år.Hyresnämnden liksom , som fastställde nämndens beslut, fannatt i de aktuella fallen inte fick göra någrakostnadspålägg utan enbart ta ut den med hyresgästorganisationenframförhandlade hyra som stiftelsen betalade till fastighetsägarna. Stiftelsenålades därför att till de klagande studenterna återbetala hyrespåläggen(se , beslut i mål nr ÖH 6662-02).En konsekvens av dessa beslut är att andrahandsverksamheten inte tillåtsbära sina egna kostnader utan att dessa måste täckas på annat sätt. Destudenter som bor i första hand i studentbostadsföretagens egna beståndkommer således genom höjda hyror att tvingas betala inte bara kostnadernaför sitt eget boende utan även för hyresgästerna i de insprängdalägenheterna. Alternativet är att studentbostadsföretagen tvingas avvecklaandrahandshyresverksamheten. Enbart i skulle detta innebäraen förlust av över 500 studentlägenheter.De studentstyrda studentbostadsföretag som även är allmännyttiga enligtdefinitionen i lagen om allmännyttiga bostadsföretag bör således enligtmin mening utan hinder av bestämmelsen i 55 d § hyreslagen tillåtas taut ett skäligt pålägg för att täcka sina administrativa kostnader isamband med andrahandsupplåtelser för studentbostadsändamål.Förutom rent administrativa kostnader för företagens gemensamma förvaltningoch den särskilda ersättning som utgår vid hyresförhandlingar medstudentbostadsföretagens egna förhandlingsmotparter (som regel speciellastudenthyresgästföreningar) föranleder de insprängda hyresavtalen intesällan särskilda förvaltningskostnader för extra underhåll på grund avupplåtelsernas speciella karaktär. Samtliga sådana kostnader bordeallmännyttiga studentbostadsföretag tillåtas kompensera sig för vid sinaupplåtelser i andra hand. Ett skäligt påslag bör som regel inte kunnaöverskrida av grundhyran eller medföra att sluthyran påtagligtöverstiger den förstahandshyra som utgår för studentbostäder som medhänsyn till bruksvärdet är likvärdiga.Detta kan ske genom att den tidigare föreslagna definitionen avstudentbostadsföretag införs i 1 kap. 2 § lagen om allmännyttiga bostadsföretagsamt att det i 55 d § hyreslagen som ett nytt tredje stycke införs ettundantag för sådana påslag som allmännyttiga kommunala bostadsföretageller studentbostadsföretag tar ut för att täcka skäliga kostnader försin andrahandshyresverksamhet.Regeringen bör skyndsamt utarbeta och återkomma till med delagförslag jag förordar.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag framför. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo297 (kd)yrkandena 2-4.20. Ägarlägenheter, punkt 12 (m, fp, kd, c)av (), de (), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo235yrkandena 15 och 16, 2004/05:Bo281, 2004/05:Bo285 yrkandena 1 och 2,2004/05:Bo301 yrkande 3, 2004/05:Bo302 yrkande 5, 2004/05:Bo305 yrkande4, 2004/05:Bo306 yrkande 26, 2004/05:Bo307 yrkande 1, 2004/05:Bo309yrkande 6 och 2004/05:Bo310 yrkande 24.StällningstagandeAtt äga sin bostad innebär för många människor en social trygghet sominte kan mätas i pengar. Att veta att bostaden är deras egen och attstaten har en lagstiftning som backar upp ägandet är en trygghet förmånga som bor i eget hus, s.k. egnahemsboende. Med nuvarande svensklagstiftning är det däremot inte möjligt för människor som av olikaskäl föredrar att bo i lägenhet att äga sin bostad. Varken hyresrätteller bostadsrätt motsvarar kraven för dem som ser ett värde i ägandet.De flesta länder i vår närhet har lagstiftning som tillåter ägarlägenheter.Här kan nämnas , , , och Belgien.Där är det en uppskattad boendeform som fyller behov på ett sätt somhyresrätt eller bostadsrätt inte kan göra.Olika alternativ har sina fördelar och sina brister. Det är bara denenskilda familjen eller individen som kan avgöra vilken boendeform sompassar bäst just för dem. Hyresrätten erbjuder hög service men liteteget inflytande över boendet. Bostadsrätten erbjuder ett mer personligtdeltagande men har sina givna nackdelar jämfört med en ägarlägenheteftersom det saknas lagfart och inteckningsrätt för de enskildalägenheterna. Många bostadsrättsföreningar hamnade i ekonomiska problem närrealräntechocken kom kring . Med ägarlägenheter blir ansvaretpersonligt och risken mer överblickbar för respektive hushåll.Ägarlägenheterna är inte avsedda att ersätta någon annan upplåtelseformeller att verka begränsande i något annat avseende. De som föredrarhyresrätt eller bostadsrätt kommer fortfarande att ha kvar denna möjlighet.Det framstår mot denna bakgrund som obegripligt att regeringen hittillsmotsatt sig den ökade valfrihet som ägarlägenheter kan medföra.Syftet med upplåtelseformen ägarlägenhet är att lägenheter skall kunnalagfaras och intecknas på i princip samma sätt som småhus. På det sättetskapas en större trygghet för finansieringen. Det kan också finnas ettintresse hos bostadsköparen att med eget arbete i lägenhetens färdigställandenedbringa anskaffningskostnaden.Med tredimensionell fastighetsbildning och enskilda ägarlägenheter kanbyggandet komma i gång relativt snabbt i de områden där fler bostäderefterfrågas mest, dvs. i tillväxtregionerna med bostadsbrist ochbostadsköer på upp . Ovanpå affärs- och kontorsbyggnader skulleägarlägenheter i en tredimensionell fastighetsbildning kunna byggas. Entrolig positiv sidoeffekt av detta blir mer levande och tryggarestadskärnor när fler bereds möjlighet att bo centralt. Den tredimensionellafastighetsbildningen borde också kunna underlätta byggandet av hyresrätter.Om exempelvis ägarlägenheter och hyresrättslägenheter kan samsas isamma byggnad kan de ekonomiska förutsättningarna för båda upplåtelseformernaförbättras.Det bör i sammanhanget framhållas att ägarlägenheter inte bara kan bliett viktigt komplement på bostadsmarknaden i storstäder och tätorterutan även på många andra ställen där det exempelvis kan vara intressantatt dela upp stora enfamiljsfastigheter i flera ägarlägenheter.