bet · GS01UBU6 · 2005-03-10 00:00:00 — Iyrkande 5 vänder sig dock motionärerna mot att detfinns stora svårigheter med att anordnaarbetsplatsförlagd utbildning och föreslår att ettfinansieringssystem skall införas, som säkerställertillräckligt många platser med godtagbar kvalitet.I motion 2004/05:Ub351 (v) begärs att regeringenskall lämna förslag till åtgärder i syfte att gestuderande rätt till arbetsplatsförlagd utbildningoch praktik. Motionären pekar bl.a. på att det påmånga gymnasieorter är svårt att leva upp till atterbjuda eleverna på yrkesprogrammen 15 veckorsarbetsplatsförlagd utbildning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till tidigareställningstaganden.I betänkandet Utveckling av gymnasieskolan slogutskottet fast att man menade att gymnasieskolanskall vara en skola med en minsta gemensamkunskapsbas för såväl studie- som yrkesförberedandeutbildningar, t.ex. bör kärnämnena vara gemensammaför samtliga utbildningar. Gymnasieskolan är intebara en förberedelse inför högre studier utan ocksåen förberedelse inför arbetslivet och för livet somaktiv samhällsmedborgare. Utskottet avvisade därförförslag om införande av tvååriga linjer. Utskottetgör samma bedömning . När det gäller problematikenmed att elever slutar i gymnasieskolan utan att haslutfört sina studier behandlas denna underÖvergripande frågor i detta betänkande.Utskottet menar att den gymnasialayrkesutbildningen måste hålla hög kvalitet och hahög legitimitet och därmed vara relevant förarbetslivet. När det gäller strukturen föryrkesutbildningen vill utskottet peka på att detunder senare år har pågått ett utvecklingsarbete vadgäller kvaliteten på yrkesutbildningen. Under åren2000-2002 genomförde ettyrkesutbildningsprojekt, YKSA, i syfte att höjakvaliteten inom gymnasieskolans yrkesutbildningar. Iverkets - samarbete gesexempel på arbetssätt för kvalitetsförbättringarinom yrkesutbildningen. Vidare har Myndigheten förskolutveckling publicerat enrapport, Arbetsplats för lärande, där några av demöjligheter som finns i gymnasieskolan för attförlägga delar av utbildningen till en arbetsplatsoch samverka med arbetslivet presenteras.I sammanhanget vill utskottet framhålla denmöjlighet som finns till samverkan mellan kärnämnenoch karaktärsämnen. Även om målen för kärnämnena ärgemensamma för alla elever, innebär inte detta attutformningen av undervisningen måste vara densammaför alla. I betänkandet Utveckling av gymnasieskolanframhöll utskottet att varje elev har unika behovsom måste mötas utifrån vars och ens individuellaförutsättningar och att alla måste få det stöd sombehövs för att nå målen. Olika alternativapedagogiska metoder måste utvecklas och användas föratt måluppfyllelsen skall öka. Inte minst gällerdetta för de elever som går i yrkesprogrammen. Ettsätt att stimulera elevernas intresse kan vara attkärnämneskurserna ges en prägel av målen för denstudieväg som eleven följer, s.k. infärgning. Föratt underlätta för skolorna att arbeta medinfärgning har regeringen givit i uppdragatt utforma kursplanerna så att möjligheterna attsamverka mellan kärnämnen och karaktärsämnen stärks.Uppdraget skall redovisas senast den 1 februari2006. Utskottet vill också erinra om det stöd somkan ges till elever som av olika skäl har svårt attklara sin gymnasieutbildning och som utskottetredogör för under avsnittet Övergripande frågor idetta betänkande.I maj 2004 beslutade regeringen om inrättandet aven yrkesutbildningsdelegation. Delegationen bestårav representanter för näringsliv, offentligverksamhet, fackliga organisationer och skola ochskall arbeta för att i ökad utsträckning förverkligasamhällets intentioner för samverkan mellan skolaoch arbetsliv och därmed bidra till att höjakvaliteten i gymnasieskolans yrkesinriktadeutbildning. Delegationen skall medverka till att ettlokalt utvecklingsarbete initieras och också verkaför en ökad rekrytering till de yrkesinriktadeutbildningarna i gymnasieskolan. Arbetet skallbedrivas fram t.o.m. , ochdelegationen skall då lämna en skriftlig redogörelsetill regeringen för sitt arbete. Utskottet, somvälkomnar tillsättandet avYrkesutbildningsdelegationen, menar attdelegationens arbete bör avvaktas. Utskottet hysergoda förhoppningar om att delegationens arbetekommer att höja statusen för de yrkesinriktadeprogrammen.I propositionen Kunskap och kvalitet - elva stegför utveckling av gymnasieskolan underströkregeringen att det arbetsplatsförlagda lärandet inomden gymnasiala yrkesutbildningen är enkvalitetsmässigt viktig del av utbildningen. Manmenade att elever som väljer yrkesinriktade programbör få minst 15 veckors utbildning förlagd till enarbetsplats. Regeringen ansåg också att inslag avarbetsplatsförlagd utbildning även bör erbjudaselever som väljer mer studieförberedande studievägarmen pekade på svårigheterna att beredaalla elever plats och föreslog därför ingen minstaomfattning. Utskottet delade regeringens bedömningarvad gällde omfattningen av det arbetsplatsförlagdalärandet och erinrade om att det är välkänt att det finns svårigheter med att hitta sådanaplatser. Utskottet anser fortfarande attomfattningen är väl avvägd med de förutsättningarför det arbetsplatsförlagda lärandet som råderoch vill åter framhållaYrkesutbildningsdelegationens arbete som kan ledatill förslag om förändringar.LärlingsutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkanden om förändradlärlingsutbildning med hänvisning tilltidigare ställningstaganden.Jämför reservationerna 15 (m, fp, kd, c) och16 (m, fp, kd, c).MotionernaFolkpartiet menar i motion 2004/05:N242 yrkande 2 (idenna del) att det måste vara möjligt att i störreutsträckning genomgå lärlingsutbildning. En sådanutbildning har stor betydelse för att mångahantverksyrken och småindustrier skall kunna levakvar. Dessutom leder förbättrade möjligheter tilllärlingsutbildning enligt motionärerna till atteleverna i högre utsträckning ges möjlighet att tadel av den senaste tekniken. Ett liknande yrkandeframställer i motion 2004/05:N254yrkande 14. Motionärerna menar att det finns ettbehov av en modern lärlingsutbildning för bl.a.landsbygdens traditionella yrken.Kristdemokraterna begär i motion 2004/05:Ub480yrkande 43 att ett lärlingsprogram införs inomgymnasieskolans ram som ett eget nationellt program.Lärlingsutbildningen skall vara nära knuten till detlokala näringslivet. Motsvarande yrkande presenterasockså av i motion 2004/05:Ub440yrkande 1. Lärlingsprogrammet skall ha egen timplanparallellt med den gymnasiala yrkesutbildningen. Isamma motion (yrkande 3) framhåller man attlärlingsutbildningen skall utformas i samarbete medarbetsmarknadens parter och att praktik bör varvasmed teori redan första terminen.Centerpartiet menar i motion 2004/05:Kr354 yrkande17 att gymnasieskolan inte lyckats utbildatillräckligt många till hantverksyrkena och att ensatsning därför bör göras på en modernlärlingsutbildning. Motionärerna menar att en sådanutbildning skulle innebära utökade möjligheter förungdomar och att hantverkarkåren skulle bevaras. Imotion 2004/05:Ub386 (c) vill motionären attregeringen återkommer med förslag om hur etteffektivt lärlingssystem skall kunna byggas upp föratt stärka småföretagen och deras vilja att utbildaoch anta lärlingar i hantverksyrken som målare,rörmokare, snickare och bilmekaniker.I motion 2004/05:Ub407 (kd) yrkande 2 begärmotionären att regeringen lägger fram förslag om ettutvecklat lärlingssystem och en yrkeshögskola.Motionären anser att en lärlingsutbildning skallfinnas som ett komplement till den skolrelateradeutbildningen och efterfrågar ett system med bättresamverkan mellan skola, arbetsförmedling ochföretag.I motion 2004/05:Ub285 (kd) yrkas att införandetav en lärlingsutbildning bör prövas i kommun.En lärlingsutbildning skulle kunna byggas upp före2007 och på så sätt fungera som modell för övrigalandet inför den reform av lärlingsutbildningen somdå väntar. I motion 2004/05:Ub286 (kd, m, c, fp)yrkande 1 föreslår motionärerna att enförsöksverksamhet med ett nationellt program förlärlingsutbildning skall införas i län.Utbildningen skall ha egen timplan och . Lärlingssystemet skall tillgodosesåväl elevens behov av relevant yrkesutbildning somföretagens behov av kvalificerade yrkesarbetare.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Frågan om lärlingsutbildning behandlades i sambandmed beslut om utvecklingen avgymnasieskolan. I propositionen gjorde regeringenbedömningen att en lärlingsutbildning skallutvecklas inom gymnasieskolan som ett valbartalternativ till den huvudsakligen skolförlagdautbildningen. Utskottet delade regeringensbedömning, och har alltjämt den uppfattningen, atten lärlingsutbildning bör utvecklas inomgymnasieskolan.Regeringen har lämnat ett uppdrag till Skolverketatt utreda och lämna förslag på utformning ochreglering av gymnasial lärlingsutbildning. Verketskall också utreda vilka formella beslut som skallkrävas lokalt för att en skolhuvudman skall ha rättatt erbjuda lärlingsutbildning som en alternativgymnasieutbildning och vilka följder det skall fårför bl.a. elevens rätt att söka utbildning i annankommun. skall också enligt uppdragetkartlägga de möjligheter och hinder som kan finnasmed att förena en anställning med studier på ettnationellt program med yrkesämnen. Utskottetanser att förslag till utformning ochreglering av en gymnasial lärlingsutbildning böravvaktas. Under arbetets genomförande förutsätterutskottet att verket samråder med bl.a.arbetsmarknadens parter.När det gäller flera motionärers oro förhantverksutbildningarnas fortlevnad delar utskottetdenna oro men utgår ifrån att de kontakter och denutredning som pågår kommer att belysa vilkabranscher som är speciellt lämpade för att omfattasav lärlingsutbildning. Utskottet vill också peka påden möjlighet som finns inom ramen för detindividuella programmet att genom lärlingsutbildningförena en anställning som syftar tillyrkesutbildning med studier av vissa kärnämnen igymnasieskolan. Hantverksutbildning inomvuxenutbildningen har behandlats av utskottet ibetänkandet Vuxenutbildning (bet. 2004/05:UbU5).Yrkanden om införandet av en yrkeshögskola har ocksåbehandlats i samma betänkande varvid utskottetföreslagit att avslår dessa.Vissa utbildningssatsningar, ämnenoch kunskapsområdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden omomvårdnadsprogrammet, entreprenörskap, idrottoch hälsa samt innehållet i Skolverketsuppdrag om kursplaneöversyn. Vidare föreslåsavslag på motionsyrkanden avseendekonsumentkunskap, riksrekryterandeutbildningar och körkortsutbildning.Jämför reservationerna 17 (fp), 18 (m, fp),19 (v) samt särskilt yttrande 8 (kd).MotionernaKristdemokraterna framhåller i motion 2004/05:So605yrkande 15 nödvändigheten av att fler kvinnor ochmän väljer att gå omvårdnadsprogrammet. Om inte flerväljer detta program - och andraomvårdnadsutbildningar - kommer det att saknas200 000 personer med omvårdnadsutbildning år 2015.Folkpartiet menar i motion 2004/05:Ub258 yrkande22 att gymnasieskolan bör erbjuda entreprenörskapsom en del av undervisningen och framhåller attkunskaper om företagande gör att fler vågar tasteget att starta eget. Också i motion 2004/05:Ub241(fp) framhävs betydelsen av att skolan läggergrunden för att stimulera entreprenörsanda och egetföretagande. I motion 2004/05:Ub286 (kd, m, fp, c)yrkande 2 föreslås att ett nationellt program medinriktning på företagande och entreprenörskap införspå försök i . Enligt motionärerna harlänet rik tillgång på såväl företag somentreprenörer. I motion 2004/05:Ub503 (s) menarmotionären att det entreprenörskapsperspektiv somkommer att införas i gymnasieskolan bör följas avkonkreta åtgärder för ett bestående resultat.Moderaterna framhåller i motion 2004/05:Kr269yrkande 5 att ämnet idrott och hälsa även framledesskall vara ett kärnämne i gymnasieskolan. I motion2004/05:Ub361 (c) yrkande 2 hävdas attkonsumentkunskap skall vara ett obligatoriskt ämne igymnasieskolan. Motionärerna menar att först närämnet konsumentkunskap ges ett ordentligt utrymme iskolan kan ungdomar agera på ett bra sätt somkonsumenter på marknaden.Vänsterpartiet begär i motion 2004/05:Ub339 atttilläggsdirektiv skall lämnas till vadgäller den kursplaneöversyn som verket skallgenomföra. Motionärerna menar att kursplanerna börinkludera inte enbart arbetsrättsliga frågor, utanäven sådant som rör relationer till andra, en godhälsa, olika studievägar, hur universitetslivetfungerar samt hur man söker arbete och egen bostad.I motion 2004/05:MJ500 yrkande 38 pekarKrisdemokraterna på vikten av att det finns engymnasieutbildning med riksintag med inriktning påfiske för att trygga nyrekryteringen och denframtida försörjningen inom fiskenäringen ochföreslår därför att en sådan utbildning skallfinnas. Ett yrkande om att gymnasieskolan iDegerfors bör ges möjlighet att utvecklas till ettriksrekryterande fotbollsgymnasium framförs i motion2004/05:Kr331 (v) yrkande 3. Enligt motionären börriksdagen begära att regeringen i samverkan medberörda parter skapar sådana möjligheter.I motion 2004/05:Ub250 (c) begärs etttillkännagivande till regeringen om att en utredningom möjligheterna att erbjuda gymnasieelevernatrafik- och körkortsteori bör genomföras. Även imotion 2004/05:Ub311 (s) föreslås attkörkortsutbildning skall erbjudas i gymnasieskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet menar att det är angeläget attrekryteringen till omvårdnadsprogrammet och andravårdutbildningar ökar. För att uppnå detta är detnödvändigt att utbildningen på t.ex.omvårdnadsprogrammet görs tillräckligt attraktiv förungdomar. Utskottet har erfarit att det finnsframgångsrika lokala satsningar där antalet sökandetill omvårdnadsprogrammet har ökat. Även andelen mänpå utbildningen har ökat. Satsningarna görs isamarbete mellan t.ex. kommuner, skolor ochlandsting. Detta är dock inte en fråga förriksdagen. När det gäller andrautbildningssatsningar inom vården hänvisas tillutbildningsutskottets betänkande Vuxenutbildning(bet. 2004/05:UbU5).Enligt läroplanen för de frivilliga skolformernaskall ett etiskt perspektiv, ett miljöperspektiv,ett internationellt perspektiv och ett historisktperspektiv prägla undervisningen. I propositionen omförändringar i gymnasieskolan presenteraderegeringen ytterligare fyra perspektiv som skallbeaktas vid utformningen av programmål ochkursplaner, nämligen ett naturvetenskapligtperspektiv, ett genusperspektiv, ettentreprenörskapsperspektiv samt ett internationelltperspektiv. har fått i uppdrag att beaktadessa perspektiv när verket föreslår hur de nyakursplanerna skall utformas. Regeringen meddeladedessutom i budgetpropositionen att manavser att , som ett led i en sammanhållentillväxt- och innovationspolitik, uppmärksamma hurundervisning i entreprenörskap kan främjas inomutbildningsområdet. beslutaderegeringen att ge ett uppdrag till Verket förnäringslivsutveckling () att genomföra ettutökat nationellt program för att främjaentreprenörskap. Programmet skall genomförasperioden till den 31 december2007. Programmet skall syfta till att öka intressetför kunskaperna om entreprenörskap i grund- ochgymnasieskolan samt i högskolan. Det skall ocksåbidra till regeringens målsättning att få flerintresserade av att starta företag men också ökaungdomars entreprenöriella förmåga. Utskottet anseratt frågan om entreprenörskap är tillräckligtuppmärksammad.Vad gäller yrkandet om att ämnet idrott och hälsaockså i fortsättningen skall vara ett kärnämne harutskottet ingen annan uppfattning och menar därföratt yrkandet är tillgodosett. Yrkande om attkonsumentkunskap skall vara ett obligatoriskt ämne igymnasieskolan behandlades i betänkande2003/04:UbU13. Utskottet föreslog då att yrkandetborde avslås då det inte enligt utskottetsuppfattning fanns utrymme för ytterligareobligatoriska ämnen i gymnasieskolan. Riksdagenbeslutade i enlighet med förslaget. Utskottet haringen annan uppfattning nu.När det gäller kursplaneöversyn ärdenna främst inriktad på att förbereda den övergångfrån kursbetyg till ämnesbetyg som riksdagenbeslutade om (bet. 2003/04:UbU13).Verket skall - förutom en översyn av kursplanerna -se över programmålen, bedöma behovet av förändringarav nuvarande inriktningar på nationella program,lämna förslag på utformning och reglering avgymnasial lärlingsutbildning, följa utvecklingen avfrisökning samt se över hur beredningen avansökningar om riksrekrytering skall utformas.Utskottet anser att uppdrag redan är såomfattande och av sådan angelägenhet attmotionärernas yrkande bör avslås.Enligt 5 kap. 9 och 14 §§ i skollagen harregeringen, eller den myndighet regeringenbestämmer, möjlighet att föreskriva att vissautbildningar skall stå öppna för sökande från ettbestämt geografiskt område. Utskottet anser attnuvarande ordning för beslut om sådanariksrekryterande utbildningar är ändamålsenlig ochyrkandet om att skall ta initiativ till ensådan utbildning bör därför avslås. Utskottet vill isammanhanget erinra om regler om utökad möjlighetatt söka till ett nationellt program i en annankommun även om hemkommunen anordnar motsvarandeutbildning. Denna möjlighet torde minska behovet avriksrekryterande utbildningar (jfr avsnittetÖvergripande frågor ovan). har i december2004 redovisat ett uppdrag om riksrekrytering förvissa gymnasieutbildningar. I redovisningen läggerSkolverket fram förslag om bedömningsgrunder föransökan om riksrekryterande utbildning. Skolverketbedömer också att beredningsgången för beslut omriksrekryterande utbildningar skall behållas.Förslagen bereds inom som önskar erbjuda elevernaundervisning i körkortsteori kan göra det genom attanordna en lokal kurs med detta innehåll. Utskottetanser därför att det inte finns behov av enutredning för att se över möjligheterna att erbjudagymnasieeleverna trafik- och körkortsteori.Inför högre studierUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omteknikprogrammet och tekniskt basår,kunskapskraven för elever som läserstudieförberedande program, avskaffande avhögskolebehörighet på alla program ochinförande av ett mentorssystem.Jämför reservationerna 20 (fp), 21 (fp), 22(m, fp, kd) och 23 (kd) samt särskiltyttrande 9 (v).MotionernaFolkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub258 yrkande20 att teknikprogrammet skall ge en kompetensnivåsom motsvarar det tekniska basåret på högskolorna.Enligt motionärerna är det slöseri med resurser atthögskoleutbildning skall ägnas åt grundläggandekunskaper som bäst lärs ut på gymnasienivå.I motion 2004/05:Ub258 yrkande 23 menarFolkpartiet att kunskapskraven bör höjas för eleversom läser en studieförberedande gymnasieutbildning.Motionärerna anser att alla elever skall läsakärnämnen, men att elever som vill gå direkt ut iyrkeslivet skall kunna läsa ämnena under kortare tidoch med annat innehåll. Om inte alla elever måstestöpas i samma form menar motionärerna att eleversom siktar på vidare studier redan från början avgymnasieutbildningen kan mötas av krav som är bättreanpassade till deras förutsättningar.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub480yrkande 44 att kravet på direkt högskolebehörighettas bort men att möjligheten att kompletterastudierna för att få behörighet alltid skall finnaspå alla program.Införande av ett mentorssystem föreslås avKristdemokraterna i motion 2004/05:Sf365 yrkande 8.Motionärerna pekar på att få gymnasieelever medinvandrarbakgrund fortsätter till universitet ochhögskola. För att underlätta för dessa elever attskaffa akademisk utbildning bör ett mentorssysteminföras. På så sätt får eleverna lära känna andrainvandrare som studerar, forskar eller som gåttvidare till arbetslivet efter avslutadeuniversitetsstudier.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Möjligheten att genomgå ett tekniskt basår ihögskolan eller inom den kommunala vuxenskolan ärenligt utskottets uppfattning ett värdefulltkomplement för att bredda rekryteringen till denaturvetenskapliga och tekniska utbildningarna ihögskolan. De elever som går igenom det tekniskabasåret - omkring 3 500 elever vid högskolan ochnågot färre i kommunala vuxenskolan - ärett välkommet tillskott till de som avslutar dettekniska programmet eller det naturvetenskapliga.Utskottet anser - som tidigare framgått i dettabetänkande - att gymnasieskolan skall vara en skolamed gemensam kunskapsbas för såväl studie- somyrkesförberedande utbildningar och att kärnämnenadärför bör vara gemensamma för samtligautbildningar. Utskottet hänvisar till dettaresonemang även när det gäller att bemöta yrkandenom andra kunskapskrav på vissa program. Utskottetvill också hänvisa till de olikheter i innehålletsom redan finns mellan programmen bl.a. genom deolika karaktärsämnena. Även när det gäller yrkandetom högskolebehörighet hänvisas till vad utskottetanfört om en gemensam kunskapsbas för alla. Denkunskap som motsvarar högskolebehörighet är viktigför att kunna vara en aktiv samhällsmedborgare ochockså för att kunna få ett arbete.Utskottet menar att det är värdefullt medkontakter mellan gymnasieelever och högskolan. Detär dock möjligt för en enskild skola, en kommuneller en högskola att initiera ett sådantmentorssystem som förespråkas av motionärerna.Utskottet anser inte att detta är en fråga förriksdagen att besluta om.Övriga yrkandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden avseendede nordiska ländernas gymnasiebetyg,elevresor och avgiftsfri skolmat.Jämför reservation 24 (kd) och särskiltyttrande 10 (v).MotionernaKristdemokraterna menar i motion 2004/05:U312yrkande 1 att en snabb lösning bör komma till ståndför en gemensam evaluering av de nordiska ländernasgymnasiebetyg så att de kan jämföras på ett rättvistsätt.Kommunernas skyldighet att svara för vissaelevresor bör förändras enligt motion 2004/05:Ub414(s). Eftersom väderförhållandena skiljer sig starktmellan olika landsändar borde ansvaret för elevernasresor till skolan ses över med syfte att bli merflexibelt.Tre motioner har väckts angående avgiftsfriskolmat i gymnasieskolan. I motion 2004/05:Ub385(mp) yrkar motionärerna att elever inom grund- ochgymnasieskolan bör få en laglig rätt till avgiftsfriskollunch och pekar på att barn från ekonomisktutsatta familjer äter allt mindre och allt sämrenäringsrik mat. I motion 2004/05:Ub484 (s) yrkas attregeringen bör verka för att skolmaten igymnasieskolan förblir kostnadsfri. Motionärernamenar att detta är viktigt dels ur ettnäringsperspektiv, dels ur ett klassfrågeperspektiv.FN:s konvention för barns bästa åberopas i motion2004/05:Ub488 (s) och motionären efterfrågaråtgärder i syfte att garantera eleverna fri skolmat.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.De nordiska länderna har inom ramen för ett samarbete när det gäller gymnasieskolanoch har överenskommit om ett nyttgymnasieavtal. Avtalet innebär bl.a. ett ömsesidigterkännande av examina, delexamina och annandokumentation över genomgången utbildning. Avtaletsäkerställer också att de nordiska länderna gerutbildningssökande från andra avtalsländer tillgångtill de teoretiska och yrkesinriktadegymnasieutbildningarna på lika villkor medrespektive lands egna medborgare.När det gäller yrkandet om flexiblare regler förskolskjuts beroende på väderlek vill utskottet pekapå bestämmelsen i 4 kap. 7 § skollagen om reglernaför skolskjuts för elever i . Där stadgasatt hemkommunen är skyldig att sörja för att det föreleverna anordnas kostnadsfri skolskjuts, om sådanbehövs med hänsyn till färdvägens längd,trafikförhållanden, funktionshinder hos en eleveller någon annan särskild omständighet. Ingethindrar således en kommun att väga in klimatet somen faktor i de kommunala bestämmelserna. Motsvarandeskyldighet att anordna skolskjuts finns inte förgymnasieskolan.Yrkanden om avgiftsfri skolmat behandlades avutskottet senast i betänkandet Utveckling avgymnasieskolan.