bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Forskninginom humaniora är ofta kulturbärande och bidrar till ökad livskvalitet genomatt skapa sammanhang och självreflexion, men har liten andel extern finansie-ring. Fakultetsanslagen bör ökas medytterligare utöver regeringens förslag, i syfte att förstärkden fria forskningen, finansieringen av doktorander och insatser på för Sveri-ge framgångsrika och vitala områden. Fakultetsanslagen bör fördelas enligtett transparent och förutsägbart system som premierar kvalitet och utvecklingav forskningsmiljöerna. Alla lärosäten - oavsett storlek och traditioner - skalges förutsättningar att utveckla excellenta forskningsmiljöer.Man kan inte inom forskningen räkna med samma rationaliseringsmöjlig-heter som inom näringslivet. Det nuvarande systemet för pris- och löneom-räkning missgynnar den högre utbildningen och forskningen. Den resursök-ning som regeringen räknar med för täcker knappast ensde kostnadsökningar som höjda löner och priser medför. Det krävs ett nyttsystem för pris- och löneuppräkning inom den högre utbildningen och forsk-ningen.Lärosäten och forskare måste tillåtas att fritt avgöra vilka forskningsfrågorsom skall ställas och vilka forskningsprojekt som skall bedrivas. Denna frihetmåste kombineras med ansvar, varför det behövs en etisk plattform och dis-kussion kring forskning och hur forskningsresultat skall tillämpas. De statligaforskningsrådens och forskningsstiftelsernas styrelser måste avpolitiseras.Ledamöterna skall inte utses av regeringen utan av vetenskapssamhället.Ordföranden och ledamöterna i högskolestyrelserna skall utses av lärosätenasjälva. Bland ledamöterna skall det finnas allmänföreträdare, som kan kommafrån politiken, näringslivet eller ha annan kompetens. Rektorn skall kunnavara ordförande i högskolestyrelsen.Statens uppgift inom forskning och utveckling är att komplettera andraforskningsfinansiärer. Det innebär att tyngdpunkten läggs på grundforskning-en och på forskarutbildningen.Staten bör regelbundet göra centrala avvägningar såsom* avvägningen mellan "fasta" och "rörliga" medel till forskning,dvs. mellan direkta forsknings- och forskarutbildningsanslag tilluniversitet och högskolor och de medel som fördelas av forsk-ningsfinansieringsorganen** avvägningar mellan olika forskningsområden** avvägningar mellan koncentration, profilering och decentralise-ring av forskningsresurserna. *Staten kan också spela en aktiv roll inom områden där har förutsätt-ningar att nå speciella framgångar.Däremot bör riksdag och regering avhålla sig från detaljstyrning av forsk-ningsanslagen.Till skillnad från regeringen anser vi att breda satsningar snarare än statligdetaljstyrning är ett effektivt sätt att åstadkomma långsiktig nytta. Därför vivi utveckla ämnesrådet för medicin till en svensk motsvarighet till , kallad för hälsa och medicinSyftet är att samla kraft kring strategiska områden såsom exempelvis biotek-nik med medicinsk inriktning, bioinformatik, klinisk forskning och IT inomhälso- och sjukvården. Till detta institut bör föras ytterligare 400 miljonerkronor, dvs. motsvarande ökning av resurserna som regeringen i propositio-nen öronmärker till olika områden inom medicinsk forskning.En oberoende utvärdering av organisationen för forskningsfinansiering be-höver tillsättas för att utreda i vilken grad den har bidragit till att stärkasvensk forskning och utveckling.2. Stärkande av kunskapskluster (punkt 2) - m, fp, kdav (), (), (), (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub293 yrkande 21.StällningstagandeFör att nu skapa forskningsmiljöer i världsklass är det nödvändigt att koncent-rera resurserna till de forskningsområden där svenska forskare och forskarlagredan i dag håller mycket hög klass.Som exempel har bl.a. kunskapskluster i absolut världsklassvad avser IT och bioteknik. Inom många områden finns en kritisk massa avuniversitetsforskning, storföretag, utvecklingsföretag samt en infrastrukturvad avser riskkapital, patent, affärsutveckling m.m. Att stärka och utveckladessa kluster är av central betydelse, inte bara för de berörda regionerna utanför hela landets framtid.3. Internationellt samarbete (punkt 3) - m, fp, kdav (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub293 yrkande 27.StällningstagandeFör ett litet land som är det internationella forskningsutbytet särskilbetydelsefullt. Internationellt forskningsutbyte och samverkan inom högreutbildning och forskning bör stå i fokus för de svenska satsningarna. Det ärockså en nödvändighet att som kunskapsnation utgör en attraktivpartner med forskning av yppersta kvalitet som konkurrensmedel.4. Den vetenskapliga verksamhetens värdegrund (punkt 4) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub473 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeKunskap kan användas både konstruktivt och destruktivt och medför därförett stort ansvar. Vi lever i en ofullkomlig värld, en värld där människan finnsett spänningsfält mellan ont och gott och där alla människor begår misstag.Dagens kunskaps- och informationssamhälle ställer därför höga krav på män-niskors etiska medvetenhet och förmåga att identifiera, bearbeta och ta ställ-ning i etiska frågor utifrån en helhetssyn. Den vetenskapliga verksamhetenmåste dels ha etiska ramar, dels ha en levande diskussion om denna etik.De lagar som stiftar utgår från samhällets värdegrund. Det väs-terländska samhället är byggt på en värdegrund av etik och väster-ländsk humanism. Människans unika och lika värde, människolivets okränk-barhet och individens frihet är grundpelare i denna värdegrund som utgör engod bas för ett lärande klimat och skall vara grundläggande för all utbildning.Jag anser därför att värdegrunden för högskolans verksamhet bör framgå ihögskoleförordningen.5. Tilldelning av resurser för forskning och forskarutbildninginom avgränsad del av ett vetenskapsområde (punkt 5) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub473 yrkande 4.StällningstagandeEftersom är ett litet land är det inte rimligt att ge alla högskolor vetenskapsområde, dvs. fasta statliga forskningsanslag. Volymen av studenterräcker inte till för det. Högskolor kan dock ha forskningsområden där natio-nellt och internationellt ledande forskning bedrivs. Det måste vara möjligt attge en högskola forskningsanslag till avgränsade områden, utan att den tillde-las ett helt vetenskapsområde.6. Genusperspektiv i medicinsk forskning (punkt 6) - fp, kd, cav (), (), () och OlleSandahl (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:So613 yrkande 2bifaller delvis motion2004/05:So598 yrkande 1och avslår motion2004/05:So598 yrkande 2.StällningstagandeDen medicinska forskningen har övervägande bedrivits på män, vilkethar medfört att kvinnor behandlas och bedöms efter en manlig norm som inteöverensstämmer med kvinnors sjukdomar och reaktioner. Riktlinjer för attforskningen skall omfatta både kvinnor och män skall tas fram i samverkanmed forskarsamhället. Även vid klinisk prövning av läkemedel är det centraltatt få fram riktlinjer för att läkemedel normalt skall testas på båda könen.7. Genusperspektiv i medicinsk forskning (punkt 6) - m- motiveringenav (), () och ().StällningstagandeVi delar uppfattningen att könsspecifika skillnader bör uppmärksammas vidforskning och klinisk läkemedelsprövning. Däremot är vi kritiska till reger-ingens instruktioner till om att rådet skall verka för att ge-nusperspektiv får genomslag i forskningen, särskilt eftersom regeringen för-söker styra vilka perspektiv på genusfrågorna som skall vara gällande. Vimoderater slår vakt om forskningens fristående roll och kan aldrig accepteraförsök till politisk styrning av forskningen. Av samma skäl är vi även kritiskatill att mer pengar skall öronmärkas till genusforskning.8. Forskning om vissa frågor eller branscher (punkt 7) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförsreservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub6 yrkandena 1-4och avslår motionerna2004/05:Ub7,2004/05:Ub231,2004/05:Ub468,2004/05:Kr269 yrkande 9,2004/05:MJ504 yrkande 8,2004/05:N241 yrkandena 1 och 2,2004/05:N284 yrkande 2,2004/05:N318 samt2004/05:N403 yrkande 23.StällningstagandeForskningen om byggande har mest varit inriktad på byggmaterial ochliknande. Jag anser att det behövs ökad forskning om beteenden i sambandmed byggande, boende och förvaltning. är av dem som är inblan-dade i byggprocessen män, och kvinnors erfarenheter och behov tas inte tillvara. Denna brist måste åtgärdas. Det är viktigt med mer forskning om energi-förbrukning i boendet, dels för att nå energibesparing, dels utifrån kostnadenför boendet i ett framtidsperspektiv. Forskningen måste belysa såväl stads-som landsbygdsutveckling. Fördelningen mellan dessa två områden är imarkant obalans, vilket bör förändras så att forskningen ser till behoven i hellandet.9. Forskningssamarbetet inom EU (punkt 8) - m, fp, kd, cav (), (), (), (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub11 yrkande 14och bifaller delvis motionerna2004/05:Ub9 yrkande 1 och2004/05:Ub355.StällningstagandeDet bör utvecklas ett eller flera europeiska forskningsråd med uppgift attfördela en betydande del av forskningspengarna på europeisk nivå. EU:sforskningsresurser bör i första hand prioritera grundforskningssatsningar. Iforskningsråden skall representanter för forskarsamhället ha det avgörandeinflytandet. bör driva att hanteringen av forskningsanslagen i EUförenklas och effektiviseras. När det gäller stora forskningsprojekt som barakan genomföras av flera länder gemensamt är det motiverat att EU finansierarforskning. Den måste agera i EU, eftersom unio-nen just nu utformar principerna för hur forskningen skall finansieras i ett s.ramprogram som skall gälla . Det är särskilt viktigt att de beslut somfattas i detta sammanhang blir riktiga, eftersom EU nu skaffar sig en alltmeromfattande och långtgående forskningspolitik.10. Digitalt vetenskapligt bibliotek (punkt 12) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub350.StällningstagandeOm skall vara bland de främsta kunskapsnationerna bör svenskastaten bättre samordna inköp, drift och tillhandahållande av de avgiftsbelagdaelektroniska informationsresurserna. behöver ett gemensamt natio-nellt digitalt vetenskapligt bibliotek med tillgång för alla. Regeringen börutreda möjligheten att starta ett sådant.Sedan några år har forskarvärlden i stor skala börjat använda de digitala,elektroniska informationsresurser i form av databaser, elektroniska tidskrifteroch böcker, som oftast mot avgift finns att tillgå över Internet. Tyvärr är detdock så att man inte ens inom det svenska utbildnings- och forskarsam-hället har en likvärdig tillgång till dessa digitala vetenskapliga litteraturreser. I landets läns- och folkbibliotek kan man inte komma åt denna fantastiskamängd av information som finns. De enskilda medborgarna, skattebetalarna,kan inte enkelt och kostnadsfritt ta del av de forskningsresultat som devia skattsedelns tiotals miljarder investerat i svensk offentligt finanrad forskning.11. Doktorandtjänster (punkt 13) - m, fp, kd, cav (), (), (), (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2004/05:Ub11 yrkande 12 och2004/05:Ub441 yrkande 13och avslår motion2004/05:Ub10 yrkande 1.StällningstagandeUniversitet och högskolor har egen finansiering bara till ungefär hälftenav dagens doktorander, vilket inte är acceptabelt. Det bör inrättas betydligtfler doktorandtjänster med en ekonomi och trygghet som är jämförbar med denormer som gäller i det omgivande samhället. De ökade fakultetsanslag somföreslagits av gör detta möjligt. Utbildningsbidrag måstepå sikt ersättas av fast anställning och stipendier mönstras ut som studiefinansiering.12. Organisationen av forskarskolor (punkt 14) - m, fp, kdav (), (), (), (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub293 yrkande 23.StällningstagandeInrättandet av många forskarskolor, bl.a. med finansiering från de stiftelsersom den borgerliga regeringen var med och instiftade, är något positivt. Fors-karskolor bör byggas nedifrån och upp, inte tvärtom som de nationella fors-karskolor som regeringen har inrättat. Universiteten och högskolorna börsjälva få utforma lämpliga nätverk som utöver svenska lärosäten också gärnafår innehålla såväl företag som utländska universitet.13. Upphävande av forskarutbildningsreform (punkt 15)- mav (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub293 yrkande 24.StällningstagandeDen forskarutbildningsreform som genomfördes måste rivas upp. Förut-sättningen för tillträde till doktorandstudierna skall inte vara att doktorandehar en utfäst studiefinansiering, utan den skall vara att hon eller han har enmöjlighet att klara studierna. Dagens doktorandsystem har många brister.Kravet på finansiering innebär en begränsning, eftersom många som nästan ärklara med sin avhandling måste avbryta om det inte går att få förlängdfinansiering. Vidare kan detta innebära en kvalitetsförsämring i doktorandensprojekt, då doktorand och handledare tvingas att välja ett projekt som "säkert"går att genomföra . Den mest allvarliga konsekvensen av detta sy-stem är att doktorandens möjlighet att uppnå självständighet minskas kraftigt,då det kan ta att uppnå detta. Alla doktorander måste ha rätt atutvecklas och växa till självständiga forskare i sin egen takt. Nuvarande be-stämmelser ger inte doktoranden något utrymme för att göra fel, bli oensemed handledaren eller byta projekt.14. Antagning till studier för licentiatexamen (punkt 17) - m, fpav (), (), (), (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub293 yrkande 25.StällningstagandeDen nya ordningen, att det blivit möjligt att anta sökande till forskarstudiersom enbart avser att avlägga licentiatexamen, är inte helt riskfri och måstedärför rivas upp. Det är tänkbart att det regelmässigt blir så att studenter fömåste antas till studier för licentiatexamen för att sedan eventuellt tillåtasvidare till studier för doktorsexamen. Det innebär en tröghet och en osäkerhetsom knappast är eftersträvansvärd. Det är också möjligt att det nya systemetunderminerar de vetenskapliga krav som måste ställas på lärare inom denhögre utbildningen.15. Forskarstuderandes inflytande (punkt 18) - kd, cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub276 yrkande 13.StällningstagandeDet är självklart att studentens roll i högskolan skall vara den aktiva medaktörens. Grunden för ett optimalt studentinflytande är ett gott formellt inflytandoch att studenterna skall ha rätt att som fullvärdiga ledamöter delta i allastyrelser och nämnder inom högskolan. Forskarstuderande har en situationsom varken är jämförbar med grundutbildningsstudentens eller med de avhögskolan anställda lärarnas. Därför är det viktigt att även forskarstuderandesrepresentation i olika beslutande organ säkerställs. Regeringen bör göra enöversyn av hur detta kan ske.16. Postdoktorala tjänster (punkt 21) - m, fp, kd, cav (), (), (), (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub11 yrkande 13och bifaller delvis motion2004/05:Ub293 yrkande 26.StällningstagandeRegeringens förslag om sammanlagt för att öka antaletmeriteringsanställningar är i rätt riktning men otillräckligt. Det behöver ska-pas fler möjligheter för nydisputerade forskare - s.k. postdoktorala tjänster -förutom de nuvarande tjänsterna som forskarassistent och biträdande lektor.17. Kommersialisering av forskningsresultat (punkt 26) - m, fp,kd, cav (), (), (), (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2004/05:Ub11 yrkande 10 och2004/05:Ub293 yrkande 22,bifaller delvis motion2004/05:N393 yrkande 27samt avslår motionerna2004/05:Ub8 yrkande 4 och2004/05:N241 yrkande 7.StällningstagandeFör att stärka forskningens roll för företag och tillväxt krävs en ökad kom-mersialisering av forskningsresultaten. För att stimulera detta behöver statengynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskare belöningar försådan kommersialisering. Det är av avgörande betydelse att innovatörer ochexploatörer kopplas ihop. Man bör införa ett belöningssystem genom "vinst-delningspaket", i vilka forskaren erbjuds royaltiyer, delägarskap eller optionei ett eller flera företag. Universitet och högskolor som knoppar av framgångs-rika företag skall få högre anslag till sin forskningsverksamhet. Högskolornabör även få en andel i vinsten.18. (punkt 28) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 28 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:N413 yrkande 14och avslår motionerna2004/05:Ub286 yrkandena 5 och 6,2004/05:N234,2004/05:N282 yrkandena 1 och 2 samt2004/05:N300 yrkandena 1 och 2.StällningstagandePå kort sikt är den tillämpade, behovsstyrda och mer industrinära forskning,som ofta bedrivs utanför universitetssfären, av avgörande betydelse för attskapa ett dynamiskt näringsliv. Exempel på forskningsinstitutioner som görmycket viktiga insatser är SIQ) och och utveckling (IVF). Institutens verksamhet bör medkraft understödjas.19. Utredning om forskningsvägarna för den kvalificeradeyrkeskunskapen (punkt 31) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 31 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub440 yrkande 12.StällningstagandeJag anser att forskningsvägarna för den kvalificerade yrkeskunskapen börutredas. Tonvikten i nuvarande högskoleutbildning ligger på påståendekun-skap - vetenskaplig kunskap. En annan typ av kunskap är förtrogenhetskun-skap - tyst kunskap, beprövad erfarenhet. Införandet av en ny doktorsutbild-ning skulle innebära att man beaktar även denna kunskap. Att utveckla meto-der för beskrivning och strukturering av förtrogenhetskunskap är en intressantoch nydanande inriktning för vetenskapssamhället, på samma sätt som detkonstnärliga utvecklingsarbetet vid de konstnärliga högskolorna. Yrkeskun-skaper bygger också på mer traditionellt vetenskapligt beprövade kunskaper.Ett vetenskapligt förhållningssätt krävs för att utveckla yrkeskunnandetsmetoder och material. Vetenskaplighet och forskning är en metod, ett förhåll-ningssätt. Forskningsanknytning till yrkeskunskaper är därmed naturlig, frånförhållningssätt till forskarutbildning och forskning. Ett yrke och en yrkes-högskoleutbildning kan sägas vara ett tema som inbegriper en rad olika fär-digheter. I och finns examina som "ProfessionalDoctorate" och "New Route PhD". Ett utmärkande drag för sådana programär kopplingen till näringsliv och arbetsliv, som också involveras i själva ut-bildningsprocessen.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendena har föranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbe-slut som behandlas i yttrandet.1. Forskningssamarbete i (punkt 7) - 2 m, 1fp, kdav (), (), () ochOlle ().I har starka kluster vuxit fram inom forskning kring t.ex.medicin, livsmedel och bioteknik. Svenska och danska staten borde underlättaoch stärka detta forskningssamarbete och aktivt arbeta för att undanröja hin-der. Gemensamma forskningssatsningar mellan företag och universitet påbåda sidor borde vara möjliga. försvårar exempelvis Vinnovasregler för anslag satsningar på dansk-svenska projekt. Det behövs också ettaktivt arbete för att harmonisera regler för hur studier värderas. En fortsattutveckling av stärker men är ocksåmycket betydelsefull för de båda ländernas högre utbildning och forskning.Vi förväntar oss att de danska och svenska regeringarna initierar ett aktivarearbete med gränsöverskridande samarbetsfrågor.2. European Spallation Source (ESS) (punkt 11) - 2 m, 1 fp, kdav (), (), () ochOlle ().Konkurrensen hårdnar om placeringen av den kvalificerade forskningsan-läggningen ESS (European Spallation Source). är ett av tremöjliga europeiska alternativ för placering, på grund av högaforskarkompetens inom detta forskningsområde. Enligt vår uppfattning harregeringens utredare ännu inte fått ett tydligt uppdrag att från början arbetamed målsättningen att ESS skall placeras i och . Regeringenborde dessutom verka för att anläggningen får direkt finansiering av EU. Viföljer med intresse arbetet med att understödja en placering av den kvalifice-rade forskningsanläggningen till och . Om inte regeringenhöjer ambitionsnivån återkommer vi med förslag om hur svenska staten skallstödja projektet.3. Doktorandtjänster (punkt 13) - fp, kdav (), () och ().Motionären bakom motion 2004/05:Ub10 pekar på svårigheten att förenaföräldraskap med forskning. Kraven på snabb meritering missgynnar föräldrarsom utnyttjar sin rätt till föräldraledighet. Inte minst gäller detta ensamståede mödrar. Statistiken visar också att färre kvinnor än män har fasta tjänstervid universitet och högskolor. En tänkbar lösning vore motionens modell medrätt till förlängd tid för doktorand- och meriteringstjänster, om föräldraledighet utnyttjas. Vi förväntar oss att regeringen prövar olika modeller och åter-kommer med förslag som gynnar jämställdheten.4. Kommersialisering av forskningsresultat (punkt 26) - m, fpav (), (), (), (fp) och ().Regeringen antyder i propositionen att den har för avsikt att avskaffa lärar-undantaget som ger läraren/forskaren rätt att äga sina forskningsresultat. Detfinns i grunden ingen anledning att tro att kommersialiseringsgraden av ve-tenskapliga upptäckter ökar om forskaren inte äger sina resultat.