bet · GT01KrU1 · 2005-11-24 00:00:00 — Redan av denna anledning bortfaller de båda senare budgetalternativen. Utskottet har emellertid även vid en mer detaljerad prövning av dessa förslag funnit att de bärs upp av olika lösningar som utskottet inte kan ställa sig bakom. Detsamma gäller Moderata samlingspartiets och förslag på anslagsnivå. Mot dessa förslag står regeringens och samarbetspartiernas förslag till anslagsfördelning, vilket enligt utskottets mening framstår som väl avvägt. I det följande går utskottet igenom budgetförslagen på utgiftsområde 17 och prövar anslag för anslag de alternativa lösningar som regeringen och respektive oppositionsparti förordar. Liksom den tidigare återgivna tabellen följer genomgången samma ordning som den som används i budgetpropositionen vid redovisningen av anslagen. Genomgången utmynnar i att utskottet i avsnitt 3.4 redovisar sitt samlade ställningstagande till de förslagspunkter i propositionen och de yrkanden i motionerna som har direkt inverkan på statsbudgeten på utgiftsområde 17. Övriga motionsförslag som berör frågor med anknytning till statsbudgeten men som väntas få budgeteffekt först eller senare behandlar utskottet längre fram i betänkandet i avsnitt 7. 3.3 Genomgång av förslagen på anslagsnivå 3.3.1 Politikområde 28 Kulturpolitik ska som central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet följa utvecklingen och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen med genomförandet av denna. I den uppgiften ligger en skyldighet att samordna och effektivisera de statliga åtgärderna. I propositionen föreslår regeringen att motsvarande ska avsättas för internationellt kulturutbyte . Dessa medel avser i första hand en utbyggnad av Statens kulturråds resurser för internationellt kulturutbyte. Till följd av det utökade uppdraget tillförs förvaltningsanslag . Regeringen föreslår att anvisas på anslaget . liberalerna föreslår i motion Kr381 att förvaltningsanslag ska minskas med (yrkande 52). Förslaget är föranlett av att partiet i sitt budgetalternativ omfördelar till regional kulturverksamhet och att motionärerna därför anser att verksamhet bör kunna minska (yrkande 9). budgetalternativ innebär enligt motion Kr418 att anslaget minskas med (yrkande 14). tillför i motion Kr386 anslaget . Resurstillskottet är avsett för ungdomars kulturverksamhet och ska enligt motionärerna fördelas på ungdomars egna villkor oberoende av vuxnas idéer och ambitioner. Utskottet finner inte anledning att ompröva regeringens förslag till medelsberäkning för . Den av föreslagna anslagsminskningen är föranledd av att partiet vill omfördela ytterligare resurser till regional kulturverksamhet, ett förslag som utskottet behandlar längre fram i detta betänkande och där avvisar. Utskottet avvisar därför även partiets förslag på detta anslag. motiverar inte sitt besparingsförslag, och utskottet finner därför inte anledning att ta upp det till närmare prövning. vill göra en större satsning på ungdomars kulturverksamhet och tillför därför anslaget . Enligt utskottets mening framstår det som olämpligt att i en myndighets förvaltningsanslag lägga in anslagsmedel avsedda i första hand för transfereringar, i synnerhet som det tilltänkta stödet är 2,5 gånger så stort som det egentliga förvaltningsanslaget. Blandas transfereringar med anslaget för egen förvaltning försvåras uppföljningen av verksamheten. Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete (28:2) Under detta anslag beräknas medel för bidrag till en rad skilda ändamål på kulturområdet. Så t.ex. används anslaget för bidrag till länskonstnärer, bidrag till organisationer med mångkulturell inriktning, bidrag för att främja funktionshindrades deltagande i kulturlivet samt bidrag till nationella minoriteters språk och kultur. Inom anslaget beräknas också medel för kulturinsatser i arbetslivet, bidrag till länsbildningsförbund m.fl. för kultur- och föreläsningsverksamhet, bidrag till samisk kultur, bidrag till , bidrag till centrala amatörorganisationer, centrumbildningar och lokalhållande organisationer för kulturverksamhet. Dessutom beräknas medel till Statens kulturråds disposition för tillfälliga insatser av utvecklingskaraktär eller insatser som på annat sätt är kulturpolitiskt angelägna. Svenska statens bidrag till i och Hanaholmen i finns också uppförda under anslaget. Regeringen föreslår att anslaget tillförs med anledning av statens utökade åtaganden för pensionskostnader för personal vid statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Vidare tillförs anslaget avsedda för internationella verksamhet. föreslår regeringen dessutom att anslaget ska räknas upp med för satsningen på Mångkulturåret, till , till och till en nyinrättad dansallians. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget förs upp med . liberalerna anser i motion Kr381 liksom Svensk Scenkonst och att regeringens tillskott till scenkonstnärernas pensionskostnader är otillräckligt för att scenkonstnärernas pensioner ska kunna jämställas med vad som gäller för offentliganställda (yrkande 13). föreslår därför att anslaget ökas med ytterligare (yrkande 52). Samma krav framförs av () i motion Kr274 yrkande 1. tillför i motion Kr418 anslaget . Bakom detta förslag ryms dels ökade resurser till amatörkulturens centralorganisationer på , dels en minskning med av de medel som står till regeringens disposition (yrkande 14). tar också upp amatörkulturens betydelse och ekonomiska villkor i motion Kr411 yrkande 4. minskar i motion Kr386 anslaget med netto . Bakom denna förändring döljer sig två förslag. I motionen hävdas att scenkonstnärernas pensioner bör jämställas med alla andra som har statlig pension. tillför därför anslaget . Å andra sidan minskas anslaget med med hänvisning till att partiet i stället lägger på som arbetar med i princip samma frågor. och föreslår att ska tillföras anslaget för att scenkonstnärernas pensioner ska kunna jämställas med vad som gäller för statligt anställda. Utskottet vill med anledning av detta framhålla följande. I samband med behandlingen av regeringens budgetförslag gick utskottet närmare in på ett antal frågor med anknytning till kulturarbetarnas pensionsvillkor (bet. 2004/05:KrU1 s. 2735). Ett problem som utskottet lyfte fram gällde de statsunderstödda scenkonstinstitutionernas pensionspremier. Men med de förslag regeringen redovisar i årets budgetproposition har denna fråga lösts. tillförs de berörda 63 institutionerna 45miljoner kronor, vilket gör det möjligt för dem att fortsättningsvis själva bära kostnaderna för personalens premiepensioner. Ett annat problem gällde de konsekvenser som omläggningen av det allmänna pensionssystemet fått för kulturarbetarnas pensionsvillkor. Reformeringen av det allmänna pensionssystemet har medfört att ålderspensionen numera grundas på livsinkomsten, och inte längre på de 15 bästa inkomståren. Nyordningen missgynnar arbetstagare som har ett relativt kort arbetsliv med ojämna inkomster. Det gäller bl.a. dansare vid de statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutionerna med avgångsrätt samt korister och sångsolister med avgångsrätt . Väljer en dansare eller sångare att gå i pension vid dessa åldrar får de enligt PISA-förordningen en pension motsvarande av lönen fram till ordinarie ålderspension. Eftersom pensionen tas ut tidigt påverkar detta livsinkomsten och ålderspensionen negativt. Å andra sidan samordnas inte pensionen med andra inkomster, vilket innebär att den som övergår i annan anställning vid den tidiga pensionsåldern kan uppbära både pension och lön. Lönen berättigar då dessutom till ytterligare pensionspoäng, vilket förbättrar den allmänna pensionen. Till bilden hör att en arbetstagare har rätt att arbeta till . Denna rätt är ovillkorlig och kan enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd inte avtalas bort genom kollektivavtal. Den konstnärliga personalens tidigare skyldighet att på anmaning av arbetsgivaren sluta sin anställning vid de tidiga pensionsåldrarna gäller därför inte längre. En enskild dansare eller sångare avgör själv om han eller hon vill fortsätta att arbeta fram till . För kulturarbetare med tidig pensionsavgång har övergången till ett nytt allmänt pensionssystem inneburit att pensionen efter försämrats. Osäkerheten om den framtida pensionen har lett till att dansare och sångare fortsätter sin anställning i stället för att gå i pension vid de åldrar som varit vanliga. Konsekvenserna vid t.ex. Operan är att unga dansare inte får någon anställning. Ytterligare en faktor av betydelse i detta sammanhang är frågan om en kompletterande ålderspension Kåpa för kulturarbetarna vid scenkonstinstitutionerna. Arbetstagarorganisationerna har krävt att de anställda vid dessa institutioner ska ges en kompletterande tjänstepension som är likvärdig med den som gäller för statsanställda. I budgetpropositionen tillfördes scenkonstens område därför avsedda att ge möjlighet till en sådan lösning. Utskottet såg detta resurstillskott som ett första viktigt steg för att komma till rätta med problemet. Resurstillskottet motsvarar emellertid endast ungefär halva det belopp som krävs för att berörda arbetstagare ska få en kompletterande ålderspension likvärdig den som gäller för statligt anställda. Till saken hör också att det ankommer på parterna att sluta kollektivavtal i frågan. Av förra årets budgetproposition framgick också att regeringen hade för avsikt att kombinera denna satsning med åtgärder som främjar fortsatt yrkesverksamhet för yrkesgrupper med tidig pensionsålder, såsom sångare och dansare. Regeringen kommer därför att fortsätta diskussionen med arbetsmarknadens parter och göra en översyn av den s.k. PISA-förordningen. I översynen ska man bl.a. undersöka möjligheterna till en karriärväxling vid tidig pensionsavgång och försöka finna lösningar som innebär att karriärväxlingen leder till ett nytt förvärvsarbete. En sådan övergång ansågs viktig eftersom det skulle kunna lösa problemet med den dåliga personalrörligheten bland dansare och sångare vid de statsunderstödda scenkonstinstitutionerna. Enligt utskottets mening är det därför angeläget att den fortsatta hanteringen av dessa pensionsfrågor hålls ihop. Av årets budgetproposition framgår att regeringen har för avsikt att fullfölja arbetet med översyn av den s.k. PISA-förordningen. I det arbetet ska frågan om karriärväxling i samband med tidig pensionsavgång prövas. Utskottet förutsätter att detta arbete bedrivs skyndsamt och att regeringen om så behövs återkommer till i frågan. I avvaktan på detta bör ytterligare medel inte anvisas på anslaget. föreslår dessutom en besparing på anslaget med och motiverar detta förslag med att partiet i stället lagt på som uppges arbeta med i princip samma frågor. Vilka frågor som åsyftas framgår inte, och utskottet har även i övrigt svårt att genomskåda motivet till besparingen. Utskottet har emellertid avvisat ungdomspolitiska satsning med på och avvisar därför även detta förslag liksom övriga motionsförslag rörande detta anslag. Nationella uppdrag (28:3) Under anslaget beräknas medel för tidsbegränsade nationella uppdrag. Sådana uppdrag ges till institutioner eller verksamheter som står för utveckling och förnyelse inom en konstriktning eller verksamhetsform. Varje institution som ges ett nationellt uppdrag tilldelas ett årligt bidrag . beslutar om ämnesområdena, medan regeringen utser innehavarna. fick åtta verksamheter dela på . Sju av dessa verksamheter har uppdrag för perioden 20032005. Ett av uppdragen, barnkulturforskning, löper . Nuvarande innehavare av de åtta ämnesområdena för nationella uppdrag redovisas nedan. (beslutas av ) (utses av regeringen) Baltic Art Center i Regeringen avser att genomföra en utvärdering av de nationella uppdragen mot bakgrund av att begärt en sådan utvärdering (bet. 2003/04:KrU1, rskr. 2003/04:87). Medan utvärderingen pågår har regeringen för avsikt att hålla fem av de nationella uppdragen vilande och att tillfälligt omprioritera denna del av anslaget till andra delar inom utgiftsområde 17. Utöver det nationella uppdraget till om 1miljon kronor 2006, beräknar regeringen 1miljon kronor under 20062008 för ett nationellt uppdrag inom arkivområdet. tog ställning till detta nya område i samband med behandlingen av regeringens proposition om arkivfrågor.5 Dessutom avser regeringen att utse en ny mottagare av ett nationellt uppdrag inom området barn- och ungdomsteater . Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget Nationella uppdrag för . Förslaget innebär en minskning med jämfört med . Minskningen förklaras i huvudsak av vilande nationella uppdrag . Dessutom har en reduktion gjorts på anslaget. Utskottet ser med intresse fram emot utvärderingen av de genomförda nationella uppdragen och förutsätter att utvärderingen görs skyndsamt. Utskottet kan dock konstatera att den aviserade utvärderingen får till följd att flertalet ämnesområden inte kommer att ha någon innehavare av ett nationellt uppdrag . Utskottet menar att detta inte nödvändigtvis behöver följa av att de nationella uppdragen utvärderas. Mot bakgrund av att det är första gången en utvärdering sker har utskottet dock inget att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel (28:4) En försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning genomförs i län den 1 juli 1997den , i enlighet med lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. läns landsting har fr.o.m. från övertagit befogenheten att besluta om fördelningen av statsbidrag till regional kulturverksamhet. Regeringen beslutar om vilka institutioner som ska vara bidragsberättigade. Under anslaget beräknas medel för försöksverksamheten. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel för . Förslaget innebär en minskning med jämfört med . Av denna minskning utgör omprioriteringar inom utgiftsområdet och förklaras av att en reduktion har gjorts på anslaget. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Bidrag till Operan, , , och Svenska rikskonserter (28:5) Från anslaget beräknas medel för bidrag till fem riksinstitutioner på teater-, dans- och musikområdet, nämligen till de två nationalscenerna Operan och samt till , Svenska rikskonserter och . Under anslaget redovisas att publiktillströmningen till Operan har varit fortsatt god med en ökad beläggning för balett från 2004. För operaproduktioner ökade beläggningen från 2004. publiktillströmning minskade , främst på grund av minskad beläggning på . Den genomsnittliga beläggningen vid årets föreställningar var . redovisar fortsatt höga publiksiffror. Svenska rikskonserters produktioner besöktes av 109 013 besökare. Den utländska publiken uppgick till 45 299 besökare. hade fortsatt höga publiksiffror. Regeringen föreslår att det under anslaget ska anvisas . Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr408 en nettoökning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Förslaget innebär att bidragen till Operan och ökas med sammanlagt , medel avsedda för att bl.a. säkra tillgången på kvalificerade dansare i Operabaletten och möjliggöra större uppsättningar på . föreslås att bidraget till Rikskonserter ska minskas med (yrkandena 1 och 4). I motion Kr233 understryker Moderata samlingspartiet att både Operan och har ett nationellt uppdrag att framföra såväl klassiska verk som nyskriven svensk och utländsk opera, balett och drama, men också opera, balett och drama för barn och ungdom. I motionen framhålls vidare att de ekonomiska problemen för nationalscenerna har blivit allt mer akuta. Inte minst hyreskostnaderna tär på institutionernas ekonomi. Den publika verksamheten måste komma i första hand menar motionärerna. Den ökning om som de båda institutionerna föreslås tillföras ska användas för produktion och fördelas proportionellt mellan de båda institutionerna. Det innebär att Operan bör få ett tillskott på och ett tillskott på , utöver det ordinarie statliga stödet (yrkande 2). I motion Kr381 föreslår liberalerna en nettoökning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Förslaget innebär att bidraget till Rikskonserter minskas med , medan Operans och bidrag ökas med vardera. Vidare räknas bidraget till upp med och bidraget till med (yrkande 52). Som skäl för förslaget anger att både Operan och har otillräckliga resurser. Det konstnärliga utvecklingsarbetet på teaterns, dansens och operans område vilar i stor utsträckning på nationalscenerna. Det är viktigt att de har reella möjligheter att genomföra gästspel och turnéer både i och i andra länder. Då det gäller anför motionärerna att verksamheten där har tillfört danskonsten i mycket. Redan från början har medverkat i flera projekt för att utveckla och sprida dansen som konstart i (yrkande 10). Uppräkningen av bidraget till syftar till att teatern ska engagera sig aktivt i den verksamhet med utvecklingsstörda som med goda resultat bedrivs vid Moomsteatern i (yrkande 11). Utskottet har tagit ställning till förslag om neddragningar av anslaget till Rikskonserter, senast i anslutning till budgetbehandlingen inför 2005.6 Utskottet anser nu liksom tidigare att neddragning i enlighet med förslagen skulle medföra stora förändringar av Rikskonserters uppdrag, vilket skulle vara olyckligt. Då det gäller Moderata samlingspartiets och förslag om ökningar av bidragen till Operan och hänvisar utskottet till det statsfinansiella läget och kan således inte förorda någon uppräkning av anslaget som de båda partierna föreslagit. Av samma skäl kan utskottet inte heller biträda förslaget från om att räkna upp anslaget till . Utskottet ställer sig således bakom regeringens förslag till medelsanvisning under detta anslag. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att regeringen under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete föreslår att särskilda medel, , ska anvisas för pensionskostnader för personal vid statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner (28:6) Under anslaget anvisas medel för statsbidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Regeringen föreslår att anslaget ska minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Sammantaget innebär dock regeringens förslag efter pris- och löneomräkning och efter den generella reduktionen om en ökning av anslaget med till . I flera motionsyrkanden föreslås en ökning av anslaget utöver regeringens förslag. I motion Kr408 föreslår Moderata samlingspartiet att anslaget ska ökas med i förhållande till regeringens förslag. Enligt motionärerna har det blivit alltmer uppenbart att såväl som Malmöoperan inte klarar sig ekonomiskt. Särskilt akut har situationen varit för den sistnämnda scenen. Det är väsentligt att de båda scenerna får goda ekonomiska förutsättningar . Stödet till bör därför ökas med , medan stödet till Malmöoperan bör ökas med . Vidare bör stödet till länsmusikorganisationen ökas med (yrkandena 1 och 4). Behovet av stöd till och Malmöoperan framhålls även i motion Kr233 (m) yrkande 2. I samma motion, Kr233, utvecklar skälen bakom några av de föreslagna satsningarna. Bland annat erinrar motionärerna om att länsmusikinstitutionerna är organiserade på olika sätt i olika delar av landet. Förutsättningarna har varit mycket skiftande vid deras tillkomst och medelsfördelningen haltar. Camerata Roman i län är exempel på en kammarorkester som missgynnas (yrkande 18). liberalerna föreslår i motion Kr381 att anslaget ska ökas med . Av ökningen ska avsättas för , medan resterande medel fördelas mellan länsmusikinstitutionerna och de regionala teatrarna (yrkande 52). I samma motion, Kr381, utvecklar skälen till att de begär en omfördelning av de statliga medlen och en förstärkning av den regionala kulturverksamheten. Enligt motionen har regionernas kulturansvar utvecklats mycket positivt, vilket bl.a. innebär att det inte behöver finnas samma styrning längre från statsmaktens sida. Det pågår försök med en s.k. kulturpåse i , som därigenom får större möjlighet att själv avgöra inom vilka områden kulturpengarna ska användas. Det är rimligt att denna utveckling fortsätter, anser motionärerna. Anslaget bör därför räknas upp med , medel avsedda för regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, medan är avsedda för regionala museer. Av ökningen bör avsättas för och resterande medel fördelas mellan länsmusiken och de regionala teatrarna. Motionärerna föreslår även att reglerna för fördelning av statsbidrag till regionerna ska ändras (yrkande 8). Även förslaget i motion Kr274 (fp) av innebär att bidraget till ska höjas med (yrkande 2). föreslår i sin budgetmotion Kr418 att anslaget ska ökas med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 14). Av motion Kr417 (kd) framgår att partiet anser att den regionala kulturen bör förstärkas med tanke på de stora nedskärningar som har gjorts tidigare. Vidare sägs i samma motion att en del av satsningen ska gå till som fått stor betydelse för kulturlivet i sin region. Sedan invigningen 1994 har den uppnått mycket goda resultat och nått ut till en bred publik (yrkande 7). I motion Kr386 föreslår att anslaget ska ökas med utöver regeringens förslag. Ökningen är avsedd att förbättra länsteatrarnas möjligheter att göra produktioner som är anpassade för mindre spelplatser och för att de ska kunna genomföra turnéer runt om i länen. Anslagshöjningen innebär att bidragen till var och en av länsteatrarna kan höjas med . I motion Kr308 av och () anför motionärerna att statsbidragen till länsmusikorganisationerna i och är avsevärt lägre än till övriga länsmusikorganisationer. Det finns inte några sakliga skäl till att dessa båda län ska diskrimineras, anser motionärerna. Yrkandet synes syfta till att en omprioritering ska göras inom utgiftsområdet, så att bidraget till länsmusikverksamheten kan förstärkas och de båda aktuella institutionerna kan erhålla i årligt bidrag, vilket skulle motsvara vad övriga jämförbara län har . Utskottet anser nu liksom tidigare att det är av största betydelse att de statligt stödda regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutionerna har en finansiering som möjliggör ett rikt utbud av produktioner och att de når en stor publik. Ansvaret för det delas av beslutsfattare på central, regional och lokal nivå. I budgetpropositionen föreslås en ökning av anslaget med . Utöver detta kan utskottet med hänvisning till det statsfinansiella läget inte förorda någon uppräkning av anslaget som föreslagits i motionerna. Utskottet kan inte heller tillstyrka att reglerna för fördelningen av de regionala statsbidragen ändras som föreslås i motion Kr381 (fp) yrkande 8. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att regeringen under anslaget 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete föreslår att särskilda medel, , ska anvisas för pensionskostnader för personal vid statligt stödda teater-, dans- och musikinstitutioner. Utskottet är inte heller berett att förorda en omprioritering inom anslaget som föreslås i motion Kr308 (c). Det ankommer på som fördelar bidragsmedlen till de regionala musikorganisationerna att avgöra hur bidragsfördelningen ska göras. Det kan tilläggas att den pågående utredningen om orkesterverksamheten i (Ku 2004:06), den s.k. orkesteröversynen, inom ramen för sitt uppdrag torde inbegripa länsmusikinstitutionerna. Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål (28:7)