bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Sjukskrivningsprocessen skall utformas så att arbetslinjen främjas. Regeringen anser att det är viktigt med lokal samordning och att fler samordningsförbund bildas. bör i detta avseende ge stöd till lokala aktörer och ta till vara och sprida erfarenheter från olika delar av landet. Regeringen framhåller att det finns särskild anledning att uppmärksamma kvinnors sjukskrivning. Kvinnorna utgör av de sjukskrivna, och den ökning av antalet sjukskrivna som skett har varit större bland kvinnor än bland män. För att nå det nationella målet är det viktigt att anledningarna till kvinnors ökade sjukskrivning uppmärksammas och att tillämpningen av sjukförsäkringen görs oberoende av om den försäkrade är man eller kvinna. Både kvinnors och mäns behov av rehabiliteringsåtgärder skall tillgodoses. har i rapporten ojämnt konstaterat att handläggningen av flera sjukförsäkringsförmåner skiljer sig åt mellan kvinnor och män. Regeringen har därför gett i uppdrag att återkomma till regeringen med en plan för arbetet med att integrera könsperspektivet i tillämpningen av socialförsäkringen. Regeringen kommer att fortsätta den särskilda ohälsosatsning som skett och aviserar därför medel till för detta ändamål även med 450 respektive . Regeringen avser även att tilldela extra medel med som skall användas för att ytterligare stärka myndighetens arbete med att förebygga och minska förekomsten av olika former av oegentligheter och felaktigheter inom de olika förmånsslagen. Därigenom kan anställa 300 årsarbetare extra för att stärka sina insatser inom området. Per m.fl. (m) begär i motion Sf425 yrkande 8 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. Historisk SGI, rätt för arbetsgivare att begära läkarintyg , kostnader för trafikskadade överförs till trafikförsäkringen, ej höjning av inkomsttaket m.m. medför besparingar på anslaget. I samma motions yrkande 1 begärs att SGI skall utgöras av de senaste tolv månadernas inkomst. För den som inte har haft en inkomst skall i stället av den förväntade årsinkomsten få användas som SGI. Denna alternativregel skall dessutom alltid användas av anställda som har gått ned i arbetstid för att undvika att dessa får en högre sjukpenning än förväntad inkomst. I motionens yrkande 2 framhåller motionärerna att man motsätter sig ett förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Slutligen föreslås i yrkande 4 att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning skall överföras till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheter från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. I motion Sf382 av Per m.fl. (m) begärs i yrkande 2 att arbetsgivare ges en lagreglerad rätt att kräva sjukintyg av sina anställda från första sjukdagen. I yrkande 7 begär motionärerna att en mer ingående granskning av arbetsförmågan skall göras efter sex månaders sjukskrivning. I motion Sf360 av m.fl. (fp) yrkande 1 i denna del begärs att anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. Historisk SGI, rätt för arbetsgivare att begära läkarintyg , kostnader för trafikskadade överförs till trafikförsäkringen, ej höjning av inkomsttaket, finansiell samordning, rehabiliteringsgaranti m.m. medför besparingar på anslaget. I motion Sf384 begär m.fl. (fp) i yrkande 3 ett tillkännagivande om finansiell samordning mellan och sjukvården innan förslag om s.k. vårdregioner har startats. Motionärerna framhåller att samordningen skall innebära mer lokala initiativ för bättre hälsa, kortare väntetider och kortare sjukskrivningstider. Vidare skall en utveckling av landstingens arbete med att skriva sjukintyg och värdera arbetsförmågan ske. I motionens yrkande 4 begärs tillkännagivanden om att läkarintyg som ligger till grund för mer än fyra veckors sjukskrivning skall prövas av en försäkringsläkare som träffar patienten och om en rehabiliteringsgaranti. Som huvudregel skall ersättningen bortfalla om den försäkrade inte medverkar till rehabiliteringen. Även anför i motion So423 yrkande 1 i denna del att en rehabiliteringsgaranti skall införas. (fp) tar i motion Sf213 yrkande 1 upp frågor om finansiell samordning och rehabiliteringsgaranti. I motion Sf384 yrkande 7 begär motionärerna att arbetsgivaren skall få besluta om när läkarintyg skall krävas vid sjukfrånvaro. I motion So640 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 9att regeringen återkommer med lagförslag angående närståendepenning för att förlänga den möjliga tiden från 60 . Närståendepenning bör även möjliggöras vid mindre allvarliga sjukdomar än dagens regler kräver och den till närståendepenning berättigade kretsen bör vidgas. m.fl. (kd) begär i motion Sf428 yrkande 25 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. Historisk SGI, rätt för arbetsgivare att begära läkarintyg , kostnader för trafikskadade överförs till trafikförsäkringen, ej höjning av inkomsttaket, rehabiliteringsförsäkring, flexibel ersättningsnivå m.m. medför besparingar på anslaget. I samma motions yrkande 5, liksom även i motion A417 yrkande 12 av m.fl. (kd), begärs att en ny rehabiliteringsförsäkring införs som bygger på den modell som föreslagits av i utredningsbetänkandet SOU 2000:78 och med en offentlig aktör. Motionärerna anser att det är som skall vara denna aktör och således ha erforderliga resurser därtill. Motionärerna anser vidare att det är viktigt att reformen får genomslag så fort som möjligt. Framgångsrik rehabilitering är mycket lönsam samhällsekonomiskt. bör fatta ett principbeslut och begära att regeringen påbörjar erforderligt lagstiftningsarbete. I motion Sf428 yrkandena 6 och 7 begärs att regeln om att en rehabiliteringsutredning alltid skall göras av arbetsgivarna upphör till förmån för att en friskförsäkring införs respektive att arbetsgivare skall få en personlig arbetsplatsrådgivare som stöd både när det gäller rehabiliteringsverksamhet generellt och i enskilda fall. I motionens yrkanden 12, 14 i denna del, 16, 19, 20 och 22 begärs olika tillkännagivanden om sjukförsäkringen. Motionärerna anser att läkarna har ett ansvar för att precisionen i sjukskrivningarna ökar och att en tydligare koppling mellan läkarnas sjukskrivning och kostnadsansvaret behövs. Den sammantagna och långsiktiga konsekvensen av att ta en person ur arbetslivet måste bedömas ur ett helhetsperspektiv. Arbetsgivare skall ha rätt att begära läkarintyg från första sjukdagen. Vidare bör en individanpassad flexibel ersättningsnivå införas. Även och () och och () anser detta i motionerna Sf346 i denna del respektive Sf366. Vidare anser motionärerna i motion Sf428 att SGI skall utgöras av de senaste tolv månadernas inkomst. För den som inte har haft en inkomst skall i stället av den förväntade årsinkomsten få användas som SGI. Yrkandet framställs även av m.fl. (kd) i motion Sf432 yrkande 16. Motionärerna i Sf428 motsätter sig ett förslag om att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Slutligen anser motionärerna att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning skall överföras till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheter från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. m.fl. (c) begär i motion Sf405 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. Historisk SGI, rätt för arbetsgivare att begära läkarintyg , kostnader för trafikskadade överförs till trafikförsäkringen, ej höjning av inkomsttaket, rehabiliteringsgaranti m.m. medför besparingar på anslaget. I motion Sf335 begär m.fl. (c) olika tillkännagivanden i yrkandena 7-11. Motionärerna anser att arbetsgivarna skall ha möjlighet att begära sjukintyg . skall alltid konsultera försäkringsläkare då den börjar hantera sjukfall med svårbedömda diagnoser. Efter fyra veckors sjukfrånvaro skall den sjukskrivne genomgå en undersökning av en försäkringsläkare. skall ha huvudansvaret för att genomföra rehabiliteringsutredning. Arbetsgivarna skall vara skyldiga att bistå med uppgifter. En rehabiliteringsgaranti bör införas, som bl.a. innebär att en rehabiliteringsplan upprättas efter fyra veckors sjukskrivning. Om den försäkrade inte samarbetar skall ersättningen kunna dras in. Den försäkrade skall ha en kontaktperson - en s.k. rehabiliteringslots. I motion So552 av m.fl. (c) yrkande 12 framhåller motionärerna att en rehabiliteringsgaranti även skall omfatta de sjukdomsgrupper som har liten möjlighet att återgå till arbete, t.ex. funktionshindrade. Motionärerna i motion Sf335 anför vidare i yrkandena 13 och 17 att en avstämning skall ske efter sex månaders sjukskrivning, varvid arbetsförmågan skall prövas mot hela arbetsmarknaden. Prövningen skall upprepas var sjätte månad.Slutligen anser motionärerna attSGI skall utgöras av de senaste tolv månadernas inkomst. För den som inte har haft en inkomst skall i stället av den förväntade årsinkomsten få användas som SGI. Per m.fl. (m) anser i motion Sf425 yrkande 3 att arbetsgivarnas medfinansieringsansvar efter andra sjukveckan skall slopas fr.o.m. årsskiftet. Förslaget finansieras genom en motsvarande höjning av arbetsgivaravgifterna. Yrkanden med denna innebörd framställs även i motionerna Sf233 yrkande 4 av och (), Sf384 yrkande 1 av m.fl. (fp), A259 yrkande 3 och A369 yrkande 2 av m.fl. (fp), Kr376 yrkande 12 av m.fl. (fp), N306 yrkande 5 av (), Sf428 yrkande 15 och N480 yrkande 20 av m.fl. (kd), N478 yrkande 15 av m.fl. (kd), Sf335 yrkande 5 av m.fl. (c), N308 av m.fl. (kd, m, c, fp) och Sf305 av m.fl. (c, m, fp, kd). () anser i motion Sf359 att bör ges i uppdrag att genomföra en riktad informationssatsning till egna företagare om det verkliga medfinansieringsansvar arbetsgivare har. Motionären pekar på att det finns begränsningar i ansvaret i form av ett fribelopp om och ett utgiftstak om av den totala lönesumman i företaget. Dessutom har försäkringen mot sjuklönekostnader åter öppnats för nytecknande. () begär i motion Sf326 att arbetsgivarnas sjuklöneansvar skall slopas. Motionären framhåller att sjuklöneansvaret är ett av hindren för arbetsgivare att anställa. Detta märks mest hos de mindre och hos de riktigt små företagen. Dessutom har det visat sig att arbetssökande delas in i två grupper; de som har en sjukdomshistoria som förväntas vara bra för företaget, och de som inte har det. I motionerna N480 av m.fl. (kd) yrkande 21, A417 av m.fl. (kd) yrkande 11 och N478 av m.fl. (kd) yrkande 16 begärs att sjuklöneperioden skall halveras för små företag. och () anser i motion Sf271 att man bör finna former som lindrar de små och medelstora företagens sjuklöneansvar. Som exempel nämns borttagande av sjuklöneansvaret mot en något högre arbetsgivaravgift. () anser i motion Sf303 att sjuklönesystemets effekter för små företag bör utredas. Motionären framhåller bl.a. att sjuklön för små företag innebär en stor risk som försvårar anställningar och att utestängningseffekter för vissa grupper uppkommer. och () begär i motion Sf230 ett tillkännagivande om att arbetsgivare inte skall betala sjuklön vid sjukskrivning på grund av olyckor i samband med idrottsutövande och övriga fritidsaktiviteter. Sjuklön skall bara utges vid ordinär och arbetsrelaterad sjukfrånvaro. () begär i motion Sf316en översyn avden s.k. sexmånadersregeln så att tydlighet om dess innebörd skapas. m.fl. (s) och och () anser i motionerna Sf325 respektive Sf418 att SGI bör kunna beräknas på retroaktiva lönepåslag. Per m.fl. (m) begär i motion Sf382 yrkande 1 olika tillkännagivanden om ändringar i lagen om allmän försäkring och sjuklönelagen. Motionärerna anser att sjukdom skall bedömas i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet i syfte att sjukskrivning endast skall tillåtas vid sjukdom. Vidare skall skyldighet för den sjukskrivne att intyga nedsatt arbetsförmåga återinföras. Deltidssjukskrivningen bör även göras mer flexibel. Det bör således vara möjligt att bl.a. vara sjukskriven endast eller från vissa arbetsuppgifter eller genom att vara på jobbet på heltid men arbeta med halv arbetstakt. Det bör även vara möjligt att vara sjukskriven men genomgå utbildning. I motionens yrkande 9 i denna del begärs ett tillkännagivande om sänkt ersättning i sjukförsäkringen. Motionärerna anser att ersättningsnivån fr.o.m. andra budgetåret efter ett regeringsskifte skall sänkas till av SGI efter sex månaders sjukskrivning. I motion Sf384 yrkandena 8, 11 och 13 begär m.fl. (fp) olika tillkännagivanden. Motionärerna anser att det behövs tydliga försäkringsmedicinska riktlinjer för sjukskrivning. Bland annat bör ett nytt striktare och tydligare sjukdomsbegrepp införas. Läkare och bör även fokusera på patientens förmåga att arbeta, inte oförmåga. Slutligen anser motionärerna att läkare med viss specialistutbildning inte bör kunna skriva sjukintyg vid längre tids sjukpenning med diagnoser inom en annan medicinsk specialitet. m.fl. (kd) begär i motion Sf428 yrkande 2 ett tillkännagivande om ett brett och långsiktigt perspektiv för att förebygga ohälsans orsaker. Motionärerna framhåller att människors möjligheter att få hela livspusslet att gå ihop påverkas av den förda politiken. I motionens yrkande 13 begärs att läkarintygen utformade av och skall vara obligatoriska och benämnas "friskintyg" för att i större mån fokusera vid det friska. Läkare som låter bli att följa de nya reglerna skall kunna förlora rätten att skriva läkarintyg. Mer utförlig information om arbetsuppgifterna bör även inhämtas vid sjukskrivningen. I motion Sf335 av m.fl. (c) begärs i yrkande 1 tillkännagivanden om en tydlig arbetslinje och en mer aktiv roll för försäkringsadministrationen i arbetet mot sjukfrånvaron. Motionärerna anser att mycket mer aktivt bör kontrollera, rehabilitera och motivera både sjukskrivna och arbetsgivare. I motionens yrkanden 4 och 6 begärs tillkännagivanden om ett tydligt arbetsmål i sjukförsäkringen och om nationella riktlinjer för sjukskrivning. I yrkande 18 begär motionärerna att arbetsmarknadens parter skall involveras i arbetet för att minska sjukfrånvaron, bl.a. med avseende på de avtalade försäkringarna. () begär i motion Sf327 att de lägsta ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen ses över. Hon menar att många som lever på sjukpenning har en inkomst som medför stora ekonomiska problem. () anser i motion Sf225 att kontakt mellan , läkare och arbetsgivare skall etableras redan när den försäkrade sjukanmäler sig. I motion Sf228 begär de () ändringar i lagen om allmän försäkring så att pensionärer som arbetar inte missgynnas i sjukpenninghänseende. m.fl. (fp) framhåller i motion So423 yrkande 1 i denna del att ohälsotalet i är högre än riksgenomsnittet. Genom bättre styrning av hur sjukskrivningarna går till kan fler människor komma tillbaka till arbete. Frågan om att kunna kombinera deltidssjukskrivning med deltidsstudier med studiemedel tas upp i flera motioner: Ub381 av m.fl. (mp) yrkande 2 i denna del, Ub588 av m.fl. (kd) yrkande 5, Sf212 av och (), Sf270 av och (), Sf276 av (), Sf344 av och () i denna del, Sf417 av och () och Sf384 av m.fl. (fp) yrkande 6 i denna del. Vidare tas frågan om mer flexibla sjukskrivningsnivåer upp i motionerna A368 av m.fl. (v) yrkande 22, Sf207 av de (), Sf248 av (), Sf256 av och (), Sf262 av m.fl. (s), Sf298 av (), Sf301 av och (), Sf356 i denna del av och (), Sf368 av () och Sf411 av och (). Per m.fl. (m) begär i motion Sf382 yrkande 9 i denna del ett tillkännagivande om ökad självrisk i sjukförsäkringen. Motionärerna anser att en andra karensdag skall införas fr.o.m. andra budgetåret efter ett regeringsskifte. Även m.fl. (kd) begär i motion Sf428 yrkande 17 ett tillkännagivande om ytterligare en karensdag med bibehållet högriskskydd . Arbetsgivaravgiften skall i stället höjas för företagen för att utgiftsminskningen skall komma staten till del. m.fl. (v) och () tar upp frågan om en slopad karensdag i motionerna A368 yrkande 23 respektive Sf235 yrkande 4. Frågan om ett karensavdrag i stället för karensdag så att vissa anställda inte missgynnas tas upp i motionerna Sf428 av m.fl. (kd) yrkande 18, A368 yrkande 24 av m.fl. (v), Sf294 av () och Sf319 av (). m.fl. (s) begär i motion Sf374ett tillkännagivandeom behovet av att se över möjligheterna att förbättra samordningen mellan arbetsgivarens och ansvar vid utbetalning av ersättning under sjukdom. Motionärerna framhåller att det kan vara problematiskt att få övergången dem emellan att löpa friktionsfritt. () begär i motion Sf407 ett tillkännagivande om att överväga olika åtgärder för att förhindra lång väntetid vid sjukpenning. Motionären önskar en översyn vad gäller den enskildes rätt till ersättning som den enskilde själv inte kan påverka utan som beror på arbetsgivaren och . () anser i motion Sf351attsjukpenning inte bör kunna nekas retroaktivt medan och () i motion Sf414 framhåller att den försäkrade bör få kunskap om att ett beslut om avslag kan innebära att sjukpenning uteblir retroaktivt. I motion Sf409 av () begärs att arbetsgivare och behandlande läkare skall informeras om indragen sjukpenning i syfte att den försäkrade inte skall behöva drabbas därför att denne inte har förstått innebörden av beslutet. och () begär i motion Sf288 ett tillkännagivande om arbetssätt. Motionärerna anser att bör utveckla arbetsrutiner där handläggaren kontaktar arbetsgivare och företagshälsovård, besöker arbetsplatsen och efter en bedömning av rimliga anpassningsmöjligheter beslutar om sjukpenning skall utgå. I flera motioner framhålls vikten av att myndigheternas kriterier och bedömningar stämmer överens så att vissa personer inte "hamnar mellan stolarna" och inte får ersättning från någon myndighet, t.ex. varken från eller arbetslöshetskassan. Tillkännagivanden med sådan innebörd har begärts i motionerna So706 av m.fl. (kd) yrkande 7, A368 av m.fl. (v) yrkande 18, Sf214 av (), Sf215 av (), Sf258 av (),Sf323 av och (), Sf354 av och (), Sf367 av m.fl. (s), Sf375 av m.fl. (s), Sf380 av () yrkande 1, Sf399 av m.fl. (s), Sf408 av m.fl. (s) yrkande 2 och Sf346 i denna del av och (). m.fl. (s) anser i motion Sf408 yrkande 1 att regeringen bör överväga olika möjligheter för att förhindra lång väntetid vid prövning av sjukpenning. Vid överklagan av indragen sjukpenning kan handläggningstiden uppgå till , och är den enskilde inte berättigad till sjukpenning. I motion Sf297 yrkandena 1-4, 6-12 av () begärs olika tillkännagivanden. Som olika faktorer som kan påverka sjuktalen framhåller motionären ökade möjligheter för människor att styra sina egna liv, förändrade attityder till sjukförsäkringen, myndigheters missbruk av förtidspensioneringen, god rehabilitering, åtgärder för att det inte skall löna sig att byta ersättningssystem, ökad rörlighet på arbetsmarknaden, etablerande av enskilda alternativ inom offentligfinansierad verksamhet samt ersättningsnivån i sjukförsäkringen. Vidare anför motionären att dagens sjukskrivningar inte beror på att har sämre arbetsmiljö än andra länder, att de ger enorma välfärdsförluster för både enskilda och staten samt att sjukskrivning endast skall användas då det är en del av en behandling och grundas på att arbetsförmågan av hälsoskäl är nedsatt. m.fl. (v) anser i motion Sf265 att ett projekt bör initieras med möjlighet för sjukgymnaster att ansvara för sjukskrivningarna av patienter med långvariga problem från . Projektet bör genomföras inom ett avgränsat område och därefter utvärderas. Samma yrkande framställs i motion A368 av m.fl. (v) yrkande 27. Även () anser i motion Sf415 att sjukgymnaster bör ges rätt att bedöma arbetsförmågan hos patienter med besvär från rörelseorganen. m.fl. (c) begär i motion Sf335 yrkande 2 ett tillkännagivande om kvinnoperspektivet i arbetet för att minska sjukfrånvaron. () begär i motion Sf235 yrkande 1 ett tillkännagivande om att låta utreda hur sjukskrivningar till följd av psykisk ohälsa bland kvinnor kan kopplas till lönenivå före sjukskrivning, möjligheten att påverka sin arbetstid samt hemmavarande barn. Beträffande rätten till sjuklön och sjukpenning vid frivilliga icke medicinskt betingade skönhetsoperationer anser och () i motion Sf241 att det behövs en utredning som överväger en begränsning avseende denna rätt.Lena Adelsohn ()framhåller i motion Sf245 att arbetsgivare blir mer selektiva vid nyanställningar när de tvingas att betala sjuklön för frivilliga estetiska operationer. I motion MJ442 av m.fl. (v) begärs i yrkande 4 att ser över enhetligheten och rättssäkerheten i bedömningarna vad gäller elallergi och elöverkänslighet. Beträffande elöverkänslighet begär och () i motion Bo277 yrkande 12 en översyn av praxis att skärpa sjukpenningkraven. och () begär i motion Sf342ökadforskning om frågorna varför antalet sjukskrivningar på grund av psykisk ohälsa, depressioner och utslagning bland ungdomar ökar. m.fl. (fp) begär i motion Sf384 yrkande 6 i denna del att det skall vara möjligt för sjukskrivna och förtidspensionärer att "ta med sig" sin sjukpenning eller förtidspension till en ny arbetsgivare som därmed under en prövotid får en lägre kostnad för anställningen. I motion So646 av m.fl. (m) begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om rätten till arbete. Motionärerna framhåller att bl.a. arbetar med övergångsarbeten för personer med psykiska funktionshinder. Motionärerna anser att ersättning bör utgå för kontaktperson hos arbetsgivare som anställer personer med psykiska problem. I motion Sf216 av och () begärs regelförändringar så att statliga medel hos och arbetsförmedlingarna kan användas till att stödja den verksamhet med rehabilitering av långtidssjuka som pågår på Fontänhusen. m.fl. (v) begär i motion A366 yrkande 2 att det bör uppdras åt att utarbeta riktlinjer för beaktande av arbetsplatsinflytande i rehabiliteringsarbetet. Motionärerna framhåller att eftersom är involverad i bedömningen av arbetsgivares rehabiliteringsåtgärder, bör den även se över arbetsorganisationen mer brett och då även beakta inflytande- och medbestämmandeaspekter. m.fl. (v) begär i motion A368 yrkandena 11, 15 och 17 några tillkännagivanden. Motionärerna framhåller att alla skall ha rätt till en kvalificerad rehabilitering syftande till fortsatt deltagande i arbetslivet. Det bör därför utredas hur en obligatorisk rehabiliteringsförsäkring kan utformas och finansieras. Vidare bör ges i uppdrag att utveckla metoder för ett stärkt genusperspektiv när det gäller bedömningar och åtgärder angående rehabilitering och i detta avseende även hitta lämpliga metoder för att utveckla nödvändigt statistiskt underlag. Motionärerna anser även att arbetet med avstämningsmöten behöver följas upp. bör därför ges i uppdrag att genomföra en sådan uppföljning. I motionens yrkande 13 begärs att långtidssjukskrivna som bedöms ha behov av att uppgradera kompetens eller byta yrkesinriktning för att kunna återgå till arbetslivet, skall få möjlighet att uppbära rehabiliteringspenning då studier bedrivs. (fp) begär i motion Sf213 yrkandena 2-5 olika tillkännagivanden. Motionären anser att resurser för rehabilitering inte skall användas huvudsakligen till utredningar, utan för köp av behandling, arbetsträning och liknande. Ansvarsfördelningen mellan arbetsgivare, och landsting måste även bli tydligare. bör ta större ansvar för rehabilitering på mindre arbetsplatser och erbjuda rehabilitering åt dem som inte har någon arbetsgivare. Dessa får inte diskrimineras med avseende på rehabilitering. Behandlingar måste sättas in snabbt även för dem som inte har någon arbetsgivare. Specialiserade centrum för rehabilitering bör få starkt stöd av myndigheterna. () framhåller i motion Sf246 att det behövs ett system som innebär att arbetsgivaren premieras om en långtidssjuk kan lockas tillbaka till arbetet, exempelvis rabatt på de sociala avgifterna.