bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — I motion Fi242 konstateras att förutsättningarna för en fortsatt hög internationell tillväxt är goda, trots det höga oljepriset. fortsätter att agera draglok tillsammans med . Till följd av den svaga utvecklingen i bl.a. och kommer tillväxten i euroområdet att vara svag även . Vid sidan av oljepriset och underskotten i budget och bytesbalanser är fastighetspriserna och den demografiska utvecklingen de främsta hoten mot den internationella konjunkturen. har fastighetsbubblor blåsts upp i ett antal länder, enligt motionärerna. Dessa hotar nu brista, möjligtvis som en följd av stigande internationella räntor. En sådan utveckling kan via spridningseffekter dämpa aktiviteten i världsekonomin. anför i motion Fi243 att de flesta prognoser nu tyder på att tillväxttakten i och är på väg att mattas av något, bl.a. på grund av minskad produktivitetstillväxt, stigande arbetskraftskostnader i samt höga oljepriser. Tillväxten internationellt väntas ändå uppgå till 2005 och 2006 för att sjunka till 2007 och 2008. Den största osäkerheten gäller oljepriset. Möjligtvis kommer uppgången i oljepriset och efterfrågan av olja att dämpas i takt med att den ekonomiska aktiviteten i och avtar något. Ny information om utvecklingen internationellt Prognoserna i budgetpropositionen bygger på uppgifter som fanns tillgängliga fram till . Den statistik och de indikatorer som publicerats efter det datumet tyder på en viss förbättring i den internationella konjunkturen, trots ett fortsatt högt oljepris. De internationella räntorna har stigit med mellan som priset på råolja sjunkit med per fat, till en nivå på runt per fat. En viss nedgång har också noterats på de internationella aktiebörserna, med till . Den amerikanska , Federal Reserve, har höjt sin styrränta två gånger, med sammanlagt till en nivå på . Fortsatt hög tillväxt i Enligt preliminära uppgifter från det amerikanska steg BNP i årstakt , efter en uppgång under första och andra kvartalen på respektive . Det var något högre än vad genomsnittet av olika bedömare hade räknat med. Det var framför allt hushållens konsumtion som bidrog till uppgången. Konsumtionen steg mer än förväntat. Det s.k. inköpschefsindex över industrins utveckling steg kraftigt och låg i stort sett kvar på den högre nivån . Nivån ligger omkring 59, dvs. är en bra bit över 50, vilket är den nivå som betraktas som gränsen mellan avmattning och tillväxt. Inköpschefsindex över tjänstesektorn sjönk dock rejält som konsumenternas förtroende för den ekonomiska utvecklingen sjunkit. Nedgången i tjänstesektorn och bland konsumenterna beror dock till stor del på effekter av höstens orkaner. Till följd av orkanerna minskade också sysselsättningen i den amerikanska ekonomin . Nedgången var dock betydligt mindre än förväntat. Sysselsättningen sjönk med 35 000 personer mot förväntat 150 000 personer. reviderades sysselsättningssiffrorna för upp relativt kraftigt. Arbetslösheten steg dock till . Inflationstakten steg till och . Rensat för livsmedels- och energipriser låg inflationstakten på och . Viss ljusning i euroområdet konjunkturbarometer för EU och euroområdet steg under både . Uppgången bekräftas också av att även inköpschefsindex för både industrin och tjänstesektorn gick upp under de båda månaderna. Industrikonjunkturen i har förbättrats relativt markant . Det bekräftas bl.a. av att det s.k. IFO-indexet, vilket är en viktig indikator över den tyska industrins utveckling, steg relativt kraftigt under både . Konsumtionen i euroområdet utvecklas fortfarande svagt, även om hushållens förtroende för den ekonomiska utvecklingen stigit något , enligt barometrar. Till följd av stigande oljepriser steg inflationstakten i euroområdet till , mätt enligt HIKP (harmoniserade prisindex). Kärninflationen, dvs. HIKP exklusive priser på livsmedel, energi, alkohol och tobak, låg dock kvar på , samma nivå som . Svag inledning av 2005 Efter en relativt kraftig inbromsning både internationellt och i och början av 2005, på grund av bl.a. det höga oljepriset och mindre expansiv ekonomisk politik i t.ex. , började den svenska tillväxten öka på nytt . Sammantaget steg BNP jämfört med , enligt () första beräkning. Tillväxtsiffran har senare justerats (se avsnittet Ny information om utvecklingen i ). Uppgången förklaras främst av en ökad inhemsk efterfrågan - stigande hushållskonsumtion och kraftigt ökade investeringar. Tillväxttakten i exporten dämpades rejält, och utrikeshandeln gav inget bidrag till tillväxten - detta till skillnad från då exporten stod för merparten av tillväxtbidraget. Utvecklingen kan jämföras med en tillväxt i EU (15) och euroområdet på respektive . Statistik och indikatorer tyder på att den svenska tillväxten förbättrats ytterligare . Stigande tillväxttakt 2006 och ökad inhemsk efterfrågan Regeringen räknar i budgetpropositionen med att tillväxten i den svenska ekonomin tilltar . BNP väntas stiga 2005. Utfallet påverkas negativt av den svaga utvecklingen och början av 2005. väntas den faktiska tillväxttakten stiga till . Den underliggande tillväxttakten bedöms dock vara något högre, , eftersom 2006 innehåller färre arbetsdagar än 2005. Sammantaget är regeringens prognos i budgetpropositionen något lägre än den bedömning regeringen gjorde i vårpropositionen. Tabell 1.2 Regeringens prognoser över försörjningsbalansen Den inhemska efterfrågan övertar rollen som motor i ekonomin. Tillväxtbidraget från utrikeshandeln väntas sjunka till i genomsnitt , vilket kan jämföras med ett bidrag på . Bidraget från den inhemska efterfrågan stiger däremot, till 2005 och 2006, på grund av ökad hushållskonsumtion och fortsatt stigande investeringar. Även den offentliga konsumtionen väntas öka , efter en svag utveckling under både 2004 och 2005. Sammanfattningsvis innebär regeringens prognos att ekonomi växer med i genomsnitt . Det är högre än det förväntade tillväxtgenomsnittet i euroområdet. I den ekonomiska kalkylen räknar regeringen med en BNP-tillväxt på respektive . I tabellerna 1.2, 1.3 och 1.4 redovisas förutsättningarna, nyckeltalen och försörjningsbalansen i regeringens prognos. I punkterna nedan sammanfattas några viktiga delar i prognosen. Efter minskad sysselsättning stiger sysselsättningen svagt för att öka relativt starkt under både 2006 och 2007. Den öppna arbetslösheten sjunker från i genomsnitt 2005 (siffrorna överensstämmer med den nya definitionen i som infördes fr.o.m. ) till 2006 och 2007. Nedgången i arbetslöshet beror på den förbättrade konjunkturen och en kraftig uppgång i antalet deltagare i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Se vidare avsnittet om arbetsmarknaden. Inflationstrycket i den svenska ekonomin stiger endast långsamt framöver trots att aktiviteten i ekonomin ökar och de senaste årens mycket starka produktivitetstillväxt avtar. Den importerade inflationen bedöms bli låg och konsumentpriserna (KPI) väntas stiga med i genomsnitt 2005 och 2006. Den underliggande inflationen (UND1X) väntas öka med i genomsnitt 2005 och 2006. Den underliggande inflationen bedöms stiga över mål om . Regeringen räknar därför med att börjar höja den s.k. reporäntan . Tabell 1.3 Förutsättningarna i regeringens prognos Låg inflation och stigande sysselsättning gör att regeringen räknar med att hushållens realinkomster stiger 2005 och 2006. Till ökningen bidrar även de åtgärder som regering och riksdag redan beslutat om samt de förslag som regeringen för fram i budgetpropositionen. Inkomstförstärkningen i kombination med de låga räntorna, den successivt förbättrade arbetsmarknaden samt en stark förmögenhetsställning i hushållssektorn gör att hushållens konsumtion bedöms växa 2005 och 2006. Det är något högre än vad regeringen räknade med i vårpropositionen. En fortsatt god efterfrågan, högt kapacitetsutnyttjande, låga räntor och en god finansiell situation i företagen bidrar till att investeringarna fortsätter att öka framöver, efter den relativt kraftiga uppgången både 2004 och . Även investeringarna i bostäder fortsätter att stiga, om än i något lägre takt än då bostadsinvesteringarna ökade . Sammantaget bedöms investeringarna stiga 2005 och 2006. Regeringen räknar också med att investeringarna fortsätter att stiga , med i genomsnitt . Tabell 1.4 Nyckeltalen i regeringens prognos Trots att den svenska kronan fortsatt att försvagas räknar regeringen med att kronan stärks , till ett värde, mätt enligt TCW-index (ju högre indexvärde, desto svagare krona), på 127 och 124 . låg TCW-index på ett värde en bra bit över 130. Den lägre internationella efterfrågan gör att den mycket snabba exporttillväxten avtar , enligt regeringens bedömning. En tilltagande världsmarknadstillväxt och en fortsatt god konkurrenskraft för den svenska exportindustrin betyder dock att exporten ändå stiger med både 2006 och 2007. väntas en uppgång på . Den stigande inhemska efterfrågan gör att importen av varor och tjänster fortsätter att öka i rask takt. samlade affärer med utlandet, bytesbalansen, gav ett överskott på av BNP. Överskottet kommer att fortsätta att vara högt men sjunka något som andel av BNP till följd av bl.a. ett något lägre överskott i utrikeshandeln. Viss ljusning på arbetsmarknaden Trots de senaste två årens starkare konjunktur har arbetsmarknaden utvecklats svagt. Som framgår av diagram 1.2 sjönk sysselsättningen under både 2003 och 2004, och har antalet sysselsatta varit i stort sett oförändrat jämfört med . I stället för genom ökad sysselsättning har de senaste årens produktionsökning kommit till stånd genom bl.a. en mycket starkt stigande produktivitet i näringslivet. Diagram 1.2 Sysselsättningen 1990 till 20041 1 Enligt gamla . Ett flertal indikatorer talar för att situationen på arbetsmarknaden förbättras framöver. Som framgår av diagram 1.3 har t.ex. antalet nyanmälda lediga platser till arbetsförmedlingarna ökat stadigt , och uppgången har tilltagit något . Historiskt sett har antalet lediga platser varit en god indikator på den kommande sysselsättningsutvecklingen. har antalet varsel om uppsägningar minskat, och företagen inom framför allt bygg- och tjänstesektorn planerar, enligt barometrar, att öka antalet sysselsatta framöver. Däremot är industrins förväntningar kring sysselsättningen fortfarande mycket dämpade. Regeringen räknar i budgetpropositionen med att sysselsättningen börjar vända uppåt , dels till följd av den stigande efterfrågan i den inhemska ekonomin, dels på grund av att produktivitetstillväxten väntas sjunka från de senaste årens höga nivåer. Till detta ska läggas de sysselsättningsåtgärder som regeringen föreslår i budgetpropositionen. Diagram 1.3 Lediga platser och varsel 1990 till Sammantaget väntas sysselsättningen stiga 2005 och 2006 eller med totalt knappt 60 000 personer . Av dessa väntas en mindre del vara s.k. reguljärt sysselsatta, medan en större del utgörs av t.ex. friårsplatser, s.k. plusjobb och sysselsatta med anställningsstöd. Diagram 1.4 Öppen arbetslöshet och andelen personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 1990 till 20041 1 Enligt gamla . Den öppna arbetslösheten steg från av arbetskraften till av arbetskraften (enligt AKU:s nya definition). Den totala arbetslösheten, dvs. den öppna arbetslösheten plus antalet deltagare i olika arbetsmarknadspolitiska program, steg till från i genomsnitt . Till följd av SCB:s omläggning av den officiella arbetsmarknadsstatistiken är det svårt att dra några tvärsäkra slutsatser om utvecklingen av arbetslösheten . Men i genomsnitt har den öppna arbetslösheten legat . Regeringen räknar i budgetpropositionen med att den öppna arbetslösheten ligger kvar på av arbetskraften till följd av den svaga utvecklingen av såväl sysselsättningen som arbetskraftsutbudet. Eftersom antalet deltagare i de arbetsmarknadspolitiska programmen stiger ökar den totala arbetslösheten till . I takt med att sysselsättningen stiger och antalet programåtgärder ökar bedömer regeringen att den öppna arbetslösheten sjunker till 2006. Den totala arbetslösheten går ned till . väntas den öppna arbetslösheten sjunka ytterligare, till av arbetskraften. 1 Enligt gamla . Som framgår av diagram 1.5 har sysselsättningsgraden i den svenska ekonomin minskat . Regeringens och sysselsättningsmål är att antalet sysselsatta i åldern ska uppgå till . (som ursprungligen var det år som sysselsättningsmålet skulle nås) sjönk sysselsättningsgraden till (enligt nya ). Regeringen räknar inte med att målet nås utan förväntar sig att sysselsättningsgraden sjunker till i genomsnitt 2006, för att stiga till respektive 2007 och 2008. Moderata samlingspartiet skriver i motion Fi240 att partiet i huvudsak delar regeringens bedömning av konjunkturläget. liberalerna konstaterar i motion Fi241 att regeringen förväntar sig att den inhemska efterfrågan ska driva upp aktiviteten i den svenska ekonomin framöver. När det gäller hushållens konsumtion har den varit fortsatt låg , trots den expansiva finanspolitiken och låga räntor. Förklaringarna till detta kan vara att hushållen känner oro inför utflyttningen av produktion till andra länder, den svaga arbetsmarknaden och en insikt om att en expansiv finanspolitik inte varar för evigt. Enligt motionärerna kommer sannolikt konsumtionen att vara dämpad så länge läget på arbetsmarknaden inte ljusnar. Investeringarna ökar, bl.a. som en följd av ökat bostadsbyggande. Tyngdpunkten i näringslivets investeringar ligger, enligt motionärerna, på maskiner i stället för investeringar i lokaler. Man effektiviserar alltså befintliga anläggningar i stället för att bygga nya produktionsanläggningar. Detta kan innebära att ytterligare s.k. lågproduktiva jobb flyttas ut från . Motionärerna menar vidare att förbättringen på arbetsmarknaden varit ytterst blygsam. Den öppna arbetslösheten minskar kraftigt , men det beror uteslutande på att regeringen utökar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Den totala arbetslösheten kommer endast att sjunka marginellt. Regeringens sysselsättningspaket bygger till största delen på att stimulera kommunerna att anställa fler . Det är enligt motionärerna osäkert om åtgärderna får avsedd effekt eftersom de kommunerna fick i budgetpropositionen inte har lett till någon nyanställd personal. I Kristdemokraternasmotion Fi242 anförs bl.a. att den tydligaste skillnaden mellan regeringens prognoser i vårpropositionen och prognoserna i budgetpropositionen är att budgetpropositionens prognoser för den offentliga sektorns konsumtionsutgifter justerats upp kraftigt för . Motionärerna menar också att regeringen är väl optimistisk när den bedömer att den öppna arbetslösheten sjunker till 2006. Flertalet andra prognosmakare tror inte på den utvecklingen, enligt motionärerna. Vidare anförs att goda vinster och högt kapacitetsutnyttjande talar för en ny våg av investeringar i näringslivet. Regeringen bedömer dock att tillväxttakten i investeringarna sjunker tillbaka rejält efter kraftig uppgång . Detta kan enligt motionärerna vara ett tecken på ökad misstro mot som investeringsland. delar i motion Fi243 i huvudsak den bedömning av konjunkturen regeringen gör i budgetpropositionen. Sammanfattningsvis anser motionärerna att tillväxtmöjligheter är goda. Utmaningen är att utnyttja detta på bästa sätt, skriver motionärerna. Ny information om utvecklingen i Sedan regeringen lade fast sin prognos i budgetpropositionen har värdet på den svenska kronan försvagats. Mot den amerikanska dollarn och euron har kronan sjunkit med respektive . Sammantaget har värdet på kronan sjunkit med , till ett värde enligt TCW-index på 132,2. Obligationsräntorna () har stigit som kurserna på Stockholmsbörsen legat på en i stort sett oförändrad nivå. Den svenska industrikonjunkturen förbättrades , enligt (KI:s) senaste barometer. Orderingången steg på bred front som produktionen ökade relativt kraftigt. Starkast var orderingången från exportmarknaderna. Den s.k. konfidensindikatorn, vilken är ett mått på konjunkturläget, steg och låg klart över det historiska genomsnittet. Industriföretagen är optimistiska om utvecklingen framöver. Sammantaget räknar de med en fortsatt stigande orderingång och en ökad produktion. Sysselsättningen har dock fortsatt att sjunka , enligt företagen. Företagen räknar också med att personalnedskärningarna fortsätter. I KI:s barometer framgår också att byggkonjunkturen är fortsatt stark och att utvecklingen även varit god inom såväl handeln som de privata tjänstenäringarna. Så gott som samtliga företag i dessa branscher räknar också med en fortsatt förbättring framöver. I byggbranschen och de privata tjänstenäringarna steg dessutom sysselsättningen och företagen räknar med att sysselsättningen ökar ytterligare framöver. Resultaten i KI:s barometer bekräftas av inköpschefsindex för industrin som steg under både . Index var den högsta nivån . Hushållens förväntningar om den ekonomiska utvecklingen, mätta enligt KI:s sammanvägda förtroendeindikator CCI, sjönk marginellt . Trots det har detaljhandelns omsättning stigit ganska mycket , och , jämfört med samma månad . Registreringen av bilar steg under både . Arbetslösheten sjönk från av arbetskraften till och , enligt SCB:s arbetskraftsundersökning (). Även antalet sysselsatta ökade under de bägge månaderna. Inflationen i den svenska ekonomin är fortsatt låg. Inflationstakten mätt enligt KPI uppgick för både till . Inflationstakten mätt enligt det underliggande inflationsmåttet UND1X låg på . Sedan regeringen offentliggjorde sin prognos har Nordea, IMF, KI, och LO presenterat nya bedömningar av den svenska ekonomin. I genomsnitt räknar de med att BNP stiger 2005 och 2006. Det kan jämföras med regeringens bedömning i budgetpropositionen om en tillväxt på 2005 och 2006. Utskottet delar regeringens bedömning i budgetpropositionen att tillväxten i världsekonomin blir fortsatt hög , om än inte lika hög som då tillväxten var den högsta . Den internationella konjunkturen har återhämtat sig efter en dämpning och början av 2005, på grund av kraftigt stigande oljepriser och avtagande effekter av den tidigare mycket starkt expansiva ekonomiska politiken i bl.a. . Som framgår av redovisningen under avsnittet Ny information om utvecklingen internationellt tyder den senaste statistiken och de senaste indikatorerna på att återhämtningen fortsatt , särskilt i industrisektorn. Industrikonjunkturen har förbättrats i såväl som . Den senaste statistiken från visar också att effekten på sysselsättningen av höstens orkaner inte varit lika omfattande som olika bedömare befarat. Dessutom har uppgången i sysselsättningen varit betydligt starkare än förväntat. Höga vinster i näringslivet, ökad sysselsättning och fortsatt relativt låga internationella räntor talar enligt utskottets mening för en fortsatt god internationell tillväxttakt och . Ett hot mot denna bild är oljepriserna. Fortsätter priserna att stiga eller om nuvarande höga nivåer i större omfattning än påverkar den allmänna prisnivån och det internationella ränteläget riskerar det att allvarligt dämpa aktivitetsnivån i världsekonomin. Under dessa förutsättningar är det enligt utskottets mening rimligt att räkna med att den svenska ekonomin växer med runt 3 under det närmaste året. De åtgärder som regeringen föreslår i budgetpropositionen för att bl.a. öka sysselsättningen och minska arbetslösheten förstärker enligt utskottets mening denna utveckling. Utskottet kan dessutom konstatera, efter att ha studerat andra prognoser, att regeringens bedömningar av den ekonomiska utvecklingen ligger väl i linje med andra prognoser. Utskottet kan vidare konstatera att Moderata samlingspartiet, liberalerna, samt i stort sett delar regeringens bedömning av den internationella och svenska konjunkturen. I likhet med regeringen anser motionärerna att oljepriset och stora handelsunderskott är de främsta orosmomenten i prognosen. liberalerna är i sin motion Fi241 tveksamma till att de svenska hushållens konsumtion kommer att öka så snabbt som regeringen räknar med i budgetpropositionen. Konsumtionen var låg och än så länge är utvecklingen på arbetsmarknaden svag. Konsumtionen kommer sannolikt att vara dämpad så länge läget på arbetsmarknaden inte ljusnar, enligt motionärerna. Enligt utskottets mening är förutsättningarna för en stark tillväxt i hushållens konsumtion goda. Räntorna är låga och hushållens förmögenhetsställning är god och har förstärkts ytterligare av stigande kurser på Stockholmsbörsen. stiger hushållens disponibla inkomster relativt kraftigt under både 2005 och 2006. Den senaste statistiken visar dessutom att detaljhandelns omsättning ökat som situationen på arbetsmarknaden ljusnat något. Detta talar enligt utskottets mening för att hushållens konsumtion framöver växer betydligt snabbare än , då konsumtionen steg med . Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att KI i sin lönebildningsrapport skrivit upp konsumtionsprognosen med en halv procentenhet, från i den prognos som KI presenterade till nu . Regeringen räknar i budgetpropositionen med att konsumtionen stiger 2006. konstaterar i motion Fi242 att regeringen räknar med att den öppna arbetslösheten sjunker från 2005 till 2006. Enligt motionärerna är det få andra prognosmakare som tror på den utvecklingen. Sedan regeringen offentliggjorde budgetpropositionen och sin bedömning av den ekonomiska utvecklingen har Nordea, KI, och LO presenterat nya bedömningar av den svenska ekonomin. Dessa prognosmakare har i sina bedömningar haft möjlighet att ta hänsyn till bl.a. det sysselsättningspaket som föreslås i budgetpropositionen. Utskottet konstaterar att dessa prognosmakare i genomsnitt räknar med att den öppna arbetslösheten sjunker till 2006. Det är högre än den bedömning regeringen gör i budgetpropositionen. 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken Utskottets förslag i korthet godkänner det förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken som regeringen redovisar i budgetpropositionen. avstyrker de förslag som förts fram i motionerna. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). ekonomi utvecklas väl. Tillväxten har varit högre än genomsnittet i EU och . Regeringen räknar med en fortsatt hög tillväxt . Den tidigare starka exportledda tillväxten övergår nu i en tillväxt driven av stigande inhemsk efterfrågan. Det leder till att efterfrågan på arbetskraft stiger och den öppna arbetslösheten sjunker. Arbetslösheten är dock fortfarande alltför hög. Regeringen lanserar därför i budgetpropositionen kraftfulla satsningar för att bekämpa arbetslösheten, höja sysselsättningen och öka tillväxten. offentliga finanser är enligt regeringen en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Målet som innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel ligger fast. Överskottet bedöms bli av BNP, vilket är väsentligt högre än det beslutade målet på av BNP. Förbättringen beror bl.a. på lägre statsskuldräntor, högre bolagsskatter och ett bättre resultat i kommunsektorn. Sedan målet infördes har överskottet i genomsnitt uppgått till av BNP, en period som till stor del präglats av lågkonjunktur på arbetsmarknaden. Målet förslås vara ett överskott på av BNP. Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att utgiftstaket ska uppgå till . Regeringen tar krafttag för att förbättra läget på arbetsmarknaden. Målet är att pressa tillbaka den öppna arbetslösheten till och höja den reguljära sysselsättningen till . Målet är full sysselsättning. Ett tvåårigt sysselsättningspaket lanseras för att ge 55 000 personer arbete, praktik eller utbildning. Paketet är riktat mot såväl offentlig som privat sektor och den totala kostnaden uppgår till 2006 och 2007. Förutsättningarna för att på detta sätta stimulera ekonomin är goda, enligt regeringen. Det finns omfattande lediga resurser i ekonomin, inflationen är låg, de offentliga finanserna är sunda och överskottet i bytesbalansen är rekordhögt. Fler jobb i näringslivet Regeringen föreslår bl.a. att arbetsgivaravgiften sänks för s.k. soloföretagare som anställer en ny medarbetare.