bet · GS01NU8 · 2005-02-15 00:00:00 — SammanfattningUtskottet tillstyrker - med en liten modifiering -regeringens förslag om änd-ringar i minerallagen.Efter flera års utredningar välkomnar utskottet attriksdagen nu får pröva förslag som innebär en merlångsiktig, hållbar och stabil gruv- ochmineralpolitik. I en reservation (mp) ifrågasätts omdet behövs en minerallag av nuvarande slag;alternativ är bestämmelser med vissaändringar eller en väsentligt krympt minerallag.Med de förslag som lagts fram anser utskottet attdet finns goda förutsättningar för attmineralindustrin skall kunna utvecklas. Utskottettar inte ställning till den grundlagsmässiga fråganom hur långt markägarnas äganderätt i djupledsträcker sig; detta får hanteras i särskild ordning.Grundlagens förutsättningar för ingrepp imarkägarnas rätt - ett angeläget allmänt intresse -måste enligt utskottets uppfattning anses uppfyllt.Samtidigt är regeringsförslagen för att stimuleramarkägarnas intresse viktiga. I en reservation (m,fp, kd) är grundinställningen att det inte går attbortse från att äganderätten har mycket storbetydelse som drivkraft för tillväxt och utveckling.Enligt reservanterna bör äganderättsfrågorna ochandra frågor som följer av äganderätten utgöra grundför en ny utredning.När det gäller handläggningen avundersökningstillstånd anser utskottet att denföreslagna ordningen innebär en rimlig avvägningmellan de olika intressen som föreligger. Dettainnebär att markägarna m.fl. får information om enansökan om undersökningstillstånd i ett tidigt skedeoch ges rätt att framföra sina synpunkter i sambandmed att en arbetsplan formuleras, dvs. vid entidpunkt när planeringen av undersökningsarbetet ärmer utarbetad. I en reservation (m, fp, kd) ansesatt regeringens ansats är ofullständig; markägarnabör ges rätt att inkomma med yttranden innanundersökningstillstånd beviljas. Enligt en annanreservation (mp) bör förutom markägarna även de somnormalt använder ett område för jakt, fiske ellersvampplockning omfattas av yttranderätten.Regeringens förslag att bergmästaren skall kunnameddela de villkor som behövs till skydd förallmänna intressen eller enskild rätt vid allaformer av undersökningstillstånd är ett bra förslag,anser utskottet. I en reservation (m, fp, kd)ifrågasätts om det inte behövs en miljöprövningredan innan undersökningstillstånd beviljas.Reservanterna vill att regeringen låter utreda dennafråga och även frågan om skydd för natur- ochkulturvärden i hela landet. Vissa andra synpunkterutvecklas i en reservation (mp).Enligt utskottets uppfattning är det enfunktionell ordning att bergmästaren kommer att göraen avvägning mellan prospektörens och markägarensbehov endast i det fallet att markägaren harkvarstående invändningar mot arbetsplanen. Grundidénmed arbetsplan är bra men regleringen borde delvisha sett ut på ett annat sätt enligt en reservation(m, fp, kd). Vidare är tidsgränsen förmarkägarnas eventuella invändningar alltför kort,sägs det i nämnda reservation. Samma uppfattning,men med ytterligare preciseringar när det gällertidsperioden, uttrycks i en reservation (mp).Mineralersättning till markägarna - som en grundför att stimulera markägarnas intressen - anserutskottet vara av stor vikt för branschen. För attfå säkra prisuppgifter till grund förmineralersättningen bör enligt utskottet en vissjustering göras i förhållande till beskrivningen avberäkningsmetoden i propositionen. I en reservation(m, fp, kd) accepteras tills vidare regeringensförslag om mineralersättning men med hänsyn tilluppfattningen att ett adekvat beslutsunderlag saknasbegär reservanterna en utredning för att få ettfullödigt underlag; senast vid utgången av år 2006bör regeringen återkomma till i frågan. annan reservation (mp) hävdas att det inte är eneffektiv ordning att den andel på avmineralersättningen som skall tillfalla statenöronmärks till geovetenskaplig forskning. Omöronmärkning över huvud taget skall göras finns detmer angelägna behov, enligt reservanten.När det gäller säkerhetsfrågorna avseende gamlagruvhål anser utskottet att det finns anledning attvara kritisk till att någon lösning inte har kunnatpresenteras efter av bristande säkerhet.Frågan måste få sin lösning och ansvaretläggas på en myndighet. Det är uppseendeväckande,anförs det i en reservation (m, fp, kd), attregeringen endast konstaterar att "ytterligareöverväganden" krävs när det gäller tillsynsfrågorna.En motionsfråga gällande önskemål om minskadanvändning av naturgrus möts av visst gensvar hosutskottet. Med hänvisning till allt som görs påområdet anser dock utskottet att det inte finnsbehov av något uttalande från sida ifrågan.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Minerallagens inriktning ochomfattningRiksdagen avslår motionerna 2002/03:N278yrkandena 1 och 2, 2003/04: MJ434 yrkande 3,2003/04:N254 yrkandena 1 och 2 och 2004/05:N6yrkandena 1 och 6.Reservation 1 (m, fp, kd) - motiv.Reservation 2 (mp)2. Synen på äganderätten i samband medminerallagenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:N350,2004/05:N1 yrkande 1, 2004/05:N2 yrkande 1 och2004/05:N5 yrkande 6 i denna del.Reservation 3 (m, fp, kd)Reservation 4 (mp) - motiv.3. Undersökningstillstånd: sökandenslämplighetRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i minerallagen (1991:45) såvitt avser 2kap. Därmed bifaller proposition2004/05:40 i denna del och avslår motion2004/05:N1 yrkande 2.Reservation 5 (kd)4. Undersökningstillstånd: dispens frånkarenstidRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i minerallagen (1991:45) såvitt avser 2kap. Därmed bifaller proposition2004/05:40 i denna del och avslår motion2004/05:N6 yrkande 2.Reservation 6 (mp)5. Undersökningstillstånd: handläggningenav ansökningarRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i minerallagen (1991:45) såvitt avser 8kap. Därmed bifaller proposition2004/05:40 i denna del och avslår motionerna2004/05:N1 yrkandena 3 och 4, 2004/05:N2 yrkande2, 2004/05:N4 yrkande 2, 2004/05:N5 yrkande 1 idenna del och 2004/05:N6 yrkandena 3 och 4.Reservation 7 (m, fp, kd)Reservation 8 (mp)6. Undersökningstillstånd: villkorRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i minerallagen (1991:45) såvitt avser 2kap. Därmed bifaller proposition2004/05:40 i denna del och avslår motionerna2003/04:N390 yrkandena 1 och 2, 2004/05:N4yrkandena 1 och 6, 2004/05:N5 yrkande 6 i dennadel och 2004/05:N6 yrkandena 5 och 7.Reservation 9 (m, fp, kd)Reservation 10 (mp)7. Undersökningsarbete: arbetsplanRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i minerallagen (1991:45) såvitt avser 3kap. Därmed bifaller proposition2004/05:40 i denna del och avslår motionerna2003/04:N390 yrkande 3, 2004/05:N1 yrkandena 5och 6, 2004/05:N4 yrkandena 3 och 5, 2004/05:N5 yrkandena 1 i denna del och 2-4 och 2004/05:N6yrkande 8.Reservation 11 (m, fp, kd)Reservation 12 (mp)8. Bearbetningskoncession: ersättning ochinlösen av fastighetRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i minerallagen (1991:45) såvitt avser 7kap. 2 och 4 §§. Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:40 i denna del och avslårmotionerna 2004/05:N1 yrkande 7 och 2004/05:N5yrkande 1 i denna del.Reservation 13 (m, fp, kd, mp)9. Bearbetningskoncession:mineralersättningRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i minerallagen (1991:45) såvitt avser 7kap. Därmed bifaller proposition2004/05:40 i denna del och avslår motionerna2004/05:N1 yrkande 8, 2004/05:N2 yrkande 3,2004/05:N5 yrkande 5 och 2004/05:N6 yrkande 9.Reservation 14 (m, fp, kd)Reservation 15 (mp)10. Prövningsmyndigheter och överklagandeav beslutRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i minerallagen (1991:45) såvitt avser 16kap. Därmed bifaller proposition2004/05:40 i denna del och avslår motionerna2003/04:N390 yrkande 4 och 2004/05:N4 yrkande 4.11. Lagförslaget i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till lag omändring i minerallagen (1991:45) i den mån detinte omfattas av utskottets förslag tillriksdags-beslut i det föregående. Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05: 40 i denna del.12. UtredningsfrågorRiksdagen avslår motion 2004/05:N5 yrkande 6 idenna del.Reservation 16 (m, fp, kd)13. Vissa tillsynsfrågor avseende gamlagruvhålRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N1 yrkande9 och 2004/05:N3.Reservation 17 (m, fp, kd)14. Minskad användning av naturgrusRiksdagen avslår motion 2004/05:N227.Reservation 18 (m, fp, kd)- motiv.Reservation 19 (mp)15. Övriga frågorRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N321 och2004/05:N330.Stockholm den 15 februari 2005På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), Per (), (),(), (), BeritHögman (s), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () och HåkanLarsson (c).2004/05NU8Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels proposition 2004/05:40 om ändringar iminerallagen,dels sex motioner som har väckts med anledning avpropositionen,dels en motion från den allmänna motionstiden2002/03,dels fyra motioner från den allmänna motionstiden2003/04,dels tre motioner från den allmänna motionstiden2004/05.Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av bergmästaren av företrädare för ,mineral- och metallproducenter i (Svemin,f.d. ).Vidare har två skrivelser i ärendet inkommit, delsfrån , dels från Svemin.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen (prop. 2004/05:40) föreslåsändringar i minerallagen (1991: 45) i syfte attbättre balansera gruvföretagensexploateringsintresse mot intresset hos enskildamarkägare och andra sakägare (t.ex. arrendatorer ochinnehavare av servitut).Förslagen avser förbättrad information tillsakägare när en ansökan gjorts omundersökningstillstånd och när ett sådant tillståndupphör. Vidare ges möjligheter för sakägare attpåverka hur undersökningsarbete utförs. De områdendär undersökningsarbete inte får genomföras, t.ex. inärheten av bostadsbyggnad, kommer genom förslagetatt utökas. Bergmästaren ges möjlighet att ställavillkor i alla typer av undersökningstillstånd.Sökandens lämplighet får större betydelse. Detföreslås en generell skyldighet att utföraundersökningsarbeten så att minsta skada vållas pånatur- och kulturmiljön.Dessutom innebär förslaget förbättrade möjlighetertill inlösen av fastigheter närbearbetningskoncession meddelats men koncessionenblivit outnyttjad. För nya bearbetningskoncessionerföreslås att en särskild ersättning(mineralersättning) skall betalas av gruvföretagettill ägare av de fastigheter som ligger inomkoncessionsområdet och till staten. Vidare föreslåsvissa regler för att förbättra effektiviteten iundersökningsarbetet och vissa ändrade regler föröverklagande. Bland annat tas geologiskaundersökning (SGU) bort som överinstans.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 maj2005.Propositionen bygger på en överenskommelse mellanden socialdemokratiska regeringen ochVänsterpartiet.Utskottets övervägandenBakgrundPrinciperGrundläggande för lagstiftningen på området harvarit och är ett gemensamt nationellt intresse avgruvhantering och mineralindustri. Sedan gammaltfinns det tre olika rättsliga system i somgrund för regler om mineralutvinning.Principen i jordäganderättssystemet är attmineralen tillkommer ägaren till den mark därtillgångarna finns. Detta system tillämpasfortfarande för alla som inte omfattasav minerallagstiftningen, t.ex. granit, kalksten,grus och sten.Enligt inmutningssystemet får i princip den somförst anmäler att han vill utnyttja en fyndighet -innehållande järn, koppar, bly eller något annats.k. inmutningsbart - rätten att undersökaoch bearbeta denna fyndighet. Den svenskainmutningsrätten innebar tillstånd att utföraundersökningsarbete inom det inmutade området.Bearbetning förutsatte att inmutaren fått siganvisat ett s.k. utmål, dvs. ett arbetsområde därhan under vissa förutsättningar fick bedrivagruvdrift under viss tid.Ett koncessionssystem, slutligen, innebär atträtten att eftersöka och bearbetamineralfyndigheter upplåts efter prövning avstatlig myndighet. Denna princip har i Sverigetillämpats för bl.a. gas och olja.LagstiftningDe äldsta kända gruvrättsliga bestämmelserna iSverige är . Den historiskautvecklingen från medeltiden och fram till våradagar beskrivs detaljerat i utredningsbetänkandetMinerallagen, markägarna och miljön (SOU 2000:89),till vilket hänvisas. Såväl kronans rätt tillmineralfyndigheter eller skatt av densamma somjordägarens och inmutarens rättigheter har genomgåttett stort antal förändringar under århundradena. Somen inledning till beskrivningen av de förändringar ilagstiftningen som regeringen nu föreslår beskrivs idet följande några huvuddrag i lagstiftningen frånår 1938 och framåt.I gruvlagen (1938:314) infördes regler om attstaten skulle ha rätt till en hälftenandel igruvföretagen. Denna s.k. kronoandel innebar att denrätt till hälftenandel i gruvföretag somfastighetsägaren enligt den tidigare lagstiftningenvarit berättigad till, jordägarandelen,överflyttades till staten. Ett av de bärande motivenför införandet av systemet med kronoandel varbehovet av samhällsinflytande över gruvnäringen.Som en kompensation för markägarens förlust avjordägarandelen infördes en rätt för denne att underhögst få viss ersättning, s.k. jordägaravgäld,av gruvinnehavaren. Jordägaravgälden motsvarade 1 %av värdet av alla de inmutningsbara sombrutits och var - när den avskaffades - maximeradtill per år.För skada och intrång utgick ersättningmotsvarande av full gottgörelse tillmarkägaren.Den 1 juli 1974 infördes en ny gruvlag (1974:342)och infördes lagen (1974:890) omvissa mineralfyndigheter. Gruvlagen gick tillbaka påinmutningssystemet, medan lagen om vissamineralfyndigheter (minerallag) byggde påkoncessionssystemet. Den sistnämnda lagen gälldefyndigheter av bl.a. olja, gas och stenkol.Jordägaravgälden upphävdes gruvlag.Argumentet för slopandet var att fastighetsägarensällan hade möjlighet att använda den substans varimineralen ingick för annat ändamål än gruvdrift.Prospekteringen inriktade sig i allt störreutsträckning på djupmalmer. Enligt regeringensuppfattning, som anslöt sig till (prop.1974:32, bet. NU 1974:39), fanns det därför ingetrimligt skäl för att fastighetsägaren utan egeninsats skulle vara berättigad att erhålla ersättningav gruvägaren med betydande belopp.Genom gruvlag slopades även regeln omförhöjd ersättning till markägaren, och ersättningenkom därefter att motsvara skada och intrång, vilketfortfarande gäller.Den 1 juli 1992 infördes en ny minerallag(1991:45), som ersatte gruvlagen och lagen om vissamineralfyndigheter (prop. 1988/89:92, bet.1990/91:NU7). Den gruvrättsliga lagstiftningen blevenhetlig för de som omfattas av lagen. Enannan nyhet var att minerallagen direkt anknöts tillden dåvarande lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m. (den s.k. naturresurslagen).Listan över som skulle omfattas bestämdes avtre kriterier. Det skulle vara fråga om somär industriellt användbara. De skulle med visssannolikhet förekomma i i sådan omfattningoch på sådant sätt att utvinning ter sigmeningsfull. Vidare skulle det krävas systematiskletning och undersökning för att träffa på dem. Idetta kriterium låg också att de inte skulle varaalltför allmänt förekommande. De som intenämns i lagen förbehålls markägaren. Det nyasystemet baseras på koncessionsprincipen men harinmutningsrättsliga inslag. Tillståndsgivning enligtden nya minerallagen sker i två etapper, nämligenför undersökningsarbete och för bearbetning. Liksomtidigare skall undersökningsarbetet utföras så attminsta skada och intrång vållas.Våren 1992 ställde sig bakom regeringensförslag om att prospektering inte längre skulle ägarum i statlig regi eller med statliga medel (prop.1991/92:100 bil. 13, bet. 1991/92:NU18). Somövergripande motiv anförde utskottet bl.a. attstatens roll på det näringspolitiska området skullevara att skapa generellt goda förutsättningar förnäringslivet. Såvitt gällde gruvnäringen innebardetta att staten skulle tillhandahålla en förprospektering efterfrågad och adekvat basinformationmen inte särskilt stöd till prospektering.Systemet med kronoandel avskaffades den 1 juli1993 (prop. 1992/93:238, bet. 1992/93:NU33).Utskottet ansåg bl.a. att ett slopande av institutetkronoandel skulle främja prospekteringen i landetoch därmed komma att bidra till utvecklingen av enlivskraftig mineralindustri i Sverige.Våren 1998 beslutade om ett antaländringar i minerallagen (prop. 1997/98:47, bet.1997/98:NU7). Ändringarna trädde i kraft den 1 juli1998. Enligt de nya reglerna fick prospektörerytterligare en möjlighet till förlängning avundersökningstiden. Därigenom förlängdes denmaximala giltighetstiden för undersökningstillståndfrån 10 till . Vidare infördes en ordning meden enhetlig karenstid - för såväl tidigaretillståndshavare som andra prospektörer - från detatt ett undersökningstillstånd eller enbearbetningskoncession upphört att gälla.För att skydda fyndigheterna hos gruvor som är idrift infördes en skyddszon runt enbearbetningskoncession. Vidare innebar de nyareglerna att det infördes en skyldighet för enprospektör att redovisa resultat i form av rådatanär ett undersökningstillstånd inte lett tillbearbetningskoncession. Vidare förtydligades detidigare gällande reglerna om miljöskydd.Bergsstatens dåvarande distriktsindelningavskaffades och en enda bergmästare svarar numeraför tillståndsgivning och tillsyn i hela landet.Införandet av (1998:808) den 1 januari1999 innebar att ytterligare miljöhänsyn måste tasinom ett antal olika verksamhetsområden. Det nyaövergripande synsättet på miljön kom till stånd delsvia , dels via följdlagstiftning ochkompletteringar inom en rad olika lagar, däriblandminerallagen. innehåller bl.a. allmännahänsynsregler med krav på att alla som bedrivereller avser att bedriva en verksamhet skall utförade skyddsåtgärder och vidta de försiktighetsmått iövrigt som behövs för att förebygga, hindra ellermotverka att verksamheten medför skador ellerolägenheter för människors hälsa eller miljön.Försiktighetsprincipen skall gälla. Bestämmelserna iden tidigare nämnda naturresurslagen är inarbetade imiljöbalken. Minerallagen och gällerparallellt. Bergmästaren skall i ärenden ombearbetningskoncession samråda med länsstyrelsensåvitt avser tillämpningen av . Ombergmästaren och har olika uppfattningom tillämpningen av hushållningsbestämmelserna,skall ärendet hänskjutas till regeringen.I början av 1990-talet hade den beloppsmässigaomfattningen av prospekteringsverksamheten gått nedtill runt . Etttrendbrott inträffade , då prospekteringenökade till . Ökningen fortsatteoch nåddes en toppnivå strax under 250miljoner kronor; därefter sjönk nivån och uppgick år2003 till ca 183 miljoner kronor.De senaste fem åren har antalet beviljade undersökningstillstånd inteökat utan legat på ungefär samma nivå, en nivå som ärväsentligt lägre än under den senare delen av 1990-talet.Antalet beviljade undersökningstillstånd framgår av tablån pånästa sida.Antal beviljade undersökningstillstånd---------------------------------------------|År |Antal beviljade |Antal beviljade || |nya tillstånd |förlängda || | |tillstånd |---------------------------------------------|1993 | 83 | 66 |---------------------------------------------|1994 |136 | 63 |---------------------------------------------|1995 |180 | 55 |---------------------------------------------|1996 |232 | 78 |---------------------------------------------|1997 |218 | 79 |---------------------------------------------|1998 |313 |101 |---------------------------------------------|1999 |322 |162 |---------------------------------------------|2000 |192 |137 |---------------------------------------------|2001 |137 |152 |---------------------------------------------|2002 |159 |174 |---------------------------------------------|2003 |183 |169 |---------------------------------------------|2004 |159 |120 |---------------------------------------------Utredningar om minerallagenRegeringen beslutade att tillkalla ensärskild utredare med uppdrag att utreda vissa frågor omäganderätten till mark i relation till gruvnäringens behovoch vissa miljöfrågor i samband med prövning avundersökningstillstånd och undersökningsarbeten. Utredaren(f.d. kommunalrådet ) överlämnadebetänkandet Minerallagen, markägarna och miljön (SOU2000:89) . Utredningsbetänkandet hardärefter remissbehandlats. Utredningens förslag ochremissvaren finns utförligt redovisade i utskottetsbetänkande /02:NU10, till vilket hänvisas. I sambandmed redogörelsen för regeringens förslag nedan kommenterasvissa delar av utredningen.I januari 2002 beslutade regeringen attinom tillsätta eninterdepartemental arbetsgrupp meduppgift att analysera vissamineralpolitiska frågor. Arbetsgruppensrapport en ändrad minerallag -vissa kompletterande mineralpolitiskafrågor (Ds 2002:65) innebär enkomplettering till den ovan nämndautredningen på i huvudsak fyra områden:omvärldsanalys för gruvnäringen, enanalys av minerallagstiftninginternationellt, ersättning tillfastighetsägare samtmyndighetsstrukturen på mineralområdet.Utöver detta lämnas vissa förslagavseende minerallagens avgifter ochförslag avseende vissa frågor om hindermot undersökningstillstånd samt enbelysning av tillsynen över gamlagruvhål.Minerallagens inriktning och omfattningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden som rörminerallagens inriktning och omfattning. Jämförreservationerna 1 (m, fp, kd) och 2 (mp).PropositionenEnligt regeringen är minerallagen i första hand ettnäringspolitiskt instrument för att främja utvinning avsådana som av statsmakterna anses som industrielltanvändbara och samhällsekonomiskt betydelsefulla och varsframletande genom prospektering och utvinning ärkomplicerad och resurskrävande.Den svenska minerallagstiftningens historiskautveckling återspeglar en konflikt mellan treparter. Markägaren, staten och upphittaren(prospektören) kan alla ha olika intressen.Markägaren kan vara intresserad av att självutnyttja de mineraltillgångar som finns i marken.Alternativt kan det vara så att markägaren inte villacceptera det markintrång som utvinningen medför.Staten kan vilja ha skatteinkomster ochsysselsättning som staten vill tillgodoseallmänna intressen såsom skydd för natur- ochkulturmiljön. Prospektörer har intresse av att fåtillgodogöra sig den malm som de har hittat efteratt ha lagt ned stora kostnader. Genom de senasteårens utredningsarbete har markägarens intressen nukommit mer i fokus.MotionernaI två praktiskt taget likalydande motioner, 2002/03:N278(v) och 2003/04: N254 (v), framhålls att det borde finnasen samsyn om att gruvhantering och mineralindustri är ettgemensamt nationellt intresse samt att den inhemskamineralutvinningen är viktig från såväl försörjnings- ochsysselsättningssynpunkt som industriell synpunkt. Fåländer i världen kan uppvisa de förutsättningar somSverige har beträffande prospekterings- ochgruvverksamhet.Nyckeln till framgång finns, enligt vad som sägs imotionerna, i förmågan att utveckla verksamheten mot ettlångsiktigt hållbart nyttjande av naturtillgångar. Därförär det viktigt att i arbetet med en ny minerallag relateratill och se över andra för näringen viktiga lagar,exempelvis och den process medmiljökonsekvensbeskrivningar som följer av miljöbalken.För en hållbar ekonomisk och social utveckling behövs enlångsiktig, hållbar och stabil gruv- och mineralpolitik.De potentiella riskerna med exploatering av olja och gasi får inte negligeras enligt motionärerna tillmotion 2003/04:MJ434 (mp). anser attregeringen bör klargöra att vare sig prospektering ellerexploatering av olja och gas hör hemma i samtatt sådan verksamhet inte skall tillåtas i ,framhåller motionärerna.I motion 2004/05:N6 (mp) betonas att hållbar utvecklingbör vara en given utgångspunkt för den svenskamineralpolitiken. anser att regeringensutgångspunkt, i fråga om att minerallagen i första hand ärett näringspolitiskt instrument för att främja utvinning,är ansvarslös och bör avvisas. Grundläggande problemenligt motionärerna är att enorma mängder material frigörsoch riskerar att komma i kontakt med omgivningen.