bet · GS01SKU19 · 2005-03-08 00:00:00 — Härutöver finns det naturliga begränsningar som hindrar attskattefriheten används för att överlämna vad som i praktiken skullevara rena kontantförmåner. Utskottet ser inte någon anledning att ändrade aktuella reglerna och avstyrker därför motion Sk376.Dubbel bosättning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om en utvidgad avdragsrätt förökade levnadskostnader vid dubbelt boende och om mer generösa avdragsreglerför skogsarbetare som hjälper till med röjningen i södra levnadskostnader skall dras av om den skattskyldige på grund avsitt arbete flyttat till en ny bostadsort, om en bostad för denskattskyldige, dennes make, sambo eller familj behållits på den tidigarebostadsorten och sådan dubbel bosättning är skälig på grund av makenseller sambons förvärvsverksamhet, svårigheter att skaffa en fast bostadpå arbetsorten eller någon annan särskild omständighet. Kostnaderna fårdras av under längst för gifta och sambor och längst förövriga skattskyldiga. Avdrag medges dock om anställningensnatur eller andra särskilda skäl talar för det (12 kap. 19 §inkomstskattelagen).Ökade levnadskostnader på grund av att den skattskyldige har sitt arbetepå en annan ort än den där han har sin bostad skall dras av bara omarbetet avser , arbetet inte är kortvarigt men ändå ärtidsbegränsat till sin natur eller sådant att det kräver en fast anknytningtill bostadsorten, arbetet skall bedrivas på flera olika platser ellerdet av någon annan anledning inte skäligen kan ifrågasättas att denskattskyldige bör flytta till arbetsorten (12 kap. 18 § inkomstskattelagen).Ökade utgifter för logi, måltider och småutgifter kan dras av med ettbelopp som svarar mot den faktiska utgiftsökningen. Härutöver finnssärskilda schablonregler.MotionernaI motion Sk481 av och () anförs attmöjligheterna till avdrag för ökade levnadskostnader kan ha stor betydelseför en person som befinner sig i slutet av sitt arbetsliv, äger ett hussom kan vara svårt att avyttra och på andra sätt är djupt rotad på enort.I motion Sk242 av och () anförs attnär den ena parten i ett förhållande har sitt arbete kvar på hemortenoch den andre inte kan finna något arbete där, utan väljer att flyttamed sitt företag och pendlingsavståndet är alldeles för långt, bordedet finnas möjlighet att förlänga avdragsrätten vid dubbel bosättning.I motion MJ9 yrkande 19 av m.fl. (mp) föreslås attavdragsmöjligheterna för dubbelt boende och arbete på annan ort görs mergenerösa för skogsarbetare som tillfälligt hjälper till i södra gäller framför allt dem som redan har ett arbete och vill göraen insats av bl.a. solidaritetsskäl.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har vid sin behandling av en v-motion om en utvidgningav avdraget för ökade levnadskostnader anfört bl.a.följande.Den fråga som motionärerna tar upp har numera behandlats utförligt avUtredningen om avdrag för ökade levnadskostnader i betänkandet Förmåneroch ökade levnadskostnader (SOU 1999:94). Utredningen konstaterar - ilikhet med motionärerna - att beslutet att slopa tvåårsgränsen för avdragför ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete väcker frågan om enmotsvarande åtgärd när det gäller avdraget för ökade levnadskostnadervid dubbel bosättning. Efter en genomgång av motiven för de båda avdragenfinner utredningen att det finns avgörande skillnader mellan avdragenoch att dessa kan sammanfattas med att avdraget vid tillfälligt arbetehar sin grund i den skattskyldiges anställningsförhållanden under detatt avdraget vid dubbel bosättning motiveras av den skattskyldigesbostads- och familjeförhållanden. När det gäller avdraget vid tillfälligtarbete gör knytningen till arbetsförhållandena att det finns en naturligslutpunkt för avdragsrätten även sedan tvåårsgränsen slopats. Avdragsrättenkvarstår bara så länge arbetet är kortvarigt. Någon motsvarande spärrfinns emellertid inte när det gäller avdraget vid dubbel bosättning,och utredningen anser att en dubbel bosättning som pågår under längretid är att betrakta som en följd av ett inom familjen mer ellermindre frivilligt träffat val. Det är utredningens bestämda uppfattningatt ett sådant val av skilda bosättningsorter inom familjen inte skallstödjas med skattelättnader, och utredningen förordar därför atttidsbegränsningen av avdraget vid dubbel bosättning skall finnas kvar.Utredningen föreslår endast att möjligheten till en förlängning avavdragsperioden slopas av förenklingsskäl.Även om utskottet kan instämma i utredningens principiella resonemanganser utskottet, i likhet med motionärerna, att en utvidgning avavdragsrätten för ökade levnadskostnader i dessa fall skulle kunna gepositiva effekter. Rörligheten på arbetsmarknaden skulle öka ochmöjligheterna att bo och arbeta i glesbygd skulle förbättras. Enligt utskottetsmening finns det skäl att genomföra en kompletterande utredning sombelyser dessa effekter. Även den statsfinansiella kostnaden för en sådanreform bör belysas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.Riksdagen biföll utskottets förslag (bet. 1999/2000:SkU13).Regeringen har numera tillsatt den av begärda utredningen meduppdrag att göra en översyn av reglerna om avdrag vid beskattningen förökade levnadskostnader vid dubbel bosättning (dir 2004:57). Utredarenskall undersöka vilka effekter för arbetskraftens rörlighet och denregionala utvecklingen som kan uppnås genom en förändring av avdragsrättenvid dubbel bosättning. I uppdraget ingår också att utreda vilkakonsekvenser en förändring av avdragsrätten vid dubbel bosättning kan fåför olika familjesituationer och risken för skattefusk. Utredaren skallutifrån resultatet av undersökningen och de grundläggande principernaför inkomstbeskattningen lämna förslag till förändringar i avdragsmöjligheternavid dubbel bosättning som bedöms leda till en ökad rörlighet påarbetsmarknaden, som kan förstärka regional utveckling och som inte ökarriskerna för fusk. Utredaren får även ta upp andra frågeställningar somhar med avdragsrätten att göra. Utredningen beräknas avsluta sitt arbetesenast den 31 mars 2005.Enligt utskottets mening bör resultat av den översyn som begärtavvaktas. Utskottet avstyrker motionerna Sk242 och Sk481.När det gäller yrkandet om förbättrade avdragsmöjligheter för deskogsarbetare som gör en insats genom att delta i röjningsarbetet efterstormen i innebär dagens regler att avdrag kan erhållasmed faktiska kostnader. Utskottet ser ingen möjlighet att ytterligareförbättra denna avdragsrätt och avstyrker därför även motion MJ9 yrkande19.Förmånstagare till pensionsförsäkringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en utvidgning av förmånstagarkretsentill pensionsförsäkringar.Jämför reservation 12 (m, kd, c).BakgrundAv 58 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229) framgår att efterlevandeförmånerenligt en pensionsförsäkring endast får betalas ut till den försäkradesmake och sambo, den försäkrades barn och den försäkrades makes och sambosbarn. Avlider den försäkrade innan pensionen hunnit slutbetalas och detinte finns någon förmånstagare tillfaller överskottet försäkringskollektivet.Förmånstagarkretsen till pensionssparkonton (IPS) är densamma, 58 kap.27 § inkomstskattelagen (1999:1229). Om innehavaren avlider och detinte finns någon förmånstagare avskattas behållningen och ärvs sedanenligt vanliga regler, dvs. även barnbarn ärver.Förslaget om individuellt kompetenssparande (IKS) har samma utformningsom IPS i dessa delar (SOU 2000:119).MotionenI motion Sk293 av m.fl. (m, fp, kd, c) anförs att denuvarande reglerna innebär att barnbarn, syskon, syskonbarn eller andrafamiljemedlemmar inte får komma i fråga som förmånstagare. Om av lagengodkända förmånstagare saknas försvinner pengar rakt in iförsäkringskollektivet.Motionärerna föreslår att begränsningarna avseende förmånstagare tillpensionsförsäkringar tas bort.Utskottets ställningstagandeEn utgångspunkt vid bestämning av förmånskretsen till pensionsförsäkringarbör enligt utskottets mening i första hand vara att pensionen skalltillfalla den försäkrade och i andra hand den krets av personer som försin försörjning är beroende av den försäkrade. Det är härvid rimligtatt barnbarn inte tas med i kretsen. En följd är att pensionsförmånernanågon gång kan tillfalla försäkringskollektivet och att pensionsförmånernai övriga fall kan göras förmånligare. Utskottet är mot denna bakgrundinte berett att tillstyrka den av motionärerna föreslagna utvidgningenav den personkrets som kan vara förmånstagare till pensionsförsäkring.Utskottet avstyrker motion Sk293.Gåvor och bidrag till ideella ändamålUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena om att en avdragsrätt skall införasför gåvor till olika ideella ändamål.Jämför reservationerna 13 (kd, c) och 14 (m) samt särskilt yttrande 2(fp).BakgrundNågon avdragsrätt för gåvor till olika ideella ändamål finns inte.MotionernaI motion Sk275 yrkande 3 och 4 av m.fl. (m) anförs att detär en styrka att de ideella organisationernas verksamhet finansierasvia enskilda människors bidrag. Verksamheten blir då fristående ochinte beroende av politiska beslut. Detta är en situation som motionärernatycker är positiv och som vi vill se befäst. För att ge de ideellaorganisationerna bättre förutsättningar bör en avdragsrätt för enskildagåvor och för bidrag övervägas.I motion Sk204 yrkande 1 av och () anförs att en avdragsrätt för gåvor och bidrag tillhjälporganisationer skulle stärka den viktiga frivilligrörelsen och gemänniskor en möjlighet att genom sina gåvor påverka vart man vill attresurserna skall styras.I motion Sk238 av och () anförsatt det bör utredas hur man skall kunna införa avdragsrätt förgåvor för enskilda givare till organisationer som är godkända och driveren ideell verksamhet. En sådan möjlighet skulle ge dessa organisationermöjlighet att hjälpa fler.I motion Sk379 av och () anförs att det ialla andra EU-länder finns möjlighet till skatteavdrag för gåvor tillideella organisationer och att en sådan avdragsrätt bör införas även iSverige. På så sätt kan det komma till stånd fler och mer varieradefrivilliginsatser.I motion Sk452 yrkande 43 av Per m.fl. (kd) anförs att Sverigeär nästan ensamt om att inte tillåta skatteavdrag för gåvor till ideellaföreningar och organisationer. Motionärerna föreslår att regeringen fårutreda och lägga förslag om hur en avdragsrätt för gåvor till ideellaorganisationer upp till 0,25 prisbasbelopp kan införas den 1januari 2006. I motion Sk463 av m.fl. (kd) anförs attdet svenska skattesystemet måste ge betydligt bättre möjligheter förföretag och enskilda medborgare att stödja ideella organisationer.Regeringen bör utreda möjligheterna att införa skatteavdrag för gåvortill ideella organisationer. Också i motion Kr358 yrkande 7 av KennethLantz m.fl. (kd) föreslås att regeringen bör få återkomma med ett förslagom avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer. I motion Sk326 avTuve Skånberg (kd) anförs att regeringen bör utreda frågan om skatteavdragför gåvor till ideella föreningar och liknande ändamål.I motion Sk447 av () anförs att den ideella sektornbidrar med stora samhälleliga insatser och att det därför finns allaskäl att seriöst överväga om gåvor till s.k. 90-konton skall görasavdragsgilla (yrkande 1). Motionärerna anför vidare att det finns allaskäl att seriöst överväga om gåvor till ideella föreningar skall görasavdragsgilla (yrkande 2).I motion Sk250 av och () anförs attSverige är ett av få länder där enskilda och juridiska personer som gerhumanitära bidrag till olika hjälporganisationer inte beviljas avdragför dessa i sin deklaration. Motionärerna föreslår att möjligheten attinföra en avdragsrätt för gåvor och bidrag till ideella föreningar,frivilligorganisationer och andra godkända verksamheter utreds.Utskottets ställningstagandeDet är enligt utskottets mening viktigt att det finns en demokratiskprocess bakom det stöd som samhället ger till frivilligarbete i kyrkligaorganisationer, idrottsorganisationer, humanitära organisationer,internationellt biståndsarbete m.m. En avdragsrätt för gåvor till den härtypen av verksamhet skulle minska utrymmet för det samhälleliga stödetoch öka dessa viktiga verksamheters beroende av enskilda personersförmögenheter och förmåga och vilja att bidra.Det är vidare önskvärt att skattesystemet så långt möjligt hålls frittfrån inslag som inte hänger samman med dess grundläggande funktion attutgöra en säker bas för finansieringen av den gemensamma sektorn. Attbelasta med en kontroll av den här typen av stöd är enligtutskottets mening inte lämpligt. En ytterligare nackdel med att lämnastödet som ett skatteavdrag är att det inte på vanligt sätt blir föremålför en årlig och samlad prövning i samband med budgetberedningen.Utskottet är av dessa skäl inte berett att medverka till en omläggningsom innebär att gåvor till olika ändamål blir avdragsgilla. Utskottetavstyrker motionerna Sk275 yrkande 3 och 4, Sk204 yrkande 1, Sk238,Sk379, Sk452 yrkande 43, Kr358 yrkande 7, Sk326, Sk447 yrkandena 1och 2 samt Sk250.Boendes självförvaltningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om en utvidgad skattefrihet förboendes självförvaltning.Jämför reservation 15 (kd).BakgrundErsättningar i form av avdrag på hyran som en hyresgäst får för attutföra enklare förvaltningsuppgifter på en hyresfastighet inom ett öppetsystem för självförvaltning är enligt 8 kap. 31 § inkomstskattelagenskattefria. Det krävs att villkoren bestämts i en överenskommelse enligthyresförhandlingslagen (1978:304) eller i ett annat avtal mellan enhyresvärd och en eller flera hyresgäster. Avdraget får inte överstigaden egna bostadens andel av den totala utgiften för dessa förvaltningsuppgifter.En ytterligare förutsättning är att samtliga hyresgäster som deltar isjälvförvaltningen får avdrag med samma belopp.Skattefriheten gäller i motsvarande utsträckning för avdrag på avgifteri bostadsrättsföreningar m.m. (prop. 1996/97:119).MotionernaI motion Bo306 yrkande 24 av m.fl. (kd) anförmotionärerna att taket för skattefrihet vid självförvaltning bör höjas ochkravet på en enhetlig ersättning slopas för att på det sättet ökahyresgästernas intresse för självförvaltning.I motion Sk436 av () anför motionären att de boendeinom s.k. kollektivhus i föreningsform i allt väsentligt utför sammasjälvförvaltande uppgifter som i vanliga hyresförhållanden. Ersättningenbetalas dock inte ut som ett avdrag på hyran till varje enskild hyresgästutan som en ersättning till föreningen att användas till kollektivanyttigheter. Ersättningen beskattas hos föreningen. Det finns skäl attgöra en översyn av lagstiftningen på detta område så att det blir tydligtatt regelverket uppmuntrar alla former för självförvaltning. Regeringenbör ges i uppdrag att skyndsamt göra en sådan översyn.Utskottets ställningstagandeSärskilda regler om hyresgästernas självförvaltning har införts för attinte hindra den positiva utveckling som hyresgästernas självförvaltningmedför och för att man bör ta vara på de fördelar som självförvaltningeninnebär. medförde skattefrågorna problem i dessa sammanhangeftersom det i praktiken var svårt att bedöma var gränsen gick mellanskattefriheten för privata insatser för egen räkning och den skattepliktsom råder för alla typer av ersättningar för arbete och liknandeprestationer.Reglerna utgör resultatet av en avvägning mellan delvis motståendeintressen och innebär att man håller fast vid grundläggande skatterättsligaprinciper som man möjliggör kollektiva former av självförvaltningi hyreshus och andra boendeformer som kan fungera flexibelt ochadministreras enkelt. Ett viktigt inslag i reglerna är bl.a. att allahyresgäster skall ha rätt att efter förmåga delta i självförvaltningenoch att hyresavdraget skall vara lika stort för alla som är med. Reglernaär inte bara tillämpliga på hyresgäster utan kan också användas ibostadsrättsföreningar och andra boendeformer.Enligt utskottets mening har reglerna i nu aktuella delar en välavvägdutformning, och utskottet är inte berett att tillstyrka att de ändras.Utskottet avstyrker motionerna Bo306 yrkande 24 och Sk436.Studenters stipendierUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om att regeringen skall utreda ocheventuellt lägga förslag om ändrade skatteregler för studenters stipendier.Jämför reservation 16 (m, kd).BakgrundAv 8 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229) framgår att stipendier somär avsedda för mottagarens utbildning är skattefria. Stipendier som äravsedda för andra ändamål är skattefria, om de inte är ersättning förarbete som har utförts eller skall utföras för utbetalarens räkning ochinte betalas ut periodiskt.Vad som utgör ett stipendium är inte definierat i lagtexten. Det finnsett stort antal rättsfall där frågan om skatteplikt för bidrag med olikabeteckningar har prövats. Enligt allmänt språkbruk är ett stipendiumett till en fysisk person utgivet bidrag som har benefik karaktär, dvs.är vederlagsfritt i den meningen att det inte utgör ersättning förarbete eller prestation som mottagaren har utfört för utgivarens räkningeller en prestation som är till direkt nytta för denne.I fråga om utbildningsstipendier uppställs inte något krav på att deinte får betalas ut periodiskt eller vara ersättning för arbete som harutförts eller skall utföras för utbetalarens räkning. Ett stipendiumfrån den egna arbetsgivaren anses "smittat" av anställningen oavsettsyftet med stipendiet. Med utbildning i detta sammanhang har i praxisomfattats inte bara grundutbildning utan även forskarutbildning ochdoktorandutbildning.MotionenI motion Sk452 yrkande 33 av Per m.fl. (kd) anförs att enstudent som åtar sig ett uppdrag - t.ex. som studentföreträdare i enfakultetsnämnd - och uppbär skattepliktig ersättning för uppdraget,blir skattskyldig även för skattefria stipendier som studenten erhåller.Det innebär att studenten i fråga under innevarande och de därpåföljande två åren inte kan erhålla skattefritt stipendium, t.ex. förresebidrag vid internationellt studentutbyte eller till en vetenskapligkonferens. Dessvärre gör skattemyndigheterna i olika tolkningarav lagstiftningen. Det är angeläget att regeringen utreder dessa nämndaförhållanden och om det är nödvändigt återkommer till medlagförslag som gör det möjligt för universitet och högskolor att avståfrån att göra avdrag för preliminär skatt på smärre stipendier tillstudenter.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening ger den nuvarande lagregleringen och denomfattande praxis som finns på detta område en förhållandevis god ledningvid gränsdragningen mellan skattefria och skattepliktiga stipendier.Samtidigt är det ofrånkomligt att avgörandet i sista hand måste vila påen bedömning från eller domstolens sida av de omständighetersom föreligger i det enskilda fallet.Enligt utskottets uppfattning kan de uppgifter som lämnas i motioneninte motivera att hos regeringen begär en utredning i syfteatt förändra de nu aktuella lagreglerna.Lokalanställda på ambassader i SverigeUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en utvärdering av beslutet attslopa skattefriheten för lokalanställda vid ambassader i Sverige.Jämför särskilt yttrande 3 (m, fp, kd, c).BakgrundRiksdagen har beslutat avskaffa den tidigare gällandeskattefriheten för lokalanställda vid ambassader i . De nya reglernatillämpas första gången vid taxering (prop. 2003/04:151, bet.2003/04:SkU37).MotionenI motion Sk462 av () anför motionären att riksdagensbeslut att slopa de lokalanställdas skattefrihet innebär att beskickningarnafår högre kostnader och att det finns en risk för att en del beskickningarreducerar sin verksamhet eller stänger. Detta gäller särskilt beskickningarfrån tredje världen. Motionären begär ett tillkännagivande om attbeslutet bör utvärderas och regeringen lägga fram de förslag som utvärderingenföranleder.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening framfördes de synpunkter som motionären tarupp redan när fattade sitt beslut att slopa de lokalanställdasskattefrihet.Lokalanställda vid ambassader i är befriade från inkomstskatt.Skattebefrielsen har medfört att lönerna beräknas utifrån vad som skulleha erhållits netto efter beskattning av en svensk lön. En konsekvens äratt även den ersättning som erhålls från socialförsäkringssystemetberäknas på vad som motsvarar en svensk nettolön. Vid långtidssjukdom,föräldraledighet och pensionering blir inkomsten i flertalet fallpåtagligt lägre än för personer som betalar skatt på sin inkomst i Sverige.När det gäller den allmänna pensionen kan en längre tids arbete somlokalanställd innebära att den anställde hamnar i samma situation somden som inte, eller till endast ringa del, varit yrkesverksam. Även vidrätt till sjukersättning (tidigare förtidspension) uppkommer betydandeeffekter. Jämförs en nettoinkomst på med enbruttoinkomst på blir utfallet att den lokalanställde erhåller ensjukersättning på , att jämföra med permånad i det senare fallet. Det kan således konstateras att de lokalanställdasskattefrihet kan leda till oacceptabla konsekvenser när det gäller derassociala trygghet.I ärendet gjorde regeringen bedömningen att den enda rimliga vägen föratt hållbart och långsiktigt komma till rätta med de lokalanställdassituation var att slopa skattefriheten. Även principiella skäl taladeför ett sådant beslut. skulle därmed ansluta sig till den ordningsom förekommer i de flesta andra länder, däribland övriga nordiska länder.Vid remissbehandling av regeringens förslag om att slopa skattefrihetenför de lokalanställda framförde ambassaderna bl.a. att förslaget intebara skulle innebära ökade kostnader i form av ökade löner för delokalanställda utan också ökade arbetsgivaravgifter och att ambassadernasom en följd härav kunde tvingas reducera antalet anställda som därmedskulle riskera att bli arbetslösa. Också från att en slopad skattefrihet kunde ställa sig svår för deutländska beskickningarna och konsulaten av budgetmässiga, men också avrent finansiella skäl. Risken vid ett snabbt genomförande av inkomstbeskattningvar enligt förbundet att arbetsgivarna inte höjer lönerna och att deenskilda arbetstagarnas situation i stället ytterligare förvärras genomatt befintliga nettolöner beskattas. Enligt förbundet var en annan riskvid ett genomförande att beskickningarna ochkonsulaten ser sig tvingade att genomföra uppsägningar med arbetslöshetsom följd.I ärendet gjorde regeringen bedömningen att ökade kostnader förbeskickningar och ambassader inte kunde motivera att skattefriheten skullebestå. hade regeringen förståelse för att en omläggning av delokalanställdas beskattning kan skapa oro och problem för såväl deanställda som deras arbetsgivare och senarelade därför ikraftträdandetför att ge de berörda möjlighet att anpassa sig till den nya situationen.Reglerna föreslogs därför börja tillämpas först vid taxering.Utskottet fann vid sin behandling av regeringens förslag inte någonanledning till erinran mot detta och tillstyrkte därför proposition2003/04:151.Utskottet är inte nu berett att ändra sitt ställningstagande och serinte någon anledning att tillstyrka ett tillkännagivande till regeringeni syfte att få till stånd en utvärdering av beslutet. Utskottet avstyrkermotion Sk462.IdrottskontoUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om tillkännagivanden om behovet avett idrottskonto och bättre skatteregler för elitidrottare.Jämför reservation 17 (kd).MotionernaI motion Sk347 av och () anförs att detinte minst ur social synpunkt är beklagligt att elitidrottarna i såstor utsträckning anser sig tvungna att "fly" från och motionärernaföreslår att skattefrågan utreds för att hejda utflyttningen.I motion Kr355 yrkande 14 av m.fl. (kd) anför motionärernaatt professionella idrottsmän eller -kvinnor på grund av fysiska skälofta har en karriär som är begränsad till relativt tidigti livet. Inom vissa idrotter är det därför vanligt att idrottaren tjänarmycket pengar för att sedan tjäna avsevärt mindre.