bet · GS01KU30 · 2005-03-08 00:00:00 — Först när medborgarna vet vilken ambitionsnivåen offentlig verksamhet bör hålla har de möjlighet att ställa krav ochutkräva ansvar.Medborgarkontrakt är ett sätt att förtydliga och stärka medborgarensinflytande och möjligheter att påverka service och tjänster. Ettmedborgarkontrakt tydliggör medborgarens rättigheter gentemot det offentliga.Det förbättrar kvalitetsarbetet i offentlig verksamhet och stärkerdialogen och förståelsen mellan politiker, tjänstemän och medborgare.I arbetet med ett medborgarkontrakt definieras genom en dialog mellanpolitiker, tjänstemän och medborgare gemensamt vad som är god kvalitet,vad man kan förvänta sig av en offentlig tjänst eller service och hurman kan få kompensation om något går fel.För att införa medborgarkontrakt krävs dock ett tydligt politisktinitiativ. De juridiska förutsättningarna och konsekvenserna måstetydliggöras genom ny eller anpassad lagstiftning. Däremot bör inte innehålletspecificeras på nationell nivå.Enligt vår mening är det nödvändigt med ett särskilt program för stärktmedborgarmakt och en kraftsamling kring dessa frågor. Arbetet bör skei enlighet med de principer som anges i motion 2004/05:K459.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen det anförda till känna.6. Det civila samhället och den sociala ekonomin, punkt 12 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om det civila samhället och den sociala ekonomin.Därmed bifaller motion 2004/05:K323 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeSverige har av tradition ett mycket starkt civilt samhälle, inte minstgenom det breda deltagandet i facklig verksamhet, engagemanget iidrottsrörelsen, och kyrklig verksamhet. Till dettaskall läggas det frivilliga engagemang som växt fram i tusentalsutvecklingsgrupper runt om i landet. Den starka civiliteten i harockså framhållits av forskare som en viktig demokratiskarena.Regeringen verkar dock inte vilja tillmäta det civila samhället någonframträdande roll. vill återupprätta det civila samhälletbåde som en demokratisk och en social arena. Det kan handla om så enklasaker som samförstånd mellan kommuner och idrottsorganisationer om vemsom skall göra vad, men också om att fackföreningar, liksom i ,skall kunna tillåtas att ta ansvar för delar av den sociala välfärden.Ansvarskommittén och bör därför kompletteras meden motsvarande omfattande utredning om samverkan mellan offentligt ochcivilt samhälle på alla samhällsnivåer.Nära förknippat med det sociala samhället är den sociala ekonomin, dvs.organiserade verksamheter som främst har samhälleliga mål och som ärfristående från den offentliga sektorn. Den sociala ekonomin erbjuderi många fall möjligheter att förena offentlig verksamhet med medborgar-eller brukarinflytande. som är engagerade i skolan ellersjukvården fungerar som ett alternativ både till offentliga och privatalösningar.Enligt min mening bör det även tillsättas en utredning om förbättradevillkor för den sociala ekonomin. Den bör bl.a. utreda hur den socialaekonomin kan användas som ett komplement till offentlig och privat sektor.Ett led i utredningen bör vara att undersöka betydelsen av socialabokslut, dvs. redovisning av den sociala påverkan av företags ochmyndigheters verksamheter.Vad som anförts ovan bör med bifall till motion 2004/05:K323 yrkandena4 och 5 ges regeringen till känna.7. Kommunala bolag m.m., punkt 13 (m, fp)av (), (), (m),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kommunala bolag m.m. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:K415 yrkande 6 och 2004/05:K458 yrkandena 3, 7 och8.StällningstagandeEn grundläggande demokratisk princip är att offentlig verksamhet skalldrivas med full öppenhet och insyn för medborgare, politiker och medier.Detta talar för att verksamhet skall bedrivas i förvaltningsform.Så länge kommunala verksamheter fortsätter att bedrivas i bolagsformfinns dock skäl att se över hur dessa är ordnade och om de utövas ienlighet med den kommunala kompetensen.I flera kommuner har bildats koncerner där flera kommunala bolag ingår.Det har visat sig att genom koncernbildningarnas bidragsmöjlighet kanavgiftsfinansierade kommunala verksamheter, som egentligen borde styrasav självkostnadsprincipen, leverera sina vinster till t.ex. olikakommunala evenemang och annat. I vissa större kommuner kan dennasmygbeskattning uppgå till . Vi anser att riksdagenbör uppdra åt regeringen att föreslå lagändringar som förhindrar attavgiftsfinansierade kommunala verksamheter som drivs i bolagsform genombidrag kan bekosta verksamheter som inte har med bolagets egentligaverksamhet att göra.Vidare bör andra samarbetsformer än bolag mellan kommuner och enskildaföretag (med kommuner som minoritetsägare) granskas med avseende påtransparens och möjlighet att utkräva politiskt ansvar, och reglernaavseende kommunala bostadsbolags sociala och arbetsmarknadsmässiga ansvarbör förtydligas.Vad som anförts ovan bör med bifall till motionerna 2003/04:K415 yrkande6 och 2004/05:K458 yrkandena 3, 7 och 8 ges regeringen till känna.8. Förbud att verkställa kommunalt beslut, punkt 14 (m)av (), (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förbud att verkställa kommunalt beslut. Därmedbifaller motion 2004/05:K360 yrkandena 3-5.StällningstagandeEnligt vår mening bör det tillsättas en utredning med uppgift att seöver vissa frågor avseende förbud att verkställa kommunala beslut. Enfråga som därvid bör ses över är införande av en möjlighet för domstolatt, i samband med att kommunalt beslut upphävs, permanent förbjudakommunen eller landstingen att verkställa beslutet samt införande avskadestånds- eller straffansvar för nämnd eller befattningshavareom beslutet, trots förbudet, verkställs. En annan fråga är införande aven möjlighet att förelägga kommuner och landsting att vid vite rättasig efter domstols lagakraftvunna dom. Med bifall till motion 2004/05:K360yrkandena 3-5 bör som sin mening ge regeringen detta tillkänna.9. Lokala miljökrav, punkt 15 (kd, c, mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lokala miljökrav. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:MJ498 yrkande 13.StällningstagandeEnligt vår mening bör kommunerna ges ökade befogenheter på miljöområdet.Bland annat bör det bli möjligt för kommunerna att ta ut miljödifferentieradeträngselskatter, och de bör ges möjlighet att ställa utsläppskrav inomolika delar av kommunen. Exempelvis kan kravet vara att icke miljögodkändapannor skall bytas ut. Regeringen bör lägga fram förslag till lagändringsom ökar kommunernas befogenhet att ställa lokala miljökrav på utsläpptill luften. Det bör, med bifall till motion 2004/05:MJ498 yrkande 13,ges regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Kommuners inflytande i Europafrågor, punkt 7 (c)() anför:Centerpartiet värnar det lokala och regionala självstyret. Ett starktlokalt och regionalt självstyre uppstår dock inte av sig självt. Detkrävs en medveten politik för att utveckla och stärka självstyret - enpolitik för självbestämmande enligt federalismens principer snarare änanonym folksuveränitet och maktkoncentration. Jag har i annat sammanhangframfört att det är dags att pröva tanken att komplettera riksdagensdirektvalda kammare med en regional representation, där kammaren ochden regionala representationen har olika sammansättning och delvis olikauppgifter. Den nya kammaren skulle därvid bli ett forum för värnandetav självstyret och trygga människors möjlighet att lokalt besluta omsina egna angelägenheter. Detta kan uppnås genom att den direktvaldakammaren kompletteras med att kommuner och regioner blir direktrepresenterade i en regional representation för att där kunna bromsacentraliseringstendenser.Om det nya konstitutionella fördraget antas och därmed gesett ökat inflytande i EU-frågor skulle en sådan andra kammare äveninnebära ett indirekt inflytande för kommuner och regioner i dessa frågor.2. Kommuners inflytande i Europafrågor, punkt 7 (mp)() anför:Innan ställning tas i frågan om att stärka kommunernas inflytande iEuropafrågor anser jag att man bör analysera konsekvenserna avEU-medlemskapet för den svenska författningen med avseende bl.a. på riskenför en fortsatt federalistisk utveckling, möjligheterna till ansvarsutkrävandeoch de svenska grundlagarnas förhållande till EG-rätten. Det är minuppfattning att regeringsformen bör förändras så att de konstitutionellaspärrar som finns mot en fortsatt federalistisk utveckling av EU stärks.Av regeringsformen bör också tydligare framgå att svensk grundlag äröverordnad på icke-delegerade områden samt att suveränt tolkarvilka dessa områden är.3. Folkinitiativ, punkt 8 (kd, v, c)(), () och () anför:Vianser att reglerna för folkinitiativ till folkomröstning börändras så att rådgivande folkomröstning skall genomföras om minst 10 %av de röstberättigade kommuninvånarna begär det. Det finns dock skälför att folkomröstningsinstitutets utformning på olika politiska nivåerbedöms i ett sammanhang och i relation till det demokratiska systemeti övrigt. Det är därför rimligt att frågan behandlas av ,som själv får avgöra i vilken form och ett betänkandei denna sak bör presenteras. Något tillkännagivande bör därför inte nugöras av riksdagen.4. Medborgarkontrakt, punkt 11 (c)() anför:Samhället bygger på samverkan mellan enskilda människor som i grundenslutit en form av samhällskontrakt med varandra - byggt på skyldigheteroch rättigheter. Enligt min mening skall medborgarens möjligheter ståi centrum för all offentlig verksamhet - och då inte medborgaren reduceradtill enbart konsument. En starkare ställning för medborgaren uppnås ihög utsträckning genom att man skapar valfrihet mellan olika konkurrerandealternativ och en mångfald i verksamheter. Genom mångfald och valfrihetstärks medborgarnas egenmakt och självständighet, och "klientförhållandet",som ofta uppstår då medborgaren med ett behov av stöd hamnar iberoendeställning till den som ger hjälpen, bryts. Egenmakten ochsjälvständigheten stärks också genom att medborgarens rättigheter förtydligas.Den offentliga verksamheten måste bli mer genomsiktlig ochansvarsfördelningen tydligare för att stärka medborgarnas möjlighet attställa krav och utkräva ansvar. Här pågår utredningar i särskild ordning.Samhällskontrakt eller medborgarkontrakt kan vara ett sätt att förtydligaoch stärka medborgarens roll, inflytande och möjligheter att ta ansvaroch påverka offentliga tjänster. Här finns uppenbart mer att göra, menett tillkännagivande i enlighet med motionerna 2004/05:K351 och2004/05:K459 yrkandena 1-4 avstyrks dock.5. Det civila samhället och den sociala ekonomin, punkt 12 (kd)() anför:Det civila samhället utgörs av sådana naturliga gemenskaper som familjer,släkt, grannskap, företag, intresseföreningar, fackföreningar ochtrossamfund. Detta sammanhållande nätverk kan inget samhälle vara utan.Det skapar sociala band som leder till trygghet och ordnade förhållandenför människor. Det bör ligga i alla offentliga institutioners intresseatt respektera det civila samhällets rättigheter och ge stöd i olikaformer till alla goda krafter som arbetar för vårt gemensamma bästa.Den ideella sektorn verkar i gränszonen mellan privat och offentligsektor. Under den borgerliga regeringen inleddes ett arbete för utvecklingav den ideella sektorn. Olika forsknings- och utredningsprojekt initierades,och en beredning för utveckling av den ideella sektorn tillsattes.Kristdemokraterna anser att det är viktigt att det arbete som påbörjadesi för att stödja och utveckla den ideella sektornåterupptas. Det finns många frågor som behöver belysas för att utvecklingenav den sociala ekonomin skall ske på ett sätt som berikar både denoffentliga och den privata sektorn. Sektoriseringen inom den kommunalaförvaltningen skapar problem, rollfördelningen mellan frivillig ochkommunal verksamhet behöver klargöras, ansvarsförhållanden i sambandmed frivilliga insatser behöver utredas. Alla ökade möjligheter tillfinansiering måste prövas. Eftersom regeringen aviserat en översyn avden statliga folkrörelsepolitiken och de olika insatser som görs riktademot föreningslivet och den sociala ekonomin avstår jag nu från attreservera mig.6. Det civila samhället och den sociala ekonomin, punkt 12 (mp)() anför:Miljöpartiet de gröna delar insikten om den sociala ekonomins viktigadel av samhället. Det civila samhället kan möjliggöra ökad delaktigheti välfärden och samhällsbygget. Vi arbetar på olika sätt för att ökaden sociala ekonomins avlastning av välfärden. Bland annat bereds ettförslag om att öppna för en särskild bolagsform för bolag som inte delarut någon vinst till sina ägare. Med anledning av den och flera andrapågående processer anser vi att det inte nu är nödvändigt att krävanågon ytterliggare utredning jämte den som aviserats om den statligafolkrörelsepolitiken.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /04:K225 av de ():3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att invånarna i och län genom enlänsgemensam folkomröstning skall ges möjlighet att ta ställning tillfrågan om biltullar skall införas eller inte i stad.2003/04:K415 av m.fl. (fp):6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att granska andra samarbetsformer än bolag mellankommuner och enskilda företag vad gäller frågor om transparens ochmöjlighet att utkräva politiskt ansvar.Motioner från allmänna motionstiden /05:K223 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att se över reglerna om kommunala folkomröstningar så attlokala folkomröstningar blir lättare att genomföra och att utgångenrespekteras såväl av kommunerna som av regeringen.2004/05:K285 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att utveckla e-demokratin.2004/05:K307 av ():3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av fler medborgarinitiativ.2004/05:K321 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av att utöka minoritetsskyddet i kommunallagen.2004/05:K323 av m.fl. (c):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en utredning om samverkan mellan det offentliga ochdet civila samhället på alla samhällsnivåer.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en utredning av förbättrade villkor för den socialaekonomin.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att ge möjlighet och ekonomiskt stöd för demokratiexperimenti landets kommuner.2004/05:K324 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ökat antal ersättare i kommunernas fullmäktigeförsamlingar.2004/05:K351av m.fl. (fp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att införa ett medborgarkontrakt.2004/05:K360 av ():3. begär att regeringen skyndsamt utreder en möjlighetatt förelägga kommuner och landsting att vid vite rätta sig efterdomstols lagakraftvunna dom.4. begär att regeringen skyndsamt utreder vad i motionenanförs om att införa en möjlighet för domstol att i samband med attkommunalt beslut upphävs permanent förbjuda kommunen eller landstingetatt verkställa beslutet.5. begär att regeringen skyndsamt utreder vad i motionenanförs om att införa skadestånds- och/eller straffansvar för kommunalnämnd eller befattningshavare som trots förbudet verkställer beslutet.2004/05:K361 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ge möjlighet och ekonomiskt stöd för demokratiexperimenti landets kommuner.2004/05:K369 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att folkinitiativ skall behandlas med förtur i översynen avregeringsformen.2004/05:K383 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en utredning som undersöker innehållet ifritidspolitikerns uppdrag och samspelet mellan fritidspolitiker respektiveheltidspolitiker och tjänstemän.2004/05:K401 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en översyn av lagen om kommunalt partistöd.2004/05:K403 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om fritidspolitik som merit.2004/05:K435 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förändring av kommunallagen avseende minoritetsåterremiss.2004/05:K451 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kommuners och regioners inflytande i Europafrågor.2004/05:K454 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bekräfta tidigare ställningstagande omobligatorisk folkomröstning efter folkinitiativ på nivå.2. tillkännager för regeringen som i sin mening vad imotionen anförs om att frågan om folkomröstning efter folkinitiativbör lyftas ut ur den pågående författningsutredningen för att få ensjälvständig behandling.2004/05:K458 av m.fl. (fp):3. begär att regeringen lägger fram förslag som förhindraratt avgiftsfinansierade kommunala bolag genom bidrag finansierar annankommunal verksamhet som ligger utanför bolagets egentliga verksamhetsområde.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att granska andra samarbetsformer än bolag mellankommuner och enskilda företag vad gäller frågor som transparens ochmöjlighet att utkräva politiskt ansvar.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att förtydliga kommunala bostadsbolags ansvar.2004/05:K459 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av ett program för ökad medborgarmakt.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att ta fram ett program som kraftsamlar kring stärktmedborgarmakt.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av förslag på forum där medborgaren kan geuttryck för åsikter, problem och fördelar i offentlig verksamhet.4. begär att regeringen tar initiativ till en dialog kring hur medborgarnas makt och inflytandekan stärkas.2004/05:T466 av m.fl. (fp):18. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att utveckla e-demokratin.2004/05:MJ498 av m.fl. (kd):13. begär att regeringen lägger fram förslag till lagändringsom, enligt vad som anförs i motionen, ökar kommunernas befogenhet attställa lokala miljökrav på utsläpp till luften.