bet · GT01NU3 · 2005-11-15 00:00:00 — Denna typ av verksamhet anser motionärerna att stat och kommun inte bör bedriva, utan den kan handhas av privata företag och enskilda personer. Vidare menar de att bör avslå regeringens förslag till bemyndigande i fråga om detta anslag. En besparing på anslaget med föreslås i liberalernas motion 2005/06:N436. Förslaget till besparing motsvarar administrationskostnaden för det särskilda investeringsstödet för konvertering av elvärme i bostadshus. Vidare framhålls i motionen att anslaget bör fasas ut och att motionärerna inte vill bevilja några nya bidrag via anslaget fr.o.m. . föreslår i motion 2005/06:N476 att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. förordas en översyn av de olika energirådgivningsfunktioner som finns i kommunerna. Teknikupphandling och marknadsintroduktion (35:3) Regeringens förslag till anslag för är . Regeringen begär vidare bemyndigande att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst . Anslaget avser bidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt kompletterande stöd till marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. För att täcka in alla led i detta arbete ges även kompletterande stöd för marknadsintroduktion av energieffektiv teknik, t.ex. för expansion av fjärrvärmenäten. Vidare omfattar anslaget informations-, utvecklings- och demonstrationsinsatser avseende konvertering mellan olika system för uppvärmning. Anslaget används även för stöd till investeringar i solvärme och genomförandet av EG-rättsakter inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslagssparandet uppgick till och förklaras i propositionen bero på förseningar i ikraftträdandet av stödet till följd av fördröjningar med anledning av kommissionens godkännande av stödets förenlighet med statsstödsreglerna. I Moderata samlingspartiets motion 2005/06:N473 avvisas anslaget i sin helhet. Motionärerna anför att olika energiformer bör konkurrera på lika villkor. Därtill förordas att avslår regeringens förslag till bemyndigande för detta anslag. I liberalernas motion 2005/06:N436 föreslås en besparing på anslaget med . Vidare sägs i motionen att anslaget bör fasas ut och att inga nya bidrag bör beviljas fr.o.m. . En besparing på i förhållande till regeringens förslag förordas i motion 2005/06:N476 (kd). Motionärerna framhåller att de är positiva till den del som syftar till marknadsföring av solvärme. Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft (35:4) Regeringens förslag till anslag för är . Regeringen begär även bemyndigande att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst och högst . Anslaget får användas för bidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar. I propositionen redogörs för att anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Därtill meddelar regeringen sin avsikt att föreslå en förlängning av det nuvarande programmet , dvs. 2008-2012, om . Anslagssparandet uppgick till och förklaras främst av de fördröjningar som skett med anledning av kommissionens godkännande av stödets förenlighet med statsstödsreglerna, vilket dragit ut . Anslagssparandet är dock till största delen uppbundet av beslut som fattades , sägs det i propositionen. Anslaget avvisas i sin helhet i Moderata samlingspartiets motion 2005/06:N473. Motionärernas uppfattning är att olika energiformer skall konkurrera på lika villkor, medan detta anslag innebär en subventionering av ett visst energislag. Vidare förordas att avslår regeringens förslag till bemyndigande beträffande anslaget för stöd för marknadsintroduktion av vindkraft. I liberalernas motion 2005/06:N436 föreslås en besparing på anslaget med , med hänvisning till att motionärerna motsätter sig subventioner av energiproduktion. Vidare sägs i motionen att anslaget bör fasas ut och att inga nya bidrag bör beviljas fr.o.m. . föreslår i motion 2005/06:N476 att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anser att en så snabb utbyggnad av produktionen som anslaget medger är orimlig i förhållande till alla koncessioner och miljöprövningar som måste genomföras. Vidare framhålls att anslaget bör ha en mer jämn fördelning över tiden för att understryka vikten av stabilitet i energipolitiken. Energiforskning (35:5) Regeringens förslag till anslag för är . Regeringen begär även bemyndigande att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst och högst . Anslaget används för att finansiera forsknings-, utvecklings- och demonstrationsinsatser inom energiområdet. Vidare får anslaget användas för bidrag för att främja utvecklingen av teknik som baserar sig på förnybara energislag och effektiv energianvändning i industriella processer i försöks- eller fullskaleanläggningar. Anslaget utnyttjas också för vissa utrednings- och utvärderingsinsatser inom energiområdet samt svenskt och internationellt forsknings- och utvecklingssamarbete. Därtill får anslaget tas i anspråk för finansiering av medlemsavgifter till vissa internationella organisationer inom energiområdet, såsom . Regeringen gör bedömningen att utvecklingen av förnybara energikällor och en effektivare energianvändning behöver stimuleras ytterligare i syfte att bidra till omställningen av energisystemet. För att nuvarande program inom energiforskningen, inbegripet insatser kring förnybara energikällor såsom solenergi, bioenergi och vindkraft, skall kunna fullföljas och för att främja utvecklings- och demonstrationsprojekt inom bl.a. området förgasning av biomassa, svartlut och avfall föreslås att tillförs anslaget . Anslagssparandet uppgick till . föreslår i motion 2005/06:N476 att anslaget minskar med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna hänvisar dels till att de föreslagit ett nytt särskilt anslag för speciell forskning, dels till att den av regeringen föreslagna fördubblingen av anslaget i förhållande till nivå är orimlig, bl.a. då det inte är möjligt att få tag i den forskningskompetensen på så kort varsel. I motion 2005/06:N303 (c) påtalas behovet av att återställa anslaget för energiforskning. Motionären framhåller vikten av forskning och utveckling inom energisektorn och menar att en snabb återställning av anslaget för forskning och utveckling är nödvändigt för att föra fram som ett land i framkant när det gäller energiutveckling. Genom regleringsbrevet för gav regeringen i uppdrag att senast redovisa hur en fokusering av insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet konkret bör ske. Uppdraget redovisades i rapporten - Prioritering och fokusering av satsningar på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet (ER 2004:29). Vidare gav regeringen i regleringsbrevet för i uppdrag att redovisa den fortsatta konkretiseringen och tillämpningen av de kriterier för prioritering som redovisats inom det s.k. . Till samma datum skulle myndigheten redovisa operativa delmål, mätbara mål och indikatorer som kan användas för att kvantitativt och kvalitativt följa upp insatserna. Regeringen meddelar i budgetpropositionen sin avsikt att återkomma om den närmare utformningen av fortsatta långsiktiga insatser på basis av myndighetens underlag. Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser (35:6) Regeringens förslag till anslag för är . Regeringen begär också bemyndigande att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst och högst . Anslaget avser insatser för att förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla metoder för s.k. gemensamt genomförande och projekt rörande mekanismen för ren utveckling. Vidare får anslaget användas för utvecklingsinsatser avseende systemet för handel med utsläppsrätter. Anslaget minskas med för att finansiera en motsvarande ökning för anslaget 35:1 : Förvaltningskostnader. Utfallet uppgick till , vilket var högre än anslagsnivån. Det höga utfallet förklaras främst av stora utbetalningar till ett organ som bl.a. administrerar investeringsfonden för klimatprojekt i () samt av att visst förberedelsearbete för introduktionen av system för handel med utsläppsrätter avseende koldioxid finansierades inom anslaget. Anslagssparandet uppgick till , vilket kan jämföras med anslagssparandet som uppgick till . Statlig prisgaranti elcertifikat (35:7) Regeringens förslag till anslag för är . Anslaget avser statlig prisgaranti för elcertifikat. För att ge producenterna ett skydd mot alltför låga certifikatpriser finns (2003-2007) ett garantipris för elcertifikat. Prisgarantin utfaller emellertid först . med elcertifikatssystemet har prisgarantin inte behövt utnyttjas. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Anslagssparandet uppgick till . I Moderata samlingspartiets motion 2005/06:N473 avvisas anslaget i sin helhet. Motionärerna anser att systemet med elcertifikat bör avskaffas, då det är dyrt, svåradministrerat och ineffektivt. Dessutom menar de att systemet är ett sätt för regeringen att kringgå budgetlagens krav på bruttoredovisning. Anslaget avvisas också i sin helhet i motion 2005/06:N436. Motionärerna framhåller att de vill avskaffa systemet med elcertifikat. Även i motion 2005/06:N476 avvisas anslaget i sin helhet. Motionärerna erinrar om att prisgarantin ännu inte trätt i kraft på grund av det höga elpriset. Dessutom anser de att systemet med elcertifikat bör ersättas med ett fastprissystem. Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor vid (35:8) Regeringens förslag till anslag för är . Anslaget avser statens åtaganden om ersättning av vissa merkostnader som uppstår till följd av att driften av de två kärnkraftsreaktorerna vid upphört. Driften av den första reaktorn i Barsebäcksverken upphörde . Enligt det avtal som träffades mellan staten, och utgår ersättning för merkostnader för avställnings- och servicedrift av de två reaktorerna. Avtalet är utformat så att samma principer som låg till grund för ersättningen för även skall tillämpas för när den reaktorn ställs av. beslutade regeringen om att rätten att driva den andra reaktorn vid för att utvinna kärnenergi skulle upphöra att gälla i och med utgången av . I samband med stängningen av upphörde den s.k. singeldriftsersättning som utgått till för de merkostnader i produktionen som orsakats av att bara en av två reaktorer i varit i drift. Regeringen beslutade med stöd av 5 § lagen om kärnkraftens avveckling att betala ett schablonbelopp om såsom förskottsersättning för avställnings- och servicedrift avseende fr.o.m. intill dess en slutlig överenskommelse om sådan ersättning fastställts, dock längst t.o.m. . Vidare redogörs i propositionen för att förhandlingar om ersättningsnivån vad gäller vissa merkostnader som uppstår till följd av att driften av upphört pågår mellan staten och reaktorägarna. I avvaktan på att ett förhandlingsresultat föreligger bör anslagsnivån enligt regeringen motsvara tidigare beräknade anslagsnivåer för anslaget. Regeringen meddelar även sin avsikt att senare återkomma i frågan. Anslagssparandet uppgick till . I liberalernas motion 2005/06:N436 förordas - utan något direkt yrkande - ett oförändrat anslag i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna räknar med att det tar att återstarta en reaktor, varför inga fortsatta kostnader för avställningen av de båda reaktorerna beräknas . utsåg regeringen (regeringsbeslut ) generaldirektören vid att vara statens förhandlare i frågan om ersättning till ägarna av kärnkraftsreaktorn i samband med beslutet om upphörande av rätten att driva reaktorn för att utvinna kärnenergi. Förhandlarna har enats om vilken ersättning som staten skall lämna till följd av regeringens beslut att dra in driftstillståndet för fr.o.m. . I korthet innebär avtalet följande. Ersättningen baseras på bestämmelserna i det ramavtal som slöts mellan parterna vid stängningen av . I detta regleras bl.a. att E.ON skulle öka sin ägarandel i när stängdes. får ersättning dels för sin ägarandel i (74,), dels för E.ON:s ökade ägarandel i . Staten skall betala en kontant ersättning till om fördelat . Vidare skall staten lämna ersättning för merkostnaden för avställnings- och servicedrift om totalt ca för perioden t.o.m. då reaktorn skulle ha uppnått livslängd. Statens tidigare överenskomna ersättning för singeldrift av upphörde vid stängningen av reaktorn. Överenskommelsen träder i kraft när ett antal godkännande finns, däribland från regeringen och respektive E.ON styrelser. I avvaktan på dessa godkännanden får E.ON kraft från som om avtalet träff i kraft enligt ett interimsavtal mellan E.ON och . Stöd för villaägare att byta bort direktverkande el I motion 2005/06:N476 föreslås att anvisas till ett nytt statligt anslag för stöd till villaägare som vill byta bort direktverkande el. Det statliga bidraget skall uppgå till av investeringskostnaden i ett nytt eller kompletterande uppvärmningssystem för husägare med direktverkande el som enda energikälla. Det statliga bidraget begränsas till högst per villa. I motion 2005/06:N476 föreslås att anvisas ett nytt anslag för forskning och utveckling av solcells- och vätgasbaserade energisystem. Motionärerna framhåller att har en framskjuten position när det gäller forskning och utveckling på dessa båda områden och att dessa tekniker kan komma att bli mycket viktiga när det gäller den framtida energiförsörjningen. Utskottet ansluter sig till de av regeringen framlagda förslagen till anslag och bemyndiganden i budgetpropositionen. I motionerna 2005/06:N436 (fp), 2005/06:N473 (m) och 2005/06:N476 (kd) förordas andra belopp än regeringen föreslagit för olika anslag inom utgiftsområdet. Moderata samlingspartiet vill göra besparingar på anslagen 35:2-4 och 7 med i jämförelse med regeringens förslag. Därtill förordas i motion 2005/06:N473 (m) att avslår regeringens förslag till bemyndiganden i fråga om anslagen 35:2, 35:3 och 35:4. liberalerna föreslår en minskning med och de besparingar som förordas rör anslagen 35:1-4 och 7. hemställer att besparingar görs på anslagen 35:1-5 och 7 samt förordar att två nya anslag upprättas: dels ett anslag för stöd till villaägare som vill byta bort direktverkande el (), dels ett anslag för solcells- och vätgasforskning (). Sammantaget innebär förslagen en minskning med totalt i förhållande till regeringens förslag. Utskottet har genom ett yttrande - i form av ett protokollsutdrag - till finansutskottet tillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområdet. Av protokollsutdraget framgår att företrädarna för Moderata samlingspartiet, liberalerna, och tillstyrkte förslagen i respektive partis motionsförslag. Den utgiftsram som föreslagit för utgiftsområde 21 Energi avviker emellertid inte från vad regeringen föreslagit. väntas fatta beslut om ramarna för de olika utgiftsområdena för nästa budgetår. har tillstyrkt regeringens förslag till ramar, varför utskottets utgångspunkt är att ramarna för utgiftsområdet för är fastställda. Av särskilda yttranden till föreliggande betänkande framgår att företrädarna för Moderata samlingspartiet, liberalerna och vidhåller sina förslag till ramar för olika utgiftsområden och att de därför väljer att avstå från att delta i beslutet om anslagsfördelningen för utgiftsområde 21 Energi. Utskottet övergår därmed till att kommentera några av de i detta avsnitt aktuella motionerna. Behovet av att återställa anslaget för energiforskning till tidigare nivåer framhålls, som tidigare redovisats, i motion 2005/06:N303 (c). Det kan konstateras att förslaget i budgetpropositionen innebär att anslaget höjs med ca i förhållande till nivå. Detta innebär en ökning med och kan, enligt utskottets uppfattning, ses som kraftfull satsning på området. Utskottet står bakom höjningen och menar att denna förstärkning av resurserna ger goda möjligheter att öka ambitionen när det gäller energiforskning. Enligt utskottets uppfattning kan motionen därmed anses tillgodosedd och den avstyrks. Utskottet noterar det i motion 2005/06:N476 (kd) återkommande kravet om att upprätta två nya anslag inom utgiftsområdet. Med anledning därav vill utskottet hänvisa till vad det tidigare anfört i samband med att dessa förslag avstyrkts. vill utskottet beträffande det ena föreslagna anslaget i nämnda motion - om att uppföra ett särskilt anslag om för stöd till villaägare som vill byta bort direktverkande el - peka på att regeringen i budgetpropositionen föreslagit ett femårigt stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus i syfte att minska elanvändningen för uppvärmning. Enligt förslaget skall stödet omfatta . Utskottet kommer att behandla detta förslag. Avslutningsvis konstaterar utskottet, som i det föregående redogjorts för, att en uppgörelse om ersättning för stängningen av andra reaktor nu har nåtts. Överenskommelsen träder i kraft när ett antal godkännanden finns. När det gäller anslaget för ersättning för vissa kostnader vid avveckling av har regeringen i budgetpropositionen meddelat sin avsikt att återkomma i frågan. Då resultatet av dessa förhandlingar tidigare inte kunnat bedömas anser utskottet att det är rimligt att anslagsnivån för motsvarar tidigare beräknade nivåer för anslaget i enlighet med vad som görs i budgetpropositionen. Med det anförda tillstyrker utskottet de av regeringen föreslagna anslagen för för utgiftsområde 21. Likaså tillstyrks de övriga här behandlade förslagen till riksdagsbeslut som läggs fram i budgetpropositionen. Samtliga mot detta stående motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Allmän inriktning av energipolitiken, punkt 1 (m, fp, kd) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N441 yrkandena 1, 2, 7 och 14, 2005/06:N473 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:N476 yrkandena 1, 2 och 6, bifaller delvis motionerna 2005/06:N229, 2005/06:N237, 2005/06:N307 yrkande 11 och 2005/06:N369 samt avslår motionerna 2005/06:MJ532 yrkande 13, 2005/06:N234, 2005/06:N270 yrkandena 1-3, 2005/06:N289 yrkandena 2, 3 och 8, 2005/06:N338 yrkandena 6 och 17, 2005/06:N339, 2005/06:N359, 2005/06:N363 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N408, 2005/06:N458 och 2005/06:N466 yrkandena 1-4. Det är vår bestämda uppfattning att behöver en ny och mer långsiktigt inriktad energipolitik. Enligt vår mening präglas den energipolitik som regeringen för tillsammans med sina stödpartier av en kortsiktighet som missgynnar såväl konsumenter som producenter, och den har skapat en bestående osäkerhet om de långsiktiga villkoren för att investera i industriell verksamhet. Vi anser därför att den politiska styrningen av energipolitiken måste genomgå radikala förändringar. har i grunden goda förutsättningar för att ha ett väl fungerande energisystem med konkurrenskraftiga energipriser. Genom landets goda tillgång på vattenkraft och den framsynta kärnkraftspolitiken har vi en konkurrenskraftig elproduktionsindustri. Även den svenska skogen är en viktig energikälla. Den av regeringen förda politiken undergräver emellertid dessa goda förutsättningar. Förtidsavvecklingen av kärnkraften, den s.k. gröna skatteväxlingen och en ogenomtränglig röra av skatteregler, subventioner och andra styrmedel gör att energipolitiken inte främjar vare sig en god miljö eller en säker energiförsörjning. Resultatet av den förda politiken har i stället blivit att elpriserna stigit och att samhällets hela energiförsörjning hotas vid stark kyla eller vid avbrott i någon del av elnätet. Den osäkerhet som regeringen skapat, genom ryckighet i politiken och genom oklarhet om den framtida politiken, har även ryckt undan grunden för välbehövliga investeringar i ny energiproduktion. Ytterligare ett resultat av den förda politiken är att tidigare intäkter av elexport har bytts mot kostnader för elimport. Vår syn på hur energipolitiken bör föras överensstämmer i allt väsentligt med den som presenteras i motionerna 2005/06:N436 (fp), 2005/06:N441 (m) och 2005/06:N476 (kd). Det innebär bl.a. att vi anser att energipolitiken bäst främjas genom en fri energiproduktion inom ramen för givna miljö- och säkerhetskrav. Vidare bör dagens målflora på energiområdet reduceras till två övergripande mål, nämligen dels att energipolitiken skall främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela landet, dels att all energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. Det första målet innebär att energibeskattningen i inte markant bör avvika från vad som gäller i våra konkurrentländer och att osäkerheten inom energipolitiken måste reduceras så att kraftföretagen vågar investera i ny produktionskapacitet. Det andra målet innebär att de miljö- och säkerhetskrav som ställs på olika typer av kraftproduktion i största möjliga utsträckning skall vara likartade. Därtill förordar vi att regeringen låter utvärdera måluppfyllelsen och kostnadseffektiviteten av den förda energipolitiken. Vi bejakar en successiv omställning av det svenska energisystemet till att bli ekologiskt hållbart. En sådan omställning måste dock ske med hänsyn till landets behov av tillväxt och ökad sysselsättning. menar vi att de olika energislagen måste klara konkurrensen på energimarknaden utan omfattande subventioner. Det är inte effektivt med statliga bidrag som tenderar att bli löpande subventioner till gammal, befintlig teknik. Systemet med elcertifikat anser vi i grunden vara felaktigt. Det finns inga godtagbara skäl till att behålla stora subventionssystem för produktion av viss el, varken i form av traditionella stöd via statsbudgeten eller genom tvingande subventioner i form av elcertifikat. I stället bör statsmakternas stöd koncentreras till forskning och utveckling på energiområdet, särskilt på lång sikt, samt till information och andra insatser som minskar sökkostnaderna för elkonsumenter eller påskyndar spridning av ny teknik. I likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N473 (m) anser vi att målet för forskning och utveckling på energiområdet bör utgå från de övergripande mål som i det föregående förordats. I detta sammanhang vill vi även framhålla vikten av att energiforskningen är internationellt gångbar och professionellt utvärderad. Det sagda innebär bl.a. att ideologiskt motiverade projekt bör nedprioriteras. I flera av de här aktuella motionerna berörs basindustrins situation. I likhet med vad som sägs i motion 2005/06:N359 (s) anser vi att tillgången på energi och priset på el är en viktig fråga för den elintensiva industrins framtid. Om industrin inte har en god tillgång till el till rimliga priser tvingas företagen att förlägga sina tunga investeringar utomlands och flytta ut befintlig verksamhet. Det är också av stor vikt att arbetet med att skapa en miljövänligare energiförsörjning drivs på ett internationellt plan. Flera av de miljöproblem som är kopplade till energisektorn, däribland växthuseffekten, är globala och kan endast lösas genom internationell samverkan. Regeringen saknar dock en samlad klimatpolitisk strategi. För att begränsa klimatutsläppen krävs en rad olika åtgärder. Regeringens förtida stängning av de båda reaktorerna i bidrar dock negativt när det gäller växthuseffekten. För att kompensera bortfallet av el tvingas att importera el från fossilförbränning med ökade koldioxidutsläpp som följd. Vidare menar vi att regeringen borde vidta erforderliga åtgärder för att se till att elbrist inte uppstår.