bet · GT01NU3 · 2005-11-15 00:00:00 — Höjningar av reaktoreffekten innebär att mer uran måste brytas och att mer radioaktivt avfall bildas. Skulle en olycka inträffa betyder effekthöjningarna även att det finns mer radioaktivitet att sprida och att tidsmarginalen från ett rörbrott till härdsmälta blir mindre. Genom att tillåta effekthöjningar i reaktorerna blir det även dyrare att avveckla kärnkraften enligt den modell regeringen valt i och med att värdet av en fortsatt drift blir större. Det är därför bekymmersamt att kärnkraftsindustrin planerar att satsa stora belopp på upprustning och uppgradering av de kvarvarande reaktorerna. Om dessa planer går i lås kommer vi att ha mer kärnkraft i än när kärnkraften ansågs färdigutbyggd . I likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N338 (mp, -) förordar jag således ett riksdagsuttalande om att regeringen bör tydliggöra att den avser att avvisa alla ansökningar från kärnkraftsindustrin om effekthöjningar vid kärnkraftverken. Nämnda motion blir därmed tillgodosedd, och den tillstyrks. Det sagda innebär även att jag inte delar den uppfattning som framförs i motion 2005/06:N307 (m) om att det är angeläget att kärnkraftverken uppgraderas, varför den avstyrks i här aktuell del. Även motionerna 2005/06:N362 (s) och 2005/06:N436 (fp) avstyrks i här berörda avsnitt. , punkt 7 (m, fp, kd) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 12. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N441 yrkande 8 och 2005/06:N473 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:N338 yrkande 21. är nätmyndighet enligt ellagen med tillsynsansvar över monopoldelen av elmarknaden, dvs. Myndigheten utövar även tillsyn över naturgasmarknaderna enligt naturgaslagen. Vidare skall bevaka och analysera elmarknaden samt ha rollen som expertmyndighet avseende elhandelsfrågor. Vi anser att en väl fungerande elmarknad, förutom konkurrens i handel med el, även kräver en effektiv och tillförlitlig nätverksamhet. Eftersom nätverksamheten inte är konkurrensutsatt är det av avgörande betydelse att en effektiv tillsyn av denna verksamhet fungerar. Hushållskundernas totala elpris består, grovt sett, av en tredjedel vardera av nätavgift, elpris och skatter. Det är således endast en tredjedel av det totala elpriset för en konsument som är utsatt för konkurrens, medan den tredjedel som avser nätavgifter bestäms av en monopolist. Därför är det enligt vår uppfattning viktigt att är aktiv i sitt tillsynsarbete. Även när det gäller de konkurrensutsatta delarna på energimarknaderna - produktion och försäljning av energi - finns det vissa problem. Vi anser därför att det också finns skäl att skärpa konkurrensövervakningen inom energisektorn. bör genom ett tillkännagivande anmoda regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad som här förordas. Därmed tillstyrks motionerna 2005/06:N441 (m) och 2005/06:N473 (m) i berörda delar. Motion 2005/06:N338 (mp, -) avstyrks i motsvarande del. , punkt 7 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 13. Därmed bifaller motion 2005/06:N338 yrkande 21 och avslår motionerna 2005/06:N441 yrkande 8 och 2005/06:N473 yrkande 2. Jag anser att effektivare energianvändning är en förutsättning för ekologisk hållbarhet. För att uppnå energieffektivisering behövs en aktiv statlig politik. Genom aktiva insatser kan nya produkter komma ut på marknaden, redan befintliga produkter få ett snabbare marknadsgenombrott, kunskap spridas och olika marknadsbarriärer genombrytas. har huvudansvaret för statens insatser rörande energieffektivisering. Myndigheten har detta uppdrag som en av många uppgifter. Därutöver ansvarar myndigheten för bl.a. övervakning och utredning av energimarknader samt finansiering av forskning och utveckling rörande energitillförselteknik. Erfarenheten visar att det kan vara svårt att ha många och delvis motsatta intressen under samma tak. Jag menar därför att en ny myndighet bör inrättas som enbart ägnar sig åt energieffektivisering. Den nya myndighetens huvuduppgift bör vara att åstadkomma energieffektivisering genom aktiv marknadsbearbetning. Genom att göra en åtskillnad mellan de två perspektiven - det tillförselorienterade och det användningsorienterade - kan undvikas att man på myndighetsnivå tvingas ställas inför sådana val som bör ligga på politisk nivå. Vidare bidrar det till att statsmakterna får ett bättre beslutsunderlag. bör göra ett uttalande för att tydliggöra sin uppfattning för regeringen i denna fråga. Med det anförda tillstyrks motion 2005/06:N338 (mp, -) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks i motsvarande delar. Byggandet av likströmskabeln till , punkt 8 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 14. Därmed bifaller motion 2005/06:N338 yrkande 10. Jag anser - i likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N338 (mp, -) - att genom ett uttalande bör tydliggöra att den planerade likströmskabeln mellan och inte skall byggas. Enligt min mening kan byggandet av kabeln i första hand ses som en svensk subvention till finsk kärnkraft. Enligt min uppfattning behövs inte denna kabel för att uppfylla några svenska behov. Den är däremot av stor vikt för den planerade nya kärnkraftsreaktorn i , och byggandet av kabeln kan ses som nära sammankopplad med byggandet av den finska reaktorn. När den finska reaktorn drabbas av snabbstopp, vilket kommer att inträffa kanske en gång , kommer det finska nätet att utsättas för mycket stora påfrestningar. Reservkraft kommer då att behövas snabbt, och den skall då tas från . När reaktorn å andra sidan är i drift kommer den att generera ett väldigt stort tillskott av el som inte alltid kommer att motsvaras av efterfrågan i . Då skall , via den planerade kabeln, ta hand om överskottet. Kabeln är även en dålig affär för . Kostnaderna för dess byggande, vilka av för svenskt vidkommande bedöms uppgå till , kommer att få betalas av de svenska elkonsumenterna, inklusive den elintensiva industrin, som kommer att få högre nätavgifter. I perspektivet av en framtida kärnkraftsavveckling i är det helt fel att ersätta svensk kärnkraft med finsk kärnkraft. I stället bör satsa på att bygga ut bio- och vindkraft. bör därför, med bifall till nämnda motion, göra ett uttalande med innebörden att en ny likströmskabel mellan och inte skall byggas. Svenska kraftnäts investeringsplan, punkt 9 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: godkänner investeringsplanen för för och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 15. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 21 punkt 8 och motion 2005/06:N338 yrkande 11. Jag anser, i den händelse ändock bedömer att en ny likströmskabel mellan och behöver byggas, att finansieringen av kabeln behöver omförhandlas. Då kabeln i första hand fyller en funktion för - genom att möjliggöra export av kärnkraftsel från den planerade nya finska reaktorn och att underlätta för att reservkraft kan tas från vid ett snabbstopp i reaktorn - bör den även i huvudsak betalas av . Som redovisats i det föregående under avsnittet med vissa kompletterande uppgifter är så inte fallet . bör därför, med bifall till motion 2005/06:N338 (mp, -), göra ett tillkännagivande om att regeringen ser över möjligheterna att omförhandla finansieringen av detta projekt. Därmed tillgodoses nämnda motion. Vidare anser jag att bör godkänna regeringens förslag till investeringsplan för för . Allmän inriktning av energipolitiken, punkt 1 (c) () anför: Jag ser, i likhet med vad som görs i motion 2005/06:MJ532 (c), stora tillväxtmöjligheter för inom området alternativa bränslen. I finns dels tillgång till naturresurser som med rätt teknik kan ge ett föresprång på biobränslemarknaden, dels skickliga forskare som kan bidra till att vi blir ledande inom den teknik som krävs för en omställning av transportsektorn. Det är, anser jag, angeläget med olika former av stimulansåtgärder för att öka andelen förnybara bränslen inom transportsektorn. Även satsningar på forskning och utveckling inom området är viktigt. Ett led i detta arbete kan vara att regeringen sammankallar olika aktörer, exempelvis fordonsindustrin, bränsletillverkare, försäkringsbranschen och forskare, till ett konstruktivt och framåtsyftande arbete för att minska oljeberoende. Byggandet av likströmskabeln till , punkt 8 (m, fp, kd) Per (), (), (), (), () och () anför: Utskottet har i det föregående avstyrkt en motion vari förordats att en ny likströmskabel mellan och inte skall byggas. Vi vill i detta sammanhang tydliggöra vår uppfattning i denna fråga när det gäller den agerande. stängdes, efter regeringens beslut, andra reaktor. Därmed kommer att tvingas att importera ytterligare kol- och oljekraft från , och samt, framgent, kärnkraft från den planerade nya reaktorn i . Det är ingen tillfällighet att den nya kabeln mellan och beräknas vara klar som den nya kärnkraftsreaktorn i . Att regeringen som den vill avveckla fungerande svensk kärnkraft möjliggör för en ökad import av el från den planerade finska kärnkraftsreaktorn kan, anser vi, inte ses som annat än hyckleri. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 12 (m) Per (), () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister väntas fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende . fastställs utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Moderata samlingspartiet har i partimotion 2005/06:Fi240, med rubriken för arbete och välfärd, och i kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende och utanförskap, ge fler medborgare makt över den egna vardagen samt trygga goda statsfinanser och en värdig välfärd. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett bättre sätt än kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi har dock avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. När majoritet genom rambeslutet kan förväntas välja en annan inriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 Energi. I det följande redovisar vi i korthet Moderata samlingspartiets alternativ till politik inom utgiftsområde 21. Den anslagsfördelning inom utgiftsområdet som vi förordar redovisas i motion 2005/06:N473 (m) samt framgår av bilaga 2. Våra principiella uppfattningar framgår av våra reservationer i detta betänkande, bl.a. under momenten Allmän inriktning av energipolitiken och Avvecklingen av kärnkraften. Synen på vilka anslag som bör anvisas för energipolitiska ändamål bygger på de principiella utgångspunkter som Moderata samlingspartiet anser bör gälla för energipolitiken och som framgår av motion 2005/06:N441 (m). Sammantaget har vi föreslagit - med anförda motiveringar i detta betänkande - en minskning av ramen för utgiftsområde 21 Energi med i förhållande till regeringens förslag. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 12 (fp) () och () anför: liberalernas budgetförslag för , vilka återfinns i partimotion 2005/06:Fi241 (fp), syftar till att förändra de ekonomiska förutsättningarna så att potential kan komma till sin rätt. Det handlar om förslag som förbättrar förutsättningarna för den dryga miljon människor som står utanför arbetsmarknaden att få en möjlighet att komma in och bidra med en egen arbetsinsats och förslag som leder till nya jobb. Vi föreslår en stor inkomstskattereform för alla som arbetar och skattelättnader för företagare så att det skall bli lättare att anställa. Vi föreslår vidare reformer av arbetsmarknadspolitiken, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår ett antal åtgärder för att underlätta företagande och nya jobb. Våra utgiftsökningar avser ökade resurser för en stärkt rättssäkerhet, bättre utbildning och forskning, satsningar på vård och omsorg särskilt för äldre samt förbättringar för handikappade. Vi uppnår utrymme för detta genom ett antal besparingsåtgärder. Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi har emellertid avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. Då budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inom utgiftsområdet. Vi väljer således att avstå från att delta i utskottets beslut om anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområdet. För utgiftsområde 21 har vi förordat en ram för som är lägre än Socialdemokraternas, och förslag. I kommittémotion 2005/06:N436 (fp) redovisas liberalernas syn på energipolitiken och anslagen inom detta utgiftsområde. Den anslagsfördelning vi förordar framgår även av bilaga 2. liberalerna anser att energiproduktionen inte skall styras av politiska beslut utan av konsumenterna. Därför vill vi att kärnkraften skall utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd och att de politiska hindren för en fortsatt och utvecklad användning av kärnkraften tas bort. Vi anser även att samhällets beredskap för att klara tillfälliga kriser inom försörjningen måste förbättras. Vår grundläggande syn är att en god tillgång på energi är en förutsättning för tillväxt och välstånd. Det svenska energisystemet bör successivt ställas om till att bli ekologiskt hållbart. Omställningen av energisystemet måste dock ske med hänsyn till behov av tillväxt och ökad sysselsättning. Vi säger därför nej till regeringens, och dess stödpartiers, förtida avveckling av kärnkraften. I det fall det framöver visar sig nödvändigt för att trygga den svenska energiförsörjningen och för miljön kan vi även tänka oss en utbyggnad av kärnkraften. Vi oroar oss över effekterna av att koldioxidutsläppen ökar som en följd av avställningen av de båda , då dessa avställningar medfört en ökad import av el från kolbaserad produktion i bl.a. . Därför menar vi att de båda reaktorerna i bör tas i bruk igen så snart det är möjligt. Våra principiella uppfattningar framgår också av de reservationer vi gjort i detta betänkande, bl.a. under momenten Allmän inriktning av energipolitiken och Avvecklingen av kärnkraften. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi, punkt 12 (kd) () anför: förslag till utgiftsram för utgiftsområde 21 Energi har avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. Det innebär att riksdagsmajoriteten - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - har ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten än vi förordar. Därför redovisar jag i detta särskilda yttrande (i stället för i en reservation) den del av vår politik som rör utgiftsområde 21 Energi och som jag skulle ha yrkat bifall till om vårt förslag till ramar hade vunnit bifall i den första beslutsomgången. har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår. Vårt budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för fler människor i arbete, minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att statens finanser och därmed den gemensamma välfärden tryggas för alla. står inför stora utmaningar. Vi vet att kommer att medföra en växande andel äldre i befolkningen, med ökade krav på vård och omsorg som belastar de offentliga finanserna. Andelen i arbetsför ålder minskar, vilket ökar behovet av att öka antalet arbetade timmar för att upprätthålla skatteintäkterna. För att fler skall komma i arbete räcker det inte med att reformera delar av den svenska ekonomin - det krävs ett helhetsgrepp. Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel för att möjliggöra nyanställningar i nya och växande företag. Den kraftigt ökade sjukfrånvaron måste mötas med förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering men också tydligare krav på återanpassning till arbetslivet för den som annars riskerar att hamna i utanförskap. utmanas även från omvärlden genom den alltmer globaliserade ekonomin. Globaliseringen medför sannolikt att skatterna på arbete och företagande måste anpassas till omvärldens betydligt lägre skattetryck. Den offentliga sektorn måste också förnyas för att bättre möta medborgarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, polis- och rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas, och infrastrukturen förbättras. Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, där sysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser, och där statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. När det gäller energipolitiken och utgiftsområde 21 är vår utgångspunkt att tillgången till energi är en förutsättning för utveckling, tillväxt och välstånd. Vi menar att energiförsörjningen skall tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Kärnkraften kan fasas ut ur energisystemet först när den kan ersättas med förnybar energi. har en framskjuten position vad gäller forskning och utveckling av solcells- och vätgasbaserade energisystem. Dessa tekniker kan komma att bli mycket betydelsefulla för den framtida energiförsörjningen. har därför anslagit särskilt till dessa båda forskningsområden. Vidare har vi förordat, för att underlätta för villaägare att minska sin elförbrukning, att ett nytt anslag för stöd till villaägare att byta bort direktverkande el införs. För detta har vi avsatt . Mina principiella uppfattningar framgår även av de reservationer jag gjort i detta betänkande, bl.a. under momenten Allmän inriktning av energipolitiken och Avvecklingen av kärnkraften. Den anslagsfördelning inom utgiftsområdet som vi från sida förordat redovisas i kommittémotion 2005/06:N476 (kd) och i bilaga 2. Sammanlagt har föreslagit - med anförda motiveringar under berörda anslag i detta betänkande - en minskning av ramen för utgiftsområde 21 Energi med i förhållande till regeringens förslag. Kostnaderna för stängningen av kärnkraftsreaktorerna i (m, fp, kd) Per (), (), (), (), () och () anför: Vi är kritiska till att regeringen i budgetpropositionen inte lämnar någon närmare redogörelse för kostnaderna när det gäller stängningen av andra reaktor. I propositionen hänvisas till att förhandlingar om ersättningsnivån pågår mellan staten och reaktorägarna och att ett schablonbelopp utbetalas, efter regeringens beslut, om såsom förskottsersättning fr.o.m. intill dess en slutlig överenskommelse nåtts, dock längst t.o.m. utgången av . Vi har i tidigare sammanhang framhållit att det är ett rimligt krav att regeringen åtminstone för redovisar konsekvenserna av en fortsatt förtida avveckling av kärnkraften innan ytterligare politiska beslut fattas om att ta fungerande elproduktion ur drift. när andra reaktor, efter regeringens beslut, ställts av borde kunnat kräva i varje fall inte mindre än en redovisning i budgetpropositionen av de direkta kostnaderna som denna avställning innebär, vilka kommer att belasta budget. Vi kan konstatera att den ekonomiska uppgörelsen beträffande stängningen av nu synes vara klar. Godkänns detta avtal innebär det att den direkta kostnaden för staten, som en följd av stängningen av första och andra reaktor, uppgår till (priser). Därtill kommer även omfattande intäktsminskningar för staten genom skattebortfall. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 21: Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om deltagande i (avsnitt 6.5). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:2 Insatser för effektivare energianvändning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (7.1.2). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (avsnitt 7.1.3). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst 50 000 000 (avsnitt 7.1.4). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35.5 Energiforskning besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst (avsnitt 7.1.5). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser besluta om åtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst (avsnitt 7.1.6). Regeringen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för för (avsnitt 7.2.1). Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 7.2.2). Regeringen föreslår att anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi i enlighet med uppställningen under avsnitt 1 i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:MJ522 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte avveckla kärnkraften . 2005/06:MJ532 av m.fl. (c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att samla olika samhällsaktörer för att på ett konstruktivt och framåtsyftande sätt minska oljeberoende. 2005/06:N205 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av tydliga spelregler vad gäller en eventuell fortsatt förtida avveckling av de svenska kärnkraftverken. 2005/06:N212 av (): beslutar att upphäva 6 § kärntekniklagen (1984:3) i enlighet med vad som anförs i motionen. 2005/06:N220 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att forskning i kärnteknik åter bör tillåtas i vårt land, att befintliga säkra kärnkraftverk inte stängs samt att nya kärnkraftverk åter tillåts byggas om behovet finns. 2005/06:N227 av Axel Darvik (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra till europeiskt elenergicentrum. 2005/06:N228 av (): beslutar att 6 § i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet skall upphöra att gälla. 2005/06:N229 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om basindustrins energiförsörjning. 2005/06:N233 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återöppning av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den förtida stängningen av .