bet · GS01TU7 · 2005-03-10 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet förslag om säkerhets- och miljöfrågorinom sjöfarten i 37 motioner från allmänna motionstiden hösten 2003respektive hösten 2004.Sjöfartens internationella karaktär medför att åtgärder på säkerhets-och miljöområdena i regel måste vidtas i internationellt samarbete föratt bli verkningsfulla anför utskottet och hänvisar till arbetedels i internationella sammanhang såsom IMO, dels med att göra detnationella regelverket enklare och mer överskådligt. Utskottet avstyrkermotionsförslag om allmänna säkerhetskrav för sjöfarten med hänvisningtill vad som redovisats.En motion med krav på utökad hamnstatskontroll avstyrks; kravet tordekunna bli tillgodosett genom pågående arbete inom Europeiska kommissionenmed sjösäkerhetspaketet (namngivet efter ett förlistoljetankfartyg), som bl.a. innefattar en omarbetning och förstärkning avreglerna för sådan kontroll.Säkerheten och miljön i har föranlett en rad motionsförslag.Utskottet redovisar vidtagna åtgärder och pågående arbete, bl.a. iHelsingforskommissionen (Helcom) med klassningen av som etts.k. Särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area,PSSA) och ansökan om de PSSA-anknutna skyddsåtgärderna. Vidare erinrasom regeringens aviserade proposition respektive skrivelse med anledningav förslag. Utskottet säger sig utgå från attregeringen noga följer utvecklingen och vidtar de ytterligare åtgärdersom kan bedömas nödvändiga eller lämpliga för att ett effektivt skyddför skall kunna uppnås. Återrapporteringen av uppföljningenförutsätts ske till . Därmed avstyrks motionsförslagen, som -enligt utskottets mening - kan komma att övervägas i det fortsattaarbetet.Sjöfartens miljöpåverkan när det gäller utsläpp av skadliga ämnen tillluft tas upp i några motioner. Förslag om återinförande av investeringsbidragtill katalysatorer avstyrks med hänvisning till bl.a. det ökade inslagetav miljöstyrning i farledsavgifterna och pågående överväganden beträffandehandel med utsläppsrättigheter. Även motionsförslag om lågsvavligbunkerolja avstyrks; skälet är pågående överväganden inom ramen för arbetetmed det s.k. svaveldirektivet.Hamnarnas åliggande att ta hand om avfall från fartyg efterlevs dåligt,anför utskottet som anser att detta är allvarligt. Det är angelägetatt den så kallade Östersjöstrategin tillämpas fullt ut i samtligaÖstersjöhamnar. Utskottet utgår från att regeringen inom Helcom - liksomi andra berörda sammanhang - kraftfullt agerar för att målen medÖstersjöstrategin uppnås. Motionsförslagen härom avstyrks.Krav på en ny utredning om förlisning avstyrks av utskottet,som gör samma bedömning som , då utskottet senast behandlademotsvarande förslag. Utskottet utgår från att regeringen alltjämt följerfrågan och vidtar de initiativ som kan anses påkallade. Vidare erinrarutskottet återigen om att utredarna av en förstudie om sjunkförloppethade pekat på de ytterligare områden som kan belysas, för vilka mansaknar material. Även ett förslag om en ny ordning för haveriutredningaravstyrks. Utskottet hänvisar till de överväganden som görs inom ramenför sjösäkerhetspaketet om haveriundersökningar och möjlighetenför den europeiska sjösäkerhetsmyndigheten (Emsa) att bistå vid ellersvara för haveriutredningar men också till den på initiativtillkomna utredningen om en gemensam inspektionsverksamhet.Obligatorisk utbildning med efterföljande förarbevis för fritidsbåtskulle bidra till att långsiktiga mål om en halvering avantalet allvarliga olyckor till sjöss fram , anser utskottet.Riksdagen bör mot denna bakgrund göra ett tillkännagivande om attregeringen bör låta utreda förutsättningarna för införande avett sådant system. Genom ett uttalande av denna innebörd bli motionsförslagenhelt eller delvis tillgodosedda.Frågan om ett återinförande av ett obligatoriskt fritidsbåtsregistertas upp i flera motioner; flertalet är för ett återinförande medan mani en motion argumenterar emot ett sådant. Utskottet påminner om attregeringen i budgetpropositionen för sagt sig ha för avsikt attåterkomma till frågan i den transportpolitiska propositionen som väntassommaren 2005. Utskottet, som förutsätter att regeringen fullföljer sinavsiktsförklaring, anser att bör avvakta propositionen i dennafråga; motionsförslagen avstyrks därmed.Till betänkandet har fogats åtta reservationer och två särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänna säkerhetskrav för sjöfartenRiksdagen avslår motionerna2003/04:T441 av m.fl. (kd)yrkande 9 och2004/05:T460 av m.fl. (kd) yrkande 6.2. HamnstatskontrollRiksdagen avslår motion2003/04:MJ434 av m.fl. (mp) yrkande7.3. Sjösäkerheten i ÖstersjöområdetRiksdagen avslår motionerna2003/04:T280 av Skånberg (kd),2003/04:T389av (),2003/04:MJ408 av m.fl. (kd)yrkande 4,2003/04:MJ472 av m.fl. (fp) yrkandena 8 och 11,2004/05:T395 av m.fl. (c) yrkandena 1, 4, 5 och 7,2004/05:T414av (),2004/05:T415 av i m.fl.(s),2004/05:T438 av () yrkandena 1 och 2,2004/05:T464av m.fl. (m) yrkande 18,2004/05:MJ369 av . (fp) yrkandena 11 och 12,2004/05:MJ371 av och (mp, fp) yrkandena 14, 15 och 17 samt2004/05:MJ500 av m.fl. (kd) yrkandena 8, 9 och 18.Reservation 1 (m, fp, kd, c)4. Behörighetsfrågor m.m. inom sjöfartenRiksdagen avslår motionerna2003/04:T479 av i HisingsBacka (s),2004/05:T400 av och (båda s)och2004/05:T493 av ().5. Sektorsansvaret för sjöfartens miljöpåverkanRiksdagen avslår motion2004/05:MJ369 av m.fl. (fp)yrkande 14.6. Luftföroreningar till följd av sjöfartRiksdagen avslår motionerna2003/04:T441 av m.fl. (kd)yrkandena 7 och 8,2004/05:T396 av () yrkande 8,2004/05:T423av och (båda s),2004/05:T460 av JohnnyGylling m.fl. (kd) yrkande 5 och2004/05:MJ500 av m.fl. (kd) yrkande 7.Reservation 2 (kd, c)7. Mottagning av avfall från fartygRiksdagen avslår motionerna2004/05:MJ329 av ()yrkande 4 och2004/05:MJ500 av m.fl. (kd) yrkande 4.Reservation 3 (kd)8. Införlivande av sjöfarten i städernas miljözonerRiksdagen avslår motion2004/05:T393 av () yrkande 1.9. förlisningRiksdagen avslår motionerna2003/04:T553 av m.fl. (mp, s,m, kd, v) yrkandena 1-3,2004/05:T320 av () och2004/05:T460av m.fl. (kd) yrkande 7.Reservation 4 (kd)Reservation 5 (mp)10. Förstärkt ordning för haveriutredningarRiksdagen avslår motion2004/05:T484 av () yrkandena1-4.Reservation 6 (mp)11. Kompetensbevis och hastighetsbegränsning avseende fritidsbåtarRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanfört om att regeringen bör låta utreda förutsättningarna förinförande av obligatorisk utbildning och förarbevis. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2004/05:T243 av (),2004/05:T244av m.fl. (mp),2004/05:T351 av och (båda kd),2004/05:T431 av och (båda s),2004/05:T467 av Per och (båda s) yrkande 2,2004/05:T489 av och (båda s) yrkandena 1 och 2 samt2004/05:MJ371 av och (mp, fp) yrkande 18.Reservation 7 (m)12. FritidsbåtsregisterRiksdagen avslår motionerna2004/05:T262 av () yrkande1,2004/05:T263 av () yrkande 1,2004/05:T293 av ChristerSkoog m.fl. (s),2004/05:T302 av (),2004/05:T490 av ÅsaLindestam (s) och2004/05:T497 av och (båda s).Reservation 8 (m, fp, kd)den 10 mars 2005På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), ElizabethNyström (m), (), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (), StaffanDanielsson (c), () och ()Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas säkerhets- och miljöfrågor inom sjöfarteni 37 motioner som har väckts under allmänna motionstiderna 2003/04 och2004/05. De 61 yrkandena gäller följande huvudområden:Säkerhetskrav för sjöfarten och hamnstatskontrollSjösäkerheten i ÖstersjöområdetBehörighets- och utbildningsfrågor inom sjöfartenSjöfartens miljöpåverkanM/S förlisning och haveriutredningarFritidsbåtar.Företrädare för , inkl. sjöfartsinspektionen inom verket,har inför utskottet lämnat upplysningar och synpunkter i ärendet. Vidarehar företrädare för Estoniaorganisationer uppvaktat en delegation inomutskottet. En skrivelse till talmannen från ,ordförande i () ochordförande i (), har vidarebefordratstill utskottet. Vidare har skrivelser från bl.a. . generaldirektör, tillställts utskottet.BakgrundInledningMed begreppet sjösäkerhet avses åtgärder för att minska risken försjöolyckor, förorening från fartyg och förlust av människoliv till sjöss.Åtgärderna gäller fartyg (utformning och utrustning), bemanning(utbildning och kompetenskrav), trafik (lotsning m.m.) och infrastruktur(farleder och hamnar). Många av sjösäkerhetsåtgärderna syftar alltsåäven till - eller får till följd - en bättre havsmiljö. Begreppetsjöfartsskydd avser åtgärder för skydd mot brottsliga handlingar, t.ex.terrorism, inom sjöfarten.Internationella organisationer och normsystemSjöfartens internationella karaktär medför att åtgärder på säkerhets-och miljöområdena i regel måste vidtas i internationellt samarbete föratt bli verkningsfulla. För det internationella samarbetet finns bl.a.följande organisationer och normsystem.IMOFN:s sjöfartsorganisation () harsjösäkerheten och skyddet av den miljön som övergripande mål försin verksamhet. Inom IMO bedrivs också arbete med ökade kvalitetskravpå flaggstaters sjöfartsadministrationer. Även frågor om sjöfartsskyddingår i IMO:s uppgifter. IMO har 164 medlemsstater.Tre internationella konventioner är av särskild betydelse.FN:s havsrättskonvention (United Nations Convention of the of theSea, Unclos) innehåller bl.a. regler om havets indelning i olikavattenområden och kuststaternas jurisdiktion över dessa områden. EnligtUnclos gäller principen om rätt till oskadlig genomfart i internationellasund.Sjösäkerhetskonventionen (International Convention for the Safety ofLife at Sea, Solaskonventionen) är det grundläggande internationellaregelverket för sjösäkerhetsarbetet. Den har sedermera kompletteratsmed den internationella säkerhetsorganisationskoden (International SafetyManagement Code, ISM-koden).Den internationella konventionen för förhindrande av förorening frånfartyg ((International Convention för the Prevention of Polution fromShips, Marpolkonventionen) jämte ett senare antaget protokoll). Dessbilaga VI om luftföroreningar från sjöfarten träder i kraft i maj 2005.Den är föremål för en revidering.EUEU:s insatser inom sjösäkerhets- och havsmiljöområdena är i betydandeutsträckning förknippade med IMO:s arbete och inriktas primärt på etteffektivt och enhetligt införande av de inom IMO träffade internationellaöverenskommelserna. Därutöver verkar EU för medlemsstaternas regionalaintressen när det gäller sjösäkerhet och havsmiljö, inte minst på grundav de haverier som ägt rum inom EU-ländernas vattenområden.Som en följd av oljetankfartyget förlisning utanför har lagt fram två förslag tillåtgärdspaket, och . Arbetet med ett tredje paket pågår.Erika I innehåller bl.a. följandeUtvidgad hamnstatskontrollSkärpt kontroll av klassificeringssällskapenPåskyndad utfasning av oljetankfartyg med enkelskrov.Erika II innehåller bl.a. följande.Inrättande av övervaknings- och informationssystem för sjöfartenInrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (European SafetyAgency, Emsa) med avsedd placering i . Det främsta uppdraget äratt samla in uppgifter om fartyg och klassificeringssällskap samtorganisera medlemsstaternas kontroller av fartyg.Erika III innehåller förslag om bl.a. följandeFlaggstaternas uppfyllelse av sina åtaganden enligt IMO-konventionerOmarbetning och skärpning av lagstiftningen om hamnstatskontroll (bl.a.om rapporteringsplikt, bekvämlighetshamn och ökat antal kontroller av"högriskfartyg")Ändring i informations- och övervakningsdirektivetAnsvars- och kompensationsfrågorHaveriutredningarStandarder för sjöpersonal (konsolidering av konventioner ochrekommendationer).HelcomHelsingforskommissionen (Helcom) är det verkställande organet förHelsingforskonventionen av om skydd för marinamiljö. Helcom arbetar bl.a. med frågor om förbättrad ruttplanering,sjömätning, tillgång till elektroniska sjökort och avfallshantering iÖstersjöområdet. Medlemmar är , , , ,, , , och samt Europeiska gemenskapen(EG). För beslut inom Helcom krävs enhällighet.NordsjökonferensenNordsjökonferensen är ett samarbete som bedrivs av länderna runt Nordsjöntill skydd för miljö. Ett ministermöte är planerat atthållas i i april 2006.OsparOsparkonventionen för skyddet av den miljön iNordostatlanten. Den har sitt ursprung i oljetankern . Den har ratificerats av alla 16 parter i deursprungliga konventionerna, Oslo- och i är , som även är ansvarigmyndighet för i . Chefen för sjöfartsinspektioneninom ansvarar bl.a. för frågor om sjösäkerhet och skyddmot förorening från fartyg. verksamhetsmål är en säkersjöfart, där ingen dödas eller allvarligt skadas. Sjötransportsystemetskall anpassas till de krav som följer av detta.KustbevakningenÄven verkar inom området; dess verksamhetsmål är attantalet allvarliga olyckor och att sjöfartens negativa miljöpåverkanskall minska. svarar för sjötrafikövervakning riktadmot såväl yrkessjöfarten som fritidsbåttrafiken på svenskt territorialvattenoch i viss utsträckning på internationellt vatten. Myndigheten bedriverockså sjösäkerhetstillsyn i enlighet med en särskild överenskommelsemellan och . Vidare har myndigheten enständig beredskap för miljöräddningstjänst, vilket även utgör en beredskapsom utnyttjas för sjöräddning.Kustbevakningens medverkan vid tillsyn av fartyg är reglerad i ensärskild överenskommelse mellan former av sjösäkerhetskontrollFlaggstatskontroll är den kontroll enligt internationella sjösäkerhetsnormersom skall utföras av flaggstaten (den stat där fartyget är registreratoch som har jurisdiktionen över fartyget). Denna typ av kontroll harefterhand alltmer kompletterats av hamnstatskontroll, som utförs påutländska fartyg i den stat där fartyget ligger i hamn.Hamnstatskontroll skall utföras av hamnstaten. Den syftar till enenhetlig tillämpning av internationella normer för säkerhet på fartyg,förhindrande av förorening från fartyg samt boende- och arbetsförhållandenombord på fartyg. Grundläggande normer finns i Solas och Marpolkonventionen.Utskottets övervägandenAllmänna säkerhetskrav för sjöfartenUtskottets förslag i korthetSjöfartens internationella karaktär medför att åtgärder på säkerhets-och miljöområdena i regel måste vidtas i internationellt samarbete föratt bli verkningsfulla; en redovisning lämnas för arbetet inom IMO, EUoch Helcom. Utskottet framhåller den betydelse som sjöfarten har ochden potential som finns för en ytterligare utveckling. Vidare hänvisarutskottet till arbetet i med att göra regelverket enklare ochmer överskådligt. Mot den redovisade bakgrunden finner utskottet attmotionerna är eller kommer att bli i huvudsak tillgodosedda; de avstyrksdärför.MotionernaSvensk sjöfart håller en hög sjösäkerhetsnivå, förklaras det i motion2003/04:T441 av m.fl. (kd). skall vara pådrivandeför bättre sjösäkerhet inom internationella organ anför motionärernasom för fram synpunkten att säkerhetsarbetet inte gynnas genomsvenska särregler. Sådana försvårar för svenska handelsflottan, menarde och för fram tillämpningen av halonförbudet i brandsläckningssystemensom ett exempel på detta; krav på ombyggnad av äldre fartyg skapar storakostnader till knappast någon miljönytta alls, framhålls det (yrkande9).Ett likalydande yrkande om säkerhetskrav för sjöfarten förs fram i motion2004/05:T460 av m.fl. (kd). Också här argumenteras motatt ensidiga svenska krav för svenska redare drabbas av ensidiga svenskakrav medan rederier i andra flaggstater undgår sådana. Kraven skallalltså genomdrivas inom IMO för att få en global tillämpning betonarmotionärerna (yrkande 6).Vissa bakgrundsuppgifterSjöfartsinspektionens rapporter om sjösäkerhetsarbetetSjöfartsinspektionen inom har sammanställt en rapport omvilka åtgärder som vidtagits för att förbättra sjösäkerheten åren1994-2001 (daterad ). En redovisning görs av dels de beslut påsjösäkerhetsområdet som var en följd av förlisning, delsdet övriga sjösäkerhetsarbete som bedrivits , såväl inomIMO och EU och andra internationella organ, som inom Sverige.Som en komplettering till rapporten har en promemoria utarbetats medbelysning av de viktigaste åtgärderna därefter och fram till hösten2004. Där anges bl.a. att den svenska sjösäkerhetslagstiftningen äruppbyggd på ramlagstiftning som beslutas av statsmakterna. I dennabemyndigas att utfärda detaljföreskrifter. När sådanabeslutas sätter verket i kraft de internationella regelverken. Dessa ärofta mycket tekniska till sin natur. Massan av föreskrifterär mycket stor; i vissa delar är den föråldrad och saknar systematik,sägs det. Ett översynsarbete pågår som beräknas vara i allt väsentligtfärdigt . En hörnpelare är att de svenska föreskrifternapå de områden som är internationellt reglerade inte skall ha annatinnehåll är de internationella reglerna. I de svenska föreskrifternaskall inte heller föras in tolkningar som avviker från internationelltbeslutade tolkningar. Endast om det inte finns en internationell tolkningoch den internationella regeln kräver en tolkning, skall en svensk sådanbeslutas.Havsmiljökommissionens förslagHavsmiljökommissionen har haft i uppdrag att bl.a. föreslå åtgärder somkan bryta den pågående negativa utvecklingen i havsmiljön, så att denationella miljökvalitetsmål som är relevanta för havsmiljön kan nåstill . Kommissionen överlämnade sitt betänkande Havet - tid fören ny strategi (SOU 2003:72) till regeringen . Sammanfattningsvisföreslås en nationell marin strategi samt åtgärder inom bl.a. sjöfarten.Flera av förslagen innebär en revidering av de miljökvalitetsmål som ärrelevanta för havets miljötillstånd. För miljökvalitetsmålet Hav i balanssamt levande kust och skärgård förslås för sjöfarten följande åtgärder.Ingen undermålig sjöfart skall trafikera våra omgivande hav.De mest värdefulla områdena skall skyddas från sjöfartens negativakonsekvenser.Räddningsberedskapen skall säkerställas.Även förslag till kompletterande åtgärder förs fram.Befraktaren (lastägaren) bör ges ett större ansvar för valet av transport,byggt på samverkansavtal.Åtgärder för att underlätta för kvalitetssjöfarten skall vidtas.All fartygstrafik skall avledas från de mest värdefulla områdena.Räddningsberedskapen skall förstärkas vad gäller förmågan att utföranödbogsering, nödläktring (överföring av flytande last mellan fartyg)och brandsläckning till sjöss.För förespråkar kommissionen en indelning i zoner med olikanivåer av marint skydd. Vidare föreslås - inom ramen för en revideradHelsingforskonvention och genom samarbete inom IMO - att vissa minimikravför sjöfartsstandard i fastställs. Dessa är följande.Alla Österjöns hamnar skall ha utrustningar och anordningar för attomhänderta avfall, även oljehaltigt sådant.Krav på endast högkvalitativa tankfartyg för all farlig last inklusiveolja, inga anmärkningar från besök i tidigare hamnar, fartyg utrustademed transpondrar och/eller annan utrustning för kontroll och spårningoch klassificerade av välrenommerade klassificeringssällskap.Farleder och trafikregler utformade så att känsliga områden undvikssamt att skador från oljeutsläpp blir minsta möjliga om de skulle uppstå.Kontrollerat utsläpp av barlastvatten för att minimera spridningen avfrämmande organismer.Inom ramen för samarbetet i Helcom samordnas insatser för att borda,inspektera och uppehålla handelsfartyg som är misstänkta för brott motnationella miljölagar.Budgetpropositionen för år 2005Utvecklingen mellan de två visar ett minskat antalallvarliga olyckor i alla sjötrafikkategorier utom för fritidsbåtarna,där olyckorna ligger kvar på ungefär samma nivå som . Även närdet gäller svenska fartyg i samtliga farvatten noteras ett minskat antalolyckor. Regeringen anser att delmålet för verksamheten delvis haruppnåtts för 2003.Kustbevakningen har inom sjösäkerhetsarbetet prioriterattillsynen av lastbärare avskilda för sjötransport och bemanningskontrolleravseende svenska fartyg med en bruttodräktighet på upp till 1 500.Tillsammans med har fortsatt utvecklingenav den riskanalysbaserade tillsynen. Målet för verksamheten har uppnåttsenligt regeringens mening.Utskottets ställningstagandeDet transportpolitiska delmålet om en säker trafik har för sjöfartenformulerats så att antalet allvarliga olyckor inom handelssjöfarten ochför fiske- och fritidsbåtar skall halveras under perioden 1998-2007.Vidare skall inga allvarliga olyckor inträffa inom kategorin färje- ochpassagerarsjöfart. Sjösäkerheten kan mätas som dels säkerhet i svenskafarvatten för all sjöfart oavsett fartygens nationalitet, dels säkerhetför svenska fartyg oberoende av farvatten.Sjöfartens internationella karaktär medför att åtgärder på säkerhets-och miljöområdena i regel måste vidtas i internationellt samarbete föratt bli verkningsfulla. I det föregående har utskottet redovisatinternationella samarbetsorgan i vilka deltar aktivt. inom IMO där arbetet med en revidering av bilaga VI tillMarpolkonventionen har inletts. Inom EU fullföljs arbetet med pågår överläggningar om ett . I Helcom var Sverigeen av initiativtagarna till PSSA-klassning av - ett arbetesom sedermera bedrivs multilateralt eftersom inte stöder frågan.Sverige leder detta multilaterala arbete med utarbetande av PSSA-anknutnaskyddsåtgärder.Såvitt gäller förslag har utskottet erfarit attregeringen avser att behandla hithörande frågor i dels den till i mars2005 aviserade propositionen avseende miljömålen, dels den till senareunder aviserade skrivelsen med förslag till en nationellhavsmiljöstrategi.I motionsförslagen är huvudinriktningen att arbete med säkerhets-och miljöfrågor inom sjöfarten skall drivas i internationella sammanhang.Särregleringar för skall undvikas så att den svenska sjöfartensmöjligheter att hävda sig i internationell konkurrens inteförsvåras.Utskottet vill framhålla den betydelse som sjöfarten har och den potentialsom finns för en ytterligare utveckling. Harmoniserade regler och enenhetlig tolkning och tillämpning är grundläggande, både av konkurrens-och säkerhetsskäl. Utskottet ansluter sig sålunda till motionärernasuppfattning om att särregler så långt möjligt skall undvikas och attregelverket skall vara lättöverskådligt. Reglerna bör inte vara meringripande än som är nödvändigt för att garantera en viss, definieradsäkerhetsnivå; den s.k. proportionalitetsprincipen bör alltså iakttas.Sjöfartsverket bedriver ett flerårigt projekt i syfte att göra regelverketenklare och mer överskådligt. Såvitt utskottet erfarit har överläggningarförts mellan sjöfartsnäringen och bl.a. om vad sombetecknats som svenska särtolkningar och svenska särregler m.m. som kanvara försvårande för svenskflaggade fartyg. Enligt utskottets mening ärdet naturligt att sjösäkerhetsmyndigheterna håller en öppen och löpandedialog med sjöfartsnäringen i dessa frågor.Mot den nu redovisade bakgrunden finner utskottet att motionerna äreller kommer att bli i huvudsak tillgodosedda; de avstyrks därför.HamnstatskontrollUtskottets förslag i korthetEn motion med krav på utökad hamnstatskontroll avstyrks. Det torde kunnabli tillgodosett genom pågående arbete inom Europeiska kommissionen medsjösäkerhetspaketet , som bl.a. innefattar en omarbetning ochförstärkning av reglerna om hamnstatskontroll.MotionenI motion 2003/04:MJ434 av m.fl. (mp) påtalas att Sverigemåste öka kontrollen av fartyg som anlöper svensk hamn. Enligt EU-reglernaskall av fartygen kontrolleras. Kommissionens redovisningvisar att var bland de fyra medlemsstater som inte uppfylldekraven 2001, då av fartygen inspekterades. I exempelvisFinland inspekterades (yrkande 7).Vissa bakgrundsuppgifterGällande bestämmelser om hamnstatskontrollHamnstatskontroll är, som har framgått i det föregående, kontroll avfartyg som utförs av den stat i vilken ett fartyg anlöpt en hamn.Det grundläggande regelverket återfinns i konventioner, protokoll, koderoch resolutioner som antagits av IMO samt i den s.k. Parisöverenskommelsen(- Memorandum of Understanding).Även inom EG-rätten finns regler på detta område.