bet · GS01KRU5 · 2005-03-08 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas närmare nittio motionsyrkanden om idrottsfrågorväckta under allmänna motionstiden och 2004.Motionerna gäller frågor om idrottens självständiga ställning,rekreationsområden, breddidrott, folkhälsa, elitidrott, tolerans - ochetikfrågor, handikappidrott, idrottsforskning, integration, jämställdhet,dopning, idrottsledare och funktionärer, föreningsägda idrottslokaler,föreningslivets ekonomiska förutsättningar, läktarvåld, resekostnader,ätstörningar, bolagisering inom idrotten, , Paralympics och Dövasvärldsspel, professionell boxning och andra kampsporter, Nationelltfotbollscentrum i samt internationella frågor. Sistnämndafrågor gäller samarbete med de baltiska grannländerna ochvärdskapet för fler stora internationella idrottsevenemang.Samtliga dessa motioner avstyrks.I betänkandet finns tolv reservationer och nio särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Idrottens självständiga ställningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr282 yrkande 1, 2004/05:Kr269yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:Kr365 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp)2. De statliga medlen till avslår motion 2004/05:Kr365 yrkande 2.Reservation 2 (fp)3. Gemensamma rekreationsområden, breddidrott och folkhälsaRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So406 yrkande 5, 2003/04:Kr282yrkande 7, 2003/04:Kr385 yrkande 3, 2003/04:Bo295 yrkande 1, 2004/05:Kr269yrkande 10, 2004/05:Kr355 yrkandena 3 och 9 samt 2004/05:Kr365 yrkande5.4. ElitidrottRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr282 yrkande 9 i denna del och2004/05:Kr269 yrkande 11 i denna del.Reservation 3 (m)5. Tolerans- och etikfrågor m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr285 yrkande 3, 2003/04:Kr286yrkande 3, 2003/04:Kr353 yrkande 3, 2003/04:Kr385 yrkande 7, 2004/05:Kr355yrkande 1 och 2004/05:Kr365 yrkandena 7, 8 och 12.6. Handikappidrottens villkorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:So642 yrkande 8, 2003/04:Kr327yrkande 24, 2003/04:Kr385 yrkande 4, 2004/05:Kr355 yrkande 6 och2004/05:Kr365 yrkande 9.7. Handikappidrottens del av medlen från spel och lotterierRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr269 yrkande 7.Reservation 4 (m)8. IdrottsforskningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr282 yrkande 6, 2003/04:Kr385yrkande 16 och 2004/05:Kr355 yrkande 17.Reservation 5 (m)Reservation 6 (kd)9. IntegrationRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr285 yrkande 1, 2004/05:Kr355yrkandena 4 och 5 samt 2004/05:Kr365 yrkande 11.10. JämställdhetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr285 yrkande 2, 2003/04:Kr385yrkandena 5 och 6, 2003/04:MJ475 yrkande 2, 2003/04:A371 yrkande 18,2004/05:Kr355 yrkandena 7 och 8, 2004/05:Kr365 yrkande 6, 2004/05:MJ505yrkande 4 och 2004/05:A352 yrkande 16.11. DopningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr282 yrkande 10, 2003/04:Kr285yrkande 4, 2003/04:Kr385 yrkande 8, 2004/05:Kr269 yrkande 12 och2004/05:Kr355 yrkande 10.12. Idrottsledare och funktionärerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr385 yrkande 2 och 2004/05:Kr355yrkande 11.Reservation 7 (m, kd)13. Tillgång till ridinstruktörerRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ505 yrkande 3.Reservation 8 (kd)14. Bidrag till föreningsägda idrottslokalerRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr285 yrkande 14.15. Föreningslivets ekonomiska förutsättningarRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Kr255 och 2004/05:Kr282.16. LäktarvåldRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr285 yrkande 10.17. ResekostnaderRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr322.18. ÄtstörningarRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr269 yrkande 6.19. Bolagisering inom idrottsrörelsenRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr365 yrkande 13.Reservation 9 (m, fp)20. , Paralympics och Dövas världsspelRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr229, 2003/04:Kr282 yrkande 9 idenna del, 2003/04:Kr285 yrkande 15, 2003/04:Kr317, 2004/05:Kr269 yrkande11 i denna del och 2004/05:Kr301.Reservation 10 (m, fp, kd, c)21. Professionell boxning och andra kampsporterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr226, 2003/04:Kr227, 2003/04:Kr228,2003/04:Kr237, 2003/04:Kr277, 2003/04:Kr285 yrkande 12, 2003/04:Kr315yrkandena 1 och 2, 2003/04:Kr316, 2003/04:Kr379, 2004/05:Kr207,2004/05:Kr212, 2004/05:Kr264, 2004/05:Kr272, 2004/05:Kr295, 2004/05:Kr310yrkandena 1-3, 2004/05:Kr317 och 2004/05:Kr365 yrkande 15.Reservation 11 (m)Reservation 12 (fp, c)22. Nationellt fotbollscentrum i DegerforsRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr331 yrkande 4.23. avslår motionerna 2003/04:Kr385 yrkande 14, 2004/05:Kr293och 2004/05:Kr355 yrkande 16.Stockholm den 8 mars 2005På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), MatildaErnkrans (s), (), (), (s), i (s), (), (), (), () ochJohan ().Utskottets övervägandenIdrottens självständiga ställningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om idrottens självständiga ställning.Jämför reservation 1 (m, fp).MotionernaI motion 2003/04:Kr282 (m) yrkande 1 och Kr269 (m) yrkande 1 kritiserarmotionärerna att regeringen i budgetpropositionerna för 2004 och 2005ger anvisningar om hur idrottsrörelsen ska använda de medel de tilldelas.Motionärerna anser att det minskar idrottens självständighet.I motion Kr269 (m) påpekar motionärerna att regeringen ställer upp målsom rör idrottens verksamhetsgrenar. De anser att idrottsrörelsen iframtiden ska ges möjlighet att agera självständigt och ha friheten attsjälv bestämma verksamhetens innehåll, inriktning och mål (yrkande 2).Motionärerna bakom motion Kr365 (fp) framhåller att regeringen på senareår har blivit alltmer styrande i förhållande till (), genom att ge alltmer detaljerade anvisningar i regleringsbrevet(yrkande 1).Utskottets ställningstagandeBeträffande yrkandena rörande idrottens självständiga ställning villutskottet erinra om att liknande yrkanden behandlades (bet.2002/03:KrU4). Utskottet avstyrkte då motionerna med hänvisning tillriksdagens idrottspolitiska beslut (prop. 1998/99:107), ivilket det slogs fast att idrottens självständiga ställning utgör en avde tre grundstenar som den nationella idrottspolitiken skall bygga på.Utskottet konstaterade att idrottsrörelsen behåller sin självständigaställning genom att den själv lägger fast målen för sin verksamhet ochatt staten i sin bidragsgivning endast anger de syften som den har medbidragen. Utskottet är inte av någon annan uppfattning nu.Utskottet har behandlat frågan om idrottsrörelsens självständigaställning i betänkandet granskning av stödet tillidrottsrörelsen och folkbildningen (bet. 2004/05:KrU6). I betänkandetuttalade utskottet bl.a. att de allmänt formulerade mål eller syftensom styr den statliga bidragsgivningen har stora likheter med den typav mål som fastställer för olika politikområden. De merpreciserade mål som regeringen normalt ställer upp förförvaltningsmyndigheternasverksamhet motsvarar i detta fall närmast de mål som överlåtits åtRiksidrottsförbundet att formulera. Detta är ett medvetet val somstatsmakterna har gjort, och utskottet var inte berett att föreslå någraförändringar i det avseendet. Utskottet avstyrkte förslagom behovet av att förbättra styrningen av statsbidraget till idrottsrörelsen.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att de mål som iregleringsbrevet satts upp angående idrottens verksamhetsgrenar eller iövrigt inskränker på idrottsrörelsens självständiga ställning på detsätt som motionärerna framhåller.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna 2003/04:Kr282(m) yrkandena 1, Kr269 (m) yrkande 1 och 2 och Kr365 (fp) yrkande 1.De statliga medlen till förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om ändrad ordning vad gällerfördelningen av de statliga medlen till reservation 2 (fp).MotionenI motion Kr365 (fp) yrkande 2 anför motionärerna att RF som företräderden samlade svenska idrottsrörelsen och som har ansvar för fördelningenav de statliga medlen till idrott också bör ansvara för fördelningen avmedlen till ().Utskottets ställningstagandeRegeringen gjorde bedömningen att bidrag till entalangsatsning inom svensk idrott ska sökas och rekvireras direkt av SOK,medan organisationsbidraget till SOK och bidragen för deltagande även fortsättningsvis skall förmedlas via RF.Utskottet anser att det inte finns skäl att ändra denna ordning ochavstyrker motion Kr365 (fp) yrkande 2.Gemensamma rekreationsområden, breddidrott och folkhälsaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om tillgång till gemensammarekreationsområden, breddidrott och folkhälsa.Jämför särskilda yttranden 1 (v) och 2 (c).MotionernaI motionerna 2003/04:Kr282 (m) yrkande 7 och Kr269 (m) yrkande 10konstaterar motionärerna att det är en mindre del av befolkningen somkontinuerligt ägnar sig åt fysisk aktivitet. Därför är det, enligtmotionärerna, av stor betydelse att det finns tillgång till gemensammarekreationsområden med olika inriktningar såsom grönområden,idrottsanläggningar och motionsspår.Motionärerna bakom motion Kr365 (fp) anför att samhället bör främjaförutsättningarna för äldre att tryggt kunna motionera regelbundet, bl.a. genom att anlägga promenadstråk (yrkande 5).Enligt motionären bakom motion 2003/04:Bo295 (v) bör regeringen ytterligareoch långsiktigt stimulera åtgärder som främjar spontanidrott, bl.a.genom att uppföra näridrottsplatser (yrkande 1).I motionerna 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 3 och Kr355 (kd) yrkande 3framhålls vikten av breddidrotten och möjligheterna för alla människoratt kunna delta i idrottsaktiviteter.Motionärerna bakom motion 2003/04:So406 (v) framhåller vikten avregelbunden fysisk aktivitet och av att idrottsklubbar tar sitt ansvar förbreddidrotten, så att alla som vill idrotta ges denna möjlighet (yrkande5).I motion Kr355 (kd) anför motionärerna att en allvarlig ansträngningbör göras för att ta ett samlat grepp om folkhälsofrågorna och attidrottsrörelsen bör engageras i dessa strävanden (yrkande 9).Utskottets ställningstagandeVikten av en bra samhällsplanering som beaktar människors behov avtillgång till rekreationsområden lyftes fram i den idrottspolitiskapropositionen våren 1999.RF har i sin verksamhetsinriktning för 2004-2005 som mål att i dialogmed kommunerna garantera en fortsatt god och kostnadsbegränsad tillgångtill idrottsanläggningar, även i människors närmiljö, samt att värna omidrottens fria tillgång till mark, vatten och luft genom allemansrätten.Att skapa näridrottsplatser, dvs. små flexibla anläggningar i bostadsområden,är ett sätt att förbättra inte minst barns och ungdomars möjlighettill spontant idrottande som enligt RF vunnit alltmer gehör hos såvälkommunala beslutsfattare som bostadsföretag. Frågan om näridrottsplatserhar drivits av RF och distriktsidrottsförbund (DF) somett sätt att stimulera till spontan idrott och fysisk aktivitet.Av intresse är att () och Livsmedelsverkettill regeringen har överlämnat ett underlag till enhandlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitet. Enligthandlingsplanen bör en kommun sträva efter att ge alla som bor i tätorttillgång till en näridrottsplats inom från bostaden och enklareanläggningar inom från bostaden. Vidare betonas i handlingsplanenbetydelsen av att det tryggt går att ta sig fram till fots eller medcykel.Utskottet vill i likhet med vad som angetts av motionärerna understrykavikten av att det skapas näridrottsplatser och grönområden som kanstimulera till spontanidrott. Grönområden, parker, motionsspår ochliknande platser i anslutning till bostadsområden är också viktiga föratt få människor att röra på sig regelbundet. De kan även locka tillsig barn och ungdomar som annars inte motionerar samt underlätta föräldre att röra på sig.Vidare kan nämnas att RF i sin verksamhetsinriktning för 2004-2005 ävenangett att RF avser att understödja samverkan med andra organisationerför att stimulera till ökad fysisk aktivitet hos den äldre befolkningen.Enligt utskottets mening tillgodoser RF:s insatser i allt väsentligt dekrav som motionärerna för fram. Något initiativ från sida ärdärför inte nödvändigt. Med hänsyn härtill avstyrks motionerna 2003/04:Kr282(m) yrkande 7, 2003/04:Bo295 (v) yrkande 1, Kr269 (m) yrkande 10, Kr365(fp) yrkande 5.Utskottet har behandlat motionsyrkanden om breddidrottoch folkhälsa (senast i bet. 2002/03:KrU4). Breddidrotten svarar förden kvantitativt helt övervägande delen av idrottsrörelsens verksamhet.I den ryms såväl den omfattande barn- och ungdomsverksamheten som denbreda motionsidrotten, men också den stora del av tävlingsidrotten sominte är elitidrott. har tidigare slagit fast att ett av syftenamed statens stöd till idrotten är att statsbidraget ska stödja verksamhetsom gör det möjligt för alla människor att utöva idrott och motion.Nämnas kan att antalet medlemmar inom idrottsrörelsen i åldern 7-70 åruppskattas till 3,4 miljoner varav kvinnorna utgör och männen 56%.Den av beslutade pågående satsningen "Handslaget" innebär attidrottsrörelsen tillförs sammanlagt en miljardkronor från AB . Satsningen omfattar idrottsrörelsens barn-och ungdomsverksamhet. Pengarna används bl.a. för att stödja och uppmuntraidrottsföreningar och förbund att öppna dörrarna för fler, hålla tillbakaavgifterna samt satsa mer på flickors idrottande.I sammanhanget kan också lyftas fram att RF samarbetar med FHIför att ytterligare utveckla idrottsrörelsens arbete inom folkhälsoområdet.I det ovan nämnda underlaget till handlingsplan för goda matvanor ochfysisk aktivitet anges att idrottsrörelsen är en viktig aktör för attnå de mål som anges i handlingsplanen.I folkhälsoarbetet ligger bl.a. att se över problemen med övervikt blandbarn och ungdomar. I detta arbete spelar idrottsrörelsen en viktig roll.RF har också i sin verksamhetsinriktning för 2004-2005 angett att RF:sarbete bl.a. kommer att inriktas på attidrottsrörelsen aktivt ska främja intentionerna i folkhälsopropositionen.Vidare kan nämnas att gav ut ettstudiematerial, "Det löser sig", som handlar om livsstilsförändring igrupp, och som syftar till hälsa, motion och kost.Då motionsyrkandena ligger väl i linje med de intentioner som finns ochdet arbete som pågår avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr385 (kd)yrkande 3, 2003/04:So406 (v) yrkande 5 samt Kr355 (kd) yrkandena 3 och9.ElitidrottUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om elitidrott.Jämför reservation 3 (m).MotionernaMotionärerna bakom motionerna 2003/04:Kr282 (m) yrkande 9 i denna deloch Kr269 (m) yrkande 11 i denna del lyfter fram betydelsen av elitidrotti och med att den dels skapar förebilder och större intresse förbreddidrott, dels inspirerar till motionsidrott.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i motionärernas uppfattning att elitidrotten är enviktig inspirationskälla och bidrar till en trevlig avkoppling ochunderhållning. Det gäller därför enligt utskottet att ge elitidrottarnaett fungerande elitidrottsstöd och goda förutsättningar att utvecklasi sin sport.I detta sammanhang är det också viktigt att framhålla att elitidrottenär beroende av den stora mängden idrottsutövare; det är i den storagruppen som talangerna framträder och utvecklas.RF har det övergripande ansvaret för elitidrottsstödet. Det operativaarbetet är förlagt till RF:s nationella elitidrottscentrum (RF-EIC) påBosön, som vänder sig till aktiva och ledare inom olika landslag,utvecklingslag och riksidrottsgymnasier samt till elitidrottsstipendiater.För stöd till aktiva inom de olympiska grenarna sker en samordningmellan RF och SOK. () erbjuder för sinelitverksamhet tester, rådgivning och rehabilitering samt utveckling avutrustning och metoder. Av stor betydelse för elitidrottsutvecklingenär att det finns en fungerande länk mellan SF:s och föreningarnasverksamhet. För detta ändamål har RF byggt upp nio regionala elitidrottscentrum(Reg-EIC). Deras huvuduppgift är att stödja elitidrottsföreningar,idrottsgymnasier och elitaktiva i de olika regionerna.Enligt RF är en fortsatt satsning på att strukturera och förbättraelittränarutbildningen i en prioriterad uppgift.Med hänvisning till det stöd i olika former som elitidrotten sålundaerhåller avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr282 (m) yrkande 9 idenna del och Kr269 (m) yrkande 11 i denna del.Tolerans- och etikfrågor m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om etik, mobbning, diskrimineringpå grund av sexuell läggning och sexuella trakasserier.MotionernaI motionerna 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 7 och Kr355 (kd) yrkande 1betonas vikten av etik inom idrotten. Bland annat understryks betydelsenav att idrottsrörelsen tar tydlig ställning för rent spel och mot fusk,våld, mobbning, rasism och droger.Även i motion Kr365 (fp) framhålls vikten av satsningar på etik inomidrotten (yrkande 12).Motionärerna bakom motion 2003/04:Kr285 (c) anför att våld och mobbninginom idrotten måste förhindras. Särskilt inom barn- och ungdomsidrottenär det enligt motionärerna viktigt att alla får vara med och att ingenmobbas på grund av sämre fysisk förmåga eller av någon annan orsak(yrkande 3).Flera motioner rör åtgärder mot sexuell diskriminering m.m. inom idrotten.Motionärerna bakom motion Kr365 (fp) yrkandena 7 och 8 anför attregeringen bör följa hur arbetet med att motverka sexuella trakasserieroch homofobi inom idrotten fortskrider. Regeringen bör också om så behövsta erforderliga initiativ för att fortsätta detta arbete. Motionärernaframhåller också att RF har ett viktigt ansvar - att förtydligaidrottsverksamhetens demokratiska värdegrund och alla människors lika värde.I motionerna 2003/04:Kr286 (s) yrkande 3 och 2003/04:Kr353 (mp, fp, v,c) yrkande 3 anförs att HBT-frågorna (homosexuella, bisexuella ochtranspersoner) bör uppmärksammas betydligt mer än vad som har varitfallet hittills.Utskottets ställningstagandeIdrottsrörelsen har alltid tagit avstånd mot fusk, våld och alla formerav diskriminering. Detta har varit en hörnsten i den svenska idrotten.Enligt inhämtad uppgift kommer dessa frågor att ytterligare förstärkasi den nya reviderade "Idrotten vill", idrottens idéprogram, som föreläggsRF-stämman i maj 2005.Utskottet har i tidigare betänkanden redogjort för den satsning på etikinom idrotten, "Starta Vågen", som RF och genomförtunder och som utvärderades (bet. 2002/03:KrU4).Arbetet har därefter varit inriktat på att finna former för hur frågornaska integreras i den ordinarie verksamheten, bl.a. ute i föreningarna.Utskottet vill understryka vikten av att aktiva, föräldrar och idrottsledarearbetar med attityder och värderingar och hjälper till att öka förståelsenoch respekten för skrivna och oskrivna regler inom idrotten.Vad utskottet här anfört tillgodoser i allt väsentligt motionärernasönskemål. Utskottet avstyrker motionerna 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 7,Kr355 (kd) yrkande 1, och Kr365 (fp) yrkande 12.När det gäller motionsyrkandet om mobbning och trakasserier måstekonstateras att det förekommer även inom idrotten. I idrottens idéprogrambetonas att idrottsrörelsen på alla nivåer har ambitionatt bedriva verksamheten så att den utvecklar människor positivt såvälfysiskt och psykiskt som socialt och kulturellt. RF anger att dessambition är att genom information och utbildning medverka till kunskaperoch metoder för att idrotten på ett så bra sätt som möjligt ska kunnaförebygga och åtgärda förekomsten av mobbning. Just nu pågår en satsningi samverkan mellan RF, och för att ta framett utbildningsmaterial avsett att utveckla det sociala ledarskapet.Utskottet anser i likhet med motionärerna att mobbning inom idrottenliksom i samhället i övrigt måste förhindras. Ett stort ansvar inomidrotten ligger enligt utskottets uppfattning på idrottsledarna. Detgäller att förse dem med information och kunskap om hur mobbning kanmotverkas och göra dem lyhörda för tendenser till mobbning. I idrottenligger inbyggt att visa respekt för och att kunna umgås med människori alla åldrar och över kulturella och etniska gränser. Det gäller föridrottsrörelsen att starkt betona värdet i detta.Med det anförda är motionärernas önskemål i allt väsentligt tillgodosedda.Motion 2003/04:Kr285 (c) yrkande 3 avstyrks.När det gäller åtgärder mot sexuell diskriminering m.m. inom idrottenvill utskottet erinra om att RF antog en policy ochhandlingsplan mot sexuella trakasserier och sexuell diskriminering inomidrotten. I policyn uttalas att det är oacceptabelt att sådana trakasserierförekommer inom idrotten. Idrottsrörelsen ska med en genomtänkt verksamhetpåverka attityder och värderingar på ett positivt sätt. Material ochmetoder ska utvecklas för att aktiva och ledare ska utbildas i dessafrågor. I planen finns också en konkret vägledning när det gälleråtgärder för den som utsatts för trakasserier och för den organisationinom vilket detta ägt rum.I sin verksamhetsinriktning för 2004-2005 har RF när det gäller sexuellatrakasserier angett att man utifrån en antagen policy ska sprida kunskapoch information om dessa frågor samt ta fram utbildningsmaterial omsexuella trakasserier för ledare, tränare, aktiva, anställda ochförtroendevalda. När det gäller diskriminering på grund av sexuell läggningska man sprida kunskap och information om HBT-frågor och om de berördassituation inom idrotten. Man ska också ta fram utbildningsmaterial omHBT och om riskerna för diskriminering på grund av sexuell läggninginom idrotten.Utskottet har inhämtat att skrivningarna mot sexuella trakasserier harförstärkts ytterligare i den reviderade versionen av "Idrotten vill",idrottens idéprogram, som föreläggs RF-stämman i maj 2005.Dessa strävanden ligger i linje med motionärernas önskemål. Utskottetavstyrker motionerna 2003/04:Kr286 (s) yrkande 3, 2003/04:Kr353 (mp, fp,v, c) yrkande 3 och Kr365 (fp) yrkandena 7 och 8.Handikappidrottens villkorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om ökade statliga satsningar påhandikappidrotten, om funktionshindrades villkor bl.a. vad gällertillgång till anläggningar och träningstider samt om handikappidrottensbetydelse för rehabilitering.Jämför särskilda yttrandet 3 (m, fp, kd, c).MotionernaI motionerna 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 4 och Kr355 (kd) yrkande 6 krävsökade statliga satsningar på handikappidrotten, bl.a. vad gällerinternationella handikapptävlingar. I förstnämnda motion anför motionärernaockså att det är viktigt att inom ramen för "Handslaget" särskilt beaktafunktionshindrades situation utifrån resultaten av RF:s treårsprojekt.Motionärerna bakom motionerna 2003/04:Kr327 (fp) yrkande 24 och Kr365(fp) yrkande 9 lyfter fram frågan om funktionshindrades villkor inomidrotten och framhåller att det inte ska vara dyrare eller krångligareför den som är funktionshindrad att utöva sin idrott än det är för andra.För att detta ska vara möjligt måste enligt motionärerna funktionshindradesbehov tillgodoses, bl.a. när det gäller tillgång till anläggningar ochfördelning av tränings- och tävlingstider.Handikappidrottens betydelse för rehabilitering och habilitering lyftsfram i motion 2003/04:So642 (kd). Motionärerna påpekar att idrotten kanskapa större kroppskännedom, ökat självförtroende och gemenskap ochdärigenom bidra till en snabbare och effektivare rehabilitering (yrkande8).Utskottets ställningstagandeNär det gäller den viktiga frågan om funktionshindrades villkor inomidrotten vill utskottet erinra om att regeringen i propositionen Enidrottspolitik för 2000-talet (prop. 1998/99:107) underströk vikten avatt personer med funktionshinder ges bästa möjliga förutsättningar tillidrott, motion och social samvaro.RF genomförde med början 2001 ett treårsprojekt kallat "Idrottsresurserpå lika villkor". Syftet med projektet var bl.a. att kartlägga hurmänniskor med funktionshinder kan ta del av idrottens resurser. genomfördes en pilotstudie i vilken konstateras att personermed funktionsnedsättningar inte kan idrotta och motionera på sammavillkor som den övriga befolkningen. Det innebär dock inte enligt studienatt personer med funktionsnedsättningar inte motionerar eller idrottar;deras aktivitet i detta avseende ligger i nivå med befolkningens somhelhet.