bet · GS01UBU12 · 2005-04-07 00:00:00 — Vidare skall det finnas ledamöterutsedda av personal och studenter. Rektorn skalltillsättas efter en förberedande valprocess, därfakulteter, studenter och lärare är inblandade, ochhan eller hon skall kunna vara ordförande ihögskolestyrelsen.2. Högre utbildningspremie (punkt 2) - mAv (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion20004/05:Ub293 yrkande 2.StällningstagandeDet krävs motivation för att utbildning skall gegoda resultat. Helt avgörande är att människor vetatt ökade kunskaper värderas och ger bättreförutsättningar för framtiden. Det måste löna sigatt utbilda och förkovra sig. En högreutbildningspremie är därför viktig.3. Former för fristående högskolor (punkt 3) -m, fp, kdav (), (), MargaretaPålsson (m), Axel Darvik (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub293 yrkande 13.StällningstagandeDen ökade internationella konkurrensen understrykerbehovet av institutionell konkurrens mellan landetslärosäten. Lärosätena bör ges möjlighet tilldynamisk frigörelse genom att ombildas tillstiftelser. Därutöver bör man pröva andraorganisatoriska former, som kan gynna såväl denakademiska friheten som utbildningen ochforskningen.4. Grunddragen i högskolans utveckling i övrigt(punkt 4) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkandena 5, 6 och 42och avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkandena 1 och 8,2004/05:Ub319 yrkandena 1 och 2 samt2004/05:Ub457.StällningstagandeAll högre utbildning skall knytas till en levandeforskningsmiljö. Varje lärosäte kan dock inte påalla forskningsfält bedriva egen forskning och liggai forskningsfrontens framkant. Därför skallhögskolor och universitet stimuleras att profilerasig inom ett begränsat område. Denna profileringskall utgöra bas för permanenta statligaforskningsmedel och leda till rätt att utfärdadoktorsexamen. Kvaliteten i de övriga ämnena därhögskolorna bedriver grundutbildning bör garanterasgenom att de stimuleras att samarbeta med andralärosäten som har dessa ämnen som sin profil.Konkurrens mellan lärosätena är en viktig drivkraftför att stärka utbildningens kvalitet, men samtidigtkrävs samverkan för att resurserna skall utnyttjaseffektivt. är balansen inte till fördel församverkan. Om tyngdpunkten förskjuts i riktning motökad samverkan ökar förutsättningarna för att fåtill stånd starkare, om än färre, miljöer för deolika ämnena vid svenska universitet och högskolor.Lärosäten som samverkar bör premieras för det.I samhället finns specifika behov av vissayrkesgrupper som inte kan ersättas. Vi har ettbasbehov av t.ex. läkare och lärare. Det ärnödvändigt med en ökad statlig detaljstyrning iexaminationsmålen för vissa viktiga yrken, där detinte finns utbildad personal i tillräckligomfattning.5. Grunddragen i högskolans utveckling i övrigt(punkt 4) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub276 yrkandena 1 och 8,bifaller delvis motion2004/05:Ub457och avslår motionerna2004/05:Ub319 yrkandena 1 och 2 samt2004/05:Ub473 yrkandena 5, 6 och 42.StällningstagandeKunskap är en rättighet för alla människor. Högreutbildning är viktig för näringslivet och för vårgemensamma välfärd, och den betyder mycket förenskilda människors trygghet. Högre utbildning börnå hela folket, i hela landet och ske under helalivet. Detta är en viktig del av det livslångalärandet.Högskolans tredje uppgift, att samverka med detomgivande samhället, handlar om ömsesidigt utbyte avkunskaper. Uppgiften är till för att möjliggöra deövriga uppgifter som högskolan har. Inom den tredjeuppgiften skall det även rymmas samverkan i detlokala samhället och regionen. Arbetet med samverkanoch deltagande i samhällsutvecklingen måsteintensifieras och utvecklas vid många lärosäten.6. Grunddragen i högskolans utveckling i övrigt(punkt 4) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub319 yrkandena 1 och 2och avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkandena 1 och 8,2004/05:Ub457 och2004/05:Ub473 yrkandena 5, 6 och 42.StällningstagandeHögskolelagen bör kompletteras med etthållbarhetsperspektiv. Högskolor och universitet kanpå ett konstruktivt sätt bidra till att ge människorberedskap för ett alltmer komplext samhälle. Om mandefinierar hållbar utveckling som att vi inteaccepterar att skjuta över problem på nästageneration, eller ett samhälle som genererar nyaproblem som nästa generation måste hantera, såhandlar hållbar utveckling mycket om förmedlande avförmågan att identifiera vilka problem i samhället som kommer att påverka nästa generation, samtförmåga att utveckla redskap för att kunna hanteradessa problem på ett sätt som inte skapar nyaproblem för nästa generation. De flesta ekonom-,juridik- och statsvetarstudenterna genomgår i dagsin fyraåriga utbildning utan att konfronteras meddet livsavgörande konceptet hållbar utveckling. Attskriva in hållbarhetsperspektivet i högskolelagenskulle tydligt markera att inga som får statligtstöd för att bedriva högre utbildning kan ignoreraatt vad de lär sina studenter får konsekvenser förframtiden. Lagen bör säga att hållbarhet skallintegreras i undervisningen. Hur detta skall görasär det dock viktigt att man avgör på varje lärosäte.Det är också viktigt att hållbarhetsperspektivetföljs upp på ett bra sätt. Det bör ingå som ennaturlig del i kvalitetsgranskning.7. Åtgärder för ökad jämställdhet (punkt 5)- mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub293 yrkande 6och avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 7,2004/05:Ub378 yrkande 14,2004/05:Ub473 yrkande 33 och2004/05:A352 yrkande 21.StällningstagandeLikhet inför lagen är den väg till verkligjämställdhet som vi förordar. Varken negativ ellerpositiv särbehandling kan tolereras ijämställdhetens namn. Att låta en personrepresentera eller närvara enbart för att hon ansestillhöra en viss grupp är att nedvärdera hennesövriga kvaliteter. Vårt mål är ett samhälle där allaindivider ges likvärdiga möjligheter att förverkligasina livsprojekt.8. Åtgärder för ökad jämställdhet (punkt 5) -fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub378 yrkande 14och avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 7,2004/05:Ub293 yrkande 6,2004/05:Ub473 yrkande 33 och2004/05:A352 yrkande 21.StällningstagandeMän och kvinnor skall ha samma, inte bara formellautan självfallet också reella, möjligheter att görasig gällande i den akademiska världen. All form avdiskriminering skall bekämpas. Med utgångspunkt idenna grundtanke bör man genomföra en rad liberalajämställdhetsfrämjande åtgärder. Ökad öppenhet ochklarhet när det gäller urval och antagningar skaparförutsättningar att bryta upp interna brödraskap ochstävja svågerpolitik. De kriterier utifrån vilkatjänster tillsätts skall vara tydliga och formelltreglerade. Därmed försvårar man avsevärt förinformella manliga nätverk att på oklara grunder gåförbi kompetenta kvinnliga sökande. De nämnder somsvarar för tillsättningar inom högskolan skall igörligaste mån ha en jämställd representation avkvinnor och män. När kvinnor är med i konkurrensenom en viktig tjänst skall detta vara huvudregel.Reformen som gör det möjligt att befordras tillprofessor utan att det finns en särskild tjänsttillgänglig måste säkras fullt ut. Det är angelägetatt de nya befordrade professorerna inte ses som enandra rangens professorer. Det är således viktigtatt alla löne- och anställningsvillkor ifortsättningen bygger på kompetens och attraktivitetpå arbetsmarknaden och inte på om en person harblivit professor genom befordran eller efter att hasökt och fått en utlyst anställning. En stor del avdet praktiska jämställdhetsarbetet måste bedrivas påvarje separat arbetsplats inom högskolan. Det är påden enskilda institutionen som grunden läggs förjämlika villkor för kvinnor och män i forskningensvardag. För större institutioner skall det varasjälvklart att ha en formellt utarbetadjämställdhetsplan, som t.ex. kan ta upp hurantagningen av doktorander skall gå till så attkvinnor inte missgynnas och hur förläggningen avviktiga seminarier och sammanträden kan påverkaföräldrars förutsättningar att delta i detvetenskapliga arbetet. Det är också viktigt att ettgenusperspektiv anläggs i själva undervisningen.Blivande läkare måste t.ex. lära sig att behandlabåde kvinnor och män.9. Åtgärder för ökad jämställdhet (punkt 5) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkande 33,bifaller delvis motionerna2004/05:Ub276 yrkande 7 och2004/05:A352 yrkande 21och avslår motionerna2004/05:Ub293 yrkande 6 och2004/05:Ub378 yrkande 14.StällningstagandeHögskolan har både strukturella och innehållsmässigajämställdhetsproblem. Flertalet utbildningar har enojämn eller mycket ojämn könsfördelning, ochutvecklingen går åt fel håll: könsfördelningarnablir allt ojämnare. Ur ettkunskapsutvecklingsperspektiv kan mans- ellerkvinnodominerade studentgrupper förlorainfallsvinklar på problem och möjliga lösningar. Detinnebär också ett resursslöseri att snäva inrekryteringsbasen med t.ex. könsberoendebegränsningar. Än viktigare är att varje personsunika och lika värde och rätt måste värnas. Detmåste t.ex. vara enkelt att göra studieuppehåll förbarnledighet för både kvinnor och män. Lärosätenamåste ta ansvar för att högskolelärarna är välförtrogna med jämställdhetsfrågor ochgenusperspektiv, och man måste tydliggöra allavalmöjligheter i gymnasieskolan.10. Åtgärder för ökad jämställdhet (punkt 5) -cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub276 yrkande 7och avslår motionerna2004/05:Ub283 yrkande 6,2004/05:Ub293yrkande 6,2004/05:Ub378 yrkande 14,2004/05:Ub473 yrkande 33 och2004/05:A352 yrkande 21.StällningstagandePå bara har antalet kvinnor som börjar iforskarutbildningen fördubblats. Men procentsatsersäger inte allt om hur jämställt det är i praktiken.Det räcker inte med bara kvantitativa mål för vissatyper av utbildningar. Det verkligajämställdhetsarbetet handlar om ettattitydförändrande arbete och att riva rådandeförtryckande maktstrukturer. Ett aktivtjämställdhetsarbete är viktigt för att behålla enhög kvalitet på den högre utbildningen.Ett nära samarbete mellan grundskola,gymnasieskola och högskola behövs för att vi skallfå en jämnare könsfördelning till olikautbildningar. En annan viktig förutsättning för attöka andelen kvinnor i den högre utbildningen och fåkvinnor att satsa på den akademiska karriären är attdet finns möjligheter att arbeta under ekonomiskttrygga omständigheter, vilket naturligtvis ocksågäller män. Därför är genomförandet avdoktorandtjänster och satsning på mellantjänsterkanske de två viktigaste åtgärderna för attstimulera kvinnor att påbörja en akademisk karriär.Samtidigt krävs att såväl forskarstuderande somgrundutbildningsstudenter omfattas av ett rimligtföräldraförsäkringssystem. Regeringen bör återkommatill med förslag till hur högskolan skallkomma till rätta med den rådande situationennär det gäller jämställdhetsproblematiken.11. Garanterad miniminivå av lärarledd tid(punkt 6) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion22004/05:Ub473 yrkande 10.StällningstagandeHögskolelagen (1 kap. 9 §) anger vad dengrundläggande högskoleutbildningen skall gestudenterna. Målsättningarna går inte att uppfyllautan ett adekvat stöd i form av lärarleddundervisningstid och annan handledning. Det finnsexempel på att studenter vid humanistisk ochsamhällsvetenskaplig fakultet har fått nöja sig medtvå till fyra timmars undervisning . Inuläget finns inga garantier för att studenterna kanfå adekvat stöd och handledning. Det är viktigt attdet införs en sådan garanti och att det läggs fasten miniminivå för t.ex. föreläsningar, seminarier,handledning och annan pedagogisk vägledning somstudenterna har rätt till. I 6 kap. 7 §högskoleförordningen, där det stadgas vad enkursplan skall innehålla, bör det införas en tiondepunkt, nämligen "10) omfattningen av lärarleddundervisningstid eller motsvarande".12. Resursmässiga villkor för en nymasterutbildning (punkt 7) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkande 41.StällningstagandeOm man menar allvar med den nya masternivå somdiskuteras i rapporten utbildning iutveckling. Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds2004:2) och som kan bli en avancerad nivå mellangrundutbildning och forskning, så måste den gesbättre anslagsmässiga förutsättningar ängrundutbildningen. Regeringen bör pröva vilkaeffekter detta kan få.13. Allmänt om tillträde till högskolan(punkt 9) - m, cav (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub276 yrkande 6 och2004/05:Ub293 yrkande 1,bifaller delvis motion2004/05:Ub473 yrkande 21och avslår motionerna2004/05:Ub378 yrkande 4 och2004/05:Ub473 yrkande 22.StällningstagandeVår vision om mer reellt självstyre för lärosätenaöppnar för en ökad lokal antagning ochurvalsprocess. Vi ifrågasätter den centrala styrningsom sker av hur studenter skall antas tillhögskoleutbildning. Lärosätena har ingen makt attsjälva bestämma vilken typ av urval som passar bästför just deras utbildningar. Varje lärosäte måste fåbestämma hur antagningarna skall gå till på egenhand.14. Allmänt om tillträde till högskolan (punkt9) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub378 yrkande 4och avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 6,2004/05:Ub293 yrkande 1 och2004/05:Ub473 yrkandena 21 och 22.StällningstagandeFör att kvaliteten i högskolans utbildningar skallupprätthållas måste studenterna ha tillräckligaförkunskaper när de påbörjar utbildningen. Högskolankan inte ägna sig åt att repetera gymnasiekunskaper,det förlorar såväl studenter som samhälle på.Förkunskapskraven till vissa utbildningar harsänkts. Dessa måste återställas.15. Allmänt om tillträde till högskolan (punkt9) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkandena 21 och 22och avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 7,2004/05:Ub293 yrkande 1 och2004/05:Ub378 yrkande 4.StällningstagandeDet är inte statens uppgift att centralt styra vilkaförkunskapskrav och behörighetsregler som skallgälla. Statens uppgift är i detta sammanhang baraatt garantera jämlikhet och kvalitet. Högskolornaskall ha stor frihet att utarbeta egnabehörighetskrav och urvalsmetoder utifrånutbildningens karaktär. Ett brett antagningssystemger olika grupper och individer fler möjligheter attsöka sig till den högre utbildningen. Antagning ochurval kan göras utifrån gymnasiebetyg, högskoleprov,andra prov eller t.ex. genom intervjuer. Meriter avolika slag skall kunna beaktas när de är relevantaför utbildningens innehåll. böruppmuntra mångfaldsarbetet genom att stödjalärosätena.16. Särbehandling vid urval (punkt 10) - m, fpav (), (), MargaretaPålsson (m), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub292 yrkande 4 och2004/05:Ub293 yrkande 7och avslår motion2004/05:Ub335.StällningstagandeVid ett flertal tillfällen har olikasocialdemokratiska regeringar laborerat medkvotering av olika grupper för att uppnå enpolitiskt önskvärd balans vid landets lärosäten. Enkonstgjord balans kan emellertid dölja ochpermanenta en reell ojämlikhet. Kvotering är enåtgärd som hör hemma i en värld där kollektivismenråder. Kvotering innebär att önskan ommeritneutralitet ges upp. I ställetinstitutionaliseras en uppdelning mellan grupper,där individer främst ses som representanter förgruppen. Likhet inför lagen är den väg till verkligjämställdhet som vi förordar. Varken negativ ellerpositiv särbehandling kan tolereras ijämställdhetens namn. Individen och individenskunskaper skall sättas i centrum ochgrupptillhörighet ses som något sekundärt.17. Särbehandling vid urval (punkt 10) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub335och avslår motionerna2004/05:Ub292 yrkande 4 och2004/05:Ub293 yrkande 7.StällningstagandeHuvudprincipen att studenter skall behandlaslikvärdigt oavsett kön, etnicitet, religiösåskådning, sexuell läggning eller funktionshinderfastslås i lagen (2001:1286) om likabehandling avstudenter i högskolan. Denna huvudregel är i deflesta fall en självklarhet. Dock kan det finnastillfällen där avsteg från huvudprincipen kan varaberättigat. Därför finns det i likabehandlingslagenen bestämmelse om att särbehandling kan accepterasom den är berättigad av hänsyn till ett särskiltintresse som uppenbarligen är viktigare än intressetav att förhindra diskriminering i högskolan. Dennaundantagsbestämmelse har visat sig svår att tolka.Det tveksamma rättsläget har fördröjt lärosätena ideras arbete med att öka mångfalden i högskolan,vilket är beklagligt. Likabehandlingslagen börförtydligas på denna punkt, så att det klart framgåratt positiv särbehandling utifrån kön och etnicitetfår användas i syfte att bredda rekryteringen tilloch öka mångfalden inom högskolan.18. Urvalsfrågor i övrigt (punkt 11) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkandena 20 och 43och avslår motionerna2004/05:Ub486 och2004/05:Ub495 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeMer avancerade kurser i gymnasieskolan bör ges etthögre meritvärde än mer grundläggande kurser vidurval till högskoleutbildning. Därigenomsäkerställer man att gymnasiestudenterna har detkunskapsdjup och den studievana som möjliggör ensmidig övergång till högskolan.En fråga som kan bli problematisk äratt andelen nybörjare i högskolan har minskat sedannågra år tillbaka. Fler äldre studenter trängerundan nybörjarna, möjligen på grund av att de äldrestudenterna ibland ges förtur genom antal redaninlästa poäng. Systemet med poängförtur bör sesöver.19. Tillämpningsområdet för lagen omlikabehandling av studenter i högskolan(punkt 12) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub442 yrkande 10 och2004/05:U257 yrkandena 23 och 24och avslår motion2004/05:So604 yrkande 7.StällningstagandeLagen (2001:1286) om likabehandling av studenter ihögskolan bygger på principen om rätt tilllikabehandling utan åtskillnad på grund av t.ex.kön, ålder eller sexuell läggning. Lagen åläggerhögskolor och universitet att aktivt främjastudenters lika rättigheter samt att förebygga ochförhindra trakasserier på grund av sexuell läggning.Det är anmärkningsvärt att denna lag inte gällerPolishögskolan och Försvarshögskolan. Det finnsinget som tyder på att dessa högskolor är undantagnafrån den heterosexuella norm som finns i vårtsamhälle. Därför bör likabehandlingslagen ändras såatt Försvarshögskolan och ingår itillämpningsområdet för den.20. Sanktionsmöjligheter i lagen omlikabehandling av studenter i högskolan(punkt 13) - kd, cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub276 yrkande 16 och2004/05:Ub473 yrkande 34.StällningstagandeLikabehandlingslagen innehåller inte någrasanktionsmöjligheter mot lärosäten som underlåteratt uppfylla lagens krav på aktiva åtgärder. Lagenär därmed tandlös. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om lämpligasanktionsmöjligheter i sådana fall.21. Studentkontrakt (punkt 14) - fp, mpav (), Axel Darvik (fp) och JanLindholm (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub378 yrkande 10 och2004/05:K459 yrkande 5.StällningstagandeStudenternas rättssäkerhet inom högskolan kanstärkas genom att man inför studentkontrakt. Ett brakontrakt måste innebära rättigheter och skyldigheterför båda parter - studenterna och lärarna. Varjeinstitution bör upprätta ett sådant kontrakt. Därskall regleras bl.a. principer för hur rättning ochbetygssättning skall gå till. Studenten skall harätt att överklaga sitt betyg eller få sin uppsatsbedömd av en annan lärare, i slutändan av en avinstitutionens professorer eller någon friståendegranskare. För doktorander kan anges exempelvis hurmycket handledning som den enskildaforskarstuderanden har rätt till. Förgrundutbildningsstudenter kan anges t.ex. krav pånärvaro, antal studietimmar kursen omfattar ochbetygskrav för godkänt m.m. För att främja arbetetmed studentkontrakt bör regeringen ge Högskoleverketi uppdrag att genomföra en försöksverksamhet medstudentkontrakt på fem lärosäten.22. Studenternas rättssäkerhet i övrigt(punkt 15) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub441 yrkande 9och avslår motion2004/05:Ub276 yrkande 15.StällningstagandeEn god institution skall bejaka och följa de reglersom bestäms av statsmakterna och av högskolan själv.Institutionen skall utreda regelbrott, i synnerhetnär de drabbar studenterna, och vidta åtgärder föratt förebygga att samma fel uppstår igen.