bet · GS01FIU23 · 2005-05-12 00:00:00 — Det gäller för KPI och såvidare. Om däremot importpriserna ändras för att man börjar köpa heltandra saker på helt andra ställen kanske handlingsregeln borde varahelt annorlunda utformad.Det pågår nu en intressant diskussion om vad produktiviteten egentligenbestår av. Som du sade här tidigare är det just ingen som har någotsant svar på den frågan. Det är ändå uppenbart att det finns storafrågetecken inför att använda det vanliga måttet på det sätt som manbrukar.Jag tänker därför fråga lite mer långsiktigt om det finns anledning attifrågasätta vilka mått man använder och hur de är konstruerade, kopplattill de mer traditionella slutsatser man brukar dra av dem, närimportprisindex och produktiviteten kan förändras på helt andra grunder änvad man är van vid. Vi har tidigare fått redogjort för en metodutvecklingnär det gäller att ta in marknadens förväntade räntor i redovisningarna.Finns det anledning att gå vidare med andra metodförändringar? Det ärmin ena fråga.Den andra frågan gäller det som du avslutade med alldeles , LarsHeikensten. Du sade ungefär så här: Vår bästa uppskattning av finanspolitikenär det som står i inflationsprognosen. Det har varit tydliga uttalandenfrån finansministern inför de så kallade förhandlingarna, att eftersomde offentliga finanserna inte ser ut att bli fullt så dåliga som mantrodde finns det utrymme för nya utgifter. Detta är inget illvilligttal från borgerligheten. Vad ni skriver här är att det kommer attinnebära att finanserna förstärks. Det aviseras också att de ska användasi hög grad för AMS-åtgärder som sänker den öppna arbetslösheten. Detsades att man räknar med att komma ned till lagomtill valet . Er prognos här är att den öppna arbetslösheten skavara . Båda de parametrarna har ändå vissbetydelse för den bedömningen.Det finns ingen anledning att gå i polemik om huruvida finanspolitikenär korrekt utformad. Men prognosen som är gjord verkar inte vara denbästa man kan göra utifrån de offentliga redovisningar som kommer frånpolitiskt håll. Hur ser ni på den politiska utvecklingen och bedömningenatt inflationen och räntan ska vara som de är, utifrån att de offentligafinanserna planeras vara svagare och den öppna arbetslösheten planerasvara lägre?Riksbankschef : Låt mig börja med den sista frågan. Detär svårt att bedöma exakt hur finanspolitiken kommer att läggas upp.Normalt sett utgår vi från de förslag som finns med något sånär tydligakonturer. Om det sedan aviseras åtgärder som inte är särskilt specifikaär det alltid en svår avvägning: Vad ska vi lägga in i kalkylerna?Jag utgår från att vi inte har ändrat bedömningen bara till följd avett utspel . Det krävs att det har kommit lite längrei processen. Det är möjligt att det kommer att påverka våra bedömningarframöver, om man väljer att bedriva en i vissa avseenden mer expansivpolitik. Vi får då gissningsvis en aningen högre tillväxttakt på kortsikt och kanske ett aningen högre inflationstryck. Det handlar ocksårätt mycket om hur åtgärderna är konkret utformade. Jag vet inte om jagkan säga mer om den saken egentligen.Det är vår principiella ansats och den följer vi. Jag kan just nu intese en finanspolitik framför mig som i det kortsiktiga, konjunkturellaperspektivet skulle vara av den arten att det påtagligt skulle förryckaden penningpolitiska bilden. Så uppfattar jag inte heller de signalersom har sänts. Vi får gissningsvis ungefär samma konjunkturutvecklingoch inflation även om man skulle göra en del ytterligare förändringar.Problematiken när det gäller finanspolitiken har mer att göra med denandra aspekt jag tidigare berörde, det långsiktiga, det ramverk somfinns och hur det uppfylls eller inte uppfylls.När det gäller den första frågan är jag lite osäker. Var det så att du,, i huvudsak funderade över hur vi ser på importprisutvecklingoch produktivitetsutveckling och i vilken utsträckning begreppen därfungerar. Om det var din frågeställning vill jag säga följande.När det gäller importprisutvecklingen bedriver vi ett arbete för att fåfram mer meningsfulla prisindex, som fångar den internationellaprisutvecklingen. Problematiken där är alltså att vi har jobbat med prisindexsom baseras på prisutvecklingen i de länder som vi i huvudsak harimporterat från. Sker det dramatiska förändringar där, att man går frånatt importera mycket från vissa länder till att importera betydligt merfrån andra, kan man få bekymmer med importprisrelationerna. Jag troratt det är ett av de problem som vi och andra har haft.När det gäller produktiviteten finns det naturligtvis också olika typerav frågeställningar. Det har framför allt att göra medproduktivitetsutvecklingeni tjänstesektorerna, ett arbete som vi har varit med och försökt stödjaStatistiska centralbyrån i att bedriva. De arbetar med att förändra ochförbättra, men jag tror i huvudsak att det är ett område där det ocksåkrävs mer pengar. Metodutveckling på detta område är alltså någotFinansdepartementet måste engagera sig i, om jag förstår saken rätt. Vihar gjort en del beställningar, där tar framvissa saker som har varit av speciellt intresse för vår del.Parentetiskt kan jag också säga att detta - att utveckla den här typenav underlag - är en av allra väsentligaste uppgifter.Karin (): Det är självklart att ni inte kan göra några heltegna allmänna prognoser utifrån uttalanden eller vad som verkar vararimligt och troligt att regeringen gör med finanspolitiken inför valet.Sannolikheten att man går till val på åtstramning får väl betecknassom rätt liten. Det känns som att det finns ett ganska svajigt underlagpå de här punkterna som gör att det kan finnas anledning att omprövasenare.Vi kan konstatera att viljan att göra uttalanden om hur mycket ni skapåverka penningpolitiken förefaller i rätt hög grad vara omväntproportionell till hur många förslag till strukturella förändringar mansjälv tar ansvaret för att lägga fram men inte gör. Det kanske möjligenockså gäller Konjunkturinstitutet.Det man slås av är just detta om inflationstakten blir låg därför attdet sker systemförändringar, och då får ni skäll för att ni inte harparerat dem med räntan. Finns det över huvud taget någon teoretiskmöjlighet, om man hade vetat om det här - vilket inte ni och inte någonannan tog med i sina bedömningar - att det hade spelat någon roll? Ärdet rätt att sänka räntan som en konsekvens av att de här mönstrenförändras? Ska penningpolitiken vara utformad för det? Det är väl därman känner att man skulle behöva gå ett steg vidare i diskussionen.Det är lika som det var för , då man funderar om manverkligen kan sänka räntan när det är stagnation. Vad gör man omlågkonjunkturen blir ännu lägre och man redan ligger på noll? Ärpenningpolitiken verksam i det läge som vi nu är i? Måste vi inte ha kvarlite fallhöjd om det dessutom kommer sämre tider?Riksbankschef : Låt mig börja med senaste fråga.Vi har, som jag uppfattar det, haft ensituation där det har skett rätt påtagliga förändringar på olika vis iden globala ekonomin. Därmed säger jag inte att det inte har varit ensnabb strukturomvandling på många sätt tidigare. Det här landet harklarat sig så pass bra i ett längre historiskt perspektiv mycket tackvare vår förmåga att anpassa oss till strukturella förändringar. Menjag tror att de flesta håller med om att det kanske är extra storaförändringar just nu.Det hänger ihop med flera olika saker. Det hänger ihop med, som jaguppfattar det, framväxten av ett antal, i politiska termer, stabilaregimer - vad man än sedan tycker om dem - i som bedriver enekonomisk politik starkt inriktad på export. Det hänger ihop med denteknologiska utvecklingen, som gör att man kan dra nytta av nyateknologiska landvinningar globalt på ett sätt som man tidigare inte kunde.Man kan sitta exempelvis i och syssla med telefontjänster, ellerman kan göra stora programmeringsjobb. Många svenska företagare ärinvolverade i detta och har lagt ut delar av sin design på center iexempelvis . Det hänger antagligen också ihop med den globalalåginflationsmiljö som vi är i. Det finns alltså ett antal olika faktorer.Sammantaget har de här faktorerna haft en prispressande effekt i mångaekonomier. Det förefaller som om den pressen har varit extra stor i endel små länder de senaste åren.Jag får många frågor från mina europeiska kolleger när jag är nere iEuropa om den positiva utvecklingen i de nordiska länderna. Dessa harganska olika penningpolitik och skiljer sig på alla möjliga olika sätt,men alla har en mycket bra utveckling i ett europeiskt perspektiv justnu när det gäller produktivitet och inflation.Då är frågan om man ska ta hänsyn till den här typen av strukturellaförändringar när man bedriver penningpolitik. Ja, det ska man, enligtmin uppfattning. Varje enskild förändring kan sägas vara en isoleradoch tillfällig förändring. Men givet att vi är i en sådan fas som vi är,tror jag att det är rimligt att beakta den i den utsträckning det ärmöjligt.Låt oss vända på kuttingen och säga att det var ett inslag i utvecklingenpå att man i omgångar höjde indirekta skatter. Jagtror att det då hade varit farligt att bedriva penningpolitik utan attbeakta det inslaget. Även om varje enskild skattehöjning var isoleradvar det ett mönster, som bidrog till den inflationsmiljö vi hade. Hademan då inte beaktat det hade man antagligen fått se en accelererandeinflation i den situationen. Jag tycker att samma slutsats gäller numen med motsatta förtecken.En annan sak är att det är svårt att i praktiken avgöra hur stora hänsynman bör ta. Som jag var inne på, varierar effekterna på inflationenkraftigt mellan åren. Kom ihåg att vi hade den här diskussionen - nu ärvi tillbaka lite i det jag pratade om inledningsvis - mellan 1997 och1999. Det var många som sade att inflationen aldrig kommer att skjutafart. Det fanns också ett inslag av detta i den internationelladiskussionen vid den här tidpunkten. Titta vad som hände 2000, 2001 och2002 - då sköt inflationen fart kraftigt till följd av att elprisernagick upp. Det kan vi bortse från, men även om vi bortser från det vardet en uppgång i den underliggande inflationen.8. Olika mått på inflationen i USAÅrlig procentuell förändringKällor: och ser motsvarande tendenser . Exempelvis i ärinflationen, enligt de flesta mått mätt, på väg upp. Jag tror alltsåinte att konjunkturens effekter på inflationen har försvunnit. Jag troratt de andra faktorerna hjälper, om ni så vill, centralbankerna i världenoch har hjälpt dem . Och jag tror att de kommer atthjälpa oss även . Men det är väldigt svårt attveta från det ena året till det andra exakt hur det här kommer att slå.Det är vad de här bilderna visar. Ingen såg egentligen att det skullebli precis på det här sättet.Det är en annan sak, som glider in på mot slutet, om det här ledertill att vi kommer att fortsätta ha låga räntor . Det är lättatt se bakgrunden till frågan. Tittar vi på under de gångnaåren ser vi att vi har haft väldigt låga räntor. Vi har haft ganskalite konjunkturell svängning i räntan, säkert mindre än vad de flestaskulle ha föreställt sig. Det beror ju på att de här krafterna har verkatovanligt hårt i vår ekonomi.Det finns en risk för att den här utvecklingen reser andra typerav frågeställningar. Säg att inflationen till följd av de krafter jagpratar om leder till en väldigt låg prisökningstakt. När man tittar iprognoserna framåt ser det alltid ut som att inflationen ska komma undermålet. Då finns det skäl för oss att fortsätta ha låga räntor. Men omvi fortsätter att ha så här låga räntor skulle det förvåna mig om detinte bygger upp rätt allvarliga finansiella obalanser av olikaslag. Jag tycker inte alls att vi är där , och hade jag tyckt dethade jag lagt upp mitt inledande anförande på ett annat sätt. Jag harändå noterat att vi exempelvis har haft en ganska kraftig småhusprisutveckling.Vi ser den här typen av problematik i andra länder och globalt.Jag tror att jag har varit inne på det här tidigare i utskottet.Tillgångsprisutvecklingen i en låginflationsmiljö är en problematik närman sysslar med penningpolitik som man har anledning att fundera över.Är det någon enskild faktor som jag tror kan leda till att man börjaromvärdera inflationsmålspolitiken, som generellt i västvärlden harfungerat väl, kommer det att ha med det här att göra. Det kommer attresa frågor om hur man med andra typer av politiska åtgärder, som liggervid sidan om vad räntepolitiken kan hantera, kan påverka tillgångsprisetoch kreditexpansionen. Det gäller exempelvis hur skattepolitiken läggsupp, för kapitalbeskattning eller fastighetsbeskattning, för att ta tvåexempel som går åt lite olika håll politiskt, i de slutsatser man kanvilja dra. Men båda är förstås exempel på skatter som påverkarprisutvecklingen på småhus.När det sedan gäller det första som pratade om, finanspolitiken,har vi i fråga om politiken 2007 tvingats göra en del egna antaganden,för där är det väldigt oklart exakt hur det kommer att se ut. Där harvi valt att anta att politiken läggs om i en aning stramare riktningför att de långsiktiga budgetmålen ska uppnås. Det åskådliggör att visjälva ibland tvingas göra antaganden - det drar vi oss inte för. Mendet är klart att det underlättar ju tydligare den bild är som ligger påbordet. Jag utgår från att det efter vårpropositionen är tydligare vadsom kommer att gälla de närmaste ett till två åren, och därmed kan vita hänsyn till det vid nästa tillfälle.Mats (): Riksbankschefens presentation var intressant, och ävenden efterföljande debatten har varit det.Vi diskuterade förra gången de ingångsvärden som och andraaktörer har för sitt agerande. Produktivitetsutvecklingen och tillväxten- bägge dessa mått har ju slagit omvärlden med häpnad: Vi har så oerhörthög produktivitetstillväxt, så oerhört hög tillväxt, trots att vi serväldigt klena resultat av detta i verkligheten. Arbetsmarknaden äroerhört svag. Investeringarna ligger klart under genomsnittet bland EU:sursprungsländer. Vi ser ett antal sådana exempel. Här försöker man dåindirekt lägga skulden för den svaga sysselsättningsutvecklingen påRiksbanken.Jag tittade på en del siffror på hur det har sett ut inom EU från 1995till 2003. Sysselsättningen i har vuxit betydligt långsammareän i genomsnittet av länderna, knappt hälften av snittet av EU-länderna.Tittar vi på de allra bästa, och , är det ungefär ensjättedel av tillväxt av nya jobb . Detta kanknappast vara fel, om man tittar på hur penningpolitikenhar bedrivits.Jag har ett par frågor till svenska produktiviteten verkar vara oerhört hög i ett internationelltperspektiv, som det kommer fram så väldigt få nya jobb. Varförleder inte den förbättrade produktiviteten till fler nya jobb?Vi hade generaldirektör i utskottet . Jagkonstaterade att man i på sexoch en halv sida diskuterade just produktivitetsmåttet. Du var självinne på detta. Generaldirektören sade att de här siffrorna har mera medmetafysik än med verkligheten att göra i många fall.Det skulle vara intressant att få en kommentar. Är det så att det häri själva verket leder oss fel, att mycket av produktivitetstillväxteni själva verket är en outsourcing av produktion som sker framför allti och sydostasiatiska länder men även i och de nyamedlemsländerna? Sedan stämplar vi Made in på detta, och de svenskabörsföretagen upplever en vinst-boom som vi inte har sett på mycketlänge, som sysselsättningen viker.Riksbankschef : Jag ska börja med att säga att jag ändåtror att man måste konstatera att vi har en bra produktivitetsutvecklingi , och i , som jag var inne på tidigare, jämfört med mångaandra länder. Det finns indikatorer som tyder på att det har att göramed att vi är snabbare på att ta oss an ny teknik. Starka skäl talarför - men jag har inte sett någon studie som tydligt belägger det - attdetta att vi är så starkt exponerade för utvecklingen i omvärlden spelaren roll. Få länder har en så hög exportandel som vi har, och då är deten stor del av vår ekonomi som lever i väldigt skarp konkurrens medomvärlden, större än i en del andra länder.En av frågor var varför vi inte har fått i gång sysselsättningenännu. Det kan man naturligtvis reflektera över. Vi kan se att det finnsett väldigt tydligt mönster mellan BNP-tillväxt och sysselsättninghistoriskt, och det är tydligt att det har varit långsammare i den häruppgången. Det innebär naturligtvis inte att det inte kommer att kommai gång, men det har tagit . Motsvarande debatt fördes i Förentastaterna, och även där tog det den här gången innanuppgången kom.En lite speciell sak i vårt fall är att antalet arbetade timmar harbörjat stiga betydligt snabbare. Där har mönstret varit det normala.BNP har lett till ökat antal arbetade timmar, men inte sysselsatta. Dettror jag delvis hänger ihop med en del förändringar på arbetsmarknaden.Det hänger nog ihop med att en del som har varit sjuka harbörjat arbeta. Det är en aspekt på det hela. Men det hänger gissningsvisockså samman med att människor drar sig för att anställa, nyanställa,och hellre ökar antalet timmar, om vi jämför med det historiska mönstrethos dem som jobbar, än anställer ny personal.Jag tänkte be något kommentera frågan om "merchanting", som ären aspekt på detta som jag vet att har intresserat sig för tidigare.9. Beräknat bidrag till BNP-tillväxten från merchantingProcentenheter** Under antagandet att prisutvecklingen för merchanting varit som förtjänsteexporten totalt.Källor: SCB och Riksbanken.Kerstin : Du pratade väl om outsourcing. Egentligen är detväldigt svårt att få något mått. Det är väl "offshoring", när man tänkersig att man flyttar ut. Annars kan det vara att man flyttar produktionbara i . Men just detta att man flyttar ut produktion är det,som sagt, svårt att hitta något bra mått på. Men vi har "merchanting",som kanske säger någonting. En stor del av det här kan vara till exempelatt det är ett moderbolag i och två dotterbolag utomlands, ochsedan köper moderbolaget från det ena och säljer till det andra.Som vi ser slår det lite mellan åren. Om vi ser det som andel av BNPhar det skett en ökning av "merchanting". Men det är svårt att veta vadman ska tro om framtiden. Det kan ju vara specifika faktorer, och detkan slå tillbaka mellan de olika åren. Sedan har det varit ett problemhur man ska värdera det, om det verkligen är en ökad produktion. Mångatycker ändå att man kan se det som något slags avkastning på forskningoch utveckling som har skett i . Det kanske har påverkatsysselsättningen i ett tidigare skede. Vi får en produktionstillväxt, ettförädlingsvärde, i , men det har inte skett någon direkt produktiondet året i . Till viss del kan det ge en högre produktivitetstillväxtoch högre produktion i . Men om det ändå ses som att det harskett forskning och utveckling i har det ju sysselsatt människori ett tidigare skede i . Det blir alltså en tidsförskjutning.Hur ska man tolka det där? Det har ändå inte varit ett så stort bidragpå senare år.10. Merchanting som andel av BNPProcentKällor: SCB och Riksbanken.Riksbankschef : Vi har en bild till som visar hur dethar utvecklats över tiden, och då ser vi att "merchanting" uppenbarligenhar ökat trendmässigt. Det är antagligen en naturlig följd av denutveckling som vi har globalt.Vi har diskuterat hur det ser ut i andra länder, men vi har inte kunnatta fram ett bra underlag ännu så det vågar jag inte uttala mig om.Gissningsvis är det här ett fenomen som även andra länder har. I Sverigeär det rätt starkt koncentrerat till några sektorer, om jag förstodsaken rätt. Det är ett par sektorer som har dominerat under de senasteåren.Mats (): Det här beskriver produktion och verksamhet som bokförssom svensk, produktivitetsförbättring och så vidare, trots att produkternaaldrig har varit i . Här ser vi ett växande problem. Vi ser ocksåatt småföretagen flyttar ut mer och mer produktion. Man har dotterbolagsom tillverkar, och så tar man hem det, stämplar Made in ochsäljer med mycket god vinst, men det är ingen sysselsättningsförbättring.Hur ska man mäta produktivitetsförbättringen av att telefonen också ären kamera, en bandspelare och en video, när man sätter sig ned ochförhandlar om detta på och ?Jag slipper nu köpa både en kamera, en videokamera och en diktafonsamtidigt som jag köper min telefon. Det är klart att det är en enormproduktivitetsutveckling. I det här fallet har väl detta skett, såvittjag förstår, i och inte i , även om det är ett joint venture,med ett svenskt och ett japanskt företag. Mätproblemen är enorma, ochrisken när man ska navigera efter de här siffrorna är att det blir fel.Riksbankschef : Jag ska inte förlänga diskussionensärskilt mycket, men jag tror att det här på sätt och vis är en naturligföljd av globaliseringen, att det inte bara är produktivitetsstatistikensom blir mer och mer problematisk. Det är nog många delar av vår nationellastatistik som blir svårare att tolka i takt med att vi har mer och merintegrerade strukturer, företag som är mycket stora i vår ekonomi ochockså mycket stora utomlands, och som gör mycket inom sig som har rättstor betydelse för hur statistiken ser ut.Siv Holma (v): Många av de frågor som jag hade tänkt ställa har redanblivit berörda. Framför allt handlar det om den frågeställning som BoBernhardsson hade i begynnelsen och fick ett väldigt nyanserat svar påav riksbankschefen. Men ändock kvarstår något.Jag uppfattar att trots att ni kan vara självkritiska finns det ingenanledning att ändra de spår som ni har bestämt er för när ni görbedömningarna av räntans nivå. Det är naturligtvis många saker som skasamverka för att vi ska få en bättre sysselsättningsutveckling.Jag kan lugna oppositionen, som tror att majoriteten inte kommer attbedriva en bra politik för sysselsättningen. Vi kommer i alla fall attgöra allt vad vi kan för att få ordning och reda på detta område också.Det ska nog inte bli så stora problem.Jag har också funderat på just det här med produktivitetsutvecklingen,svårigheterna, som också var inne på, mätproblemen. Detfinns en annan sak som jag funderar på. Vad jag förstår är detexportindustrin som står för produktivitetsökningen, som har varit oväntathög. Då tänker jag på att det förutom IT-tekniska saker också finns enbasindustri, och det kunde vara intressant att höra vilken betydelseden har. Det är ju en basindustri som är väldigt exportinriktad. Harproduktivitetsökningen haft en betydelse i det här sammanhanget?Riksbankschefen talar om att produktivitetstillväxten inte är helt klarlagd,att det finns en problematik och att ni från sida gör endel gissningar i det sammanhanget.En annan fråga som jag har funderat på när jag har lyssnat ärsmåhusprisutvecklingen. Den kan se väldigt olika ut i landet. Vad har det förbetydelse? Jag kan förstå att det har en betydelse att de befolkningstätaområdena har någon form av ledande funktion i sammanhanget. Det kundevara intressant att få en kommentar till det.Riksbankschef : Tre frågeställningar som tog upptänkte jag beröra, först det här med att ändra spår. Vi har naturligtvisalltid all anledning att fundera när vi har gjort en bedömning som intehar varit korrekt, av inflationen eller vad det nu är, över hur det kangöras bättre. Det är ett arbete som pågår kontinuerligt. Jag vill gärnaunderstryka att vi i det arbetet har väldigt mycket hjälp av olika typerav internationella kontakter som vi har. Det visar sig nämligen attmånga av de problem vi har finns också i andra länder. Senast nu i helgenvar jag i , och då hade vi en lång diskussion där flera kunde vittnajust om snabba förändringar i detaljhandeln. Det sker i , påsamma sätt som ni vet har skett i med företagetWal-Mart, som har tagit väldigt stora marknadsandelar. Det sker iNederländerna, där tyska livsmedelsföretag bryter in ganska starkt, precissom de har gjort i delar av . Vi kan alltså göra jämförelser ochvi kan dra nytta av de olika analytiska metoder som man har använt iandra banker.