bet · GT01MJU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I betänkandet behandlas förslagen i budgetpropositionen för om anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 28 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . I utgiftsområdet ingår politikområde Miljöpolitik och del av politikområde Forskningspolitik. Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andra utgiftsområden. Politikområde Miljöpolitik omfattar frågor rörande naturvård och biologisk mångfald, vatten och luftvård, sanering och efterbehandling av förorenade områden, avfall, bilavgaser, miljöskydd, miljöövervakning, miljöforskning, kemikaliekontroll, strålskydd, kärnsäkerhet, meteorologi, hydrologi och oceanografi samt internationellt miljösamarbete. fastställde ramen för utgiftsområde 20 till 4 i enlighet med finansutskottets förslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning på anslagen utom vad gäller anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald där utskottet med bifall till ett motionsyrkande (s, v, mp) föreslår en höjning med . Utskottet tillstyrker även motionens förslag om ett tillkännagivande när det gäller den beräknade storleken på anslaget för vart och ett av budgetåren 2007 och 2008. Samtliga övriga motionsyrkanden avstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till bemyndiganden. Utskottet har i övrigt inget att erinra mot regeringens redovisningar beträffande miljöpolitikens inriktning och resultatbedömning. I betänkandet finns en reservation och fem särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 1. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , 2. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , 3. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:5 Miljöforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , 4. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:9 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , 5. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , 6. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar besluta om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , 7. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , och , 8. för anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt utskottets förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 20 punkterna 1-7 och motion 2005/06:Fi320 yrkande 5, bifaller delvis proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 20 punkt 8 och avslår motionerna 2005/06:MJ297 yrkande 1, 2005/06:MJ317, 2005/06:MJ350 yrkande 1, 2005/06:MJ352 yrkande 1, 2005/06:MJ366 yrkandena 1-3, 2005/06:MJ400, 2005/06:MJ464, 2005/06:MJ526 yrkandena 1, 2 i denna del och 4, 2005/06:MJ537 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ539, 2005/06:MJ545 yrkandena 1-3, 2005/06:MJ591 yrkandena 1-3, 2005/06:MJ596 yrkandena 14 och 43, 2005/06:N338 yrkande 14 och 2005/06:Bo303 yrkande 2. Åtgärder för biologisk mångfald tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottet anfört om höjd nivå för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald . Därmed bifaller motion 2005/06:Fi320 yrkande 6. 10-procentsregeln för sanering av förorenade områden avslår motion 2005/06:MJ596 yrkande 16. Reservation (kd) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: ()1, (), (), (), ()2, (), ()3, (), (), ()4, (), ()5, (), (), (), ()6 och ()7. Avstår från ställningstagande under punkt 1 Avstår från ställningstagande under punkt 1 Avstår från ställningstagande under punkt 1 Avstår från ställningstagande under punkt 1 Avstår från ställningstagande under punkt 1 Avstår från ställningstagande under punkt 1 Avstår från ställningstagande under punkt 1 Ärendet och dess beredning I betänkandet behandlas regeringens förslag i budgetpropositionen för , volym 11, om anslagen inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 28 motionsyrkanden från allmänna motionstiden . En förteckning över samtliga behandlade förslag återfinns i bilaga 1. Utskottets förslag till beslut om anslag återfinns i bilaga 2. I utgiftsområdet ingår politikområde Miljöpolitik och del av politikområde Forskningspolitik. Regeringens samordning av miljöpolitiken och ekologiskt hållbar utveckling har sin utgångspunkt i detta utgiftsområde som åtgärder för en god miljö i stor utsträckning också finansieras inom ramen för andra utgiftsområden. Forskningspolitiken presenteras närmare under utgiftsområde 16. Regeringens förslag till utgifter har utformats i samarbete med och . Regeringens och riksdagspartiernas förslag till anslag för inom utgiftsområdet återfinns i bilaga 3. Kemikaliegruppen, som är en arbetsgrupp inom utskottet, anordnade en särskild utfrågning om EU:s nya kemikalielagstiftning, Reach, med representanter för , Kemikalieinspektionen, industrin och miljöorganisationer. Utfrågningen nedtecknades stenografiskt och anteckningarna liksom programmet för utfrågningen återfinns i bilaga 4. Utskottet i samarbete med anordnade ett offentligt seminarium om uppföljningen och utvärderingen av arbetet med att nå 15 miljökvalitetsmål. Vid seminariet presenterades resultaten från fjärde årliga rapport om uppföljningen av 15 miljömål (Miljömålen - För barnens skull, de Facto 2005). Utfrågningen nedtecknades stenografiskt. Anteckningarna och programmet för seminariet återfinns i bilaga 5. Politikområde Miljöpolitik omfattar frågor rörande naturvård och biologisk mångfald, vatten och luftvård, sanering och efterbehandling av förorenade områden, avfall, bilavgaser, miljöskydd, miljöövervakning, miljöforskning, kemikaliekontroll, strålskydd, kärnsäkerhet, meteorologi, hydrologi och oceanografi samt internationellt miljösamarbete. Verksamheten vid , , , och ingår i politikområdet. Vidare hör för vatten- och luftvårdsforskning, internationella miljöinstitut, , AB och till politikområdet. Andra myndigheter med verksamhet inom politikområdet är och . Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. beslutade om 15 miljökvalitetsmål, som anger vilket tillstånd som skall uppnås i ett generationsperspektiv (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Målen omfattar följande områden: Levande sjöar och vattendrag Grundvatten av god kvalitet Hav i balans samt levande kust och skärgård har senare beslutat om ett antal delmål för miljökvalitetsmålen som anger att en viss miljökvalitet skall vara uppnådd eller att förändringar skall vara genomförda för att miljökvalitetsmålen skall kunna uppnås inom en generation (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU03, rskr. 2001/02:36). Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö kompletterades med beslut om delmål (prop. 2000/01:65, bet. 2000/01:MJU15, rskr. 2000/01:269). Delmål för miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan beslutades (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). beslutade om ytterligare ett delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (prop. 2001/02:128, bet. 2001/02:BoU14, rskr. 2001/02:291). beslutade om ytterligare två delmål under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö (prop. 2002/03:117, bet. 2003/04:MJU4, rskr. 2003/04:13). Regeringen har till i miljömålspropositionen föreslagit bl.a. ett nytt miljökvalitetsmål om biologisk mångfald, fem nya delmål och ändringar beträffande ett antal delmål. har behandlat regeringens förslag (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49). Miljöpolitikens inriktning och resultatbedömning Utskottets förslag i korthet Utskottet har inget att erinra mot regeringens redovisning när det gäller miljöpolitikens inriktning och avstyrker därmed, samt med hänvisning till den fastställda ramen för utgiftsområde 20, motionsyrkanden (fp, kd, c) om att anslå medel till nya anslag. Utskottet har i övrigt inget att erinra mot regeringens redovisning av genomförda insatser och resultatbedömning. är ett föregångsland i omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. Den positionen skall befästas och utvecklas ytterligare. Det övergripande målet för regeringens miljöpolitik är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. Genom en aktiv och pådrivande miljöpolitik skall aktivt bidra till en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling såväl nationellt som inom EU och globalt. Klimatförändringarna är en prioriterad miljöfråga för regeringen. Grunden för arbetet är samarbetet inom ramen för klimatkonventionen. En viktig framgång är att Kyotoprotokollet trätt i kraft vilket utgör ett första steg mot klimatkonventionens slutgiltiga mål, att undvika farliga klimatförändringar, men behövs betydligt mer långtgående och omfattande åtaganden. är ledande och pådrivande i det internationella klimatarbetet. Nationellt är beskattningen av koldioxid och energi viktiga ingredienser i den framtida klimat- och miljöpolitiken tillsammans med det handelssystem för utsläppsrätter som är i kraft inom EU. Klimatinvesteringsprogrammen är tillsammans med satsningarna på investeringar i pilotprojekt för vindkraft till havs och i fjällen samt elcertifikatsystemet viktiga instrument för att främja investeringar i ny klimatvänlig teknik. Satsningarna på forskning och utveckling inom energi- och transportområdet behövs för att morgondagens energisnåla teknik skall kunna utvecklas. Inom ramen för klimatstrategin på energiområdet är klimatprojekt enligt Kyotoprotokollets flexibla mekanismer viktiga element. I den kommande klimatpolitiska propositionen avser regeringen återkomma med förslag till hur arbetet med klimatpolitiken skall bedrivas i och internationella forum. Behovet av att minska luftföroreningar ges fortsatt hög prioritet i miljöpolitiken. Den negativa trenden behöver vändas i både och , särskilt för utsläppen av partiklar och ozonbildande ämnen. Underlaget för att bedöma föroreningssituationen behöver förbättras genom bl.a. utökad miljöövervakning. Miljömålsarbetet kräver en omfattande miljöövervakning för att följa tillståndet i miljön och effekter av vidtagna åtgärder. har det övergripande ansvaret för miljöövervakningen och fördelar medel för övervakning. anslag för forskning finansierar programforskning samt vissa forskningsprojekt, utredningar och konferenser. Forskningen vid IVL bedrivs också som samfinansierade forskningsprojekt med näringslivet. Användningen av anslag utgörs av forskning knuten till behov som härrör från arbetet med miljökvalitetsmålen och miljömålsansvar. Forskningen skall också bidra till att utgöra ett underlag till internationellt förhandlingsarbete på miljöområdet. Regeringen har i miljömålspropositionen Svenska miljömål - Ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) vidareutvecklat den strategi för giftfria och resurssnåla kretslopp som man beslutat om i tidigare propositioner. Regeringen anser att det för att uppnå miljökvalitetsmålen inom en generation krävs att denna strategi utformas så att användningen och förvaltningen av samhällets naturresurser inklusive avfallet sker på ett hållbart sätt, dvs. att det sker på ett effektivt, resursbesparande och miljöanpassat sätt. Detta innebär att användningen av kemiska ämnen bör ske så att de negativa effekterna på människors hälsa eller på miljön i möjligaste mån undviks. Förorenade mark- och vattenområden måste saneras så att de är fria från gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar i linje med Giftfri miljö. bör uppkomsten av nya förorenade områden förhindras. Vidare innebär det att genereringen av avfall inte bör öka, att avfallets farlighet bör minska och att avfallet i största möjliga utsträckning bör användas som en resurs i linje med God bebyggd miljö. Användningen av naturgrus bör minska och när naturgrus ersätts bör det ske med material som inte innehåller farliga ämnen eller av andra skäl inte bör användas. Ett framtida hållbart och kretsloppsanpassat VA-system bör vara utformat så att slutna kretslopp mellan samhälle och jordbruk skapas som risken för smittspridningen till människor och djur minimeras. Vidare bör slamanvändningen, varken , leda till negativa hälso- eller miljöeffekter. Giftfri miljö kräver en hög grad av internationellt samarbete och åtgärder även utanför för att kunna nås. Det är därför regeringens bedömning att agerande inom EU och globalt måste prioriteras högt. Inom EU pågår förhandlingarna om Europeiska kommissionens förslag till ny kemikalielagstiftning, Reach. På det globala planet pågår ett arbete med att ta fram en övergripande global kemikaliestrategi som skall beslutas . har en framträdande position i båda dessa processer. Vid sidan om dessa övergripande processer pågår en hög aktivitet för att begränsa miljöpåverkan av enskilda kemikalier och grupper av kemikalier både nationellt och internationellt. Naturvården till skydd för de omistliga naturvärdena i vårt land har länge varit kärnan i miljöpolitiken. Men en rik natur är också en del av vår välfärd. Ett aktivt friluftsliv, rekreation och naturupplevelser kan motverka stress och utbrändhet och bidra till ökad folkhälsa och livskvalitet. Det är ett viktigt skäl till att skyddet av den biologiska mångfalden är en av hörnstenarna i regeringens miljöpolitik. Havsmiljöfrågorna ges en fortsatt central roll i miljöarbetet, såväl nationellt som internationellt. För att nå miljökvalitetsmålet Hav i balans och en levande kust och skärgård har regeringen presenterat en strategi för en sammanhållen nationell havspolitik med ett ökat och samordnat myndighetsansvar för havsmiljöfrågorna. Miljösamarbetet med utvecklas i syfte att skydda känsliga miljö. Miljösamarbetet med intensifieras i syfte att aktivt bidra till att minska miljöbelastning i och . står som värd för den sjätte i , ett ministermöte om sjöfartens och fiskets miljöproblem i . En ökad satsning på ny miljöteknik och teknikutveckling är avgörande för att nå hållbar utveckling och skapa hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Målmedvetna teknologiskiften kan finna lösningarna på globala miljöproblem som det kan främja svensk industris utveckling och konkurrenskraft och därmed tjäna som drivkraft för en tillväxt inom ramen för hållbar utveckling. Fortsatta satsningar på kunskapsuppbyggnad, forskning och utveckling inom energi- och transportområdet är nödvändiga för att kunna utveckla morgondagens energi- och bränslesnåla teknik. Regeringens arbete med att utveckla effektiva ekonomiska styrmedel fortsätter. Den offentliga sektorns roll som motor i omställningen till hållbar utveckling förstärks. För att uppnå flera av de nationella miljökvalitetsmålen krävs internationella insatser. EU:s arbete påverkar direkt den svenska miljölagstiftningen. Därför är ett aktivt och pådrivande agerande inom EU-samarbetet en förutsättning för att uppnå flera av våra nationella miljömål, i synnerhet när det gäller normer för gränsöverskridande föroreningar såsom utsläpp till hav och luft samt produktlagstiftning som är harmoniserad för hela EU. Miljöskydd för tillväxt och arbetstillfällen är en viktig del i att driva reformarbetet framåt för att nå målet med den s.k. Lissabonstrategin . Inom EU kommer regeringen att arbeta fortsatt intensivt för att den utvidgade unionen skall utveckla hållbara konsumtions- och produktionsmönster. skall också fortsatt utnyttja möjligheten att genom EU påverka den globala miljöpolitiken. kommer att fortsätta att bidra aktivt till arbetet inom FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD), där handlingsplanen från i följs upp. I det globala miljösamarbetet kommer att ge fortsatt prioritet till arbetet för hållbara konsumtions- och produktionsmönster, vatten och sanitet, den globala kemikaliestrategin, skyddet av den biologiska mångfalden, klimatfrågor och förnybar energi, jämställdhet och företagens ansvar. EU-utvidgningen skapar helt nya förutsättningar för ett intensifierat miljösamarbete i norra , inklusive . Det är också viktigt att spelar en fortsatt aktiv och pådrivande roll i , i Östersjösamarbetet (Baltic 21 och Helcom, i samarbetet i och samt i samarbetet i Nordostatlanten (Ospar). Att utveckla det gemensamma arbetet inom UNECE och har också stor miljöpolitisk betydelse. lämnade regeringen miljömålspropositionen Svenska miljömål - Ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) till . I propositionen redovisas en fördjupad utvärdering av systemet med miljökvalitetsmål och delmål samt de tre åtgärdsstrategier som antogs . Regeringen redovisar i miljömålspropositionen sin bedömning av miljökvalitetsmålen och föreslår åtgärder för att nå dessa. lämnade sin fjärde årliga rapport om uppföljning av 15 miljömål (de Facto 2005). Rådets bedömning beträffande mål som blir svåra att nå är densamma som föregående år, nämligen Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Levande skogar och Ingen övergödning. Rådet konstaterar att utvecklingen är positiv för många av miljökvalitetsmålen men att jämfört med tidigare behöver bl.a. utsläppen av försurande ämnen uppmärksammas mer. Jämfört med föregående år har rådet ändrat sin bedömning av möjligheterna att nå delmålen i tre fall. För luft har bedömningen för delmålet om marknära ozon ändrats från att målet kan nås med redan vidtagna och beslutade åtgärder till att målet blir svårt att nå om inte ytterligare insatser vidtas. För delmålet om vattenskyddsområden i Levande sjöar och vattendrag har bedömningen ändrats från att målet är möjligt att nå med vidtagna och beslutade åtgärder till att ytterligare åtgärder måste vidtas. För delmålet om ågärdsprogram för hotade arter i Myllrande våtmarker har bedömningen ändrats i motsatt riktning och konstaterar att målet kommer att nås med vidtagna och beslutade åtgärder. För ett antal andra delmål är rådets bedömning osäker bl.a. på grund av kunskapsbrist. föreslår i motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis att anslås till en hållbarhetskommission som skall utreda vilka systemfel som lägger hinder för ett hållbart samhälle samt föreslå åtgärder inom ramen för sitt uppdrag. Kommissionen bör ha medel för egna utredningar. Kommissionens första uppdrag bör enligt motionärerna vara att ge förslag till hur splittringen i dagens nationella havsmiljöarbete kan överbryggas. Därefter bör hindren för en hållbar utveckling inom kommunikationssektorn studeras. vill också avsätta för stöd till faktainsamling angående klimatförändringen. En förbättrad samordning behövs enligt motionärerna kring de beslutsunderlag som kommunerna behöver. En myndighet, förslagsvis , bör få i uppgift att samordna arbetet med att samla information från statliga myndigheter. föreslår vidare att avsätts till ett särskilt Östersjökonto. Inledningsvis skall dessa medel användas för att utöka trafikövervakningen och trafikledningen samt förstärka den eftersatta räddningsberedskapen mot oljeolyckor. och arbete med att knyta samman olika rapporteringssystem bör ges högsta prioritet och resurser att tas i drift när arbetet har avslutas. Vidare kan en övervaknings- och ledningscentral för med de nya möjligheter till trafikrapportering och övervakning som finns behöva upprättas. Åtgärder för skydd mot oljeskador till havs och i strandzonen samt uppföljande verksamhet måste utvecklas både ekonomiskt och funktionellt. Ett internationellt tvärvetenskapligt forskningscentrum för havs- och kustmiljö bör inrättas. Slutligen bör resurser avsättas till att klargöra fosforns respektive kvävets påverkan, som underlag för beslut om framtida åtgärder. bör anslås till ett nytt anslag för skogsmarkskalkning, anser i motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 43 delvis. Motionärerna framhåller svårigheten i att ur regeringens budgetförslag utläsa hur mycket pengar som anslås till kalkning och föreslår att kalkning därför redovisas separat. Skogsmarkskalkning bör inledningsvis tas med som ett nytt anslag. bör dock hela den samlade kalkningsinsatsen sammanföras till ett gemensamt anslag, eftersom en strategi med sammanslagen sjö- och skogsmarkskalkning kan komma att minska resursbehovet totalt sett. föreslår i motion 2005/06:MJ545 (c) att beslutar att uppta ett nytt anslag, Rädda (yrkande 1). Anslaget bör uppgå till och användas till framtagandet av en heltäckande forsknings- och aktionsplan för miljö, ökade forskningsinsatser, ett åtgärdspaket och till att stärka samarbetet mellan alla länder kring (yrkande 3 delvis). Vidare föreslås i yrkande 2 att beslutar att uppta ett nytt anslag för forskning och utveckling av förnybara drivmedel. Anslaget bör uppgå till och användas till forskning och stöd till anläggningar för framställning av förnybara drivmedel (yrkande 3 delvis). har behandlat regeringens miljömålsproposition, i vilken regeringen bl.a. föreslagit ett nytt miljökvalitetsmål om biologisk mångfald med tillhörande delmål samt för de nuvarande 15 miljökvalitetsmålen fem nya delmål och ändringar beträffande ett antal delmål (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49). Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan kommer att behandlas i en särskild proposition. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att den tydliga miljömålsstruktur som har etablerats effektiviserar mål- och resultatstyrningen av arbetet med att lösa de stora miljöproblemen, särskilt som den kombinerats med ett tydligt uppföljningssystem. Utskottet konstaterar att inte har haft några invändningar i revisionsberättelserna för avseende , , , , samt för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård har lämnat följande granskningsrapporter: Miljömålsrapporteringen - För mycket eller för lite (RiR 2005:1) och Miljöavgifter från avfallsförbränningen - Hur fungerar tillsynen (RiR 2005:4). styrelses redogörelser angående miljömålsrapporteringen (2004/05:RRS21) respektive tillsynen av miljöavgifter vid avfallsförbränning (2004/05:RRS24) behandlas i utskottets betänkande 2005/06:MJU3. har fastställt ramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård till 4 för (bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). Utskottet har inget att erinra mot regeringens redovisning när det gäller miljöpolitikens inriktning i budgetpropositionen och avstyrker därmed, samt med hänvisning till ramen för utgiftsområde 20, motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis, 2005/06:MJ545 (c) yrkandena 1, 2 och 3 delvis samt 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 43 delvis om att anslå medel till nya anslag. Utskottet har i övrigt inget att erinra mot regeringens redovisning av insatser och resultatbedömning. När det gäller förslaget i motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis om att inrätta en hållbarhetskommission har i samband med behandlingen av regeringens miljömålsproposition beslutat att föreslå regeringen att tillsätta en sådan kommission (prop. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48 och 2005/06:49). Utskottet har i denna fråga tidigare och senast i betänkande 2005/06:MJU3 hänvisat till det pågående arbetet i med att genomföra den svenska strategin för hållbar utveckling. medverkar i arbetet med att genomföra den svenska strategin för hållbar utveckling. För att samordna arbetet, internationellt och nationellt, och för att stärka de strategiska satsningarna har regeringen därtill inrättat ett särskilt samordningskansli för hållbar utveckling i Statsrådsberedningen.