bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — Koldioxidskatten i den handlande sektorn godkänner vad i reservationen anförs om koldioxidskatten i den handlande sektorn. Därmed [okänd inställning] utskottets förslag, bifaller motion 2005/06:Fi293 av m.fl. (c) yrkande 15 och avslår de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Diesel i arbetsfordon i stormfälld skog m.m. godkänner vad i reservationen anförs om diesel i arbetsfordon i stormfälld skog. 2005/06:Fi296 av m.fl. (c) yrkande 8 och avslår det ytterligare motionsyrkande som finns upptaget under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. godkänner vad i reservationen anförs om alternativa drivmedel . 2005/06:Fi293 av m.fl. (c) yrkande 6. godkänner vad i reservationen anförs om sänkt reklamskatt. 2005/06:Fi231 av () och 2005/06:Fi269 av och (båda c) samt avslår proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 35 i denna del och de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. godkänner vad i reservationen anförs om trängselskatt. 2005/06:Fi293 av m.fl. (c) yrkande 16 och avslår de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. godkänner vad i reservationen anförs om handelsgödsel och bekämpningsmedel. 2005/06:Fi296 av m.fl. (c) yrkande 9 och avslår de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Mervärdesskatten på resor, drivmedel, tidskrifter och kultur Stöd för konvertering från direktverkande elvärme Stöd vid konvertering från oljeuppvärmning i bostadshus Stöd för att stimulera forskning och utveckling i företagssektorn 2005/06:Fi293 av m.fl. (c) yrkande 13 och avslår det ytterligare motionsyrkande som finns upptaget under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. godkänner vad i reservationen anförs om kreditering på skattekonto. 2005/06:Fi293 av m.fl. (c) yrkandena 11, 12 och 14 samt avslår de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Beräkningen av statsbudgetens inkomster godkänner vad i reservationen anförs om beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt alternativ i reservationen. 2005/06:Fi243 av m.fl. (c) yrkande 7 och avslår proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 12, motion 2005/06:Fi320 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 8 i denna del och de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. godkänner vad i reservationen anförs om ändrad förmånsordning. 2005/06:Fi296 av m.fl. (c) yrkande 7 och avslår de övriga motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Jag anser i likhet med vad som anförs i motion Fi243 att den ekonomiska politiken ska inriktas mot ett företagsammare, grönare och öppnare . förordar ett balanskrav för staten som innebär att statskassan inte ska gå med underskott över en konjunkturcykel. Målsättningen ska vidare vara att statsskuldens andel av BNP ska minska till högst inom de närmaste två mandatperioderna. Den samsyn partierna inom har om den politiska inriktningen i stort ligger också till grund för budgetalternativ. En politik för ökad företagsamhet och fler i arbete I likhet med vad som anförs i motion Fi296 (c) anser jag att skattesystemet ska reformeras i syfte att få människor och företag att känna att deras självbestämmande sätts i centrum. Skattesystemet ska vara effektivt, förutsägbart, rättvist och enkelt. vill göra företagsammare. Om ska kunna dra nytta av globaliseringens alla fördelar och bli mer konkurrenskraftigt krävs ett flexibelt samhälle som förändras i samma takt som omvärlden. Tillsammans med övriga partier inom vill genomföra en rad skattelättnader för företagare i form av bl.a. sänkt förmögenhetsskatt och införande av riskkapitalavdrag. föreslår dessutom uppskjuten momsinbetalning för företag, som gör att småföretag slipper fungera gratis bank åt storföretagen. Ett mätbart mål ska införas för regelförenklingsarbetet. I ett samlat paket satsar för att öka andelen kvinnliga företagare. I satsningen ingår att tillåta vinstdrivande företag inom välfärdssektorn, rådgivning till kvinnor och forskning på området. Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete. Tillsammans med de övriga allianspartierna lägger fram ett förslag om nystartsjobb som riktar sig till människor som varit borta länge från arbetsmarknaden. Andra gemensamma förslag är sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar, en arbetslöshetsförsäkring med en tydligare omställningsprägel samt en effektiviserad arbetsmarknadspolitik med ökad konkurrens och förbättrad kontroll. Jag anser att bankernas allmänna förmånsrätt i företagsinteckning höjs från nuvarande till från , detta eftersom en rapport från ITPS visar att företagens kreditmöjligheter försämrats till följd av den ändrade förmånsrättsordningen. Förslaget beräknas öka kostnaderna för statens lönegarantiersättning med 2006. Politik för delaktighet och valfrihet vill forma ett samhälle där individen, oavsett etnicitet och kön, ges självkänsla och självbestämmande. Politiken ska formas på alla de platser där människor samlas och för samtal. I ett samhälle som bygger på federalismens principer är det lokala samhället grunden. vill öka människors valfrihet och delaktighet i valet av vård, skola och barnomsorg. vill genomföra en inkomstskattereform som innebär kraftigt ökade disponibla inkomster för låg- och medelinkomsttagare. Tillsammans med övriga partier inom föreslår ett jobbavdrag för att stimulera arbete och företagande. Till skillnad från de övriga allianspartierna utformar dock förslaget som en statligt finansierad skattereduktion baserad på kommunalskattesatsen, i stället för ett avdrag, vilket innebär att kommunernas skatter inte minskar utan tvärtom ökar. Vid sidan av de ekonomiskt positiva effekterna för låg- och medelinkomsttagare, i synnerhet kvinnor, medför reformen en kraftig förstärkning av kommunernas skattebas. har ett antal förslag som ska förbättra barnfamiljernas ekonomi. Taket i föräldraförsäkringen höjs till 11 basbelopp (ca ) och golven i försäkringen höjs till . Barnbidragen höjs för barn i åldern , och valmöjligheterna inom barnomsorgen ökar genom införandet av en barnomsorgspeng. Maxtaxan i den kommunala barnomsorgen avskaffas. Ålder och erfarenhet är en samhällsnyttig resurs som ska tas till vara. För de sämst ställda pensionärerna vill höja garantipensionen med och med ytterligare 2007. Genom att avskaffa arbetsgivaravgiften genom ett nytt "arbetsmarknadskontrakt" för personer underlättas för människor att arbeta längre. Politik för ett grönare Klimatfrågan och växthuseffekten är en av vår tids allra viktigaste frågor, och behovet av miljövänliga fordonsbränslen är akut. sätter sin tilltro till teknikskiftet som dessutom främjar framväxten av nya tillväxtföretag inom miljö- och energiteknik. bör ta täten med sikte på att bli världsbäst på alternativa drivmedel, nya energilösningar och miljöbilar. Det måste bli mer ekonomiskt gynnsamt att ställa om till miljövänliga alternativ, och forskningen om alternativa bränslen måste ges ökade resurser. De ökade resekostnaderna blir, i takt med stigande bränslepriser, alltmer kännbara för dem som inte har något praktiskt alternativ till bilåkande. Reseavdraget höjs per mil i två steg. Förutom befrielse från koldioxidskatt och energiskatt på det förnybara bränslet, föreslår även extra skatterabatt på den del fossila bränslen som blandas med förnybara. För att öka incitamenten för företag och privatpersoner att använda miljöbilar föreslås förändringar i förmånsvärdet respektive skatterabatter. föreslår ett nytt anslag för att ta fram en heltäckande forsknings- och aktionsplan för miljö. anser vidare att regeringens stöd till skogsägarna efter stormen är otillräckligt. Därför anslås medel till ett stormpaket, med åtgärder som ska underlätta för den enskilde skogsbrukaren och skogsnäringen. Politik för ett öppnare Många upplever att staten har kontroll på allt som medborgarna gör. lever stora grupper, som avvisade och gömda flyktingfamiljer, i otrygghet och ovisshet. Rädsla för det okända skapar ett inskränkt samhälle med otrygga människor och ökad segregering. vill skapa större öppenhet genom tolerans och integritet. Rätten till personlig integritet, vars och ens möjlighet att styra över sina egna tankar, sin egen kropp och uppgifterna kring sin person, är ett grundläggande fundament i ett öppet och demokratiskt samhälle. menar att varje ny reglering som innebär en kränkning av integriteten borde föregås av ett slags integritetskonsekvensbeskrivning. En politik för öppenhet ska verka för att de människor som har flyttat eller kommer att flytta till vårt land får komma till sin rätt och fullt ut bidra till ett bättre samhälle. Exempelvis är väntetiden för asylsökande alldeles för lång, och besked om uppehållstillstånd bör ges och för barnfamiljer . Sammanfattningsvis anser jag att förslag till inriktning av budgetpolitiken, liksom partiets förslag till utgiftstak , bör ligga till grund för budgetpolitiken. Regeringen har inte lämnat något formellt förslag till utgiftstak utan endast redovisat en preliminär beräkning. Detta är ännu ett exempel på att regeringen inte lever upp till intentionerna bakom den nya budgetprocessen. Jag anser att systemet med treåriga budgetcykler ska värnas. Det innebär att jag tillstyrker de nivåer för utgiftstaket för staten för 2006-2008 som föreslås i motion Fi243 (c) yrkande 4. Vidare tillstyrker jag förslag till beräkning av statsbudgetens inkomster i motion Fi243 (c) yrkande 7 och förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden i motion Fi243 (kd) yrkande 3 i denna del. Mitt förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden framgår av tabellen nedan. Slutligen stöder jag även övriga förslag i detta sammanhang. Regeringens förslag i berörda delar avstyrks liksom övriga här aktuella motioner. förslag till utgiftsramar och utgiftstak Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 6), punkt 5 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i reservationen. 2005/06:Fi240 av m.fl. (m) yrkande 9 och avslår proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 13 och motionerna 2005/06:Fi241 av m.fl. (fp) yrkandena 10 och 12, 2005/06:Fi242 av m.fl. (kd) yrkande 7, 2005/06:Fi243 av m.fl. (c) yrkande 3 i denna del, 2005/06:Fi320 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 2 och 2005/06:So697 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 2 i denna del. Vi anser att den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden ska göras på det sätt som föreslås i motion Fi240 (m) och som framgår av tabellerna 6.1 och 6.2 i betänkandet. Vi föreslår att bifaller Moderata samlingspartiets förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden . Därmed bifaller motion Fi240 yrkande 9 och avslår regeringens förslag i denna del liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 6), punkt 5 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i reservationen. 2005/06:Fi241 av m.fl. (fp) yrkandena 10 och 12 samt avslår proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 13 och motionerna 2005/06:Fi240 av m.fl. (m) yrkande 9, 2005/06:Fi242 av m.fl. (kd) yrkande 7, 2005/06:Fi243 av m.fl. (c) yrkande 3 i denna del, 2005/06:Fi320 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 2 och 2005/06:So697 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 2 i denna del. Vi anser att den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden ska göras på det sätt som föreslås i motion Fi241 (fp) och som framgår av tabellerna 6.1 och 6.2 i betänkandet. Vi föreslår att bifaller förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden . Därmed bifaller motion Fi241 yrkandena 10 och 12 och avslår regeringens förslag i denna del liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 6), punkt 5 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i reservationen. 2005/06:Fi242 av m.fl. (kd) yrkande 7 och avslår proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 13 och motionerna 2005/06:Fi240 av m.fl. (m) yrkande 9, 2005/06:Fi241 av m.fl. (fp) yrkandena 10 och 12, 2005/06:Fi243 av m.fl. (c) yrkande 3 i denna del, 2005/06:Fi320 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 2 och 2005/06:So697 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 2 i denna del. Jag anser att den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden ska göras på det sätt som föreslås i motion Fi242 (kd) och som framgår av tabellerna 6.1 och 6.2 i betänkandet. Jag föreslår att bifaller förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden . Därmed bifaller motion Fi242 yrkande 7 och avslår regeringens förslag i denna del liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 6), punkt 5 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: godkänner beräkningen av utgifter på utgiftsområden i enlighet med vad som anförs i reservationen. 2005/06:Fi243 av m.fl. (c) yrkande 3 i denna del och avslår proposition 2005/06:1 Finansplanen punkt 13 och motionerna 2005/06:Fi240 av m.fl. (m) yrkande 9, 2005/06:Fi241 av m.fl. (fp) yrkandena 10 och 12, 2005/06:Fi242 av m.fl. (kd) yrkande 7, 2005/06:Fi320 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 2 och 2005/06:So697 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 2 i denna del. Jag anser att den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden ska göras på det sätt som föreslås i motion Fi243 (c) och som framgår av tabellerna 6.1 och 6.2 i betänkandet. Jag föreslår att bifaller förslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden . Därmed bifaller motion Fi243 yrkande 3 i denna del och avslår regeringens förslag i denna del liksom övriga här aktuella motionsyrkanden. Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten (avsnitt 8.2), punkt 12 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om mål- och resultatstyrningen Därmed bifaller motion 2005/06:Fi314 av m.fl. (c) yrkande 7. Mål- och resultatstyrningen har utvecklats . Trots detta finns det fortfarande anledning, som framförs i motionen och i årliga rapport, att vara kritisk mot de målformuleringar som används för olika politikområden. Målen är ofta allmänt hållna och svåra att följa upp och mäta. Otydligheten leder till att återrapporteringen blir ofullständig, och man avstår från att redovisa några effekter av myndigheternas arbete utan nöjer sig med att ange olika åtgärder som vidtagits. Om dessa lett till några positiva effekter framgår inte. Enligt min mening kan användandet av resultatindikatorer ge ett viktigt bidrag till att göra det möjligt att bedöma om verksamheter utvecklas i rätt riktning. Det är därför viktigt att dels precisera målen, dels redovisa indikatorer som beskriver i vilken grad målen uppfylls. Detta arbete måste intensifieras och ges hög prioritet. Användningen av resultatindikatorer har har varit begränsad och berört endast ett fåtal politikområden. har tidigare påvisat att indelningen i politikområden inte helt överensstämmer med indelningen i utgiftsområden och därmed utskottsindelningen. Regeringen utlovade i förra årets budgetproposition att överväga hur indelningen i politikområden så långt möjligt ska kunna följa indelningen i utgiftsområden och utskott. Utskottet framhöll vikten av att detta arbete gavs hög prioritet och förordade att en tidsplan för detta arbete skulle presenteras i budgetpropositionen . Jag tvingas nu konstatera att någon sådan tidsplan inte har presenterats. Det är uppenbart att uppföljningen och resultatredovisningen i politikområdestermer skulle kunna utvecklas vidare och fungera på ett bättre sätt. Det finns dock anledning att understryka att den ekonomiska styrningen från sida inte sker i en politikområdesstruktur. I praktiken sker inte styrningen av statlig verksamhet med hjälp av mål för politikområden utan på annat sätt. Medel anvisas via anslag till myndigheter och för verksamheter. ställningstagande till och beslut med anledning av regeringens budgetförslag sker efter anslag och utgiftsområden. Det är därför nödvändigt att kopplingen mellan resultatredovisningen i politikområdestermer å ena sidan och förslagen till resurstilldelning via anslag till myndigheter och verksamheter å andra sidan förstärks och blir tydligare än . Inte ens en välutvecklad resultatredovisning ger entydiga svar om det framtida resursbehovet uttryckt i anslagstermer. Jag tvingas också konstatera att det är förhållandevis få resultatskrivelser som har lämnats till i jämförelse med ursprungliga önskemål om en resultatskrivelse per utgiftsområde och år. Vad jag anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion Fi314 (c) yrkande 7. En statsbudget baserad på bokföringsmässiga grunder (avsnitt 8.3), punkt 13 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en övergång till en statsbudget baserad på bokföringsmässiga principer. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Fi314 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 3. Regeringens skrivelse Ds 2004:49 Nya principer för utformningen av statsbudgeten visar att det nu finns motiv för att gå över till att redovisa statsbudgeten på kostnadsmässig grund i stället för på kassamässig grund. Utredningsarbetet och remitteringen av förslagen innebär att en noggrann prövning har ägt rum. Huvuddelen av remissinstanserna tillstyrker förslagen i skrivelsen. I staten sker ju redan redovisningen på bokföringsmässiga grunder. Samma principer för budgeteringen skulle således underlätta jämförelser mellan budget och utfall. Med en övergång till en statsbudget baserad på bokföringsmässiga principer skulle jämförelser med annan ekonomisk statistik, t.ex. SCB:s nationalräkenskaper, vara möjliga. Bokföringsmässiga principer tillämpas redan av kommuner, landsting, näringsliv och i nationalräkenskaperna. Jämförbarheten med företag, landsting och kommuner skulle därför öka, och det skulle bli lättare att kommunicera information om den statliga ekonomin till andra samhällssektorer om staten skulle börja tillämpa moderna redovisningsprinciper för budgeten. anförde i sitt utlåtande över årsredovisningen för staten 2004 att dagens redovisningsprinciper i vissa avseenden har negativ inverkan på informationens kvalitet. Därmed kan inte årsredovisningen fungera på ett tillfredsställande sätt som analysunderlag och underlag för beslut. All verksamhet redovisas inte fullt ut periodiserad. I flera fall förekommer nettoredovisning av inkomster och utgifter trots att detta stämmer dåligt med budgetlagens krav. Samtliga statliga myndigheter redovisas inte. Det är därför viktigt att det arbete med att utforma nya principer för statsbudgeten som pågått länge i nu intensifieras och slutförs. Vad vi anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Vi tillstyrker därmed delvis motion Fi314 (c) yrkandena 1 och 3. Budgetlagens tillämpning (avsnitt 8.5), punkt 15 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om budgetlagens tillämpning. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Fi259 av m.fl. (fp) yrkandena 2, 3, 5 och 6, 2005/06:Fi314 av m.fl. (c) yrkandena 4 och 5 samt 2005/06:N453 av m.fl. (fp, m, kd, c, mp) yrkande 6. Regeringens bristande respekt för budgetlagen har blivit alltmer uppenbar. Budgetordningen innebär att statens utgifter ska hållas inom i förväg beslutade utgiftstak. Regeringen har dock upprepade gånger avstått från att lämna förslag till om utgiftstak för budgetcykelns tredje år och därmed i praktiken övergett modellen med rambudget. Även i denna budgetproposition underlåter regeringen att föreslå ett utgiftstak för år tre och informerar om att ett tak kommer att föreslås i budgetpropositionen . Regeringen nonchalerar därmed ytterligare en gång budgetprocessens princip att utgiftstaket ska fastställas i förväg. Vi anser att systemet med budgeteringsmarginal har missbrukats. I stället för att vara en marginal för oförutsedda utgifter och en buffert mot makroekonomiska förändringar, har marginalen regelmässigt kommit att förbrukas redan innan budgetåret inleds. Detta har fått till resultat att regeringen tvingats ta till kortsiktiga åtgärder för att klara utgiftstaken. Vi anser att budgeteringsmarginalen är ett mycket viktigt inslag i budgetmodellen och att den ska återgå till att användas precis som det var avsett, dvs. för oförutsedda händelser och utgiftsförändringar som beror på makroekonomiska förändringar. Marginalen ska dessutom vara erforderligt stor, 1 respektive av utgifterna. Enligt budgetlagen ska statens inkomster och utgifter budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten. Regeringen använder dock nettoredovisning på ett sätt som klart strider mot budgetlagens intentioner och inskränker insyn i statens finanser. Detta har också påpekats av som bl.a. i sin årliga rapport redovisar hur regeringen använder sig av nettoredovisning. Vi anser att nettoredovisningen måste upphöra. Budgetlagen kräver att regeringen redovisar prognoser över statens inkomster och utgifter samt för statens lånebehov. Enligt har regeringen dock inte kommenterat stora prognosavvikelser, t.ex. vad gäller sysselsättningsstödet och sjukpenningen, på ett utförligt sätt. Detta har i sin tur krävt snabba omdisponeringar inom budgeten och skapat en ryckighet och kortsiktighet i budgetpolitiken. Vi anser att delvis bör bifalla motionerna Fi259 (fp) yrkandena 2, 3, 5 och 6, motion Fi314 (c) yrkandena 4 och 5 samt motion N453 (m, fp, kd, c, mp) yrkande 6. Översyn av utgiftstaket (avsnitt 8.6), punkt 16 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en översyn av utgiftstaket. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:MJ594 av m.fl. (kd) yrkande 4 och 2005/06:N475 av m.fl. (c) yrkande 3. Vi anser i likhet med vad som anförs i motion MJ594 (kd) att det är principiellt felaktigt att EU-stöden redovisas två gånger under utgiftstaket. Först som en del av avgiften till EU och sedan en gång till när utbetalningarna sker till jordbrukarna. Detta har medfört att regeringen kan skjuta fram utbetalningarna till det nya kalenderåret i syfte att undvika att utgiftstaket överskrids. Därigenom har regeringen avstått från att ta hem pengarna när de funnits tillgängliga, vilket dels drabbat bönderna, dels inneburit att statens verkliga utgifter kunnat bli större än vad som avsågs när utgiftstaket fastställdes. Regeringens sätt att utnyttja EU-ersättningarna till de svenska jordbruksföretagarna i budgetreglerande syfte är helt oacceptabelt. I andra EU-länder betalas EU-ersättningarna ut så snabbt som möjligt, dvs. Regeringens policy rörande utbetalningarna ger därmed svenska bönder en sämre konkurrensförmåga jämfört med kollegerna i resten av . EU-stöden bör av den anledningen redovisas utanför utgiftstaket.