bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Därmed bifaller motion 2004/05:MJ509 yrkande 11 och avslår motionerna 2004/05:K431 yrkande 16 i denna del och 2005/06:U338 yrkande 17 i denna del. Det finns ett behov av att revidera miljömålen med avseende på strålningssäker miljö. Detta bör ges regeringen till känna. Nytt delmål kring kärnteknisk verksamhet, punkt 57 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om ett nytt delmål under miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 45. Rutinutsläppen från kärnkraft och annan kärnteknisk verksamhet ger små risker för enskilda individer, men vissa av nukliderna är långlivade och dessa utsläpp kan ge många cancerfall bland människor långt in . Därmed försämras framtida generationers hälsa. Det är tveksamt om det går att göra en avvägning mellan denna framtida cancer och nyttan av den el som kärnkraften ger , eftersom det är olika människor som får nyttan respektive skadan. Det bör finnas ett uppföljbart, kvantitativt delmål med följande lydelse: skall de årliga emissionerna av radioaktiva ämnen orsakade av kärnteknisk verksamhet i ge en global kollektivdosintegral på totalt högst 10 mansievert, vilket ungefär motsvarar ett cancerfall per års drift av kärnteknisk verksamhet, exempelvis 30 cancerfall drift av kärnkraft m.m. Kostnadsansvar vid kärnteknisk verksamhet m.m., punkt 58 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kostnadsansvar vid kärnteknisk verksamhet. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 46 och avslår motionerna 2004/05:MJ33 yrkande 3, 2004/05:MJ498 yrkande 26 och 2005/06:MJ596 yrkande 21. Verksamhetsutövare såsom kärnkraftsägare bör ha fullt kostnads- och försäkringsansvar för sin kärntekniska verksamhet. Dagens situation där staten genom åtagande när det gäller kärnavfallshanteringen och garantier för täckning av kostnader i samband med olyckor över en viss nivå innebär subsidier som strider mot beslut av FN på konferensen i . Detta bör ges regeringen till känna. Avgift till Kärnavfallsfonden, punkt 59 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avgift till Kärnavfallsfonden. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 47. Kärnkraftsindustrins arbete med att utveckla ett säkert slutförvar för använt kärnbränsle kommer att kräva ytterligare åtgärder. I samband med ansökan om medel ur Kärnavfallsfonden bedömde SSI att myndigheten behöver mer medel för att slutförvarsprocessen inte skall fördröjas. Denna önskan har inte hörsammats av regeringen. Det finns också anledning att anta att nedmontering av kärnkraftverk, oavsett när dessa sker, för med sig mycket stora kostnader. Inte minst erfarenheter från visar att kostnaderna blir större än projekterat. Vi anser att det är oansvarigt att tillåta verksamheter som inte täcker sina egna kostnader - kostnader som i stället hamnar hos någon annan längre fram. Kärnkraftsindustrins avgift till Kärnavfallsfonden bör höjas så att SSI:s behov i anslutning till slutförvarsprocessen kan tillgodoses. Detta bör ges regeringen till känna. Ändrat delmål 2 om minskad förekomst av hudcancer, punkt 60 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om 1. att delmål 2 under miljökvalitetsmålet Strålande miljö utgår och 2. att ett nytt delmål, Kunskap om strålningskällor, under miljökvalitetsmålet Strålande miljö inrättas. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkandena 17 och 18 samt avslår proposition 2004/05:150 punkt 7. Vi anser att syftet med delmål 2 kan breddas och fördjupas genom att omfatta fler strålkällor än ultraviolett strålning. Det tidigare delmålet var utformat som ett folkhälsomål där avsikten var att få människor att sola mer klokt. Regeringens nya förslag går ytterligare ett steg i den riktningen genom att även inkludera solarier. Solning hör enligt vår uppfattning inte hemma bland miljömålen, det är inte ett miljöproblem. Solningen är ett individuellt val. Visst bör cancer genom solning förebyggas men inte genom ett miljömål, det hör hemma inom målen för folkhälsan. Vi anser att kunskapen om andra strålningskällor är för liten och vill därför ersätta detta delmål med ett nytt delmål som dels rör samtliga strålningskällor, dels berör andra skador än cancer. Det nya delmålet ges rubriken om strålningskällor och får följande lydelse: skall kunskapen om de strålningskällor i den yttre miljön som orsakar skador på människor, t.ex. cancer, så långt det är möjligt vara identifierade och kunskapen så spridd att individen kan välja ett beteende som minimerar riskerna. Information rörande solning, punkt 61 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om information rörande solning. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 48. När solarier introducerades fanns mindre kunskap och många trodde att solarierna, om de användes på rätt sätt, var ofarliga för människor. vet vi bättre. Informationsinsatser behövs för att nå delmålet om minskad förekomst av hudcancer. Det är framför allt angeläget att nå föräldrar och de som arbetar med barn för att skydda dessa känsliga små. Under vårvintern när ozonskiktet är extra tunt bör upplysningar om detta utgå lokalt, ungefär som man tillhandahåller pollenrapporter. Det krävs även informationsinsatser kring riskerna med solarier. Enligt min uppfattning sänds fel signaler när kommuner erbjuder solarier i gymnastik-, sim- och fritidsanläggningar. Det är olyckligt att det offentliga erbjuder hälsofarlig verksamhet inom verksamheter som förknippas med hälsa. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 3 om kontroll över riskerna med elektromagnetiska fält, punkt 62 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om ändrat delmål 3 under miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 49. Jag anser att fortsatt forskning om elektromagnetiska fält är mycket viktigt. Trots misstankar om att elektromagnetiska fält kan ha negativa effekter ökar exponeringen i samhället kontinuerligt. Det är viktigt att ha en försiktig hållning och inte tona ned eventuella risker. Försiktighetsprincipen bör därmed vara vägledande i information och riktlinjer från verk och myndigheter. Det finns ingen tidsgräns i delmålet om elektromagnetiska fält, och målet riskerar därför att inte prioriteras. Målet bör inför nästa fördjupade utvärdering formeras mät- och uppföljbart. För att ändå förtydliga innebörden av målet bör delmålet få följande tillägg: Riskerna med elektromagnetiska fält skall kontinuerligt kartläggas och nödvändiga åtgärder skall vidtas i takt med att sådana eventuella risker identifieras. Försiktighetsprincipen skall vara vägledande i tillämpningar, riktlinjer och information. Lågstrålande zon, punkt 63 (kd, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lågstrålande zon. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 50. Det finns människor som har besvär eller upplever obehag av strålning och elektromagnetiska fält. För att dessa och andra skall kunna välja att inte utsätta sig för förhöjd bakgrundsstrålning bör varje kommun ha skyldighet att upprätta minst en lågstrålande zon. Området bör vara lämpligt för boende och skyddet mot strålning bör vara långsiktigt. Detta bör ges regeringen till känna. Stärkt skydd av hälsa och miljö, punkt 64 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 64 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stärkt skydd av hälsa och miljö. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ359 och 2005/06:MJ301. Digitala signaler är enligt min uppfattning dagens DDT-fråga. Alltfler människor slås ut av korta, svaga och till synes harmlösa digitala signaler. Expertisen påstår att det som sker inte kan ske, och det finns även några udda forskare runt om i världen som larmar. De blir som vanligt alltfler allteftersom åren rullar på. Vi vet att de känsligaste individerna reagerar före de övriga. Vi vet att nya fenomen alltid är svaga inledningsvis. Det är just detta försiktighetsprincipen är avsedd att hantera. Regeringen bör lyssna till de kommuner som med hänvisning till försiktighetsprincipen undantar områden från belastning med denna nya teknik. Ofta betecknas dessa strålningsfria eller lågstrålande områden. Det är olyckligt om formaliteter försvårar när kunskapen om sambandet mellan de upplevda effekterna på hälsoläget och de tekniska specifikationerna är så dålig. Regeringen bör därför ge kommunerna större möjligheter att utgå från sina kommuninnevånares önskemål och göra lokala undantag för teknik som innebär oförklarlig upplevd olägenhet. Detta bör ges regeringen till känna. Ledningsrätt, punkt 65 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 65 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ledningsrätt. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ367 yrkande 3. beslut om att markägare som inte vill ha en basstation uppsatt på sin mark kan tvingas upplåta sin mark är en katastrof för många elöverkänsliga. Det innebär att många elöverkänsliga blir som flyktingar i sitt eget land. Vi anser att konsekvenserna av beslutet bör belysas ur elöverkänsligas perspektiv. Regeringen bör därför se över vilka konsekvenser lagändringen inneburit för elöverkänsliga och komma med förslag på hur dessa funktionshindrade ska kunna få en rimlig boendesituation. Detta bör ges regeringen till känna. Kommunikationssystemet , punkt 66 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 66 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kommunikationssystemet . Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ509 yrkande 8 och 2005/06:Bo277 yrkande 8. Det som borde ockupera myndigheterna nu är installationen av , ett s.k. blåljussystem med kommunikation för polis, brandkår, räddningstjänst. Det opererar på känsliga frekvenser för hjärnan och det finns många kritiska rapporter om hälsokonsekvenser från bl.a. det brittiska brandmannafacket om detta. Detta bör ges regeringen till känna. Konsumentupplysning för trådlös telefoni, punkt 67 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 67 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om konsumentupplysning för trådlös telefoni. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ509 yrkande 10 och 2005/06:Bo277 yrkande 10. Det är viktigt att informera om att digitala trådlösa decttelefoner strålar från sin laddningshållare och skadar elöverkänsliga t.o.m. mer än mobiltelefoner. Det finns andra typer av trådlösa telefoner för hemmabruk och för kontor som inte är så skadliga som dect, men det upplyser inte försäljarna om. Även på arbetsplatserna är den samlade strålningsmiljön ett växande problem. Många besväras av lysrör, av sina datorer, av fläktsystem och kemikalieutsläpp. Detta bör ges regeringen till känna. Miljökvalitetsmålet Ingen övergödning m.m., punkt 69 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 69 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om åtgärder för minskad övergödning. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ507 yrkande 20, 2004/05:MJ508 yrkande 33, 2005/06:MJ292 yrkande 2, 2005/06:MJ349 yrkande 3 och 2005/06:MJ522 yrkande 8. Akuta och gemensamma åtgärder, inte minst runt , är nödvändiga för att minska övergödningen. Insatser för att minska utsläppen av närsalter bör stimuleras. Fosforfällor, våtmarker, kantzoner, vallodling och fånggrödor är exempel på insatser som behöver prioriteras. Vidare behöver forskning och informationsinsatser stärkas ytterligare, bl.a. beträffande minskade ammoniakavgångar. Exempel på andra åtgärder som behövs är förbättrad kväverening i reningsverk och avloppsanläggningar. Vi vill även framhålla vikten av att genomföra ramdirektivet för vatten. Slutligen behövs ett ökat samarbete mellan såväl markägare som kommuner och länsstyrelser för att på ett effektivt sätt begränsa utsläppen och så att åtgärderna genomförs där de gör mest nytta.Vad som ovan anförts om åtgärder mot övergödning bör ges regeringen till känna. Minskat näringsläckage från jordbruket, punkt 70 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om minskat näringsläckage från jordbruket. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ519 yrkande 13 och avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkandena 51, 54 och 55, 2004/05:MJ342 yrkande 4 och 2005/06:MJ532 yrkande 11. Att anpassa kväve- och fosformängden till upptaget är utmaningen för jordbrukaren. I testar man kontinuerligt ett system på 240 gårdar, ett s.k. växtnäringsbalanssystem. Genom analys och beräkningar kan skillnaden räknas ut mellan det som tillförs gården och det som lämnar gården. Vi är medvetna om att detta kan öka administrationen, något som vi vill minska, men anser att man genom egenkontroll och stickprovsanalyser skulle kunna förenkla det hela. anser att skall följa utvecklingen och vara öppet för att prova växtnäringsbalanssystem på ett antal försöksgårdar i . Detta bör ges regeringen till känna. Minskat näringsläckage från jordbruket, punkt 70 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om minskat näringsläckage från jordbruket. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ532 yrkande 11 och avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkandena 51, 54 och 55, 2004/05:MJ342 yrkande 4 och 2005/06:MJ519 yrkande 13. Åtgärderna för att minska övergödningen måste fortsätta och intensifieras för att vi skall kunna se resultat. Det är viktigt att tar ett stort ansvar för att fortsätta arbetet med att minska utsläpp av närsalter inte minst från vårt jordbruk. Inriktningen bör vara att stimulera användning av fånggrödor samt minska kvävegivorna genom rådgivning och ökad användning av växtnäringsbalanser. För att minska näringsläckaget krävs också en annan regional fördelning av djurhållningen för att få en mer effektiv recirkulering av växtnäring. Det är viktigt att hela det svenska jordbruket deltar i att genomföra insatser för att rädda , för det krävs framför allt ett större kunskapsutbyte mellan myndigheter och företagare. Att arbeta utifrån ett helhetsperspektiv och ett större systemskifte i miljöarbetet inom de gröna näringarna är bättre än att använda mer byråkrati. Vad som ovan anförts om åtgärder för att minska näringsläckaget från det svenska jordbruket bör ges regeringen till känna. Minskat näringsläckage från jordbruket, punkt 70 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 70 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om åtgärder för minskat näringsläckage från jordbruket. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkandena 51, 54 och 55 samt avslår motionerna 2004/05:MJ342 yrkande 4, 2005/06:MJ519 yrkande 13 och 2005/06:MJ532 yrkande 11. Det behövs krafttag för att minska näringsläckaget inom jordbruket. En väg är att öka andelen ekologisk odling då en sådan förordar en bra gårdsbalans. På behöver strukturen inom jordbruket förändras, med mer allsidiga växtföljder och djurhållningen jämnare spridd över landet. Regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå åtgärder för att åstadkomma en sådan förbättring av jordbruksstrukturen. Mängden kväve som cirkulerar inom jordbrukssystemet avgör storleken på kväveläckaget. Oavsett odlingssystem har det stor betydelse vilken intensitet jordbruket har och hur väl gödselmängden och spridningstidpunkten anpassas till grödans behov. Flera europeiska undersökningar visar att ut- och införsel av kväve i högre grad är i balans på ekologiska gårdar än på konventionella. Det innebär att en övergång från konventionellt till ekologiskt lantbruk är viktigt för att minska övergödningen. Balans mellan näringsproducerande och näringskonsumerande gårdar är viktigt även på ett regionalt plan. Vidare är det nödvändigt att i åtgärdsprogram kunna ställa krav på jordbruksnäringen att lämna skyddszoner kring vattendrag där så är miljömässigt motiverat. Syftet är att minska föroreningar av fosfor- och kväveföreningar från jordbruksmark. Vad som ovan anförts om åtgärder för minskat näringsläckage från jordbruket bör ges regeringen till känna. Jordbruksstöd och näringsläckage, punkt 71 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 71 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jordbruksstöd och näringsläckage. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ443 yrkande 3. Vi anser att fler åtgärder måste vidtas inom det svenska jordbruket för att minska näringsläckaget. Den nationella tillämpningen av jordbruksstöden och regelverken måste ske på ett sådant sätt att näringsläckaget minskar. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om åtgärdsprogram utgår, punkt 72 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 72 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om att behålla och ändra delmål 1 under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 19 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 9. Vi delar de synpunkter som flera remissinstanser har framfört om att det kan vara en risk att miljökvalitetsmålen inte blir kompletta utan delmål 1 om åtgärdsprogram inskrivet. Vidare skall i målet tydligt anges att detta i relation till vattendirektivets genomförande kan och bör uppnås tidigare på många håll. Delmålet bör således behållas och ges följande lydelse: ", dock , skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:s ramdirektiv för vatten som anger hur God ekologisk status nås för sjöar och vattendrag samt för kustvatten". Ändrat delmål 2 om utsläpp av fosforföreningar, punkt 73 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 73 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om ändrat delmål 2 under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 20 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 8 i denna del. Vi anser att utgångspunkten skall vara lokala och regionala förhållanden och att olika utsläppsmål specificeras för olika vatten. Vi är positiva till både forskningsprogram och satsning på skyddszoner men negativa och bekymrade över fördröjningen av åtgärder. Det väsentligaste är att de kraftfullaste minskningarna sker där känsligheten är som störst. Detta bör framgå av delmålet. Delmålets utformning kan inte grundas på osäkerhet i dataunderlaget. Delmål 2 om utsläpp av fosforföreningar under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning bör kompletteras med följande mening: "De största minskningarna skall ske i de känsligaste områdena". Ändrat delmål 3 om utsläpp av kväveföreningar, punkt 74 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 74 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om ändrat delmål 3 under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 21 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 8 i denna del. Vi delar inte regeringens uppfattning att haven norr om skall undantas från begränsningen av kväveutsläpp från mänsklig verksamhet. Delmål 3 om utsläpp av kväveföreningar under miljökvalitetsmålet Ingen övergödning bör därför lyda: "skall de svenska vattenburna utsläppen av kväveföreningar från mänsklig verksamhet till haven ha minskat med års nivå". Ändrat delmål 1 om åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer, punkt 77 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 77 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag om ändrat delmål 1 under miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ändrat delmål 1 om åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 22 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 10. Regeringen föreslår utan närmare motivering att de skyddade områdena fördelas jämnt mellan de fem vattendistrikten. Vi anser att områdesskydd bör införas där miljöerna är mest skyddsvärda även om det skulle bli en ojämn fördelning mellan distrikten. Vi anser att det inte är just antalet fiskefria områden som är ett bra mått på hur långt miljöutvecklingen kommit. Ett större område kan ju ge bättre skydd än tio små områden. Regeringens ändringsförslag verkar därför inte logiska. Eftersom regeringen inte har motiverat sina ändringsförslag anser vi att delmål 1 inte bör ändras. Detta bör ges regeringen till känna. Vandringsvägar för fisk, punkt 78 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 78 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vandringsvägar för fisk. Därmed bifaller motion 2003/04:MJ400 yrkande 21 och avslår motionerna 2003/04:MJ337 och 2004/05:MJ38 yrkande 58. Vattendragen bör åter bli miljöer för vandrande fiskarter som lax, laxöring och ål. råder det brist på strömmande vatten. Omfattande åtgärder krävs för att undanröja olika typer av vandringshinder om målen skall nås. Kostnaderna för en miljöanpassning av vattenkraften är avsevärda och sannolikt underskattade. Det bör enligt min uppfattning finnas förbiflöde vid alla kraftverk. Det innebär att de utbyggda älvarna, i de fall det inte redan finns, bör förses med erforderliga laxtrappor och vandringsvägar för ål. I de fall anordningar för fiskens vandringar inte finns anlagda förutsätter tillkomsten av sådana att den vattendom som reglerar den aktuella vattenkraftanläggningen kan omprövas. Det finns anledning att skyndsamt se över frågan om hur behovet av förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och, som en del i detta, hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är i sammanhanget. Detta bör ges regeringen till känna. Vandringsvägar för fisk, punkt 78 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 78 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vandringsvägar för fisk. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 58 och avslår motionerna 2003/04:MJ337 och 2003/04:MJ400 yrkande 21. Vattendragen bör åter bli miljöer för vandrande fiskarter som lax, laxöring och ål. råder brist på strömmande vatten. Många arter som är beroende av biotopen strömmande vatten återfinns bland hotade arter. Det bör finnas förbiflöde vid alla kraftverk. Det innebär att de utbyggda älvarna bör förses med erforderliga och ändamålsenliga laxtrappor och vandringsvägar för ål, i de fall det inte redan finns. I de fall anordningar för fiskens vandringar inte finns anlagda förutsätter tillkomsten av sådana att den vattendom som reglerar den aktuella vattenkraftsanläggningen kan omprövas.