bet · GT01KrU3 · 2005-10-11 00:00:00 — Spel- och lotterifrågor m.m. I betänkandet behandlas närmare 80 motionsyrkanden om spel- och lotterifrågor m.m. väckta under allmänna motionstiden och 2004. Samtliga motioner avstyrks. En rad motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till att lagstiftningen inom spel- och lotteriområdet ses över av en särskild utredare (dir. 2004:76). Frågor som tas upp i betänkandet rör den reglerade spelmarknaden, andelen av spelmarknaden, Svenska Spels överskott, granskning av , vinsttak, marknadsföring samt åldersgräns vid spel. Flera motioner handlar vidare om frågor rörande kasino, värdeautomater, restaurangkasino, Internetspel samt illegala spelautomater. I betänkandet finns 23 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motionerna 2003/04:Kr239 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Kr252, 2003/04:Kr382, 2004/05:Kr288 yrkande 1, 2004/05:Kr294 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Kr326, 2004/05:Kr354 yrkande 19, 2004/05:Kr356 yrkande 2, 2004/05:Kr367 yrkandena 1 och 5, 2004/05:Kr393 och 2004/05:Kr394. Reservation 1 (m) Reservation 2 (fp) Reservation 3 (kd) Reservation 4 (c) avslår motionerna 2003/04:Kr232 yrkande 11, 2003/04:Kr282 yrkande 11, 2003/04:Kr327 yrkande 23, 2003/04:Kr385 yrkande 11, 2004/05:Kr269 yrkande 13, 2004/05:Kr355 yrkande 12, 2004/05:Kr356 yrkande 1 och 2004/05:Kr365 yrkande 3. Reservation 5 (m) Reservation 6 (fp) Reservation 7 (kd) Användningen av Svenska Spels överskott avslår motionerna 2003/04:Kr282 yrkande 8, 2003/04:Kr384 och 2003/04:Ub292 yrkande 18. Reservation 8 (m) avslår motion 2003/04:So638 yrkandena 2 och 3. avslår motionerna 2003/04:So501 yrkande 9, 2003/04:Kr332 yrkande 2, 2004/05:Kr267 yrkande 2, 2004/05:Kr356 yrkande 3 och 2004/05:Kr367 yrkandena 3 och 4. Reservation 9 (fp) Reservation 10 (kd) avslår motionerna 2003/04:So501 yrkande 8, 2003/04:Kr278 yrkande 1, 2004/05:Kr332 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Kr367 yrkande 6 och 2004/05:Kr395. Reservation 11 (fp) Reservation 12 (kd) Reservation 13 (v) avslår motionerna 2003/04:Kr278 yrkande 2, 2004/05:Kr332 yrkande 5 och 2004/05:Kr350. Reservation 14 (m, fp, kd, c) Reservation 15 (v) Finansiering av förebyggande åtgärder mot spelmissbruk avslår motionerna 2003/04:So501 yrkande 4, 2003/04:Kr278 yrkande 3, 2003/04:Kr323, 2003/04:Kr324, 2003/04:Kr332 yrkande 1, 2004/05:Kr267 yrkande 1, 2004/05:Kr298 och 2004/05:Kr356 yrkande 9. Reservation 16 (kd) Reservation 17 (v) avslår motionerna 2003/04:So501 yrkande 10, 2003/04:Kr322 yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:Kr357. Reservation 18 (kd) Reservation 19 (v) avslår motionerna 2003/04:Kr239 yrkande 3 och 2004/05:Kr288 yrkande 3. Reservation 20 (m) Indragna tillstånd för restaurangägare som inte följer uppställda regler avslår motionerna 2003/04:So501 yrkande 5 och 2004/05:Kr356 yrkande 4. Uppföljning och kontroll av värdeautomaterna avslår motion 2003/04:Kr331 yrkande 2. Utvärdering av konsekvenserna av införande av värdeautomater avslår motionerna 2003/04:So501 yrkande 6 och 2004/05:Kr356 yrkande 5. Begränsade öppettider för spel på värdeautomater avslår motionerna 2003/04:So501 yrkande 7 och 2004/05:Kr356 yrkande 6. Reservation 21 (kd) avslår motionerna 2003/04:Kr331 yrkande 3, 2004/05:Kr267 yrkande 3 och 2004/05:Kr356 yrkande 7. Reservation 22 (kd, c) avslår motion 2003/04:So501 yrkande 11. avslår motion 2003/04:Kr332 yrkande 3. Ersättningsnivåer för de näringsställen som upplåter plats för värdeautomater avslår motion 2004/05:Kr333 yrkande 2. avslår motion 2004/05:Kr330. avslår motion 2004/05:Kr367 yrkande 7. Reservation 23 (fp) avslår motion 2003/04:Kr285 yrkande 13. avslår motionerna 2004/05:Kr265, 2004/05:Kr354 yrkande 20 och 2004/05:Kr356 yrkande 11. avslår motionerna 2003/04:Kr349, 2003/04:Kr360 yrkande 1 och 2003/04:Kr383. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), (), (), () och (). Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att spelmarknaden fortsättningsvis ska vara reglerad. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionsförslag som går i annan riktning. Utskottet avstyrker också motionsförslag rörande konkurrensen från utländska spelaktörer med hänvisning till den pågående . Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c) samt särskilt yttrande 1 (v). föreslår i motion 2003/04:Kr239 att monopolet på den svenska spelmarknaden ska avskaffas samt att staten inte ska äga företag som bedriver spelverksamhet och därför ska sälja (yrkande 2). I samma motion yrkande 1 och i motion 2004/05:Kr288 (m) yrkande 1 begär motionärerna att regeringen ska lägga fram förslag till ändring av lagstiftningen så att privata aktörer kan bedriva spelverksamhet i . I motion 2003/04:Kr382 (fp) efterfrågar motionären ett förslag från regeringen till en sammanhängande och genomtänkt spelpolitik som grundas på en utredning med bred sammansättning där det socialpolitiska intresset av att förebygga skador är väl företrätt och där svensk och internationell forskning beaktas. Även i motion 2004/05:Kr367 (fp) understryker motionärerna vikten av en långsiktig och socialt ansvarsfull politik för spel och lotterier (yrkande 1). I samma motion yrkande 5 begär motionärerna att regeringen återkommer till med förslag om hur svenska spelanordnares konkurrenskraft ska kunna bibehållas och under vilka former utländska aktörer på spelmarknaden ska kunna etablera sig i . I motion 2004/05:Kr394 (v) framhålls vikten av att den reglerade spelmarknaden vidmakthålls så att folkrörelserna kan behålla sin andel av intäkterna från spel. Samma synpunkter förs fram i motion 2004/05:Kr294 (c) yrkande 1. I motionen anförs vidare att i sitt agerande inom EU bör följa den europeiska idrottsrörelsens uppmaning att ta hänsyn till de ödesdigra konsekvenser en liberalisering av de nationella spelmarknaderna skulle få för den största folkrörelsen inom EU (yrkande 2). begär i motion 2004/05:Kr354 att regeringen ser över spelvillkoren för Internetspel så att och kan konkurrera med övriga aktörer på marknaden. Bland annat förordar motionärerna en höjning av vinstandelstaket (yrkande 19). Vinstandelstaket berörs även i motion 2004/05:Kr356 (kd). Motionärerna anser att den utredning som ser över lotterilagstiftningen också bör behandla frågan om vinstandelstak (yrkande 2). I motionerna 2004/05:Kr326 (s) och 2003/04:Kr252 (s) understryker motionärerna vikten av att agerar kraftfullt internationellt för att hindra osund konkurrens från utländska spelbolag. Liknande synpunkter förs fram i motion 2004/05:Kr393 (s). Motionärerna framhåller att målsättningen bör vara att säkerställa att såväl folkrörelserna som staten även i fortsättningen kan erbjuda konkurrenskraftiga spel som riskerna för spelberoende bör vara så små som möjligt. När det gäller frågan om den reglerade spelmarknaden uttalade sig utskottet senast i betänkande 2003/04:KrU8. Utskottet instämde då i regeringens bedömning (prop. 2002/03:93) att spelmarknaden även fortsättningsvis ska vara reglerad och att statens ansvar bör vara att genom ytterligare åtgärder säkerställa att de sociala skadeverkningarna minimeras. Utskottet uttalade också att överskottet från spelmarknaden även bör gå till staten, föreningslivet och hästsporten. Kommersiella intressen borde också fortsättningsvis vara tillåtna enbart inom spelverksamheterna på restaurangkasinon och på varuspelsautomater på marknads- och tivolinöjen. En särskild utredare ser över lagstiftningen inom spel- och lotteriområdet (dir. 2004:76). Utredningen har antagit namnet och ska redovisa sitt uppdrag . I direktiven anges inledningsvis: "Utvecklingen på området understryker ett fortsatt behov av en ansvarsfull spelpolitik." Vidare nämns i direktiven att den tekniska utvecklingen och internationaliseringen på spelområdet lett till ökad konkurrens i . Det finns enligt direktiven skäl att analysera behovet av att vidta åtgärder i syfte att stärka sådana lotterier som kan förutses bli påverkade av den ökande konkurrensen. Ett sätt att möta denna konkurrens anges vara att se över lotterilagens övre gräns för vinståterbetalning. Vidare sägs att det är angeläget att utredaren analyserar dessa frågor och även belyser de risker ur spelberoendesynpunkt som en ökad vinståterbetalning skulle medföra. har lämnat delbetänkandet Vinstandelar. Enligt utredningens bedömning finns det skäl såväl för som emot att stärka de svenska spel- och lotterianordnarnas villkor, särskilt vid spel över Internet, genom en höjning av vinstandelstaket. För att redan nu föreslå en höjning av vinstandelstaket krävs enligt utredningen att skälen för denna åtgärd är av sådan tyngd att de invändningar som kan riktas mot åtgärden måste vika. Utredningen har inte funnit att så är fallet, även vid beaktande av de allvarliga farhågor som de svenska anordnarna av spel och lotterier fört fram. När det gäller motionsyrkandet som berör EU och den reglerade spelmarknaden kan påpekas att det inte finns någon gemensam reglering av spel på EU-nivå utan frågan härom är en angelägenhet för de enskilda medlemsländerna. Däremot är de grundläggande bestämmelserna i om frihet att tillhandahålla tjänster och om etableringsrätt tillämpliga även på spelområdet. Inskränkningar i dessa friheter kan dock ske med hänvisning till allmän ordning, säkerhet och hälsa, vilket också framgår av att ett antal s.k. förhandsutlåtanden från . Denna rättstillämpning har ifrågasatts av framför allt privata spelaktörer. Flera klagomål har framförts till kommissionen och en rad rättsprocesser pågår på olika håll. lade fram ett förslag till nytt direktiv på tjänsteområdet. Syftet var att på allvar öppna den inre marknaden även för tjänster. Enligt förslaget ska direktivet omfatta också speltjänster. Av intresse i sammanhanget är att kommissionen också har påbörjat en särskild utredning av den europeiska spelmarknaden som ska läggas till grund för kommissionens fortsatta initiativ på spelområdet. Bland annat väntas ett särskilt direktiv som ska tydliggöra vilka delar av spelområdet som ska harmoniseras och vilka som varje medlemsstat själv får reglera. Denna utredning väntas bli klar . anger i sin årsredovisning att bolagets bedömning är att majoriteten av EU:s 25 medlemsländer vill ha en fortsatt reglering. Den tolkningen fick enligt bolaget också stöd när EU:s idrottsministrar diskuterade spelmarknaden . Samtliga ministrar var då överens om att det bör finnas en reglerad spelmarknad och att det är viktigt att intäkterna från spelandet framför allt kommer barn- och ungdomsverksamhet till nytta. I sammanhanget kan också nämnas att den socialdemokratiska gruppen i väckt en motion i vilken rekommenderas 1. att inom ramen för EU gemensamt arbeta för ett bibehållande av att nationellt kunna reglera den nationella spel- och lotterimarknaden, 2. att inom ramen för EU gemensamt arbeta för att spel- och lotterifrågorna undantas från EU:s tjänstedirektiv, 3. att stärka en gemensam forskning kring spelandet och om spelandets negativa sidor med särskild inriktning på metoder som används för att bekämpa spelberoendet. Motionen avses bli slutbehandlad . Utskottet anser att spelmarknaden fortsättningsvis ska vara reglerad. Med hänsyn härtill och till att beredning bör avvaktas avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr239 (m) yrkandena 1 och 2, 2003/04:Kr252 (s), 2003/04:Kr382 (fp), 2004/05:Kr288 (m) yrkande 1, 2004/05:Kr294 (c) yrkandena 1 och 2, 2004/05:Kr326 (s), 2004/05:Kr354 (c) yrkande 19, 2004/04:Kr356 (kd) yrkande 2, 2004/05:Kr367 (fp) yrkandena 1 och 5, 2004/05:Kr393 (s) och 2004/05:Kr394 (v). Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att andelen av den slutliga behållningen av spel som tillfaller folkrörelserna är väl avvägd. Utskottet avstyrker motionsförslag som går i annan riktning. Utskottet avstyrker också några motionsförslag med motiveringen att den produktfördelning som råder mellan folkrörelserna och bör bestå. Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp) och 7 (kd). I motionerna 2003/04:Kr282 (m) yrkande 11 och 2004/05:Kr269 (m) yrkande 13 anses att idrottsrörelsen bör få en betydligt större andel av spelmarknaden än . Liknande synpunkter framförs i motionerna 2003/04:Kr327 (fp) yrkande 23 och 2004/05:Kr365 (fp) yrkande 3. Motionärerna anser att idrottsföreningarna bör få ökade möjligheter att utveckla och bedriva egna spel och lotterier samt att de bör ges ansvar för hela lotterimarknaden. I motion 2003/04:Kr232 (m) yrkande 11 framhålls att en betydligt större del av det överskott som uppstår inom bör gå till föreningslivet och direkt komma idrotten och kulturen till godo och inte försvinna in i statskassan som en extra skatt. Även i motionerna 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 11, 2004/05:Kr355 (kd) yrkande 12 och 2004/05:Kr356 (kd) yrkande 1 anses att det vore en bättre utveckling om folkrörelsernas egna spel kunde få ett större utrymme på spelmarknaden så att resurserna gick till folkrörelserna direkt och inte via staten eller AB . Av Lotteriinspektionens årsredovisning kan utläsas att den största aktören på spelmarknaden är som inklusive värdeautomatspelet och Casino Cosmopol står för av marknaden. Det är en ökning jämfört med . För folkrörelserna är utvecklingen den motsatta. Folkrörelsernas spel och lotterier fortsätter att tappa marknadsandelar, från sammanlagt 2004. Den främsta anledningen till nedgången är Bingolottos minskade försäljning. AB Trav och Galopp har oförändrat av den totala spelmarknaden och de privata aktörer som driver restaurangkasinospel utgör av spelmarknaden. Folkrörelserna har under tillförts medel från , tidigare i form av överskott från värdeautomaterna och i form av en andel av hela Svenska Spels överskott (vinstdelningssystem). Av statistik från Lotteriinspektionen kan man utläsa att folkrörelsernas andel av den slutliga behållningen av spel, inklusive överskottet från värdeautomatspelen (numera vinstandel från ), legat ganska och i snitt på av den totala behållningen av spel. Svenska Spels överskott uppgick till . Beträffande fördelningen avdetta överskott mellan staten och folkrörelserna kan upplysas att ca går till staten som ett grundbelopp. Av resterande medel går hälften till staten och hälften till föreningslivet. erhåller av medlen till föreningslivet och erhåller resterande . Staten har av sin andel 2004 tilldelat idrottsrörelsen dels som ett bidrag, dels för satsningen "Handslaget" riktad till idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Frågan om andelen av spelmarknaden och produktfördelningen inom lotteriområdet mellan folkrörelserna och behandlades i proposition /03:93 och betänkande 2002/03:KrU8. Regeringen anförde i propositionen att den, efter beslut av 1996, hade för avsikt att införa ett vinstdelningssystem som skulle baseras på ett överskott från . Systemet skulle ersätta den dåvarande fördelningen av överskottet från spel på värdeautomater till och . Regeringen angav att öronmärkningen av medel till föreningslivet hellre borde bestå av en andel av ett brett produktsortiments överskott , som det var, av hela överskottet från en viss spelform. Det fanns enligt regeringen en risk med att låsa resurstilldelningen till överskottet av en viss spelform. Nya spel kunde komma att ersätta automater i popularitet och därmed skulle intäkterna minska för folkrörelsen om resurstilldelningen även fortsättningsvis var knuten till automatspel. Regeringen ansåg att föreningslivet kunde tillföras ett stabilare och mer långsiktigt tillskott om ett bredare produktsortiment låg till grund för systemet. delade regeringens bedömning. Det nya vinstdelningssystemet infördes, som ovan anförts, . När det gäller produktfördelningen kan anföras att den tidigare i sitt betänkande (SOU 2000:9) föreslog att Svenska Spels tillstånd inom lotteriområdet skulle inskränkas till att omfatta endast två lotterier och att lotterierna i övrigt i princip skulle vara folkrörelsernas marknad. I den nyssnämnda propositionen gjorde regeringen en annan bedömning och ansåg att den produktfördelning inom lotteriområdet som rådde mellan och folkrörelserna skulle bestå. Regeringen angav att överskottet från Svenska Spels verksamhet skulle minska i relativt stor omfattning om utredarens förslag skulle genomföras. Detta skulle enligt regeringen komma att negativt påverka storleken av de resurser som regeringen ville överföra till föreningslivet genom ett vinstdelningssystem. Ett sådant vinstdelningssystem skulle komma att innebära ett verksamhetstillskott både för föreningar som anordnar lotterier och för föreningar som inte bedriver lotteriverksamhet. Detta var enligt regeringen bakgrunden till regeringens bedömning att även i fortsättningen borde få möjlighet att tillhandahålla spel inom lotteriområdet. gjorde ingen annan bedömning. Utskottet ställer sig bakom uppfattningen att andelen av den slutliga behållningen av spel som tillfaller folkrörelserna är väl avvägd. Utskottet anser också att den produktfördelning som råder mellan folkrörelserna och bör bestå. I enlighet härmed avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr232 (m) yrkande 11, 2003/04:Kr282 (m) yrkande 11, 2003/04:Kr327 (fp) yrkande 23, 2003/04:Kr385 (kd) yrkande 11, 2004/05:Kr269 (m) yrkande 13, 2004/05:Kr355 (kd) yrkande 12, 2004/05:Kr356 (kd) yrkande 1 och 2004/05:Kr365 (fp) yrkande 3. Användningen av Svenska Spels överskott Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om ändrad användning av Svenska Spels överskott. Jämför reservation 8 (m). föreslår i motion 2003/04:Kr282 att handikappidrotten ska få en ökad del av medlen från spel och lotterier (yrkande 8). I motion 2003/04:Ub292 (v) framhåller motionärerna att regeringen bör se över möjligheterna att använda den del av överskottet från AB som är destinerad till att främja samarbete mellan skola och lokala idrottsföreningar (inom satsningen kallad "Handslaget") till annan hälsofrämjande verksamhet (yrkande 18). I motion 2003/04:Kr384 (c) anses att delar av överskottet från Svenska Spels kasinoverksamhet bör tillfalla handikapprörelsens verksamhet för barn och funktionshindrade. Utskottet behandlade ett motionsyrkande rörande ökade medel till handikappidrotten (bet. 2004/05:KrU5). I betänkandet framhöll utskottet att i stort sett hela det överskott från AB som går till idrotten förs vidare till idrottsföreningars barn- och ungdomsverksamhet (LOK-stödet). Bidragsberättigade till LOK-stödet är barn och ungdomar i åldern . För handikappade gäller dock ingen övre åldersgräns. Detta innebär att i stort sett alla handikappade, till skillnad från icke handikappade, kan ingå i underlaget för ansökningar om bidrag från LOK-stödet. Motionsyrkandet avstyrktes av utskottet. Utskottet har ingen annan uppfattning nu och avstyrker motion 2003/04:Kr282 (m) yrkande 8. Beträffande motionsyrkandet om att överföra viss del av medlen från satsningen "Handslaget" till annan hälsofrämjande verksamhet än den som förekommer i samarbetet mellan lokala idrottsföringar och skola vill utskottet påpeka att "Handslaget" är en satsning på idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet. Någon ändring av inriktningen på denna satsning bör inte aktualiseras, och motion 2003/04:Ub292 (v) yrkande 18 avstyrks. Utskottet anser inte heller att medel från överskottet från Svenska Spels kasinoverksamhet bör destineras till ett särskilt ändamål och avstyrker således motion 2003/04:Kr384 (c). Utskottets förslag i korthet Frågan om införande av en högsta gräns för utdelning av vinstsumma avstyrks av utskottet. I motion 2003/04:So638 (mp) framhålls att regeringen bör överväga att införa en högsta gräns för utdelning av vinstsumma (yrkande 2). Vidare anförs att någon ideell organisation, såsom , bör ges i uppdrag att fördela överskjutande pengar från anordnat lotteri till hjälpinsatser för barn och människor i utsatta situationer (yrkande 3). Frågan om införande av en högsta gräns för utdelning av vinstsumma behandlade utskottet senast i betänkande 2002/03:KrU8. De då aktuella motionsyrkandena avstyrktes av utskottet. Utskottet har inte någon annan uppfattning , varför motion 2003/04:So638 (mp) yrkandena 2 och 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att begränsa marknadsföringen av spel och om spelmarknadens självsanering av sin marknadsföring med hänvisning till beredning av frågorna. Jämför reservationerna 9 (fp) och 10 (kd) samt särskilt yttrande 2 (v). I motion 2004/05:Kr367 (fp) anses att regeringen bör utreda om det är möjligt att införa regler som begränsar reklamens möjligheter att framställa spelandet som enbart positivt. Exempel på sådana begränsningar kan enligt motionärerna vara att korrekta uppgifter om vinstchans alltid måste anges (yrkande 3). Motionärerna framhåller vidare att regeringen bör ta initiativ till att likartade regler om marknadsföringen av spel och lotterier utfärdas på EU-nivå som en del av gemenskapens regelverk för seriös marknadsföring (yrkande 4). Även i motionerna 2003/04:Kr332 (kd) yrkande 2 och 2004/05:Kr267 (kd) yrkande 2 framhålls att det är nödvändigt att får ett regelverk för hur våra spel ska marknadsföras och på vilka sätt det kan ske utan att unga människor lockas in i spelberoende. I motionerna 2003/04:So501 (kd) yrkande 9 och 2004/05:Kr356 (kd) yrkande 3 anges att Lotteriinspektionen bör ges i uppdrag att följa upp spelmarknadens självsanering av marknadsföringen, dvs. effekterna av de riktlinjer för etisk marknadsföring som upprättades av spelbolagen. Lotteriinspektionen redovisade 2000 en kartläggning av marknadsföringen av spel och lotterier i . Den visar att det totala spelutbudet i var omfattande liksom marknadsföringen av spel. Det finns inga särskilda regler för marknadsföring av spel utan det är marknadsföringslagens allmängiltiga regler som gäller. I regeringens koncession till att anordna kasinospel finns dock i punkt 3 som villkor att bolaget i sin marknadsföring av kasinoverksamhet ska ha en inriktning som är socialt ansvarstagande så att den inte uppfattas som alltför påträngande. enades spelbolagen (, , Folkspel, Svebico, A-lotterierna och Lotterier) om gemensamma etiska riktlinjer för marknadsföringen. Dessa innebär bl.a. att reklam inte får riktas till minderåriga och att den inte får uppmuntra till överdrivet spelande. Vidare anges att reklam inte får missbruka konsumenternas förtroende för spelbranschen och att den inte heller får vilseleda konsumenterna. Information om spelrelaterade problem och om den hjälp som finns att få för drabbade och anhöriga ska finnas lättillgänglig för konsumenterna. Dessa riktlinjer kompletterades 2004 med tolkningar till varje punkt i de uppdragna riktlinjerna. () redovisade 2003 till regeringen ett förslag till handlingsprogram för att motverka spelberoende. FHI angav i handlingsprogrammet att spelbolagen har ett stort ansvar för sin marknadsföring och att spelanordnarnas riktlinjer för marknadsföring är lovvärda och viktiga. För att etiska regler ska få genomslag måste det enligt FHI finnas en offentlig instans som kan avgöra när marknadsföringen är felaktig. Det bör också enligt FHI finnas möjlighet till sanktioner om reglerna inte följs. FHI föreslår därför att det under inflytande av en lämplig myndighet bildas ett råd för marknadsföringen av spel. Formerna för detta nya råd bör enligt FHI närmare diskuteras och avgöras i överläggningar med spelbolagen. FHI anför vidare i handlingsprogrammet att marknadsföringens betydelse både för omsättningen av spel och för uppkomsten av spelproblem inte är tydligt kartlagd. Inga studier har enligt FHI påvisat att det finns ett påtagligt samband mellan spelproblem och marknadsföring. Denna fråga bör enligt FHI ytterligare studeras innan det kan vara aktuellt att vidta åtgärder som begränsar marknadsföringen. I Svenska Spels årsredovisning anges att bolagets värdegrund kräver att bolaget har en balans mellan lönsamhet och spelansvar. Bolaget uppger vidare följande: "Maximal vinst är inget självändamål och eftersträvas inte på bekostnad av att vi erbjuder produkter som innebär att människor får svårt att kontrollera sitt spelande."