bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Skador vid utsläpp av olja från oljetankfartyg ersätts i första hand av fartygsägaren, i andra hand av den internationella oljeskadefonden. Nytt är att det nu finns en tredje ersättningsnivå genom en kompletterande internationell oljeskadefond, varigenom ersättningsmöjligheterna ökar betydligt. var starkt pådrivande för att denna kompletterande ordning skulle tillskapas och verkar även för att ersättningsnivåerna skall höjas . I propositionen anförs att behovet av nya eller reviderade delmål bör utredas generellt års fördjupade utvärdering. Sjötrafiken på , inte minst transport av råolja med tankfartyg, har ökat och utvecklingen förväntas fortsätta. Oljetransporterna sker dessutom i allt större fartyg. Denna ökning innebär en allt större risk för kollisioner och grundstötningar, med oljeutsläpp som följd. Fler sjösäkerhetshöjande åtgärder, en hög beredskap och en god nationell förmåga inom miljöräddningstjänsten att möta oljeutsläpp krävs, liksom ett väl utvecklat internationellt samarbete. Utskottet anser i likhet med regeringen att behovet av ett nytt eller reviderat delmål som kopplar till risken för olycksrelaterade oljeutsläpp bör övervägas i samband med nästa fördjupade utvärdering. Även delmål som tar fasta på annan miljöpåverkan från sjöfarten bör övervägas. Med hänvisning till den aviserade transportpolitiska propositionen avstyrker trafikutskottet i sitt yttrande motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 25. Även miljö- och jordbruksutskottet avstyrker motionen. Delmål 8 om åtgärdsprogram för god ytvattenstatus utgår Delmål 8 om åtgärdsprogram för god ytvattenstatus lyder: skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:s ramdirektiv för vatten så att God ytvattenstatus kan uppnås. Delmål som täcks av ramdirektivet för vatten kan utgå. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om miljökvalitetsmålets innebörd (fp). Miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker har följande lydelse: Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. För miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker har fem delmål fastställts. - Nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar - Skydd av våtmarker i myrskyddsplanen - Om skogsbilvägar och våtmarker - Våtmarker i odlingslandskapet - Åtgärdsprogram för hotade arter I motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 11 delvis föreslås att miljökvalitetsmålets innebörd bör ändras vad avser torvbrytning. Uttrycket "torvbrytning som orsakar negativa effekter inte skall tillåtas" bör ersätta "stora negativa effekter". Utskottet konstaterar att arbetet med miljökvalitetsmålet fortskrider i rätt riktning, men genomförandet går för långsamt i förhållande till vissa av de uppsatta delmålen. Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålets innebörd bör omformuleras såvitt avser bl.a. torvbrytning. Som anförs i propositionen bör berörda myndigheter vid kommande fördjupade utvärdering överväga möjligheten att formulera ett delmål för torv och torvbrytning och åtgärder kopplade till detta. Regeringen kommer att uppdra åt berörda myndigheter i enlighet med denna inriktning. I propositionen anförs även att regeringen är positiv till de tankar som har förts fram om att fokusera det framtida torvbruket till dikad beskogad torvmark, där torven naturligt bryts ned till koldioxid. En sådan utveckling är fördelaktig för miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker. För att kunna bedöma förutsättningarna för och utformningen av ett sådant mer hållbart torvbruk krävs ett fördjupat underlag. Det är en viktig uppgift för den torvproducerande branschen att ta fram ett sådant underlag. Utskottet har inga invändningar mot den ändrade innebörden och avstyrker med det anförda motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 11 delvis. Delmål 1 om en nationell strategi för skydd och skötsel Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden (mp) om att strategin bör ersättas med ett delmål, att ett nytt delmål bör beslutas samt att avvattningsbegreppet bör preciseras. Vidare föreslår utskottet att ett yrkande (s) om en satsning på våtmarksområden lämnas utan vidare åtgärd. Jämför reservationerna 91 (mp), 92 (mp) och 93 (mp). Delmål 1 om en nationell strategi för skydd och skötsel lyder: En nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar skall tas fram senast . Våtmarksstrategin bör enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 69 omgående genomföras. Delmålet om att ta fram en strategi bör ersättas med delmål kring genomförandet av denna strategi. Strategin skall vara klar och för att inte tappa fart i det viktiga arbetet med skydd av våtmarker och sumpskogar bör delmål för skydd och skötsel av dessa formuleras för perioden fram . Enligt yrkande 72 i motionen bör besluta om ett delmål kring våtmarker i skogsbrukslandskapet enligt följande lydelse: I skogslandskapet skall våtmarker och småvatten anläggas eller återställas fram . Enligt motionärerna är behovet av restaurering och nyanläggning av våtmarker på skogsmark stort. Kostnaden för återställande av våtmarker och småvatten i skogslandskapet är ofta ringa då det i många fall kan räcka med att lägga igen diken. I motionens yrkande 73 anförs att avvattningsbegreppet behöver utökas och preciseras. Ökad samsyn om avvattningsbegreppet är angelägen för hanteringen av ärenden som rör både jord- och skogsbruk. I begreppet avvattning bör också inräknas nya skogsbilvägar i förekommande fall. Våtmarksområdena har enligt motion 2004/05:MJ374 (s) en viktig funktion för att hejda övergödningen. gjordes en stor satsning på våtmarksområden i . Ett liknande program bör nu igångsättas för kusten i län, inklusive . Delmålet kommer att nås. Beträffande markavvattning kan generellt konstateras att vi genom bestämmelser om tillståndsplikt och områden med markavvattningsförbud har ett starkt regelverk till skydd för våtmarkerna. Det krävs dock fortsatt riktade rådgivningsinsatser till markägare och entreprenörer i samband med skogliga åtgärder vid våtmarker, t.ex. i syfte att se till att tillräckliga skyddszoner lämnas. Den landsomfattande Våtmarksinventeringen är ett värdefullt underlag för löpande ärendehantering och liknande som berör våtmarker. Detta stora material bör, genom olika uppföljningsinsatser, användas i den fortsatta miljöövervakningen av våtmarkerna. Regeringen gav i regleringsbrevet för i uppdrag att tillsammans med , och och efter samråd med bl.a. länsstyrelserna utforma en nationell strategi för skydd och skötsel av våtmarker och sumpskogar. Uppdraget skall redovisas . Regeringen avser att ta ställning till denna strategi i syfte att säkerställa det fortsatta genomförandet av erforderliga åtgärder för våtmarkerna. Det fortsatta arbetet bör belysa behovet av anläggning och restaurering av våtmarker även i skogslandskapet, liksom vikten av fortsatt hävd av vissa våtmarker. Enligt regeringens preliminära bedömning kommer strategin att bli ett viktigt dokument för att bedöma behovet av nya delmål och åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker i ett generationsperspektiv. Dessa bedömningar blir naturligt att göra i samband med nästa fördjupade utvärdering av miljömålsarbetet. Utskottet instämmer i att frågan om ett mer effektinriktat delmål får övervägas i det sammanhanget. Utskottet anser mot den bakgrunden att delmål 1 bör kvarstå oförändrat och avstyrker därmed motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 69. Utskottet anser inte heller att ett nytt delmål om anläggning och restaurering av våtmarker i skogslandskapet bör formuleras . Denna fråga kommer enligt uppgift att behandlas i den nämnda nationella strategin som skall utarbetas av , , och . Utskottet avstyrker således även motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 72. Regeringen avser att inför nästa fördjupade utvärdering låta se över behovet av ytterligare åtgärder. I propositionen anförs att vid kommande fördjupade utvärdering bör berörda myndigheter närmare ange regler som avser att skydda våtmarker i vardagslandskapet och även föreslå åtgärder beträffande markavvattning och vattenverksamhet. Regeringen kommer att uppdra åt berörda myndigheter i enlighet med denna inriktning. Utskottet föreslår att motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 73 i avvaktan på resultatet av de överväganden som pågår lämnas utan vidare åtgärd i berörd del. Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 2004/05:MJ374 (s) om att våtmarksområdena har en viktig funktion för att hejda övergödningen. Även denna motion bör lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av de överväganden som pågår. Delmål 2 om skydd av våtmarker i myrskyddsplanen Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om att våtmarksområden bör ha ett långsiktigt skydd tidigare än (fp) med hänvisning till att arbete pågår med frågan. Jämför reservation 94 (fp, mp). Delmål 2 skydd av våtmarker i myrskyddsplanen lyder: Samtliga våtmarksområden i Myrskyddsplan för skall ha ett långsiktigt skydd . Enligt motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 11 delvis bör våtmarksområden ha ett långsiktigt skydd tidigare än . Utskottet konstaterar att delmålet kan nås om åtgärderna intensifieras och ytterligare åtgärder sätts in. Regeringen konstaterar att områden i myrskyddsplanen avsätts i en takt som är otillräcklig för att nå målet inom utsatt tid. I propositionen anförs att arbetet med att säkerställa våtmarker i myrskyddsplanen har det arbete som sker inom ramen för det europeiska 2000 stor betydelse. I det pågående arbetet med att upprätta bevarandeplaner för Natura 2000-områdena kommer länsstyrelserna att närmare precisera behovet av åtgärder. Regeringen avser därför att ge länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta en tidsplan för skyddet av myrskyddsobjekt inom respektive län med syfte att genomförandet intensifieras så att delmålet uppnås till utsatt tid. När myrskyddsplanen har reviderats och den nationella strategin för skydd m.m. av bl.a. våtmarker föreligger, kommer det enligt propositionen att finnas tydligare förutsättningar att ange behovet av ytterligare åtgärder. Genom tidsplanerna skall tydliggöras hur myndigheterna skall klara av det uppenbarligen lågt prioriterade skyddet av våtmarker. Strategin för skydd och skötsel av våtmarker kommer också att bli ett centralt dokument i det fortsatta arbetet med att genomföra myrskyddsplanen. Utskottet föreslår att motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 11 delvis lämnas utan vidare åtgärd i den mån den inte tillgodosetts med vad som anförts. Ändrat delmål 3 om skogsbilvägar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrat delmål och avstyrker motionsyrkanden om annan lydelse av delmålet och om samrådsplikt för anläggande av skogsbilväg (båda mp, -). Jämför reservationerna 95 (mp) och 96 (mp). Delmål 3 om skogsbilvägar lyder: skall inte skogsbilvägar byggas över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller så att dessa våtmarker påverkas negativt på annat sätt. Regeringen föreslår att delmålet får följande lydelse: skall skogsbilvägar inte byggas över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller på annat sätt byggas så att dessa våtmarker påverkas negativt. bör enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 70 besluta följande ny lydelse av delmålet: Skogsbilvägar skall inte byggas över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller så att dessa våtmarker påverkas negativt på annat sätt, inte heller skall terrängkörning förekomma så att våtmarksområden skadas eller avvattnas. Terrängkörning på icke tjälade marker leder enligt motionärerna ofta till stora körskador. Dessa kan fungera som diken som avvattnar våtmarker. Effekten kan bli densamma som vid anläggning av en skogsbilväg. Enligt motionens yrkande 83 bör möjligheten att införa generell samrådsplikt för anläggning av skogsbilväg utredas. I propositionen anförs att saknar regeringen underlag för att bedöma möjligheterna att nå delmål 3. De analyser av samrådsärenden som gjorts inom vissa begränsade regioner i landet tyder på att andelen vägobjekt som på något sätt berör våtmarker ökar. bedömer att skogsbilvägar inte längre byggs över våtmarker med höga natur- och kulturvärden. Ännu finns emellertid inte någon nationell statistik som tydligt belyser förhållandena. är dock i färd med att ta fram sådan statistik. En säkrare utvärdering av måluppfyllelsen beräknas kunna ske därefter. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att göra utvärderingen på ett bättre underlag än vad som finns tillgängligt. Tidpunkten när delmålet skall vara uppnått bör därför ändras . Det underlag som krävs för en utvärdering av måluppfyllelsen hanteras av . skall i enlighet med regleringsbrev efter samråd med och till redovisa till förekomsten av skogsbilvägar som byggts över, eller på annat sätt negativt påverkar våtmarker med höga natur- och kulturmiljöer. Om redovisning ger vid handen att delmålet inte har nåtts, avser regeringen att initiera behövliga åtgärder så att delmålet kommer att nås. Regeringen avser att i detta sammanhang se närmare på förslaget om generell samrådsplikt som en av flera tänkbara åtgärder som bör vidtas för att delmålet skall nås. Som anförs i propositionen är påverkan på våtmarkerna från terrängkörning, såväl på barmark som snötäckt mark, en annan fråga som bör belysas i arbetet inför nästa fördjupade utvärdering. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker därmed motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 70 och 83 i avvaktan på kommande arbete med dessa frågor. Delmål 4 om våtmarker i odlingslandskapet Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att ett yrkande om våtmarkers kvalitet (mp) lämnas utan vidare åtgärd. Jämför reservation 97 (mp). Delmål 4 om våtmarker i odlingslandskapet lyder: I odlingslandskapet skall minst 12 000 ha våtmarker och småvatten anläggas eller återställas fram . I fråga om kvalitet på våtmarker i jordbrukslandskapet anförs i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 71 att vid bidragsfinansierade projekt bör större krav ställas på fungerande våtmarker och ekologiska system. skapas ofta artificiella dammar snarare än funktionella våtmarker. Kraven för stöd bör vara strikta utifrån måluppfyllelse. Regeringen anför att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att nå delmålet. Våtmarkscentrum i har utvärderat svenska våtmarker anlagda under 1996-2002. Studien visar att våtmarker anlagda med hjälp av olika stödformer är olika effektiva i fråga om att minska halterna av näringsämnena i vattnet. Placeringen av våtmarken är härvid en viktig faktor. har som stöd för det framtida arbetet tagit fram kvalitetskriterier för våtmarkers placering, utformning och skötsel. Rapporten beskriver våtmarker vars syfte är att rena växtnäring, främst kväveföreningar, som biologisk mångfald gynnas och hänsyn tas till platsens kulturmiljövärden. Samordningen av olika våtmarksprojekt har varit bristfällig. Regeringen anser att det är angeläget att arbeta strategiskt med planering och information för att öka takten i återställandet och för att uppnå optimal placering i landskapet med hänsyn till förmågan att avskilja näringsämnen samt öka den biologiska mångfalden och bevara kulturhistoriska värden. Genom de utvärderingar som gjorts av anlagda våtmarker finns nu viktiga erfarenheter som kan utnyttjas i arbetet på att nå delmålet. Den redovisning som gjorts av angående kvalitetskriterier för anläggning av våtmarker i odlingslandskapet är jämte den kommande nationella strategin (delmål 1) viktiga styrdokument. Utskottet vill i likhet med regeringen i det sammanhanget särskilt framhålla vikten av att kvalitetsaspekterna vägs in vid genomförandet. Insatserna har till stor del varit inriktade på anläggning av våtmarker för avskiljning av näringsämnen, något som även har betydelse för växt- och djurlivet. Tillämpningen av kvalitetskriterierna samt en nationell strategi bör också kunna leda till ökad positiv effekt för biologisk mångfald och kulturmiljövärden och därmed möjlighet att uppnå delmålets syften. Ett sådant syfte kan vara att återskapa naturlig vattenbalans i olika typer av ursprungliga våtmarker. Som framgår av det anförda instämmer både regeringen och utskottet helt i vad som anförs i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 71 om vikten av att kvalitetsaspekter vägs in vid anläggande av våtmarker i jordbrukslandskapet. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd i denna del. Delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter Delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter lyder: Åtgärdsprogram skall senast finnas och ha inletts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. Utskottet konstaterar att delmålet kan nås. Delmålet bedöms kunna nås till 2005 om arbetet intensifieras. Slutlig uppföljning av delmålet bör ske inom ramen för nästa fördjupade utvärdering. Det fortsatta arbetet med att ta fram och att genomföra åtgärdsprogram blir ett viktigt led i arbetet med att nå det nya delmål 2 om minskad andel hotade arter under Ett rikt växt- och djurliv. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tre motionsyrkanden (kd, mp, -) med olika förslag om den statliga skogen och om uppfyllandet av miljökvalitetsmålet Levande skogar. Jämför reservation 98 (mp) och särskilt yttrande 7 (kd). Miljökvalitetsmålet Levande skogar har följande lydelse: Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion skall skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. För miljökvalitetsmålet Levande skogar har fyra delmål fastställts: - Långsiktigt skydd av skogsmark - Förstärkt biologisk mångfald - Skydd för kulturmiljövärden - Åtgärdsprogram för hotade arter Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) bör staten som skogsägare ta ett större ansvar genom att frivilligt och utan ersättning bevara skyddsvärd skog inom sitt ägande. I enlighet därmed föreslår motionärerna ett delmål för skyddsvärd statlig skog enligt följande lydelse: Statlig skog av reservatsklass skall överföras från statliga skogsägare, såsom , till för att där bli ekoparker. Även skog av reservatsklass inom ägande skall utgöra ekoparker (yrkande 81). Vidare föreslår motionärerna att all statligt ägd skog där skogsbruk bedrivs skall certifieras (yrkande 82). Enligt motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 37 behöver en totalöversyn av skogspolitiken göras, där en avvägning görs mellan produktions- och miljömål. En sådan avvägning bör vara väl underbyggd och beakta studier av olika skogsområden som skyddas genom statliga markköp eller frivilligt ingångna skogsvårdsavtal. Utskottet konstaterar att miljökvalitetsmålet Levande skogar blir svårt att nå i ett generationsperspektiv. Detta beror framför allt på att många av de biologiska processerna i skogen helt enkelt kräver så för återhämtning att det är tveksamt om målet kan nås inom en generation. Omfattande insatser har gjorts och en rad åtgärder har vidtagits för att öka måluppfyllelsen. Trots kraftigt förstärkta resurser för att bevara biologisk mångfald har det i praktiken varit svårt att bedriva skyddsarbetet i den takt som krävs. Det som släpar efter är dels arbetet med att bilda naturreservat i syfte att skapa ett långsiktigt skydd för skogar med särskilt höga naturvärden, dels insatser för att öka kunskapen om och hänsynen till skogens kulturmiljövärden. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att en ytterligare intensifiering av de insatta åtgärderna krävs. I propositionen redogör regeringen för sin syn på den skogsmark som ägs av staten och statliga bolag och anför att denna skall förvaltas på ett föredömligt sätt både ur produktions- och miljösynvinkel. Regeringen har för avsikt att se över förvaltningsuppdraget för i fråga om kravet på ett lönsamt skogsbruk i fjällområdet. Vidare bör frågan om vilken statlig aktör som är bäst lämpad att ha ansvaret för statens skogsmark i det fjällnära området övervägas. Regeringen framhåller dessutom att delmål 3 om natur och kulturvärden under Storslagen fjällmiljö även omfattar skogsmiljöer med sådana höga värden i området ovanför gränsen för fjällnära skog. Allt skogsbruk skall bedrivas enligt högt ställda miljöambitioner och sociala ambitioner. Ett sätt att göra det är att certifiera skogen enligt de program och standarder som erbjuds. är merparten av statens eget skogsbruk certifierat enligt de nationella reglerna för miljö- och rättvisemärkningen inom ramen för (). Utskottet vill härutöver framhålla att regeringen tillsatte en kommitté (dir. 2004:139), som antog namnet , med uppgift att göra en utvärdering och en översyn av skogspolitiken. Uppdraget skall redovisas . Direktiven för kommittén innefattar en rad frågor som har stor relevans för möjligheterna att nå Levande skogar med tillhörande delmål. Regeringen avser att återkomma till de frågor som har vikt för miljökvalitetsmålen som behandlas i . I propositionen anför regeringen vidare avsikten att låta utreda på vilket sätt statens skogsmark kan underlätta måluppfyllelsen. Utskottet instämmer i att ytterligare angelägna åtgärder är att främja lämpliga och kostnadseffektiva lösningar för skyddet via naturreservat, biotopskyddsområden, naturvårdsavtal respektive frivilliga avsättningar. I propositionen uttrycker regeringen avsikten att låta Statskontoret utföra en sådan utvärdering och återkomma till i denna fråga. Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anförda motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 81 och 82 och 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 37. Delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tio yrkanden (fp, v, kd) i vilka motionärerna lämnar olika förslag om hur delmål 1 skall uppfyllas och om hur kunskapsläget skall förbättras. Dessutom avstyrker utskottet två yrkanden (mp, -) om förvaltningen av skogen samt om bevarandeinstrumentens flexibilitet. Jämför reservationerna 99 (m, kd, c), 100 (fp), 101 (v), 102 (kd) och 103 (mp). Delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark har följande lydelse: Ytterligare 900 000 ha skyddsvärd skogsmark skall undantas från skogsproduktion . Regeringen anser att det krävs en avsevärd intensifiering av åtgärder för att delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark genom att undanta ytterligare 900 000 ha jämfört med skall nås. Takten i genomförandet av områdesskyddet måste öka genom en tydligare strategi inklusive prioriteringar, utökade resurser och ett effektivare arbete. En utvärdering bör påbörjas av den långsiktiga samhällsekonomiska kostnadseffektiviteten av de olika naturvårdsinstrumenten för de statliga avsättningarna av skogsmark i form av naturreservat, biotopskyddsområden och naturvårdsavtal och skogsbrukets frivilliga avsättningar. Utvärderingen bör även beakta effekter för lokal sysselsättning och andra regionalpolitiska konsekvenser. Enligt motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 34 måste avsättningen av skyddsvärd skog fortgå, samt frivilliga avsättningar och avsättningar där civilrättsliga avtal upprättas bör prioriteras. Ökade resurser behöver dessutom styras över till skogsvårdsstyrelserna som bedriver en stor och viktig informationsinsats. I motion 2004/05:MJ33 (fp) föreslås införande av förbud för skogsavverkning på statlig mark (yrkande 6). Dessutom behöver arbetet med avsättning av värdefull natur påskyndas (yrkande 7). Motionärerna i motion 2003/04:MJ409 (kd) yrkande 4 vill prioritera en träffsäker inventering av den svenska skogen så att de mest skyddsvärda områdena kan identifieras och bli föremål för skyddsåtgärder. Yrkandet upprepas i motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 38. Enligt motion 2004/05:MJ439 (v) bör en inventering av skyddsvärd skogsmark omgående påbörjas av och länsstyrelserna på all skogsmark i privat- och bolagsägo (yrkande 2). Därefter bör delmålet korrigeras så att alla skogar med höga naturvärden får ett lagstadgat skydd (yrkande 3). Ståndpunkterna upprepas i motion 2004/05:MJ25 (v), i yrkande 1 förslaget om inventering och i yrkande 2 förslaget om korrigering av delmålet.