bet · GS01SKU19 · 2005-03-08 00:00:00 — Föratt lösa detta problem bör s.k. idrottskonton införas för att plana utlivsinkomsten.Utskottets ställningstagandeRegeringen utfärdade direktiv (dir. 2004:92) till enkommitté som skall se över bestämmelserna om inkomstbeskattning avidrottslig verksamhet. En uppgift för kommittén är att överväga om detbehövs särskilda skatteregler för den professionella idrotten. Kommitténskall också se över de bestämmelser som reglerar inkomstbeskattningenav idrottsutövare samt domare och andra idrottsfunktionärer. I uppdragetingår även att överväga om det finns behov av att införa någon form avidrottsmannakonton. Kommittén beräknas avsluta sitt arbete senast den1 december 2005.Enligt utskottets mening bör resultatet av arbeteavvaktas. Utskottet avstyrker motionerna Sk347 och Kr355 yrkande 4.Bär, svamp och kottarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en höjning av det skattefriabeloppet vid försäljning av vilt växande bär, svamp och kottar.Jämför reservation 18 (kd, c).BakgrundIntäkt av försäljning av vilt växande bär, svampar samt kottar som denskattskyldige själv plockar är skattefri till den del intäkten underbeskattningsåret inte överstiger . Detta gäller inte omplockningsverksamheten i sig utgör näringsverksamhet eller ersättningenutgör lön eller liknande förmån i inkomstslaget tjänst (8 kap. 28 § IL).Bestämmelsen är uttömmande och skattefriheten omfattar därmed endastförsäljning av just bär, svampar och kottar, se RÅ 1992 not 513.MotionenI motion Sk246 av () anförs att hobbyplockning avvildvuxna bär, svampar och kottar förekommer i huvudsak i skogslänensglesbygd. Nuvarande skattefria inkomstgräns för hobbyplockning på 5 000kronor antogs , och inkomstgränsen har inte förändratssedan lagen antogs. Den nu alltför låga skattefria gränsen lockarplockarna att inte uppge sina rätta namn till uppköparna för att på dettasätt slippa en eventuell skatt. Motionären föreslår att regeringen fåråterkomma med förslag till ändring av regelverket för beskattning avinkomster från hobbyplockning av kottar, vildvuxna bär och svamp.Utskottets ställningstagandeSkattefriheten för vissa intäkter av bärplockning ärett undantag från den allmänna principen om en likformig och neutralbeskattning av arbetsinkomster och motiveras av speciella praktiskaskäl i samband med denna verksamhet och även av önskemålet att stimuleraett tillvaratagande av naturtillgångar.Enligt utskottets mening finns det anledning att vara restriktiv medundantag från beskattningen av arbetsinkomster. Det finns enrisk att sådana undantag leder till konkurrenssnedvridningar påarbetsmarknaden och på den marknad där företagen avsätter sina produkter.Skatteregler som avser att gynna en viss bransch kan också komma attifrågasättas i olika internationella sammanhang.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka en utvidgningav den nuvarande skattefriheten.SkadeståndUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandet om en översyn av skattereglerna isyfte att skapa en generell skattefrihet för ersättning för ideell skada.Jämför reservation 19 (kd).BakgrundErsättning (skadestånd) för förlorad arbetsförtjänst är skattepliktigäven om den inte utgår som livränta eller på grund av tjänst och oavsettom ersättningen utbetalas från försäkring eller direkt från denersättningsskyldige. Om ett skadestånd utgör gottgörelse för själsligtlidande (t.ex. ärekränkning, sveda och värk eller lyte och men) är detatt anse som ideellt skadestånd. Sådana engångsbelopp är undantagnafrån beskattning om de inte har ett sådant samband med en anställningatt beloppen ändå är skattepliktiga.Enligt 38 § lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) har arbetstagarerätt till skadestånd om arbetsgivaren brutit mot lagen, såsom dåarbetsgivare utan giltig grund sagt upp eller avskedat arbetstagaren.Regeringsrätten har konstaterat att allmänt skadestånd som utgått pågrund av felaktig uppsägning enligt denna paragraf utgör skattepliktiginkomst av tjänst (RÅ 80 1:10, RÅ 87 ref. 10).När det gäller sexuella trakasserier finns i jämställdhetslagen (1991:433)en skadeståndssanktionerad skyldighet för en arbetsgivare att vidtautredningsåtgärder och andra åtgärder vid ett påstående om att sådanatrakasserier förekommer på arbetsplatsen. Om arbetsgivaren inte fullgördessa skyldigheter skall arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagarenför den kränkning som underlåtenheten innebär.Kammarrätten i har i en dom funnit atten utgiven kompensation för själsligt lidande utgjorde skattepliktiginkomst av tjänst.MotionenI motion Sk419 av () anför motionären att det ärstötande att ersättning för ideell skada kan inkomstbeskattas om detsom inträffat skett på speciell plats eller i speciellt sammanhang.Motionären anser att principen om skattefrihet för ersättning för ideellskada alltid bör gälla och föreslår en översyn av lagstiftningen i syfteatt skattebefria all ersättning av ideell skada.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening talar starka kontrollskäl för att de ersättningarsom en arbetsgivare betalar till en anställd bör vara beskattade. Enskattefrihet för ideella skadestånd skulle mycket lätt kunna missbrukas,och möjligheten att komma till rätta med ett sådant missbruk skullevara liten.Nuvarande praxis i fråga om beskattning av skadestånd som har sin grundi anställningsförhållanden är känd, fungerar väl och är också möjligatt förena med de syften som ligger bakom de olika bestämmelserna omersättning för ideell skada.Utskottet är inte berett att tillstyrka förslagen om ändrade regler pådetta område och avstyrker därför motion Sk419.BiodlingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om lättnader i skattereglerna förhobbybiodling.Jämför reservation 20 (kd, c).BakgrundVid skattereform infördes särskilda skatteregler för hobbyverksamhet.Inkomst av hobbyverksamhet beskattas under inkomst av tjänst. Avdragfår göras för utgifter som erlagts under beskattningsåret eller undernågot av de som föregår beskattningsåret. Avdrag för utgift somerlagts före beskattningsåret medges endast i den mån utgiften överstigereventuella inkomster under . Vid biodling utan anknytning tilljordbruk går gränsen mellan hobby och näringsverksamhet normalt vid 15bikupor.MotionernaI motion Sk249 av () anför motionären att denbiologiska mångfalden är ett politiskt utstakat mål och att Sverigebehöver en levande landsbygd med ett rikt företagande och en blommandenatur. Om biodling kan vara en del i detta, om än en liten men viktig,så är det bra. Motionären förslår ett tillkännagivande om attanteckningsskyldigheten för biodlare med färre än 10 samhällen skall tasbort.I motion Sk444 av () anförs att det är samhällsekonomisktangeläget att stödja och stimulera svensk biodling och att beskattningav inkomster från biodling skall kunna ske på sådant sätt att inkomstfrån högst 15 bisamhällen är skattefri.I motion MJ260 yrkande 1 av och ()anförs att värdet av biodling är vida större än just inkomsten förbiodlaren och att man bör återgå till att betrakta biodlare med upp till15 bisamhällen som hobbyodlare och befria dem från skatteredovisningsskyldighet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det anledning att undvika att ha reglersom gör det möjligt att varaktigt bedriva en vinstgivande verksamhetutan att den underkastas samma skatteregler som andra liknande verksamheter.Skattefriheten för inkomst av hobbyverksamhet avskaffades därför under1991 års skattereform, och särskilda regler för beskattningen av sådanverksamhet infördes.När det gäller biodling innebär det anförda att eventuella överskott avhobbybiodling beskattas och att en odlare som vill dra av utgifter frånår då någon inkomst inte deklarerats måste kunna redovisa sina inkomsterunder ett sådant år. De krav som ställs gäller en redovisning av deinkomster som förekommit och ett underlag som styrker utgifterna. bedömning bör en sådan redovisning inte medföra alltför mycketbesvär. Utskottet avstyrker motionerna Sk249, Sk444 och MJ260 yrkande1.ÖresundUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om att kompensationen från Danmarktill skall delas ut till landsting och kommuner i och omett tillkännagivande till regeringen om bemanningsföretagens beskattning.Jämför särskilt yttrande 4 (m).BakgrundRiksdagen har godkänt ett avtal mellan och Danmarksom löser vissa problem som kan uppstå vid tillämpningen av det nordiskaskatteavtalet beträffande personer som arbetspendlar mellan ochDanmark. Avtalet föreskriver vissa undantag från bestämmelserna i detnordiska skatteavtalet, bl.a. när det gäller beskattning avanställningsinkomster. Därutöver innehåller avtalet åtaganden från de bådastaterna att medge avdrag för inbetalningar till pensionsordningar, avdragför utgifter för resor över samt ett åtagande om ett systemför utjämning mellan och av vissa skatteintäkter. Avtaletinnehåller också en överenskommelse om att utvärderaordningen för utjämning, särskilt såvitt avser den del av kommunalskattensom tas ut för primärkommunernas räkning. Därefter sker en utvärderingav hela systemet eller vid väsentliga förändringar av debåda ländernas skattesystem (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31).Det utjämningsbelopp som regleras i avtalet tillförs kommuner ochlandsting via anslaget 48:1 (prop. 2004/04:1 utg.omr. 25 s. 19).MotionernaI motion N403 av m.fl. (fp, m, kd, c) anför motionärernaatt det skatteavtal som slöts mellan den svenska och den danska regeringenvar välkommet men att det innehåller en del brister, framför allt förkommunal- och landstingsnivån i . Kommunerna och landstingenerbjuder samtliga invånare en hög service som betalas via skatten,sjukvård, skola, barnomsorg m.m. Enligt det tecknade skatteavtaletsker en avräkning mellan danska och svenska staten. Staten kompenserarsedan hela det svenska kommun- och landstingskollektivet via det generellastatsbidraget och inkomst- och kostnadsutjämningen. Motionärerna föreslårett tillkännagivande om att det enda rimliga är att kompensationen frånDanmark till skall delas ut till och kommunerna iSkåne och inte som till alla kommuner och landsting i (yrkande 4). En stor brist i skatteavtalet är vidare att det inte tarhänsyn till de särskilda förutsättningar som gäller för bemanningsföretag.Dessa kommer, liksom tidigare, att hindras från att hyra ut arbetskraftöver genom att anställda och företaget måste skatta i två system,betala sociala avgifter till två system, begära jämkning etc., vilketgör att den administrativa tröskeln blir alltför stor och att den friarörligheten för tjänster kraftigt inskränks. Motionärerna föreslår attbemanningsföretagens anställda enbart skall beskattas i det land där deär anställda, dvs. där bemanningsföretaget har sitt kontor (yrkande 21).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör den kompensation som skall erläggaenligt avtalet gå till hela det svenska kommun- och landstingskollektiveteftersom det är detta kollektiv som bär så gott som hela denmerkostnad som uppkommer i kommuner och landsting till följd avarbetspendlingen. Utskottet är således inte berett att tillstyrkamotionsförslaget om att kompensationen skall lämnas direkt till Skåneskommuner och landsting.När det gäller bemanningsföretagens beskattning innehåller avtalet enöverenskommelse om att och skall inleda diskussionerför att överväga införande av nya bestämmelser eller ändring avbestämmelserna i avtalet eller ta initiativ till ändringar av det nordiskaskatteavtalet om det skulle visa sig föreligga skattemässiga hinder förden fortsatta integrationen i . Om reglerna förbemanningsföretagen visar sig vara till för den fortsatta integrationenfinns det alltså tillfälle att återkomma till frågan i de fortsattadiskussionerna med . Utskottet utgår från att regeringen löpandeföljer denna fråga och vid behov tar upp den till diskussion med Danmark.Någon anledning till ett tillkännagivande till regeringen finns detenligt utskottet inte.Utskottet avstyrker med det anförda motion N403 yrkandena 4 och 21.Larm- och säkerhetskostnaderUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en allmän avdragsrätt för larm-och säkerhetskostnader.MotionenI motion Ju291 yrkande 1 av () anför motionären att detbehövs fler poliser och att skäliga kostnader som den enskilde har föratt skydda sin hälsa, liv och lem samt sin egendom bör vara avdragsgilla.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att tillstyrka att en allmän avdragsrätt införsför privata larm- och trygghetsanordningar och avstyrker därför motionJu291 yrkande 1.Avdrag för skattehjälpUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en generell avdragsrätt förskattehjälp.BakgrundDen som i ett ärende eller mål haft kostnader för ombud eller biträde,utredning eller annat som skäligen behövts för att ta till vara sinrätt har i viss utsträckning rätt till ersättning för kostnaderna, bl.a. i det fall den skattskyldige helt eller delvis vinner bifall tillsina yrkanden i ärendet eller målet. Sådan ersättning anses inte varaskattepliktig. Ersättning kan inte utgå för kostnader för att fullgöradeklarationsskyldigheten eller för eget arbete. Reglerna finns i lagen(1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m.Kostnader för biträde vid upprättande av självdeklaration eller i sambandmed process i taxeringsmål utgör inte sådana kostnader för vilka avdragmedges. (SOU 1995:137) övervägde att införaen avdragsrätt för kostnader i skattemål och deklarationshjälp, menfann inte skäl att föreslå en ändring av gällande rätt eftersom detinte är fråga om utgifter för intäkternas förvärvande.MotionenI motion Sk368 av och (m) anförmotionärerna att ett ifrågasättande från skattemyndigheten som heltsaknar grund kan åsamka den enskilde stora kostnader iskattekonsultationskostnaderför att han eller hon skall kunna bevisa sin oskuld. Denna kostnad ärinte ens avdragsgill i inkomstdeklarationen. Detta drabbar främstenskilda och småföretagare. När det gäller lite större företag har manofta egen jurist eller skattekunniga medarbetare som kan tillvarataföretagets intresse. Kostnaden för att driva skattemål med egen personalär avdragsgill som lön i företagets resultaträkning. Motionärerna anseratt det är orättvist att skattskyldiga skall behandlas så olika ochföreslår att en skattskyldig skall kunna medges avdrag i inkomstdeklarationenför sina kostnader för att tillvarata sina intressen vid skattemål.Detta bör i vart fall medges om skattemyndigheten inte vinner framgångi sina yrkanden.Utskottets ställningstagandeGällande regler innebär att ersättning kan erhållas för kostnader förombud eller biträde, utredning eller annat som den enskilde skäligenbehövt för att ta till vara sin rätt i ett skatteärende. Enligt utskottetsmening finns det inte anledning att härutöver införa särskilda avdragsreglerför denna typ av kostnader. Utskottet avstyrker motion Sk368.BredbandUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en förändrad utformning avbredbandsreduktionen.Jämför reservation 21 (kd).BakgrundDen som installerar bredband och tar installationen i bruk kan få enskattereduktion. Skattereduktionen uppgår till av de utgifter somöverstiger per hus eller, i fråga om hyreshus, peransluten bostad eller lokal. Skattereduktionen utgår med högst 5 000 krper hus, bostad eller lokal (prop. 2000/01:24, bet. 2000/01:SkU8, prop.2002/03:1, bet. 2002/03: FiU1). Bredbandsreduktionen förlängdes senasttill taxering.MotionenI motion T459 yrkande 17 av m.fl. (kd) anför motionärernaatt stödet har utnyttjats i mycket begränsad omfattning och att utfalletmed all önskvärd tydlighet visar att tröskeln för bidraget är för hög,framför allt för hushållen. Motionärerna förespråkar ett avdrag iintervallet i stället. De föreslår att reduktionen ändraspå ett sådant sätt att bredbandsreduktionen börjar utnyttjas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att utgångspunkten vid utformningen avskattereduktionen i första hand har varit att den skall stimulera tillbredbandsanslutningar hos företag och hushåll som finns utanför tätorterna,att den endast bör avse sådana anslutningar som är avsevärt merkostnadskrävande än i normala fall och att reduktionen endast bör medgesmed en mindre del av den totala utgiften för anslutningen. Utskottet ärinte berett att frångå dessa principer för utformningen av bredbandsreduktionenoch avstyrker därför motion T459 yrkande 17.Reservationer1. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inkomstbeskattningens utformning. Därmedbifaller motion 2004/05:Sf357 yrkande 19, bifaller delvismotionerna 2004/05:Sk212, 2004/05:Sk433, 2004/05:N349 yrkande 2 och2004/05:A221 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:Fi259 yrkandena 15och 20, 2004/05:Sk304 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk341 yrkande 1,2004/05:Sk451 yrkandena 1 och 4, 2004/05:Sk452 yrkandena 9 och 37-39,2004/05:Sk454 yrkande 1, 2004/05:Sf354 yrkande 5, 2004/05:Sf358 yrkande3 och 2004/05:A220 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeVår långsiktiga vision är att sänka det svenska skattetrycket rejält.Denna sänkning måste ske på ett ansvarsfullt sätt och gå hand i handmed starka offentliga finanser som säkerställer ett uthålligt lägreskattetryck. Målet är att den offentliga sektorns bruttoskuld skallsänkas och möjliggöra stabila skattesatser på en märkbart lägre nivå iförhållande till . På så sätt skapas de bästa förutsättningarnaför en hög och uthållig tillväxt och en rättvis välfärdsutveckling.Ett centralt problem med dagens regler är att den enskildes vinst avatt arbeta är liten. Nyttan av att arbeta i stället för att leva påbidrag är ringa för många människor. De samlade effekternaav höjda skatter och minskade bidrag äter upp en betydande del av deninkomstökning som en extra arbetsinsats ger. Det är människor med delägsta inkomsterna som drabbas av de största marginaleffekterna. Denlåga nyttan av en extra arbetsinsats medför flera problem. Det mestallvarliga är att skatte- och bidragssystemen skapar djupa fattigdomsfällorsom i stort sett är omöjliga att ta sig ur. När man inte rår över sinegen vardag skapas en ofrihet, självkänslan undergrävs och genuinotrygghet uppstår.Vår politik minskar de marginaleffekter som skatte- och bidragssystemenger upphov till. Vi har lagt fram förslag om ett arbetsavdrag. Personersom har inkomst av tjänst eller egen näringsverksamhet som överstigerca skall få göra ett arbetsavdrag i den kommunala beskattningen.I inkomstskiktet uppgår avdraget till av deninkomst som ligger . På motsvarande sätt erhålls arbetsavdragmed i skiktet och i skiktet upp till350 000 kr.Arbetsavdraget bidrar till att minska marginalskatten och de samlademarginaleffekterna betydligt. Förslaget gör att det kommer löna sigavsevärt mycket bättre att leva på arbete än att leva på bidrag och attbehållningen av en extra arbetsinsats stiger. Därmed bryts dagensfattigdomsfällor, och makt över den egna vardagen blir en realitet.Tillsammans med ändrade bostadsbidrag och förändringar i arbetslöshets-och socialförsäkringarna kommer vår skattereform att märkbart stimulerasysselsättningen och arbetsutbudet.I en alltmer konkurrensutsatt värld kommer länder med höga lönekostnadersom att tvingas till en allt snabbare strukturomvandling. Föratt kunna bevara vårt relativa löneläge mot omvärlden krävs attkunskapsinnehållet i vår produktion stiger snabbt. Detta kräver envälutbildad arbetskraft. Om människor skall vilja avstå inkomst underflera år och satsa på att skaffa sig en högre utbildning måste dettalöna sig. För att förstärka avkastningen av utbildning vill vi moderaterpå sikt avskaffa värnskatten. Även om det på mycket kort sikt är mestprioriterat att genomföra de skattesänkningar som har störst effekterpå arbetsutbudet och tillväxten vill vi begränsa den högstamarginalskatten så att den inte övertiger . Marginaleffekten är ofta högst för inkomsttagare med låga eller medelhöga arbetsinkomster.Förvärvsfrekvensen för äldre faller snabbt ju närmare pensionsåldernman kommer. Det finns naturligtvis flera skäl till detta, och det ärheller inte rimligt att tro att alla skulle kunna eller vilja jobba mer.Samtidigt finns det många människor som både kan och vill jobba längreupp i åldrarna. Dessa utgör en viktig kunskaps- och arbetskraftsreservsom vi vill ta till vara. tvingas arbetande pensionärer att läggaarbetsinkomster ovanpå pensionen när skatten skall räknas ut. Detta göratt de snabbt kommer upp i höga marginalskatter och minskade incitamentatt arbeta. För att göra det lönsamt att arbeta efter den normalapensionsåldern, oavsett om man tar ut pension eller ej, anser vi att denstatliga skatten skall slopas på arbetsinkomster fr.o.m. ålder.För att stimulera företagen att anställa och behålla äldre arbetskraftföreslår vi också att arbetsgivaravgifterna för äldre än 61 årsänks.Sammantaget innebär skattepolitik en politik för rättvisa,makt över den egna vardagen och ökad sysselsättning. Sänkta marginaleffekteroch bättre förutsättningar för företagande och företag kommer att stärkaden långsiktiga produktionsförmågan. Därmed skapas förutsättningar attklara välfärden med mindre uppoffringar än i annat fall. Vår politikkommer att ge fler jobb, högre välfärd och trygghet inför framtiden.Vi tillstyrker de motionsyrkanden som ligger i linje med Moderatasamlingspartiets inriktning av inkomstbeskattningen.2. Skatteskala, grundavdrag m.m., punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inkomstbeskattningen. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:Sk454 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:Fi259yrkandena 15 och 20, 2004/05:Sk212, 2004/05:Sk304 yrkandena 1 och 2,2004/05:Sk341 yrkande 1, 2004/05:Sk433, 2004/05:Sk451 yrkandena 1 och4, 2004/05:Sk452 yrkandena 9 och 37-39, 2004/05:Sf354 yrkande 5,2004/05:Sf357 yrkande 19, 2004/05:Sf358 yrkande 3, 2004/05:N349 yrkande 2,2004/05:A220 yrkandena 3 och 4 samt 2004/05:A221 yrkande 5.StällningstagandeSverige behöver en ny stor skattereform. Grundproblemet i den svenskaekonomin är att för få människor arbetar och för få företag startas ochväxer. Nyckeln till att bryta detta skadliga dödläge ligger till stordel i reformer av skattesystemet som ger människor makten över sina livtillbaka och som höjer den svenska ekonomins förmåga till långsiktigtuthållig tillväxt.Skattesystemet måste förändras så att det blir lönsammare att arbeta,spara, investera och driva företag i . Lappandet och lagandet iskattesystemet har för länge sedan nått vägs ände. Människor kan intelängre överblicka vilken skatt de själva betalar. Skattereformen 1990/91byggde på tanken om breda skattebaser och lägre skattesatser. De allraflesta skulle bara betala kommunalskatt, och alla skulle få behållahälften av en inkomstökning, "hälften kvar". Mycket utav grunderna förskattereformen är förfuskat i och med att brytpunkten för statlig skattrealt sjunker så att fler och fler betalar statsskatten på 20 %.Värnskatten blev permanent, ett brott mot principen "hälften kvar". Bådadessa förändringar är allvarliga i så måtto att de innebär en sämredrivkraft för människor att utbilda sig, anstränga sig och ta risker.Dynamiken och tillväxten blir därmed lidande, liksom vår internationellakonkurrenskraft. har kommunalskatterna höjts och en radändringar genomförts av grundavdrag, reduktioner m.m. som görinkomstbeskattningen svårförståelig och svåröverblickbar.För att göra det mer lönande att arbeta, oavsett inkomst, vill Folkpartietinföra ett förvärvsavdrag. Detta utgår redan på de allra lägstaarbetsinkomsterna. Förvärvsavdraget innebär att arbetstagare med inkomsterupp till får ett avdrag på kommunalskatten på avinkomsten.