bet · GS01LU25 · 2005-05-24 00:00:00 — Assisterad befruktning och föräldraskap SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2004/05:137Assisterad befruktning och föräldraskap samt tre motioner som väcktsmed anledning av propositionen.Regeringen föreslår lagändringar som innebär att assisterad befruktningmed donerade spermier enligt lagen (1984:1140) om insemination och lagen(1988:711) om befruktning utanför kroppen skall få utföras ocksåbeträffande en kvinna som är registrerad partner eller sambo med en annankvinna. Den registrerade partnern eller sambon skall - tillsammans medden befruktade kvinnan - anses som förälder till det barn som föds,förutsatt att hon har samtyckt till behandlingen och att det är sannoliktatt barnet har avlats genom den. Föräldraskapet skall fastställas genombekräftelse eller dom. Föräldraskapet skall inte gälla barn som kommertill genom assisterad befruktning utanför tillämpningen av 1984 och1988 års lagar.I propositionen föreslås även att bestämmelserna i omfastställande av faderskap genom dom anpassas till DNA-tekniken. Därutöverföreslås att det i vissa bestämmelser om sambor i ,och jordabalken tydliggörs att även sambor av samma könomfattas.Lagändringarna är avsedda att träda i kraft den 1 juli 2005.Utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag och avslårmotionerna.I betänkandet finns tre reservationer och tre särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Assisterad befruktning och föräldraskapRiksdagen- dels antar regeringens förslag tilla) lag om ändring iföräldrabalken,b) lag om ändring i ,c) lag om ändring ijordabalken,d) lag om ändring i ,e) lag om ändring irättegångsbalken,f) lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,g) lag om ändring i lagen (1969:620) om ersättning i vissa fall förutgivnaunderhållsbidrag,h) lag om ändring i lagen (1979:1001) om erkännande avnordiskafaderskapsavgöranden,i) lag om ändring i namnlagen (1982:670),j) lag om ändring i lagen (1984:1140) om insemination,k) lag om ändringi lagen (1985:367) om internationella faderskapsfrågor,l) lag om ändringi lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen,m) lag om ändring ifolkbokföringslagen (1991:481),n) lag om ändring i lagen (1994:1117) omregistrerat partnerskap,o) lag om ändring i lagen (1996:1030) omunderhållsstöd,p) lag om ändring i vallagen (1997:157),q) lag om ändringi lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,r) lag om ändring ilagen (2001:82) om svenskt medborgarskap,s) lag om ändring i socialtjänstlagen(2001:453),t) lag om ändring i lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering,u) lag om ändring i sambolagen (2003:376),- dels ändrar beslutet den 26maj 2005 (rskr. 2004/05:254) såvitt gäller lagen om ändring i lagen(1996:1030) om underhållsstöd och beslutar att 4 § skall ha den lydelsesom utskottet föreslår i bilaga 3.Därmed bifaller proposition2004/05:137 och avslår motionerna 2004/05:L30 och 2004/05:L31 yrkande1.Reservation 1 (kd)2. Fastställande av föräldraskapRiksdagen avslår motion 2004/05:L29 yrkande 1.Reservation 2 (fp)3. KostnaderRiksdagen avslår motion 2004/05:L31 yrkande 2.4. Utredningar om föräldraskapRiksdagen avslår motion 2004/05:L29 yrkande 2.Reservation 3 (fp)den 24 maj 2005På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MarianneCarlström (s), (), (), (), ()1Avstår från ställningstagande under punkterna2, 3 och 4., (), (), (), Rezene Tesfazion (s), (), (),(), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI propositionen föreslår regeringen - efter att ha hört Lagrådet - attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till ändringar iföräldrabalken, lagen (1984:1140) om insemination, lagen (1988:711) ombefruktning utanför kroppen samt ett antal andra lagar. Bakgrunden tilllagförslagen är följande.Regeringen beslutade att tillkalla en parlamentarisk kommittéför att undersöka villkoren för barn i homosexuella familjer. År 2001överlämnade kommittén betänkandet (SOU 2001:10) Barn i homosexuellafamiljer. Kommittén förslog att registrerade partner skulle ges möjlighetatt prövas som adoptivföräldrar och att registrerade partner ochhomosexuella sambor också skulle få tillgång till assisterad befruktningi sjukvården.Kommitténs förslag om att registrerade partner skulle ges möjlighet attprövas som adoptivföräldrar har lett till lagstiftning, som trätt ikraft . I propositionen som låg till grund förlagändringen om adoption uttalade regeringen att en möjlighet till assisteradbefruktning för registrerade partner och homosexuella sambor inte bordeinföras innan frågan om hur föräldraskapet för barn som då kommer tillytterligare hade övervägts. delade regeringens bedömning,och beträffande det fortsatta arbetet med hur det rättsliga föräldraskapetför barnet skall regleras ansåg utskottet att det var angeläget attarbetet skulle komma till stånd , vilket gavsregeringen till känna. följde utskottet (prop. 2001/02:123, bet.LU27, rskr. 304).Inom utarbetades därefter departementspromemorian (Ds2004:19) Föräldraskap vid assisterad befruktning för homosexuella.Promemorian har remissbehandlats och ligger till grund för förslagen iförevarande proposition. I propositionen föreslås också att det i vissabestämmelser om sambor i , och jordabalkentydliggörs att även sambor av samma kön omfattas. Det rör sig här omföljdändringar till den nya sambolagen (2003:376), där lagstiftningsbehovethar påtalats av (jfr prop. 2002/03:80, bet. LU19, rskr. 211).Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiskaregeringen, och Miljöpartiet.Regeringens förslag finns i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2.Med anledning av propositionen har tre motioner väckts. Förslagen imotionerna finns i bilaga 1.I ärendet har en skrivelse inkommit från ledare för kristna kyrkor ochrörelser samt muslimska organisationer i övervägandenAssisterad befruktning och föräldraskapUtskottets förslag i korthetRiksdagen antar regeringens lagförslag och avslår motionerna. Jämförreservation 1 (kd) och särskilt yttrande 1 (m).Gällande rättAssisterad befruktning kan utföras dels i form av insemination, dels iform av befruktning utanför kroppen, s.k. in vitro-fertilisering.Aktuella bestämmelser finns i lagen (1984:1140) om insemination och lagen(1988:711) om befruktning utanför kroppen. Lagarna kompletteras avföreskrifter och allmänna råd från Socialstyrelsen.Behandlingarna enligt 1984 och lagar är metoder för att avhjälpaofrivillig barnlöshet och får bara utföras om kvinnan är gift ellersambo med en man. Det krävs skriftligt samtycke av mannen. En inseminationfår ske med sperma antingen från kvinnans make eller sambo eller frånen spermagivare (givarinsemination). Befruktning utanför kroppen kanske antingen med ett donerat ägg och makens eller sambons sperma ellermed kvinnans eget ägg och donerad sperma. Givarinsemination får utförasendast vid offentligt finansierade sjukhus under överinseende av enläkare med specialistkompetens i gynekologi och obstetrik. Befruktningutanför kroppen där ägg eller spermier kommer från en givare får endastutföras vid universitetssjukhus. Före en sperma- eller äggdonation skallden behandlande läkaren pröva om det är lämpligt att donationen skermed hänsyn till parets medicinska, psykologiska och sociala förhållanden.Befruktningen får utföras bara när det kan antas att barnet kommer attväxa upp under goda förhållanden. Läkaren väljer ägg eller sperma frånen lämplig givare. Uppgifterna om givaren antecknas i en särskild journal,som skall bevaras i minst 70 år.Ett barn som har kommit till genom assisterad befruktning har rätt att,om det har uppnått tillräcklig mognad, få del av de uppgifter om givarensom har antecknats i journalen. är på begäran skyldig attbiträda barnet med att skaffa fram dessa uppgifter.PropositionenI propositionen konstaterar regeringen att behandlingar enligt 1984 och1988 års lagar får utföras när kvinnan är gift eller sambo med en manmen däremot inte när kvinnan är registrerad partner eller sambo med enannan kvinna. Frågan är, enligt regeringen, om det är tillräckligtmotiverat att upprätthålla denna begränsning. Regeringen anser att enutgångspunkt för övervägandena i denna fråga bör vara att ett barn somkommit till med hjälp av assisterad befruktning skall ha två föräldraroch att barnet skall ha fötts av en av föräldrarna.Regeringen pekar på att det i samband med lagändringen som gav registreradepartner möjlighet att prövas som adoptivföräldrar lades fram ett omfattandeforskningsunderlag om både adopterade barn och om barn i familjer därde vuxna är homosexuella. Med hänvisning till detta forskningsunderlaganser regeringen att det inte finns skäl att anta något annat än attsåväl registrerade partner som homosexuella sambor generellt sett kanerbjuda även barn som kommit till genom assisterad befruktning ihomosexuella relationer en god uppväxtmiljö och tillgodose de särskildabehov av omsorg och omvårdnad som barnen kan ha.Något som också, enligt regeringens mening, talar för att lesbiska parbör få tillgång till behandlingar enligt 1984 och lagar är attbarnet då garanteras möjlighet att få kunskap om sitt biologiska ursprung.Många lesbiska par skaffar barn genom insemination i egen regi,och en del par vänder sig till sjukhus utomlands. När en inseminationsker vid klinik utomlands är givaren som regel anonym. Vid inseminationi egen regi är avsikten ibland att spermagivaren skall vara aktiv somfar till barnet. Men det kan också vara så att han endast vill hjälpadet lesbiska paret att bilda familj och att hans identitet därför inteuppges vid faderskapsutredningen eller för barnet. Barn som har kommittill med donerad sperma enligt 1984 eller lag har däremot, närdet har uppnått tillräcklig mognad, rätt att få del av de uppgifter omgivaren som finns antecknade i en särskild journal, och socialnämndenär skyldig att hjälpa barnet att ta reda på om det finns några uppgifterantecknade.Mot den redovisade bakgrunden gör regeringen bedömningen att det intelängre kan anses motiverat att upprätthålla begränsningen som innebäratt lesbiska par inte har tillgång till behandlingar enligt 1984 och1988 års lagar. Regeringen föreslår därför att insemination enligt 1984års lag och befruktning utanför kroppen enligt lag med doneradespermier skall få utföras också när en kvinna är registrerad partnereller sambo med en annan kvinna. För behandling genom befruktning utanförkroppen krävs att det är utrett att kvinnan har något medicinskthinder och därför inte kan befruktas genom insemination. Samma krav bör,anför regeringen, ställas när kvinnan är registrerad partner ellersambo med en annan kvinna.Enligt regeringen bör vidare behandlingen av ett lesbiskt par - liksomför ett heterosexuellt par - förutsätta att kvinnans registrerade partnereller sambo skriftligen har samtyckt till behandlingen. Enligt 1984 och1988 års lagar skall läkaren därutöver pröva att det med hänsyn tillparets medicinska, psykologiska och sociala förhållanden är lämpligtatt behandlingen äger rum. Behandlingen bör få utföras endast om detkan antas att barnet kommer att växa upp under goda förhållanden. Läkarenbör, anför regeringen vidare, gemensamt med en yrkesutövare medbeteendevetenskaplig kompetens försäkra sig om att paret har förmåga attvårda och uppfostra barnet och att det är berett att berätta för barnetom dess ursprung. För registrerade partner och homosexuella sambor kandet - liksom vid adoption - därutöver behöva tas vissa särskilda hänsyn.Regeringen förutsätter att ser över sina föreskrifteroch allmänna råd i syfte att anpassa dem till situationer där det sökandeparet är registrerade partner eller lesbiska sambor.De lagändringar som regeringen därutöver föreslår innebär sammanfattningsvisföljande. Om en behandling enligt 1984 eller lag har utförtspå en kvinna som är registrerad partner eller sambo med en annan kvinna,skall den registrerade partnern eller sambon till den behandlade kvinnanockså anses som barnets förälder. Föräldraskapet förutsätter att denregistrerade partnern eller sambon har samtyckt till behandlingen ochatt det är sannolikt att barnet har avlats genom den. Föräldraskapetskall fastställas genom bekräftelse eller dom. Föräldraskapet skallinte omfatta barn som kommer till genom assisterad befruktning utanförtillämpningen av 1984 och lagar, t.ex. vid insemination i egenregi eller utomlands. I dessa fall skall alltså - liksom -faderskapet fastställas. Om det är till fördel för barnet och övrigaförutsättningar finns, kan ett gemensamt föräldraskap för det lesbiskaparet då åstadkommas genom adoption. Om det kan antas att en kvinna pågrund av sitt samtycke till en assisterad befruktning skall anses somförälder till ett barn, skall socialnämnden utreda hennes föräldraskapoch se till att detta fastställs i stället för faderskapet. Vid utredningenskall detsamma gälla som för utredningar om faderskap, och för rättegångeni mål om föräldraskapet skall detsamma gälla som för rättegången i målom faderskap. Ett undantag görs när det gäller bestämmelserna omblodundersökning vid fastställande av faderskap. Lagen (1985:367) ominternationella faderskapsfrågor och lagen (1979:1001) om erkännande avnordiska faderskapsavgöranden utvidgas till att i viss utsträckninggälla föräldraskapet för en kvinna.Genom föreslagna ändringar i skall faderskapet för enman kunna fastställas av domstol om det genom en genetisk undersökningär utrett att han är barnets far. Det skall alltså inte såsom nu behövabevisas att mannen har haft samlag med barnets mor. För män som gersperma enligt 1984 och lagar skall faderskapet inte fastställas.Lagändringarna föreslås träda i kraft . Bestämmelsernaom fastställande av faderskap genom dom är avsedda att tillämpas endastför barn som avlas efter ikraftträdandet.MotionernaYvonne m.fl. (kd) yrkar i motion L30 att skall avslåpropositionen. Motionärerna anför att alla barn behöver och har rätttill både en mamma och en pappa och att avsteg från denna regel kangöras endast om det är förenligt med principen om barnets bästa. Enligtmotionärerna ligger föräldraansvaret alltid på de biologiska föräldrarna.Att bli förälder kan vara ett starkt behov, men det är ingen rättighet.Vuxna kan aldrig ha rätt till barn, däremot har barn alltid rätt tillföräldrar. Enligt motionärernas uppfattning har regeringens förslag somutgångspunkt vuxnas rätt till föräldraskap och inte principen om barnetsbästa. I regeringens förslag bortses helt från pappans betydelse förett barns utveckling. Det är, anför motionärerna, väsentligt att barnhar tillgång till både kvinnliga och manliga förebilder. I andra sammanhang,t.ex. i vårdnadstvister, är barns behov av kontakt med båda föräldrarnaen självklarhet. Även om alla barn inte har kontakt med både sin mammaoch pappa skall inte staten medverka till familjebildningar där barnfrån början med automatik berövas rätten till en av sina föräldrar.Därtill kommer att det, som flera remissinstanser påpekat, saknasrelevant forskning om konsekvenserna för barn som växer upp med samkönadeföräldrar. Många remissinstanser, däribland , ochSocialstyrelsen, har avstyrkt regeringens förslag. Mot den redovisadebakgrunden anser motionärerna att regeringens förslag inte kan anserförenligt med principen om barnets bästa. I motionen anförs attställningstagandet inte inrymmer någon värdering av homosexuella personersförmåga att ta hand om barn. Motionärernas ställningstagande tillregeringens förslag rör uteslutande ett barns grundläggande rätt till ochbehov av både en mamma och en pappa.I motion L31 anför () att han inte motsätter sig attkvinnor som lever i partnerskap skall få tillgång till assisteradbefruktning på sjukhus. Den inseminerades partner bör dock inte automatisktanses som förälder till barnet. Ett gemensamt föräldraskap för detlesbiska paret bör i stället åstadkommas genom styvbarnsadoption. Motionärenyrkar avslag på propositionen såvitt avser det gemensamma föräldraskapet(yrkande 1).Utskottets ställningstagandeVid bedömningen av frågan om lesbiska par bör få tillgång till behandlingarenligt och lagar anser utskottet, liksom regeringen, atten utgångspunkt för övervägandena bör vara att barn som kommit tillgenom assisterad befruktning skall ha två föräldrar och att barnet skallha fötts av en av föräldrarna. Att ha två rättsliga föräldrar ger barnettrygghet ekonomiskt, socialt och rättsligt - inte bara under den tidfamiljen lever tillsammans utan också ifall föräldrarna skulle separeraeller någon av dem skulle avlida.Utskottet kan konstatera att regeringens förslag, såsom påpekas i motionL30, kritiserats av ett antal remissinstanser. En del av kritiken gårut på att det saknas relevant forskning om konsekvenserna för barn somväxer upp med föräldrar av samma kön. Med anledning av denna kritikvill utskottet anföra följande. I samband med lagändringen som gavregistrerade partner möjlighet att prövas som adoptivföräldrar konstateraderegeringen att det hade lagts fram ett omfattande forskningsunderlagbåde om adopterade barn och om barn i familjer där de vuxna är homosexuella.Forskningen ansågs med tillräcklig säkerhet tala för att registreradepartner allmänt sett kan erbjuda adoptivbarn en god uppväxtmiljö ochtillgodose adoptivbarns särskilda behov, också med beaktande av denkänsliga situation som barnet kan befinna sig i på grund av paretshomosexualitet. Slutsatsen drogs därför att - liksom när det gäller andrasom önskar adoptera barn - en individuell prövning borde kunna görasutifrån de sökandes förutsättningar att erbjuda gynnsamma uppväxtförhållanden.Lagutskottet delade regeringens bedömning och följde utskottet(prop. 2001/02:123, bet. LU27, rskr. 304).Den forskning som kommittén presenterade om barn som kommit till genomgivarinsemination i homosexuella relationer är i och för sig begränsad,och kommittén lade inte fram någon forskning som särskilt tar sikte påbarn som kommit till genom befruktning utanför kroppen. Mot bakgrund avforskningen om barn i familjer där de vuxna är homosexuella och omadopterade barn anser emellertid utskottet att det inte finns skäl attanta något annat än att såväl registrerade partner som homosexuellasambor generellt sett kan erbjuda även barn som kommit till genomassisterad befruktning i homosexuella relationer en god uppväxtmiljö ochtillgodose de särskilda behov av omsorg och omvårdnad som barnen kan ha.En viktig aspekt när det gäller assisterad befruktning är också barnetsrätt till kunskap om sitt ursprung. Ett barn som har kommit till genomassisterad befruktning enligt 1984 och lagar har rätt att - omdet har uppnått tillräcklig mognad - få del av de uppgifter om givarensom har antecknats i journalen. Barnet garanteras härigenom en möjlighetatt få kunskap om sitt biologiska ursprung. Denna omständighet talar,enligt utskottets mening, för att lesbiska par bör få tillgång tillbehandlingar enligt 1984 och lagar.Mot den redovisade bakgrunden anser utskottet, liksom regeringen, attassisterad befruktning med donerade spermier enligt lag ominsemination och lag om befruktning utanför kroppen skall fåutföras också beträffande en kvinna som är registrerad partner ellersambo med en annan kvinna. De invändningar mot regeringens förslag somförs fram i motion L30 förändrar inte utskottets bedömning. Vad somanförs i motion L31 yrkande 1 om det gemensamma föräldraskapet utgörinte heller, enligt utskottets mening, skäl att avstyrka regeringensförslag i den delen.Utskottet har inte något att erinra mot lagförslagen i övrigt.Med det anförda föreslår således utskottet att antar regeringenslagförslag och avslår motionerna L30 och L31 yrkande 1.Riksdagen har beslutat om ändringar i bl.a. 4 § lagen(1996:1030) om underhållsstöd (prop. 2004/05:116, bet. SfU15, rskr.254). För att samordna denna ändring med det i förevarande ärendeframlagda förslaget till ändring i samma lagrum erfordras en lagtekniskjustering av tidigare beslut. En sådan justering framgår avbilaga 3 till betänkandet.Fastställande av föräldraskapUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om fastställande av föräldraskap.Jämför reservation 2 (fp) och särskilt yttrande 2 (v).Gällande rättBestämmelser om faderskap och moderskap till barn finns i 1 kap.föräldrabalken. Olika regler gäller beroende på om modern är gift ellerinte. Särskilda bestämmelser finns om faderskapet till barn som avlasgenom assisterad befruktning.Om modern är gift, anses mannen i äktenskapet automatiskt som barnetsfar. Det gäller en s.k. faderskapspresumtion (1 §). Presumtionen kanhävas av domstol i vissa situationer (2 §). Om modern är ogift, fastställsfaderskapet genom bekräftelse eller dom (3 §). Har ingen bekräftatfaderskapet till ett barn, måste det fastställas genom dom i en rättegångmot den man eller några av de män som det finns anledning att stämma in(5 §).Har en insemination utförts på modern med samtycke av hennes make ellerannan man som hon var sambo med och är det med hänsyn till samtligaomständigheter sannolikt att barnet har avlats genom inseminationen,skall den som har lämnat samtycket vid tillämpningen av 2-5 §§ ansessom barnets far (6 §). En motsvarande bestämmelse finns för fastställandeav faderskap när moderns ägg har befruktats utanför hennes kropp (8 §).Den lagtekniska konstruktionen är alltså att samtycket till inseminationeneller befruktningen medför att mannen skall anses som barnets far närman sedan tillämpar bestämmelserna om fastställande av faderskap i 2-5§§. Om modern är gift, gäller därvid alltid faderskapspresumtionen (1§). Om modern är sambo med en man, skall faderskapet i stället fastställasgenom bekräftelse eller dom.PropositionenRegeringens förslag innebär att om en behandling enligt 1984 eller 1988års lag har utförts på en kvinna som är registrerad partner eller sambomed en annan kvinna, skall den registrerade partnern eller sambon tillden behandlade kvinnan också anses som barnets förälder. Föräldraskapetförutsätter att den registrerade partnern eller sambon har samtyckttill behandlingen och att det är sannolikt att barnet har avlats genomden. Föräldraskapet skall fastställas genom bekräftelse eller dom.I propositionen anför regeringen att kvinnans samtycke till den assisteradebefruktningen har den verkan att hon blir att anse som förälder tilldet barn som föds. På så sätt garanteras barnet redan vid befruktningentvå föräldrar. Förutsatt att samtycke har lämnats och att det är sannoliktatt barnet har tillkommit genom befruktningen, kan varken den födandekvinnan eller hennes registrerade partner eller sambo med framgångmotsätta sig föräldraskapet.Regeringen redovisar i propositionen att den avser att återkomma närdet gäller föräldraskapet vid assisterad befruktning. En fråga som dåkan aktualiseras är om den i propositionen föreslagna bestämmelsen omen kvinnas föräldraskap bör utvidgas till att gälla vid assisteradbefruktning utanför tillämpningen av 1984 och lagar. Därmeduppkommer även frågan om föräldraskapet för en registrerad partner börpresumeras på liknande sätt som faderskapet för en gift man. En annanfråga är om det behövs åtgärder för att ytterligare förbättra barnetsmöjligheter att få kunskap om sitt biologiska ursprung.MotionenI motion L29 anför m.fl. (fp) att regeringens förslaginnebär att föräldraskapet för en registrerad partner måste fastställasgenom bekräftelse eller dom. Gällande regler för makar innebär att enmake efter en insemination med donerade spermier presumeras vara fartill barnet.