bet · GS01UBU8 · 2005-03-10 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 45 yrkanden från allmännamotionstiden som gäller fristående skolor.Utskottet föreslår att samtliga yrkanden avslås.Yrkandena handlar bl.a. om begreppet friståendeskolor, villkoren för fristående skolor liksomrättigheter och skyldigheter för dessa, utredning omkonsekvenserna för kommunerna med fristående skoloroch konfessionella skolor. Vidare behandlas yrkandenom villkoren för etablering av fristående skolorsamt frågor om ersättning och tillsyn. Andrayrkanden handlar om fristående skolors möjligheteratt anordna individuella program, vuxenutbildningoch fritidsverksamhet. Yrkanden om minsta elevantal,undervisning i frågor om homo-, bi- ochtranssexualitet samt skolskjuts behandlas också.Utskottet hänvisar i sina bedömningar bl.a. tilltidigare ställningstaganden och till pågåendeutredning eller beredning, bl.a. avSkollagskommitténs betänkande Skollag för kvalitetoch likvärdighet (SOU 2002:121).Mot utskottets förslag när det gäller införandetav ett sista datum för besked ometableringstillstånd för att starta en friståendeskola har fem partier (m, fp, kd, c och mp)reserverat sig gemensamt. Dessa partier har ocksågemensamt reserverat sig i fråga om etttillkännagivande om lika villkor för skolor oavsettdriftsform. I övrigt finns reservationer frånsamtliga partier utom Socialdemokraterna ochMiljöpartiet.Särskilda yttranden har lämnats av ochVänsterpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Lika villkor för skolor oavsettdriftsformRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub275 yrkande 3,2004/05:Ub322 yrkande 1 och2004/05:Ub474 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp, kd, c, mp)2. Friheten för fristående skolorRiksdagen avslår motion2004/05:Ub322 yrkande 17.Reservation 2 (m, kd)3. Samma rättigheter och skyldigheter föralla skolorRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub275 yrkande 4 och2004/05:Ub358.Reservation 3 (c)4. Utredning av reglerna för friståendeskolorRiksdagen avslår motion2004/05:Ub330.Reservation 4 (v)5. Konfessionella fristående skolorRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub256,2004/05:Ub432 och2004/05:Ub474 yrkande 2.Reservation 5 (m)Reservation 6 (kd)6. Begreppet fristående skolorRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub322 yrkande 18 och2004/05:Ub474 yrkande 3.Reservation 7 (m, fp, kd, c)7. Etablering av fristående skolorRiksdagen avslår motion2004/05:Ub322 yrkandena 6, 12 och 16.Reservation 8 (m)8. Kommunernas påverkan påtillståndsgivningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 14,2004/05:Ub380 och2004/05:Ub500.Reservation 9 (m, fp, kd)9. tillståndshanteringRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub228 och2004/05:Ub474 yrkande 6.Reservation 10 (m, fp, kd, c)10. Sista datum för besked ometableringstillståndRiksdagen avslår motion2004/05:Ub269.Reservation 11 (m, fp, kd, c, mp)11. Tillstånd för fristående skolor förfunktionshindradeRiksdagen avslår motion2004/05:Ub479 yrkande 11.Reservation 12 (m, fp, kd, c)12. Ersättningssystemets utformningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub322 yrkandena 2 och 5.Reservation 13 (m)13. Beräkningsunderlag för ersättningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub322 yrkande 4.Reservation 14 (m, fp)14. Riksnorm för ersättning tillgrundskolorRiksdagen avslår motion2004/05:Ub322 yrkande 10.Reservation 15 (m, fp)15. Riksprislista förgymnasieutbildningarRiksdagen avslår motion2004/05:Ub322 yrkande 9.Reservation 16 (m, fp)16. Prövning av ersättningsnivån avSkolverketRiksdagen avslår motion2004/05:Ub474 yrkande 7.Reservation 17 (kd)17. Prövning av ersättningsnivån idomstolRiksdagen avslår motion2004/05:Ub270.Reservation 18 (m, fp, c)18. TillsynRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub213 samt2004/05:Ub322 yrkandena 11 och 13.19. Individuella programRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkande 7 och2004/05:Ub474 yrkande 8.Reservation 19 (m, fp, kd, c)20. VuxenutbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 27,2004/05:Ub275 yrkande 5,2004/05:Ub322 yrkande 20 och2004/05:Ub474 yrkande 9.Reservation 20 (m, fp, kd, c)21. FritidsverksamhetRiksdagen avslår motion2004/05:Ub322 yrkande 19.Reservation 21 (m, fp)22. Lägsta elevantalRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub474 yrkande 5 och2004/05:N407 yrkande 12.Reservation 22 (m, kd)23. HBT-frågorRiksdagen avslår motion2004/05:Ub442 yrkande 6.24. Rätten till skolskjutsRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 15,2004/05:Ub322 yrkande 21 och2004/05:Ub474 yrkande 4.Reservation 23 (m, fp, kd, c)den 10 mars 2005På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (),(), (), Nils-ErikSöderqvist (s), (), LouiseMalmström (s), (), (), (), (), MikaelaValtersson (mp), () och LennartGustavsson (v).2004/05UbU8Utskottets övervägandenÖvergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkanden om lika villkorför skolor oavsett driftsform och om frihetenför fristående skolor. Vidare bör yrkanden omutredning av reglerna för fristående skolor,konfessionella fristående skolor ochbegreppet fristående skolor avslås.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c, mp),2 (m, kd), 3 (c), 4 (v), 5 (m), 6 (kd) och 7(m, fp, kd, c) samt särskilda yttranden 1(fp) och 2 (v).MotionernaModeraterna understryker i motion 2004/05:Ub322yrkande 1 betydelsen av att alla skolor skall hasamma villkor. Den moderata skolpolitiken syftarenligt motionärerna till att alla skolor skall varaav hög kvalitet oavsett driftsform och oavsett ivilken kommun de ligger. Kristdemokraternaframhåller i motion 2004/05:Ub474 yrkande 1 att defristående skolorna inte enbart är ett komplementtill kommunala skolor utan både fristående ochkommunala skolor är var för sig viktiga delar avskolväsendet. Fristående skolor är inte ettskolväsendets B-lag, snarare kommer enligtKristdemokraterna mycket av organisatorisk ochpedagogisk förnyelse från fristående skolor. OcksåCenterpartiet poängterar i motion 2004/05:Ub275yrkande 3 friskolornas betydelsefulla roll i detsvenska skolväsendet, bl.a. genom den mångfald avolika pedagogiska inriktningar som de representerar.Motionärerna menar att de utgör ett viktigt inslag iden öppenhet och valfrihet som skall kännetecknaskolväsendet.I motion 2004/05:Ub322 yrkande 17 hävdarModeraterna att de fristående skolornas frihet harminskat sedan friskolereformen, bl.a. genom attersättningssystemet försämrats stegvis.Centerpartiet framhåller i motion 2004/05:Ub275yrkande 4 att fristående skolor skall ha sammarättigheter och skyldigheter som den kommunalaskolan. Motionärerna redovisar ett antal områden därman menar att villkoren är olika: möjligheten förbarn med funktionsnedsättning att gå i friståendeskola, intagningsreglerna till gymnasiet,möjligheten att driva individuella program samtreglerna om skolskjuts. I motion 2004/05:Ub358 (s)yrkas om rättvisa villkor för kommunala ochfristående skolor. Motionärerna menar att defristående skolorna genom lagstiftning måste förmåsatt ta större och mer långsiktigt ansvar för sinaelever.Vänsterpartiet begär i motion 2004/05:Ub330 enutredning om de samhälleliga konsekvenserna avgällande regler för fristående skolor. Utredningenbör enligt motionärerna ta upp frågor om kommunernasoch statens ekonomi och möjligheter att planera samtfriskolornas inverkan på jämställdhet, segregation,skoldemokrati och inflytande.Konfessionella skolor behandlas i tre motioner.Kristdemokraterna framhåller i motion 2004/05:Ub474yrkande 2 att skolor med konfessionell inriktningfyller en viktig uppgift. Motionärerna poängteraratt dessa skolor inte skall utsättas för vare sighårdare eller mildare granskning än övriga skolor.Det är också viktigt att de konfessionella skolornatillåts ha konfessionella inslag i undervisningen sålänge detta inte bryter mot den värdegrund som allaskolor skall omfatta. I motion 2004/05:Ub432 (fp)ifrågasätter motionären om offentliga medel skallanvändas för att fostra och utbilda i en viss tro dådet finns tveksamhet om konfession och svenskläroplan kan samverka. I motion 2004/05:Ub256 (s)understryks vikten av att konfessionella skolorutsätts för en regelbunden och noggrann granskningför att bidrag skall kunna utgå, eftersom riskenfinns att det blir den konfessionella skolansreligiösa inriktning som dominerar undervisningen.Moderaterna och tar uppbegreppet fristående skolor i anledning av attSkollagskommittén i betänkandet Skollag för kvalitetoch likvärdighet (SOU 2002:121) föreslår att dessaskolor i stället skall benämnas "enskilda skolor".Partierna motsätter sig i motionerna 2004/05:Ub322yrkande 18 respektive 2004/05:Ub474 yrkande 3 attbeteckningen ändras eftersom enskilda skolor gerassociationer till, och därmed kan förväxlas med,icke offentligt finansierade privata skolor.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.När utskottet behandlade proposition 2001/02:35Fristående skolor uttalade utskottet (bet.2001/02:UbU7) att en grundläggande förutsättning närdet gäller att skapa en skola för alla är attvillkoren för fristående skolor och offentligaskolor görs rättvisa och likvärdiga. Likvärdigaekonomiska villkor är också en förutsättning förverklig valfrihet, särskilt för elever frånekonomiskt svaga grupper eller elever som är i behovav särskilt stöd. Utskottet har ingen annanuppfattning nu.Skollagskommitténs betänkande Skollag för kvalitetoch likvärdighet (SOU 2002:121) innehåller en radförslag som berör fristående skolor och därmed ocksåflertalet av de motionsyrkanden som behandlas idetta betänkande. Kommitténs förslag bereds förnärvarande inom . Arbetet bedrivs isamverkan mellan Socialdemokraterna respektiveVänsterpartiet och . Utskottet anser attresultatet av beredningen bör avvaktas innanställning tas i frågor som berörs avskollagsarbetet. Utskottet anser därmed också attdet inte finns behov av en utredning om desamhälleliga konsekvenserna av gällande regler förfristående skolor.När det gäller yrkandena om konfessionella skolorhar utskottet senast i betänkande 2003/04:UbU4Fristående skolor framhållit att inte börgöra något särskilt uttalande med anledning avliknande motionsyrkanden. Utskottet har ingen annanuppfattning nu men vill ändå påpeka att friståendeskolor, såväl på grundskolenivå som på gymnasienivå,enligt gällande regler i skollagen (1985:1100) skallsvara mot de allmänna mål och den värdegrund somgäller för utbildning inom det offentligaskolväsendet (9 kap. 2 och 8 §§). I samma lagrumstadgas att en fristående skola, inom ramen för dengemensamma värdegrunden, får ha en konfessionellinriktning.Utskottet finner det också viktigt att isammanhanget hänvisa till följande uttalanden somregeringen gjorde i förarbetena till dessabestämmelser (prop. 1995/96:200 Fristående skolorm.m. ).I en fristående skola med konfessionell profilmåste undervisningen i religionskunskap, men ävenutbildningen i övrigt, bedrivas under iakttagandeav läroplanens krav på saklighet och allsidighet,öppenhet för skilda uppfattningar, tolerans samtmöjligheter till personliga ställningstaganden. -- - En fristående skola skall hävda degrundläggande värden som anges i skollagen ochläroplanerna samt klart ta avstånd från det somstrider mot dessa värden. Undervisningen får intei något ämne vara indoktrinerande ellertendentiös. Elevens rätt till en saklig ochallsidig undervisning av god kvalitet kan aldrigunderordnas föräldrarnas rätt att välja enundervisning som överensstämmer med derasreligiösa eller filosofiska övertygelse.I den nämnda propositionen underströk regeringen attSkolverket i sin tillsyn av fristående skolorsärskilt bör ge akt på om skolan bedriver sinverksamhet i enlighet med skollagens ochläroplanernas värdegrund och allmänna mål. i sin tillsyn finner att undervisningen iden fristående skolan inte lever upp till dessakrav, skall beslutet om godkännande återkallas.Utöver ordinarie inspektioner fickverket i uppdrag av regeringen attgenomföra en särskild inspektion. Skolverketöverlämnade rapporten fristående skolor med konfessionell inriktningeller motsvarande (dnr 54-2003:2372). Enligtrapporten omfattade inspektionen sammanlagt 25fristående grundskolor. Av dessa skolor har 19skolor av huvudmannen betecknats som konfessionella:13 kristna, 4 islamiska och 2 judiska. Övriga sexskolor har av huvudmannen betecknats somspråkligt/etniska eller allmänna till sin inriktningmen haft en profil som gjort att ansettatt de borde ingå i inspektionen. Skolverketssamlade bedömning i rapporten visade att skolornasverksamhet inte stred mot de allmänna mål och denvärdegrund som gäller för all utbildning inom detoffentliga skolväsendet. Det fanns t.ex. ingaindikationer på att allsidigheten och sakligheten iundervisningen skulle åsidosättas. Däremot hadeskolorna problem som orsakas av bristande styrning,ledning och kvalitetssäkring. På samtliga skolor harSkolverket funnit anledning att antingen geförelägganden om brister som måste åtgärdas ellerpeka på behov av ytterligare utveckling avverksamheten. Utskottet vill i detta sammanhangockså hänvisa till den pågående beredningen avSkollagskommitténs förslag till ny skollag.Utskottet anser vidare att yrkandena ombenämningen på fristående skolor bör avslås iavvaktan på regeringens förslag till ny skollag.EtableringsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden ometableringsfrihet, kommunens roll vidtillståndsgivning, hanteringen av ansökningarom att starta fristående skolor samttillstånd för fristående skolor förfunktionshindrade. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden och pågåendeberedningsarbete.Jämför reservationerna 8 (m), 9 (m, fp, kd),10 (m, fp, kd, c), 11 (m, fp, kd, c, mp) och12 (m, fp, kd, c).MotionernaModeraterna menar i motion 2004/05:Ub322 yrkande 16att etableringsfriheten för fristående skolor hotasgenom förslag om att kommunerna i princip gesvetorätt vid nyetableringar och skyddas frånkonkurrens från fristående alternativ. ett flertal tillfällen uttalat sig mot kommunalvetorätt men det finns enligt motionärerna allanledning att återupprepa kravet. Det är staten somskall godkänna alla skolor och också staten somskall kunna dra in tillståndet och rätten tillbidrag för skolor som inte uppfyller degrundläggande kvalitetskraven (yrkande 12). I sammamotion, yrkande 6, pekar på problemetmed att kommuner kan använda plan-, bygg- ochlokalfrågor för att hindra etablering av friskolor.Kommunerna utgår från ett intresse av att skydda denegendrivna verksamheten från konkurrens genom attinte hjälpa friskolor att finna lokaler för sinverksamhet.Folkpartiet menar i motion 2004/05:Ub258 yrkande14 att kommunernas möjligheter att inverka negativtpå en friskolas ansökningsprocess måste upphöra.Motionärerna menar att har den störstakompetensen att bedöma vilka fristående skolor somuppfyller de krav som ställs och är till skillnadfrån kommunen en neutral part.Kommunernas inflytande behandlas också i motion2004/05:Ub500 (s) där motionären anser attSkolverket måste ta större hänsyn till hurkommunerna påverkas vid etableringar av friståendeskolor så att inte den sammantagnautbildningsverksamheten i kommunerna försämras. Imotion 2004/05:Ub380 (s) framhålls att besluten omfristående skolor och riksrekryterandegymnasieutbildningar fattas av statliga myndighetermedan de ekonomiska konsekvenserna drabbarkommunerna. Problemet enligt motionärerna är attkostnaderna för elever på sådana utbildningar ochskolor inte kan balanseras med motsvarandekostnadssänkningar och att detta på längre siktinnebär en kvalitetsmässig utarmning av kommunernasverksamhet. Regelverket kring dessa utbildningar bördärför ses över.Tre motioner behandlar ansökningsförfarandet.Kristdemokraterna hävdar i motion 2004/05:Ub474yrkande 6 att ansökningsförfarandet drar ut på tidenhos och att många skolor därför får sinatillstånd alldeles för sent för att komma i gång medskolorna såsom avsetts och även för sent för atthinna överklaga. måste därför förbättrasina rutiner så att alla som ansökt om tillstånd fårbesked i rimlig tid. I motion 2004/05:Ub228 (m)anser motionärerna att den som ansöker om att fåstarta en friskola måste få beslut som liggerväsentligt tidigare än , t.ex. hösten innan dentänkta skolstarten. Ett sista datum för närfristående skolor bör få sina besked om de fårstarta en skola eller inte bör införas enligt motion2004/05:Ub269 (mp). Datumet skall infalla i god tidinnan läsåret startar, men också så att skolan skallkunna överklaga ett eventuellt avslag och ändå kunnastarta skolan om beslutet ändras, alternativt ansökapå nytt.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub479yrkande 11 att skall vara tillstånds- ochtillsynsmyndighet för alla fristående skolor, ävenför skolor för funktionshindrade. är tillståndsgivare ärenligt motionärerna en oförklarlig särbehandling avde funktionshindrade.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.När det gäller yrkandena om etablering avfristående skolor och kommuners möjlighet attinverka på förfarandet bör de enligt utskottetsuppfattning avslås med hänvisning till tidigareriksdagsbehandling. Enligt gällande bestämmelser iskollagen (1985:1100) skall förklara engodkänd fristående skola på grundskolenivåberättigad till bidrag från elevernas hemkommuner.Ett sådant beslut skall dock inte fattas om skolansverksamhet skulle innebära påtagliga negativaföljder för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen (9 kap. 6 och 6 a §§). Motsvarandebestämmelser finns för fristående skolor pågymnasienivå, nämligen att beslut om rätt tillbidrag inte skall fattas i fråga om utbildning somskulle innebära påtagliga negativa följder förskolväsendet i den kommun där skolan är belägeneller i närliggande kommuner (9 kap. 8 och 8 b §§).I förordningen (1996:1206) om fristående skolorföreskrivs att när handlägger ärenden omgodkännande av och bidrag till friståendegrundskolor och särskolor, skall verket ge denkommun där skolan skall vara belägen tillfälle attyttra sig. När kommunen yttrar sig bör den bifoga enkonsekvensbeskrivning (1 a kap. 2 §). Motsvarandegäller i ärenden om bidrag till friståendegymnasieskolor och gymnasiesärskolor med tilläggetatt även närliggande kommuner som kan antas bliberörda av en etablering av en skola skall gestillfälle att yttra sig över ansökan (2 kap. 2 §).Utskottet behandlade motioner om etablering avfristående skolor i motionsbetänkandet Friståendeskolor (bet. 2003/04:UbU4). Utskottet framhöll dåatt avslog regeringens förslagi propositionen Fristående skolor (prop. 2001/02:35,bet. 2001/02:UbU7, rskr. 184) om tydligare och merdetaljerade lagregler för prövning av omen fristående skola skall ha rätt till kommunalabidrag. Regeringen hade föreslagit att Skolverketinte skulle förklara en fristående skola berättigadtill bidrag, om skolans verksamhet vid enhelhetsbedömning, som bl.a. innefattade skolansstorlek, geografiska läge och - på gymnasienivå -utbildningens innehåll, skulle innebära påtagliganegativa följder för skolväsendet i kommunen eller inärliggande kommuner. I betänkandet refereradesockså riksdagsbehandlingen under /03.Frågan om kommunernas inflytande togs då upp tillbehandling med anledning av ett motionsyrkande frånVänsterpartiet (bet. 2002/03:UbU15). Denna gångbiföll en fempartireservation om avslag påmotionsyrkandet och om bibehållande av debestämmelser som gäller . I sammanhanget villutskottet också erinra om den pågående beredningenav ny skollag.När det gäller hanteringen av ansökningar omtillstånd att starta en fristående skola och omtidpunkten för besked till den som ansökt om ettsådant tillstånd anför utskottet följande.Skolverket har i rapporten rutiner vidtillståndsprövning och inspektion av friståendeskolor (dnr 01-2003:1995) redogjort för Skolverketsarbete med tillståndsgivning. En undersökning gjordav verket visar att huvudmännen för friståendegymnasieskolor menar att alltför senatillståndsbeslut är ett mycket stort problem.Skolorna vill helst ha beslut åretinnan skolan skall starta. Tidig kunskap omärendenas utgång skulle även underlätta kommunernasplanläggning av det totala skolväsendet i kommunen.Inför hade sommålsättning att de som lämnat in ansökan före den 1februari 2003 skulle få ett beslut tidigt underhösten. mottog 23 ansökningar före dettadatum och samtliga var färdigbehandlade den 1oktober. föreslår i rapporten attskollagen ändras så att ansökan om att få starta enfristående skola skall ha inkommit till Skolverketföre läsåret innan skolan skallstarta. Enligt uppgift från Utbildningsdepartementetbereds denna fråga inom ramen för arbetet med en nyskollag.När det gäller yrkandet om att bör varatillstånds- och tillsynsmyndighet för friståendeskolor för funktionshindrade bör detta avslås medhänvisning till att frågan redan är aktualiserad isamband med arbetet med ny skollag inomRegeringskansliet.ErsättningsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omändrade regler för ersättningssystemetsutformning och om prövning aversättningsnivån i domstol med hänvisningtill gällande regler, tidigareställningstaganden samt pågående utredning.Jämför reservationerna 13 (m), 14 (m, fp), 15(m, fp), 16 (m, fp), 17 (kd) och 18 (m, fp,c).MotionernaModeraterna hävdar i motion 2004/05:Ub322 attersättningssystemet för fristående skolor harförsämrats stegvis till nackdel för de friståendeskolorna (yrkande 2). Ersättningssystemetsutformning är enligt motionärerna av centralbetydelse för de fristående skolornas möjlighet attbedriva sin verksamhet. menar också attkommunernas beräkningsunderlag för ersättningarnabehöver bli betydligt mer enhetligt och transparant(yrkande 4). Med nuvarande ersättningssystem är defristående skolorna beroende av kommunledningensgodtycke i fråga om hur stor ersättningen skall bliper elev. tar också upp problematikenmed lokaltillgång och lokalkostnader för friståendeskolor. Motionärerna pekar på att lokalkostnadernavarierar mellan kommuner och skolor och att detockså skiljer sig från kommun till kommun hurhyrorna sätts och fördelas. Osäkerheten bland defristående skolorna är därför stor (yrkande 5).I motion 2004/05:Ub322 yrkande 10begärs ett tillkännagivande till regeringen ombehovet av en riksnorm för ersättningsnivån tillfristående grundskolor. bör få i uppdragatt utforma en normalprislista för ersättningsnivån.Ett sådant normvärde skall kunna ligga till grundför överenskommelser mellan kommun och skola ochanvändas vid eventuella tvister. I samma motion,yrkande 9, föreslår att riksprislistanför gymnasieutbildningar återinförs. Genomriksprislistan garanteras eleverna att skolorna haren långsiktighet.Kristdemokraterna anser i motion 2004/05:Ub474yrkande 7 att ett nytt ersättningssystem förfristående gymnasieskolor skolor bör införas. Manmenar att kommunen i dialog med de friståendeskolorna skall fastställa ersättningen och om någonav parterna är missnöjd skall denne kunna vända sigtill för prövning.I motion 2004/05:Ub270 (mp) föreslås att friskolorskall få rätt att få de kommunala bidragen prövadeav allmän förvaltningsdomstol genomförvaltningsbesvär. Det skulle betyda att domstoleninte bara kan undanröja ett felaktigt beslut utanäven beslutar vilken ersättning kommunen skallbetala till friskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet behandlade bidragsfrågor till friståendeskolor senast i betänkande 2003/04:UbU4, Friståendeskolor. Vad gäller bidrag till friståendegrundskolor framhöll utskottet att likvärdiga ochrättvisa villkor skall gälla för alla skolor oavsetthuvudman, och utskottet menade också att det ärviktigt att denna princip kan upprätthållas.Utskottet har fortfarande denna uppfattning.Reglerna om fördelning av resurser tillgrundskolan finns i 9 kap. 6 § skollagen. Därstadgas att för varje elev som genomgår utbildningmotsvarande den som ges i lämnas bidragav hemkommunen. Bidraget skall bestämmas med hänsyntill skolans åtagande och elevens behov efter sammagrunder som kommunen tillämpar vid fördelning avresurser till de egna grundskolorna.