bet · GS01LU10 · 2005-01-25 00:00:00 — Barn och föräldrar m.m. I betänkandet behandlar utskottet drygt 80 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden varav huvuddelen rör rättsförhållandet mellan barn och föräldrar. Motionsyrkandena gäller bl.a. olika frågor om vårdnad, umgänge, underhåll, förfarandet i vårdnads- och umgängesmål, förmyndare och god man, skuldsatta barn, faderskap, adoption och assisterad befruktning. Utskottet avstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisningar till tidigare ställningstaganden från sida samt pågående utrednings- och beredningsarbete. I betänkandet finns 21 reservationer och 15 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Hänsynen till barnets bästa avslår motionerna 2004/05:L253, 2004/05:L264, 2004/05:L293 yrkandena 3-5 och 10, 2004/05:L364 och 2004/05:A321 yrkande 9. Reservation 1 (fp) Reservation 2 (v) Vårdnaden vid våld inom familjen avslår motionerna 2004/05:L218, 2004/05:L265 yrkandena 1 och 2, 2004/05:L283 yrkandena 1 och 2, 2004/05:L285 och 2004/05:So512 yrkande 11. Automatisk gemensam vårdnad om barn för ogifta föräldrar avslår motion 2004/05:L288. Fler än två vårdnadshavare avslår motionerna 2004/05:L272, 2004/05:L276, 2004/05:L362 yrkande 2 och 2004/05:U257 yrkande 22. Reservation 3 (v) avslår motionerna 2004/05:L202, 2004/05:L293 yrkande 2 och 2004/05:L369 yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (fp) Talerätt i mål om umgänge avslår motionerna 2004/05:L293 yrkande 8 och 2004/05:L328. Reservation 5 (fp) avslår motionerna 2004/05:L293 yrkande 11 och 2004/05:Sf364 yrkandena 2-5. Reservation 6 (fp) avslår motionerna 2004/05:L293 yrkande 9 och 2004/05:Sf363 yrkandena 10 och 11. Reservation 7 (fp) Reservation 8 (kd) Juridiskt biträde för barn avslår motionerna 2004/05:L249, 2004/05:L293 yrkande 7, 2004/05:L303 och 2004/05:L377. Reservation 9 (fp, v) Barns rätt att komma till tals avslår motion 2004/05:L263. Åtgärder för att undvika tvister avslår motion 2004/05:L293 yrkande 6. Reservation 10 (fp) avslår motion 2004/05:L327. avslår motion 2004/05:L227. Reservation 11 (fp, v) Förmyndare och god man m.m. avslår motionerna 2004/05:L211, 2004/05:L344, 2004/05:L356, 2004/05:L361 yrkandena 1-3, 2004/05:L376, 2004/05:L391 och 2004/05:L392. Reservation 12 (c) avslår motionerna 2004/05:L215, 2004/05:L277 yrkande 5, 2004/05:L343, 2004/05:L349, 2004/05:L366 och 2004/05:L378. Underårigas möjligheter att driva rörelse avslår motion 2004/05:L280. avslår motion 2004/05:L319. Talerätt i mål om hävande av faderskap avslår motionerna 2004/05:L205, 2004/05:L293 yrkande 12 och 2004/05:L350. Reservation 13 (m, fp, kd, c) avslår motion 2004/05:L223. Reservation 14 (v) avslår motionerna 2004/05:L230, 2004/05:L293 yrkande 13, 2004/05:L300 yrkande 1 och 2004/05:L334. Reservation 15 (m) Reservation 16 (fp) Reservation 17 (v) Reservation 18 (c) avslår motionerna 2004/05:L234, 2004/05:L266 yrkandena 1-7, 2004/05:L295 yrkande 4, 2004/05:L300 yrkande 2, 2004/05:L320, 2004/05:L362 yrkande 1, 2004/05:U257 yrkande 21, 2004/05:So521 yrkande 1 och 2004/05:So604 yrkande 4. Reservation 19 (m, fp, c) Reservation 20 (v) Reservation 21 (kd) - motiveringen Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), Rezene Tesfazion (s), (), (), (), (), (), () och (). I betänkandet behandlar utskottet drygt 80 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden varav huvuddelen rör rättsförhållandet mellan barn och föräldrar. Motionsyrkandena gäller bl.a. olika frågor om vårdnad, umgänge, underhåll, förfarandet i vårdnads- och umgängesmål, förmyndare och god man, skuldsatta barn, faderskap, adoption och assisterad befruktning. Som en allmän bakgrund till de i ärendet aktuella motionsyrkandena vill utskottet erinra om att rättsförhållandet mellan barn och föräldrar regleras i och att denna lagstiftning under genomgått betydande förändringar. Bland de senaste ändringarna bör särskilt nämnas föräldrabalksreform varvid reglerna om vårdnad, boende och umgänge ändrades (prop. 1997/98:7, bet. 1997/98:LU12). Ändringarna, som trätt i kraft , syftade till att betona vikten av samförståndslösningar och underlätta för föräldrar att i så stor utsträckning som möjligt komma överens. Ett annat syfte med reformen var att bereda vägen för en ökad användning av gemensam vårdnad. Ett viktigt inslag var en satsning på socialnämndernas arbete. Föräldrar som är överens kan numera reglera vårdnad, boende och umgänge genom avtal som godkänns av socialnämnden. Ett avtal som godkänts av nämnden gäller och kan verkställas som ett lagakraftvunnet domstolsavgörande. Föräldrarna kan få hjälp av kommunen att ingå ett sådant avtal. Genom reformen vidgades domstolens möjlighet att besluta om gemensam vårdnad. Domstolen kan nu besluta om gemensam vårdnad även om föräldrarna motsätter sig detta. En förutsättning är dock att gemensam vårdnad är bäst för barnet. Principen att föräldrar med gemensam vårdnad skall kunna enas i frågor som rör barnet modifierades något. Sålunda infördes en möjlighet att besluta om umgänge också när föräldrarna har gemensam vårdnad. Det blev vidare möjligt att vid gemensam vårdnad besluta vem av föräldrarna som barnet skall bo tillsammans med, vilket anses innebära att domstolen även kan besluta att barnet skall bo hos var och en av föräldrarna (s.k. växelvis boende). beslutade , i enlighet med utskottets förslag i betänkande 1999/2000:LU15, ett tillkännagivande om en utvärdering av föräldrabalksreform, såvitt avser gemensam vårdnad mot en förälders vilja och barnets boende (rskr. tillkallade regeringen en parlamentarisk kommitté för att utvärdera vårdnadsreform (dir. 2002:89). Kommittén har antagit namnet vårdnadskommitté. Kommitténs huvuduppgift är att undersöka hur de nya reglerna om vårdnad m.m. tillämpas av domstolar och socialnämnder. På grundval av undersökningen skall kommittén ta ställning till om reglerna bör ändras i något avseende för att reformens grundläggande syften skall uppnås, nämligen att underlätta för föräldrar att i så stor utsträckning som möjligt komma överens, att bereda vägen för en ökad användning av gemensam vårdnad och att betona principen om barnets bästa. Utvärderingen skall inriktas på hur socialnämnderna har klarat av sina nya arbetsuppgifter och vad reformen har inneburit för strävandena att föra bort vårdnadsfrågorna från domstolarna. Har de nya reglerna blivit det instrument för att nå samförståndslösningar som avsetts? En annan huvudfråga är vilka följder de nya reglerna om gemensam vårdnad och boende har fått. Det skall särskilt uppmärksammas hur de tillämpas när det har förekommit övergrepp eller misstanke om detta. Skulle det visa sig att möjligheten för domstolarna att besluta om växelvis boende mot en förälders vilja har fått negativa effekter, skall kommittén överväga om möjligheten bör begränsas eller avskaffas. En närliggande fråga är beslutanderätten inom ramen för gemensam vårdnad. Kommittén skall överväga om de regler om beslutsfattande som gäller vid gemensam vårdnad är lämpligt utformade mot bakgrund av förutsättningarna att besluta om gemensam vårdnad mot en förälders vilja. Kommittén skall uppmärksamma de problem som Kommittén mot barnmisshandel har pekat på när det gäller att tillförsäkra barn psykiatrisk vård och behandling (se SOU 2001:72). Kommittén skall eftersträva att regelsystemet blir så utformat att gemensam vårdnad fungerar i det dagliga livet utan att alltför stora avsteg görs från principen att föräldrar med gemensam vårdnad skall kunna enas om det som rör barnet. Det är viktigt att bestämmelserna står i samklang med den familjerättsliga regleringen i övrigt; även föräldrar som bor tillsammans kan ha svårigheter att komma överens. Bestämmanderätten vid gemensam vårdnad bör så långt det är möjligt och lämpligt vara densamma för föräldrar som bor tillsammans som för särlevande föräldrar. En utgångspunkt beträffande gemensam vårdnad är att det inte skall ske en återgång till den ordning som gällde års reform och som innebar att en förälders motstånd mot gemensam vårdnad i sig uteslöt den vårdnadsformen. Även vissa andra frågor om vårdnad, boende och umgänge skall utredas. Uppdraget skulle ha redovisats . Genom tilläggsdirektiv (dir. 2004:167) har tiden för redovisning av uppdraget förlängts, vilket innebär att utredningen skall redovisa resultatet av arbetet . Utskottet kommer att under särskilda rubriker behandla de olika frågor som har aktualiserats i motionerna. Huvuddelen av motionsyrkandena har varit föremål för fördjupad behandling i betänkande 2002/03:LU10 och för en mer förenklad behandling i betänkande 2003/04:LU11. Därtill kommer att huvuddelen av motionsspörsmålen är föremål för överväganden i pågående utrednings- och beredningsarbete. Utskottet har mot denna bakgrund, i linje med vad som föreslagits av (2000/01:RS1) och (bet. 2000/01:KU23), ansett sig i betänkandet kunna redovisa och behandla dessa motioner på ett förenklat sätt. Hänsynen till barnets bästa Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om hänsynen till barnets bästa. Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete. Jämför reservationerna 1 (fp) och 2 (v) samt särskilda yttrandena 1 (v) och 2 (c). I motion L253 anför () att i första hand ser till föräldrarnas intressen när det gäller relationen mellan barn och föräldrar. Barnens rättigheter sätts i andra hand. Motionären anser även att namnet är ålderdomligt och att det beskriver vems frågor som är viktiga. Mot denna bakgrund anser motionären att det finns ett behov av att överväga en reformering av . Ett tillkännagivande begärs i enlighet härmed. m.fl. (v) anser i motion L264 att det alltjämt saknas ett samlat regelsystem där barnets rätt står i fokus. Motionärerna anser att all relevant lagstiftning som rör barn skall samlas i en särskild barnbalk där det tydligt framgår att barnets rätt sätts främst. Motionärerna begär att regeringen skall lägga fram förslag till sådan lagstiftning. m.fl. (fp) framhåller i motion L293 att det vore önskvärt med en tydligare lagstiftning beträffande vad som skall anses vara till barnets bästa. Det är dock av stor vikt att denna lagstiftning inte blir så specifik att den äventyrar en individuell lösning för varje barn eller blir så generell att den blir meningslös och svårtolkad (yrkande 3). Enligt motionärerna finns det anledning att pröva behovet av en särskild barnbalk (yrkande 4) som kan säkerställa att efterlevs på ett mer naturligt sätt i den svenska myndighetsutövningen (yrkande 5). Motionärerna anser vidare att det är nödvändigt att den förälder som barnet varaktigt bor med ensam kan fatta beslut i frågor som har betydelse för omvårdnaden om barnet. Föräldrarnas oenighet får inte hindra att för barnet nödvändiga åtgärder kommer till stånd (yrkande 10). I motion L364 anser Elisebeht () att bör ändras så att föräldrar inte har rätt att motsätta sig att barn får den hjälp eller det stöd som de behöver, t.ex. psykiatrisk vård eller behandling. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll. m.fl. (mp) begär i motion A321 ett tillkännagivande om att regeringen bör tillsätta en utredning i syfte att undersöka varför män sällan får vårdnaden om barn vid skilsmässor och separationer (yrkande 9). Huvuduppgiften vårdnadskommitté är enligt kommitténs direktiv att undersöka hur de nya reglerna om vårdnad m.m. tillämpas av domstolar och socialnämnder. På grundval av undersökningen skall kommittén ta ställning till om reglerna bör ändras i något avseende för att reformens grundläggande syften skall uppnås. En av reformens grundläggande syften var att betona principen om barnets bästa. En närliggande fråga är beslutanderätten inom ramen för gemensam vårdnad. Kommittén skall överväga om de regler om beslutsfattande som gäller vid gemensam vårdnad är lämpligt utformade mot bakgrund av förutsättningarna att besluta om gemensam vårdnad mot en förälders vilja. Kommittén skall också uppmärksamma de problem som Kommittén mot barnmisshandel har pekat på när det gäller att tillförsäkra barn psykiatrisk vård och behandling (SOU 2001:72). Kommittén skall eftersträva att regelsystemet blir så utformat att gemensam vårdnad fungerar i det dagliga livet utan att alltför stora avsteg görs från principen att föräldrar med gemensam vårdnad skall kunna enas om det som rör barnet. Utskottet har avstyrkt motionsyrkanden om hänsynen till barnets bästa m.m. i sitt av godkända betänkande 2003/04:LU11. Vad gällde frågan om införandet av en barnbalk redovisade utskottet att justitieministern i ett frågesvar anfört att lagen inte präglas av ett vuxenperspektiv. Det skulle, enligt justitieministern, inte vara något annat än en tom gest att döpa om till barnbalken. Justitieministern ansåg tvärtom att balkens nuvarande benämning går utmärkt att förena med det barnperspektiv som redan präglar den (svar på fråga 2002/03:80). Utskottet anförde att man för sin del inte hade någon annan uppfattning än justitieministern i den frågan. I övrigt fann utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd med anledning av de då aktuella motionerna. Vad gäller frågan om införandet av en barnbalk vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning. Beträffande övriga motionsyrkanden konstaterar utskottet att ett utredningsarbete pågår i linje med motionärernas önskemål. Enligt utskottets mening finns det inte någon anledning att föregripa resultatet av detta arbete genom någon åtgärd från . Utskottet föreslår således att avslår motionerna L253, L264, L293 yrkandena 3-5 och 10, L364 samt A321 yrkande 9. Vårdnaden vid våld inom familjen Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som behandlar vårdnaden vid våld inom familjen. Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete. Jämför särskilda yttrandena 3 (m), 4 (kd) och 5 (v). och (båda m) föreslår i motion L218 ett tillkännagivande om att lämpligheten av gemensam vårdnad bör beaktas när våld och/eller övergrepp förekommit i familjen. I motion L265 av m.fl. (v) begär motionärerna att regeringen skall lägga fram förslag till lagändringar som innebär att det skall införas en presumtion om enskild vårdnad när det förekommit våld i nära relationer (yrkande 1) samt förslag till lagändringar som innebär att det skall ske en automatisk prövning av vårdnaden när det förekommit våld i nära relationer (yrkande 2). () yrkar i motion L283 att regeringen lägger fram förslag till en lagändring som innebär att en vårdnadshavare som begår ett allvarligt brott mot den andra vårdnadshavarens liv, frihet eller hälsa skall fråntas vårdnaden (yrkande 1). I motionen yrkas vidare ett tillkännagivande om att regeringen skall ge vårdnadskommitté tilläggsdirektiv som innebär att en mördares rätt att bli vårdnadshavare när denne bragt den andre vårdnadshavaren om livet skall utredas (yrkande 2). Samma motionär framhåller i motion So512 att socialtjänstlagens krav på att tillgodose det utsatta barnets behov av beskydd och stöd skall gå före alla andra beslut i samband med vårdnadstvister, även om en förälder inte är dömd. Detta krävs, enligt motionären, för att barnet inte skall behöva möta sin förövare i form av påtvingat umgänge. Motionären yrkar ett tillkännagivande med detta innehåll (yrkande 11). I motion L285 förordar () ett tillkännagivande om att en förälder som utsatt sitt barn för sexuellt övergrepp endast i undantagsfall skall kunna få vårdnaden om barnet. Enligt direktiven till vårdnadskommitté skall kommittén bl.a. undersöka hur barnets bästa tillgodoses i de fall där en förälder gjort sig skyldig till allvarlig brottslighet mot den andra föräldern, framför allt våldsbrott. På grundval av undersökningen skall kommittén överväga om några åtgärder bör vidtas för att bättre ta hand om barnets behov och intressen. Kommittén skall därvid ta ställning till om det bör införas en automatisk prövning av vårdnaden eller umgänget när en förälder begått vissa brottsliga handlingar mot den andre. Det ingår dock inte i kommitténs uppdrag att föreslå en lagändring som innebär att en förälder automatiskt förlorar vårdnaden i sådana situationer. Utskottet har avstyrkt liknande motioner. I sitt av godkända betänkande 2003/04:LU11 konstaterade utskottet att utredningsarbete pågår i linje med de önskemål som framförs i motionerna. Utskottet anser alltjämt att resultatet av det pågående utredningsarbetet inte bör föregripas genom någon åtgärd från och föreslår därför att avslår motionerna L218, L265 yrkandena 1 och 2, L283 yrkandena 1 och 2, L285 samt So512 yrkande 11. Automatisk gemensam vårdnad om barn för ogifta föräldrar Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande med krav på automatisk gemensam vårdnad om barn för ogifta föräldrar. Jämför särskilt yttrande 6 (fp). m.fl. (mp) föreslår i motion L288 ett tillkännagivande om att ogifta föräldrar automatiskt bör ges gemensam vårdnad. Motionärerna anser att föräldrar som har ett vårdnadsansvar tar större ansvar för barnen. Frågan om det skall införas automatisk gemensam vårdnad om barn för föräldrar som inte är gifta med varandra har behandlats i departementspromemorian (Ds 1999:57) Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar. Av departementspromemorian framgår att utredaren inte ansåg det lämpligt med hänsyn till barnets bästa att införa automatisk gemensam vårdnad för alla ogifta föräldrar från faderskapsfastställelsen. Utredaren föreslog i stället att föräldrar som inte är gifta med varandra när barnet föds skall få gemensam vårdnad när har förflutit från det att faderskapet har fastställts genom en bekräftelse som har godkänts av socialnämnden, om ingen av föräldrarna till socialnämnden anmäler att han eller hon motsätter sig gemensam vårdnad. Om någon av föräldrarna gör en sådan anmälan skall modern fortsätta att vara ensam vårdnadshavare. - Departementspromemorian har remissbehandlats. Enligt vad utskottet har erfarit är avsikten att departementspromemorian skall beredas vidare i samband med den kommande beredningen av vårdnadskommittés betänkande. Enligt utskottet bör inte föregripa resultatet av det planerade beredningsarbetet, och utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motion L288 varför den bör avslås. Fler än två vårdnadshavare Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om att ett barn skall kunna ha fler än två vårdnadshavare. Jämför reservation 3 (v). I motion L272 föreslår och (båda mp) ett tillkännagivande om att bör ändras så att det blir möjligt för ett barn att ha fler än två vårdnadshavare. m.fl. (v) begär i motion L276 att regeringen skall tillsätta en utredning som får i uppdrag att utreda det rättsliga föräldraskapet beträffande barn som har fler än två föräldrar samt hur barns juridiska rättigheter till sina föräldrar utöver de biologiska vårdnadshavarna skall tillgodoses. I motion L362 anför m.fl. (v, fp, c, mp) att det i samkönade relationer inte är ovanligt att ett lesbiskt par får barn ihop med ett bögpar. Om den ena biologiska föräldern dör finns det, anför motionärerna, inga regler som styr förhållandet mellan barnet och den döde förälderns partner. Motionärerna anser att regeringen bör analysera problematiken och återkomma till med ett lagförslag. I motionen begärs ett tillkännagivande i enlighet härmed (yrkande 2). m.fl. (v) yrkar i motion U257 ett tillkännagivande om behovet av att det tillsätts en utredning i syfte att granska och analysera det juridiska förhållandet mellan barn och styvförälder (yrkande 22). Utskottet har i sitt av godkända betänkande 2003/04:LU11 avstyrkt liknande motionsyrkanden. När nu utskottet åter har att ta ställning till samma motionsspörsmål vill utskottet peka på att vårdnadskommitté enligt sina direktiv skall överväga frågor om beslutanderätten vid gemensam vårdnad. Utskottet utgår från att regeringen i samband med den kommande beredningen av vårdnadskommittés betänkande kommer att överväga motionsspörsmålen. Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna L272, L276, L362 yrkande 2 och U257 yrkande 22. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör frågor om umgänge med barn. Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete. Jämför reservation 4 (fp) och särskilt yttrande 7 (kd, v, c). I motion L202 av och (båda m) yrkas ett tillkännagivande om barns rätt till inflytande över umgänge med sina föräldrar. m.fl. (fp) anser i motion L293 att alternativa umgängesformer inte används i tillräcklig utsträckning. Dagtidsumgänge och andra flexibla umgängesformer skulle, enligt motionärerna, kunna användas mer. Det är av stor vikt att en individuell prövning görs av vad som är bäst för barnet med hänsyn till bl.a. barnets ålder och utvecklingsgrad. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll (yrkande 2). och (båda fp) begär i motion L369 ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda möjligheterna till förnyad prövning av vårdnadsfrågan vid umgängessabotage (yrkande 1) och ett tillkännagivande om att regeringen bör utreda förutsättningarna för att införa ett straffrättsligt ansvar vid umgängessabotage (yrkande 2). Som redovisats tidigare skall vårdnadskommitté utvärdera reform om vårdnad, boende och umgänge. Utskottet har avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till det pågående arbetet i kommittén, betänkande 2003/04:LU11. Utskottet finner inte skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande och föreslår att avslår motionerna L202, L293 yrkande 2 samt L369 yrkandena 1 och 2. Talerätt i mål om umgänge Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör frågor om talerätt i mål om umgänge. Jämför reservation 5 (fp) och särskilt yttrande 8 (m). I motion L293 förespråkar m.fl. (fp) att det bör införas en möjlighet för socialnämnden att väcka talan vid domstol om att en mellan föräldrarna överenskommen umgängesrätt är skadlig för barnet. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll (yrkande 8). m.fl. (fp, m, kd, c) begär i motion L328 att regeringen skall lägga fram förslag som innebär att ändras på så sätt att nära anhöriga som mor- och farföräldrar skall få rätt att föra talan om umgänge med sina barnbarn. I motionen yrkas ett tillkännagivande med detta innehåll. Enligt 6 kap. 15 a § första stycket skall rätten besluta om umgänge efter vad som är bäst för barnet. Talan om umgänge får föras av en förälder som vill umgås med sitt barn. Om umgänge begärs av någon annan, får talan föras av socialnämnden. Enligt direktiven till vårdnadskommitté skall kommittén undersöka hur socialnämndens möjlighet att föra talan används i praktiken samt överväga om det finns anledning att ändra reglerna så att vissa närstående ges möjlighet att själva föra talan om umgänge i domstol under vissa förutsättningar. Kommitténs utgångspunkt skall vara att domstolsprocesser om umgänge så långt möjligt bör undvikas. Vad först gäller frågan om det bör införas en möjlighet för socialnämnden att väcka talan vid domstol om att en mellan föräldrarna överenskommen umgängesrätt är skadlig för barnet vill utskottet erinra om att ett mellan föräldrarna träffat avtal om barnets umgänge med en förälder som barnet inte bor tillsammans med måste godkännas av bli giltigt. skall godkänna avtalet om det som överenskommits är till barnets bästa (6 kap. 15 a § andra stycket ). skall också se till att frågan blir tillbörligt utredd (6 kap. 17 a § tredje stycket ). Mot bakgrund av det redovisade kan utskottet inte komma till annan slutsats än att motionärerna är tillgodosedda genom gällande rätt, och utskottet föreslår att avslår motion L293 yrkande 8. Vad därefter gäller frågan om införande av en möjlighet för mor- och farföräldrar att väcka talan om umgänge med sina barnbarn har utskottet i sitt av godkända betänkande 2003/04:LU11 avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till det pågående utredningsarbetet vårdnadskommitté. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och föreslår att avslår motion L328. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som behandlar underhållsbidrag för barn. Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete. Jämför reservation 6 (fp).