bet · GT01NU2 · 2005-11-29 00:00:00 — Nuvarande transportbidrag är godkänt av t.o.m. . Regeringen avser att, som underlag för översynen, bl.a. använda den analys av transportbidraget som genomfört (Transportbidraget - En analys av motiv, effekter och alternativ, R2004:15). Enligt behövs någon form av stöd i det nuvarande transportbidragsområdet för att målet för den regionala utvecklingspolitiken skall kunna uppnås. Bidraget kompenserar enligt analysen effektivt för en del av de kostnadsnackdelar som de längre transporterna utgör. Stödet har dock, enligt , begränsad betydelse för förändringsbenägenheten i näringslivet, och kvinnodominerade verksamheter gynnas i liten omfattning. Ett persontransportstöd inrättades och upphörde . Syftet med stödet var att minska Norrlandsföretagens kostnader för nödvändiga personkontakter med och orter söder om detta område. Stödet utnyttjades i långt mindre utsträckning än vad regering och riksdag förutsatt. Från en beräknad ram på minskade anslaget successivt till . Stödet kritiserades också för byråkrati och krångel och ställde stora administrativa krav på företagen. Beslutet om att persontransportstödet skulle upphöra ingick i en större besparing. Anslaget disponeras av , som har till uppgift att genom påverkan på olika samhällssektorer verka för goda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen med tyngdpunkten i skogslänens inre delar samt i skärgårdsområdena. föreslås ett anslag om . Utgiftsprognosen för uppgår till ca . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. I motion 2005/06:N300 (s) anförs att det är angeläget med en analys och en definition av vad som skall ingå i begreppet myndighet. I en sådan analys bör även en genomgång av de myndigheter vi har ingå. Enligt motionären kan läggas ned och dess arbetsuppgifter med fördel integreras med andra myndigheter som har näraliggande uppgifter. bör avvecklas och dess uppgifter föras över på och , anförs det i kommittémotion 2005/06:N472 (m). Den nuvarande ordningen leder enligt motionärerna till en olycklig uppsplittring av ansvaret för regionalpolitiken. Även i kommittémotion 2005/06:N439 (m) framförs uppfattningen att bör avvecklas. Verkets arbetsuppgifter bör enligt motionärerna fördelas på andra myndigheter, t.ex. och . I motion 2005/06:N243 (fp) föreslås att en glesbygdsombudsman inrättas. Ombudsmannen skall ge stöd åt glesbygdens invånare, företagare och anställda, för att skydda den servicegaranti som varje ort i har rätt att kräva. Detta kan gälla infrastruktur, vägar, IT, postservice, skola, vård och omsorg m.m. I kommittémotion 2005/06:N437 (fp) föreslås att anslaget minskas med i jämförelse med regeringens förslag. anser att bör läggas ned. Verkets uppgifter bör i stället läggas över på ett nytt samlat landsbygdsverk. I kommittémotion 2005/06:MJ447 (kd) framförs uppfattningen att det nu är dags att byta namn på till . Förändringen syftar till att göra landsbygdsaspekten i politiken tydligare. Landsbygdspolitik är inte synonymt med regionalpolitik eller glesbygdspolitik. Det nya bör ges utökade befogenheter och möjligheter till inflytande över den nationella politiken och utvecklas till ett centrum för att bedriva utredningsarbete och utveckla kunskap om landsbygdens utvecklingsprocesser. Motionärerna anser att det nya verket bl.a. bör ges i uppdrag att följa upp de landsbygdspolitiska målen och hur hänsyn tagits till landsbygdens behov. Även olika pilotprojekt skall kunna genomföras, exempelvis hur olika typer av verksamhet som passar landsbygdens behov kan utvecklas. Vidare föreslås i motionen att generaldirektör också ges uppdraget att vara landsbygdsombudsman och försvara landsbygdens intressen gentemot andra intressen och verksamheter. I motion 2005/06:N475 (c) föreslås en minskning av anslaget till med . Besparingen skall ske genom effektiviseringar. Enligt vad som föreslås i motion 2005/06:N481 (c) bör upphöra i sin nuvarande form. Verkets utredande verksamhet bör i stället samordnas med ITPS och relevanta delar av i ett verk som tillför kunskap genom utredningar, forskning och analys för regionernas utveckling och regional tillväxt. Denna myndighet bör också få ansvar för att hantera samtliga EU-program, oavsett om de finansieras av social- eller regionalfonden. Utredningen med uppgift att genomföra en översyn av roll och uppdrag inom den nya regionala utvecklingspolitiken överlämnade betänkandet Mot en ny landsbygdspolitik (SOU 2003:29). Betänkandet har remissbehandlats, och ärendet bereds inom . I utskottets betänkande 2004/05:NU2 redogörs för utredningens förslag. Som tidigare nämnts arbetar en parlamentarisk kommitté - - med uppdraget att utarbeta en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling. Enligt uppdraget skall kommittén lämna förslag till en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling. Kommittén skall också överväga roll- och ansvarsfördelning lokalt, regionalt, nationellt och i ett internationellt perspektiv i frågor som rör denna strategi. Europeiska regionala utvecklingsfonden (33:5) Anslaget disponeras av länsstyrelserna i , , , , och samt för utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden avseende . Regionalfonden delfinansierar programmen inom målen 1 och 2 (inklusive områden som får bidrag ) samt gemenskapsinitiativen och . Utgiftsprognosen för är något lägre än anslaget, och utbetalningarna förväntas förskjutas något och 2007. Anslaget beräknas minska eftersom programperioden avslutas och föreslås för uppgå till . Till anslaget finns ett bemyndigande. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om åtaganden som innebär utgifter på högst . Syftet är att anpassa anslaget till ett långsiktigt planerande för de beslutande myndigheterna enligt de intentioner som ligger till grund för EG:s fleråriga strukturfondsprogram. Regionalfondsramen för programperioden beräknas till ca för de program som redovisas och förvaltas i . Det är en ökning med ca jämfört med tidigare redovisning. har av den beräknade regionalfondsramen utbetalats och intecknats i beslut. De finansiella ramarna för styrs av förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från . Regeringen har genom en ändring av förordningen per höjt den angivna valutakursen från och per euro till och . Ändringen medför ett ökat återflöde om ca , vilket kommer att fördelas över . I motion 2005/06:N453 (fp, m, kd, c, mp) hävdas att med en anpassning av valutakursen vid stöd från till en kurs som har gällt för gjorda utbetalningar skulle ytterligare och väsentliga ekonomiska resurser kunna tillföras . Dessa extra resurser uppgår till mer än och skulle komma till stor nytta för de områden och regioner som omfattas av strukturfondsprogrammen. Valutakursen vid stöd från bör enligt motionärerna anpassas till den faktiska växelkursen för redan gjorda utbetalningar, och dessutom bör en löpande anpassning ske med hänsyn till kursen . Det är enligt motionärerna angeläget att resultaten av de viktiga insatser som görs med stöd av strukturfonderna lyfts fram. Med en höjd omräkningskurs i skulle fler projekt och insatser kunna finansieras, varigenom utvecklingen i berörda regioner kan stärkas än mer och fler arbetstillfällen och företag skapas. I ett makroekonomiskt perspektiv stärks därmed förutsättningarna för att tillväxten skall öka.. Motionärerna menar att det inte krävs några särskilda tillskott för att uppnå den statliga medfinansieringen av olika projekt. De anslag som redan tilldelats verk och myndigheter kan användas som medfinansiering till strukturfonderna. Detta innebär, enligt motionärerna, att de statliga anslagen kan växlas upp genom att medel från strukturfonderna läggs till de statliga anslagen vid finansiering av enskilda projekt. I motion 2005/06:N475 (c) föreslås en ökning av anslaget. Motionärerna vill verklighetsanpassa växelkursen vid beräkning av medel från och beräknar effekten av en sådan anpassning till utöver vad regeringen föreslår. Beräkning av medel från strukturfonderna EU beslutar om en ram i euro för respektive strukturfondsprogram. har för samtliga strukturfonder tilldelats ca , varav ca avser regionalfonden (båda beloppen gäller efter den omräkning som sker efter halva programperioden). Förvaltningsmyndigheter i beräknar ramen i kronor utifrån en kurs som fastställts i förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från . Kursen i förordningen styr således hur mycket medel i svenska kronor som står till förfogande för olika program . Kursen beräknas bl.a. utifrån prognoser för kronkursens utveckling gentemot euron. En starkare krona i prognosen än vad den faktiska kursutvecklingen blir leder till att inte hela ramen i euro kan utnyttjas. En svagare krona i prognosen än den faktiska utvecklingen leder i stället till att beslut fattas om stöd som överstiger det möjliga återflödet från EU. Kursen i förordningen gäller samtliga strukturfonder. Medel från EU rekvireras (i huvudsak) efter det att kostnader upparbetats i olika projekt. När medel betalas ut från EU går de i den svenska budgeten in på intäktskonto 6312. Stödet till projektägaren betalas ut under anslaget Europeiska regionala utvecklingsfonden (33:5). Detta innebär att förfarandet är saldoneutralt för statsbudgeten om den prognostiserade kursen innebär en starkare krona eller överensstämmer med den faktiska. Däremot leder en för svagt prognostiserad krona till att utgifterna överstiger intäkterna. De utbetalningar som sker från EU efter rekvisitioner beräknas efter dagskurs, och förordningens kurs har ingen påverkan i detta skede. Förordningen styr således endast hur mycket medel i svenska kronor som myndigheterna kan besluta om. Ett syfte med att reglera kursen i en förordning är bl.a. att det i programverksamheten inte skall beslutas om mer EU-medel än vad kommer att få i återflöde. Det är svårt att på förhand bestämma en kurs som sett över hela programperioden innebär att hela återflödet från EU utnyttjas. Valet av den ursprungliga kursen på 8,50 och höjningen till 8,60 skall ses i det sammanhanget. Det finns alltid en möjlighet att justera kursen uppåt i det fall utvecklingen av kursen motiverar det. En nedjustering av kursen är mer problematisk, och risken är stor att skadan redan är skedd, dvs. att det i programmen har beslutats om mer medel än vad som kommer tillbaka från EU. Tillämpning av en ny kurs förutsätter att förordningen ändras. Därigenom ändras den totala finansiella ramen för respektive strukturfondsprogram för hela programperioden. Medel tillförs respektive region via ökning av anslag sett över hela programperioden. Programverksamheten kan efter det att förordningen ändrats anpassas. Besluten om strukturfondsprojekt måste vara fattade senast . Projekten och utbetalningarna kan fortsätta , fram till ett datum . Det exakta datumet är dock inte beslutat . Medfinansieringen av projekt som stöds med medel från strukturfonderna kräver inte generellt att berörda anslag på statsbudgeten höjs om valutakursen i förordningen ändras. Redan beviljade eller beräknade anslag kan i huvudsak användas för medfinansiering. När det gäller redovisningen av strukturfondernas medfinansiering och uppnådda resultat kan nämnas att regeringen i budgetpropositionen redovisar resultat från avslutade projekt inom regional utveckling som medfinansieras av . redovisas andelen medfinansiering. Strukturfondsprogrammen utvärderas också löpande. Enligt skall, som tidigare nämnts, halvtidsutvärderingarna uppdateras i syfte att ytterligare förbättra genomförandet och för att förbereda efterhandsutvärderingen av de nuvarande programmen. Medlen från inriktas främst på insatser för små och medelstora företag. De syftar bl.a. till att stimulera nyföretagande, distansutbildning och bredbandsutbyggnad. Åtgärderna är även inriktade på att underlätta samverkan mellan företag kring produkt- och processutveckling samt på att öka företagens kompetens inom modern informationsteknik. Medfinansiering kan ske från statliga anslag till enskilda projekt om de är i linje med strukturfondsprogrammen. Kommuner och landsting kan också medfinansiera projekt. Insatser med anledning av försvarsomställningen (33:6) Anslaget, som disponeras av regeringen, är ett nytt ramanslag som fördes upp på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Anledningen är de särskilda insatser som behövs i de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av försvarsomställningen, dvs. , , - och . Anslaget används för tillväxtfrämjande insatser samt för kostnader för omlokaliseringar av statliga arbetstillfällen i de mest berörda kommunerna. En del av anslaget skall användas för att kompensera vissa myndigheter för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Kostnaderna för omlokaliseringarna skiljer sig åt mellan de olika myndigheterna, liksom deras ekonomiska situation. Regeringen bedömer att den totala kostnaden för myndigheterna, t.ex. lokal-, löne- och flyttkostnader, kan bedömas först efter genomförda omlokaliseringar. Regeringen avser att kompensera flertalet myndigheter för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Vissa myndigheters anslag undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Om myndigheternas kostnader ökar med anledning av flytten kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande samt till behov av en ökad anslagskredit. Vidare ämnar regeringen att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Regeringen har för avsikt att tillkalla en särskild utredare för att kartlägga behov av samlade insatser för den personal som väljer att inte flytta med vid omlokaliseringen av statlig verksamhet från och som kommer att omfattas av . Den särskilde utredaren skall också, om behov finns, ta över arbetsledningsansvaret för sådan personal. I kommittémotion 2005/06:N472 (m) avvisas det föreslagna anslaget med motiveringen att Moderata samlingspartiet har en annan försvarspolitik, och anvisar ett högre anslag på utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. Även i kommittémotion 2005/06:N437 (fp) avvisas det nu aktuella förslaget om anslag. I motion 2005/06:N236 (m) anförs att kostnaden för omlokaliseringen av de statliga verken inte har utretts och att det saknas en konsekvensbeskrivning av hur omlokaliseringen påverkar verksamheten. Motionären menar att det är angeläget att regeringen återkommer till med information om den totala kostnaden för omlokaliseringen av statliga verk från . I lokaliseringsutredningens rapport om omlokalisering av statlig verksamhet (rapport 1) redovisas typberäkningar av vilka kostnader som kan uppstå respektive minska vid en omlokalisering av ett visst antal arbetstillfällen från . De faktiska kostnaderna måste dock, enligt utredningen, beräknas i varje enskilt fall utifrån de förutsättningar som gäller för berörd verksamhet och på berörda orter samt de villkor som ges för respektive omlokalisering. Utredningen konstaterar att det är en grannlaga uppgift att beräkna de ekonomiska konsekvenserna av omlokaliseringen då det finns så många omständigheter som påverkar kostnadsbilden. Detta gäller främst de övergångskostnader som uppstår i samband med omlokaliseringen. Inte minst avgörs personalkostnaderna i den verksamhet som omlokaliseras i mycket hög grad av enskilda individers beslut om de vill flytta med till den nya orten eller inte. Lokalkostnaderna påverkas inte bara av den omlokaliserade myndighetens krav utan också av hur väl lokalbeståndet på orten svarar mot verksamhetens behov. En ytterligare omständighet är också i vilken utsträckning berörda myndigheter, inklusive , och regeringen medger generösa övergångsregler för personal som flyttar med. Utredningen framhåller vidare att ur en samhällsekonomisk aspekt bör kostnader för omlokaliseringen ställas mot de kostnader som uppstår om ingen omlokalisering genomförs. Utskottet behandlar i det följande först olika motionsyrkanden under de sex rubrikerna Bemyndigandesystemet, De regionala företagsstöden, Transportbidraget, , Valutakursen vid stöd från och Kostnader för omlokalisering av myndigheter. Därefter - under rubriken m.m. inom utgiftsområde 19 Regional utveckling - tar utskottet ställning till anslagsyrkanden och vissa övriga frågor. Utskottet avstyrkte motsvarande motionsyrkanden om en förändring av bemyndigandesystemet när det gäller anslag 33:1 i betänkande 2004/05:NU2. Utskottets uppfattning motiverades med att det nuvarande systemet i jämförelse med det tidigare innebär en effektivisering. Myndigheterna motiveras att göra en långsiktig planering av medelsanvändningen som stora anslagssparanden undviks, anförde utskottet. Myndigheterna har även möjligheten att förklara bakgrunden till eventuellt anslagssparande för regeringen. Förklaringarna ligger sedan till grund för regeringens prövning av anslagssparandet. Myndigheterna får i samband med beslut om anslaget för kommande budgetår även planeringsramar för de två nästkommande åren. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrker motionsyrkandena. Med den förändring av de regionala företagsstöden som regeringen beslutat om skall stöden tydligare bidra till en hållbar regional utveckling. Förändringarna möjliggör enligt regeringens uppfattning en ökad användning av medel för regional projektverksamhet. Utskottet ställer sig bakom dessa förändringar. Utskottet instämmer även i bedömningen att projektmedlen och den nya stödformen Regionalt bidrag för företagsutveckling är en viktig resurs för samtliga länsstyrelsers samt regionala självstyrelse- och samverkansorgans möjligheter att genomföra och finansiera de regionala tillväxtprogrammen. Även förutsättningarna för länsstyrelsernas arbete med sektorssamordning på regional nivå förbättras. I betänkande 2004/05:NU2 påpekade utskottet att det uppfattade de då aviserade förändringarna som en fokusering på tillväxtarbetet på regional nivå och helt i linje med den politik som utskottet ställt sig bakom i enlighet med riktlinjerna i den regionalpolitiska utredningens slutbetänkande (SOU 2000:87) och med tidigare riksdagsbeslut. Utskottet har således inte ändrat ståndpunkt. Med det anförda avstyrker utskottet det nu aktuella motionsyrkandet. Enligt utskottets uppfattning bör den aviserade översynen av transportbidraget inväntas innan utskottet tar ställning i frågan om hur ett framtida stöd bör utformas. Utskottet utgår ifrån att regeringen beaktar att det nuvarande transportstödet, enligt , gynnar kvinnodominerade verksamheter i liten omfattning. Det är enligt utskottets uppfattning särskilt viktigt att vetskapen om sådana missförhållanden ges en särskild tyngd när stödets framtida utformning diskuteras. Med det anförda och med hänvisning till information i avsnittet med vissa kompletterande uppgifter avstyrks motionerna 2005/06:N383 (fp), 2005/06:N252 (v) och 2005/06:MJ449 (mp, -) i berörda delar. Som tidigare redovisats har en översyn av roll och uppdrag genomförts och resultatet redovisats i betänkandet Mot en ny landsbygdspolitik (SOU 2003:29). Dessutom arbetar en parlamentarisk kommitté med uppdraget att utarbeta en långsiktig strategi för den nationella politiken för landsbygdsutveckling. Enligt utskottets uppfattning bör regeringens ställningstaganden till dessa utredningar avvaktas innan utskottet tar ställning till framtida funktion. Detta var också utskottets ställningstagande i frågan i betänkande 2004/05:NU2. behandlade motionsyrkanden avstyrks därmed. Valutakursen vid stöd från I betänkande 2004/05:NU2 tog utskottet ställning för en kommande förordningsändring med en högre kurs för kronan gentemot euron. Det avgörande skälet till utskottets ställningstagande då, mot en omedelbar anpassning, var argumentet att utgiftstaket för skulle hållas. Utskottet ansåg dock att det på var angeläget att större vikt fästes vid åtgärder för att få ett maximalt återflöde från EU. Utskottet utgick från att en förordningsändring skulle ske senast i anslutning till avlämnandet av ekonomiska vårproposition. Utskottet har inte ändrat uppfattning i sak utan menar att det är angeläget att en ändring av förordningen kommer till stånd så att kan tillgodogöra sig det möjliga återflödet från EU. Enligt uppgift till utskottet avser regeringen att göra en ny prövning av valutakursen i den aktuella förordningen. Utskottet förutsätter att prövningen kommer att leda till att förordningen ändras i syfte att skall få ett maximalt återflöde från EU. Enligt utskottets mening är därför inga ytterligare åtgärder nödvändiga och motion 2005/06:N453 (fp, m, kd, c, mp) avstyrks därmed. Kostnader för omlokalisering av myndigheter Utskottet behandlade en motion med begäran om en fullständig kostnadsanalys av omlokaliseringen av statliga verk från i yttrandet (2004/05:NU2y) till finansutskottet över förslag till tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Utskottet ansåg att motionen borde avstyrkas av finansutskottet med motiveringen att regeringen avsåg att återkomma till med redovisningar av arbetet med omlokaliseringar samt eventuella finansieringsfrågor. Utskottet har inte ändrat uppfattning och menar att det, som framgår av , knappast är möjligt att göra meningsfulla beräkningar i detta skede. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional utveckling Som tidigare redovisats ligger utskottets syn på inriktningen av den regionala utvecklingspolitiken i linje med den som redovisas i budgetpropositionen. Regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 19 utgår från denna inriktning. Utskottet har genom ett yttrande - i form av ett protokollsutdrag - till finansutskottet tillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområdet. Av protokollsutdraget framgår att företrädarna för Moderata samlingspartiet, liberalerna, och tillstyrkte respektive partis förslag till ram. har, efter att finansutskottet tillstyrkt förslagen, fastställt ramarna för . Dessa ramar utgör således utgångspunkten för utskottets ställningstagande här. Utskottet kommenterar i det följande vissa av de här aktuella motionerna. I likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N347 (v) anser utskottet att det är otillfredsställande att könskvoteringsvillkoret för vissa regionala stöd inte uppnås. För regionalt investeringsstöd och sysselsättningsbidrag finns ett kvoteringsvillkor som säger att av det beräknade antal arbetstillfällen som tillkommer till följd av stöden skall förbehållas vartdera könet. För regionalt bidrag för företagsutveckling (tidigare landsbygdsstöd) finns inget villkor, men stödet följs upp på motsvarande sätt. Som påpekas i motionen är det endast för sysselsättningsstödet som villkoret uppfylls. Det finns möjligheter till undantag från villkoret vid beslut om stöd efter att länsarbetsnämnden hörts. Utskottet har förståelse för att villkoret kan vara svårt att uppfylla i varje enskilt fall, och det finns därmed fog för möjligheten till undantag. Dock är utskottet av den uppfattningen att villkoret i huvudsak skall uppfyllas. Utskottet förutsätter att regeringen följer utvecklingen noga och tillser att myndigheterna arbetar för att uppfylla villkoret. Vidare instämmer utskottet i vad som sägs i motion 2005/06:Kr382 (mp) om att ideella organisationer och folkrörelser har en stor uppgift i att värna och bredda engagemanget för samhällsutvecklingen och att de kan fortsätta sitt för demokratin viktiga arbete. När den generella folkrörelsepolitiken inrättades som ett eget politikområde var också ett syfte att synliggöra och lyfta fram den betydelse föreningslivet har för den demokratiska infrastrukturen i vårt samhälle.