bet · GS01UBU4 · 2005-02-17 00:00:00 — få samma omfattning som den somtidigare krävts i motsvarande situation.Förlängningen medför ökad skuldsättning, vilketverkar orimligt i en situation med svår lärarbrist,heter det i båda motionerna. Även Folkpartietkritiserar i motion 2004/05:Ub242 den förlängdakompletteringen.Två partier tar upp finansieringen av denverksamhetsförlagda utbildningen för lärarexamen.Folkpartiet anser enligt motion 2004/05:Ub242yrkande 9 att systemet för finansiering avpraktikplatser inom lärarutbildningen skall sesöver. En lärare skall få viss ersättning för detarbete det innebär att handleda lärarstuderande.Kristdemokraterna noterar i motion 2004/05:Ub472yrkande 25 att det inte har blivit något nyttcentralt avtal om kommunernas medverkan ilärarutbildningens verksamhetsförlagda utbildning(VFU), vilket de betecknar som ett misslyckande.Motionärerna anser att ett centralt avtal skallreglera ersättningen för VFU.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtliga härredovisade motionsyrkanden.Regeringen gav i regleringsbrev för budgetåret2004 i uppdrag till att förbereda enutvärdering av genomförandet avlärarutbildningsreformen. Till det som därvidsärskilt skall följas upp hör denverksamhetsförlagda utbildningen. Enligt vadutskottet har inhämtat kommer regeringen attöverväga närmare direktiv för utvärderingen, närHögskoleverkets kvalitetsgranskning avlärarutbildningen har slutförts, vilket väntas skeunder mars månad i år.När det gäller yrkandena om längden på denkompletterande utbildningen till lärare för personermed annan akademisk utbildning hänvisar utskottettill sitt betänkande 2003/04:UbU7 vid förrariksmötet, där motsvarande yrkanden behandlades (s.15 f.).Också yrkandena om lärarutbildningens struktur iövrigt motsvarar sådana som har behandlatvid flera tillfällen , senast ibetänkande 2003/04:UbU7 s. 14 f.Det närmare innehållet i och organisationen avhögskoleutbildningar beslutas på lokal nivå.Examensordningen, som är en bilaga tillhögskoleförordningen, reglerar huvudsakligenomfattningen i poäng av respektive examen och vilkamål som skall vara uppfyllda för att en studentskall få denna examen. När det gäller lärarexamensägs dock i examensordningen att utbildningen skallbestå av tre integrerade utbildningsområden,nämligen allmänt utbildningsområde, ett område meden eller flera inriktningar och ett område med enspecialisering.Vad det allmänna utbildningsområdet är avsett attinnebära beskrevs i propositionen En förnyadlärarutbildning (prop. 1999/2000:135) på följandesätt:Utbildningsområdet bör omfatta både för yrketcentrala kunskapsområden och tvärvetenskapligaämnesstudier.Ett av de centrala kunskapsområdena rör frågorom lärande, undervisning och specialpedagogik.Ett annat kunskapsområde behandlar frågor omsocialisation, kulturfrågor och samhälle. Det kangälla hur man arbetar för att barns och eleverskänsla för demokrati, samhörighet och solidaritetutvecklas. Lärarstudenten måste därför förvärvakunskaper om barns och elevers livssituation ochuppväxtvillkor och om vuxna studerandeslivsvillkor. Ytterligare ett centraltkunskapsområde sätter frågor omyrkesverksamhetens samhällsuppdrag, demokrati ochvärdegrund i fokus. - - -De tvärvetenskapliga ämnesstudierna skalluppmärksamma olika sätt att organisera ochtillägna sig kunskap och bidra tillstudenternas ämneskunskap. - - - (s. 18 f.)Liksom när yrkanden motsvarande de nu aktuellabehandlades vid förra vill utskottetpåminna om att lärarutbildningens nya struktur germöjlighet att utbilda en lärarkår som har storagemensamma yrkeskunskaper, som det gesutrymme för stor individuell variation genomsammansättningen av inriktningar ochspecialiseringar. Utskottet vill också än en gångdeklarera att enbart goda ämneskunskaper inte utgörnågon garanti för att en lärare skall kunna skapagoda betingelser för lärande.Frågan om finansieringen av den verksamhetsförlagdautbildningen har varit föremål för förhandlingarmellan staten och . Dessaparter har blivit överens om att frågan omersättning till kommuner som medverkar bör reglerasuteslutande på lokal nivå. Utskottet anser inte attriksdagen bör ta initiativ till att frångå dennabedömning. Genom kontakt med flera lärosäten medomfattande lärarutbildning har utskottet inhämtatatt de har träffat avtal med de kommuner hos vilkaderas lärarkandidater får sin VFU.Alternativa lärarutbildningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attstimulera utvecklingen av alternativalärarutbildningar. Utskottet hänvisar till demöjligheter som redan finns.Jämför reservation 13 (m).MotionenModerata samlingspartiet framför i motion2004/05:Ub293 yrkande 14 förslag om att framväxtenav alternativa lärarutbildningar skall stimuleras.Staten bör enligt motionärerna prövaförutsättningarna att ställa sådana utbildningarunder statlig tillsyn och tilldela dem statsbidrag.Det finns, menar , ingen anledning attställa samma krav på innehållet som man gör påstatliga utbildningar.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Samma yrkande behandlades vid förra ochavslogs med hänvisning bl.a. till attexamensordningen lämnar stort utrymme åt lärosätenaatt profilera utbildningen och till att lagen(1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examinagör det möjligt för enskilda utbildningsanordnareatt ansöka om rätt att utfärda lärarexamen (bet.2003/04:UbU7 s. 17). Utskottet är inte berett attförorda att man i ett sådant fall skulle kunnafrångå examensordningens krav för lärarexamen.Utbildning i specialpedagogikUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte uttala sig för att ensärskild speciallärarutbildning på nyttinförs. Utskottet hänvisar till gällande kravför specialpedagogexamen och till demöjligheter att få kunskaper ispecialpedagogik som ges inom ramen förutbildning till lärarexamen.Jämför reservation 14 (m, fp, kd, c).MotionerModerata samlingspartiet begär i motion2004/05:Ub313 yrkande 7 ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av speciallärare ochspecialpedagoger i skolan. Enligt motionärerna bören speciallärarutbildning med inriktning på läs- ochskrivsvårigheter inrättas, eftersom specialpedagogersaknar den kompetens som speciallärarna har när detgäller att arbeta med barn som har sådanasvårigheter. Specialpedagogen ser i stort settaldrig eleven utan ägnar sig åt att handleda vanligalärare, hävdar motionärerna.Återinförande av speciallärarutbildningen begärsmed liknande motivering även i motion2004/05:Ub477 yrkande 16.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Motsvarande yrkanden har behandlats av riksdagenvarje år sedan den nya lärarutbildningen inrättades,senast i betänkande 2003/04:UbU7 s. 18 f. Utskottetvill även nu framhålla att kraven förspecialpedagogexamen inleds med följande ord: "Föratt få specialpedagogexamen skall studenten ha despecialpedagogiska kunskaper och färdigheter sombehövs för att aktivt kunna arbeta med barn,ungdomar och vuxna i behov av stöd inom förskola,skola, vuxenutbildning ellerhabilitering/rehabilitering" (examensordningen, bil.2 till högskoleförordningen [1993:100]). Påståendetatt specialpedagoger saknar kompetens att arbeta medenskilda elever och deras svårigheter är alltsåfelaktigt.Som framgått ovan är specialpedagogik ett av decentrala kunskapsområden som det är meningen skallbehandlas inom det allmänna utbildningsområdet i dennya utbildningen till lärarexamen. Specialpedagogikkan också erbjudas som en inriktning eller enspecialisering inom utbildningen. Därmed kanlärarstuderande i en helt annan utsträckning äntidigare inom ramen för en vanlig lärarexamen skaffasig kunskaper i specialpedagogik. Kurserna kan ocksåanvändas för kompetensutveckling av yrkesverksammalärare. Utskottet vill, liksom ,understryka vikten av att kommunerna tar till varaden tillgång som ökar på lärare medspecialpedagogisk utbildning inom den nyalärarexamen. Likaså är det angeläget att manutnyttjar de möjligheter till kompetensutveckling avyrkesverksamma lärare som den nya lärarutbildningensutbud av kurser i specialpedagogik innebär. Vilkaslag av lärartjänster som skall finnas i kommunernaär inte en fråga som statsmakterna skallavgöra.Vissa kunskapsområden ilärarutbildningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om ändring avexamensordningens målbeskrivning förlärarexamen och om översyn avlärarutbildningen när det gäller kunskaper omläs- och skrivinlärning, funktionshinder,mobbning och konflikthantering, sex ochsamlevnad, homo- och bisexuella ochtranspersoner, genus, IT och hållbarutveckling. Utskottet hänvisar till att enkvalitetsgranskning av lärarutbildningenpågår inom och tilllärosätenas ansvar för den närmareutformningen av utbildningen.Jämför reservationerna 15 (m, fp, kd, c), 16(fp), 17 (m, fp, kd, c, mp), 18 (m, fp, c),19 (mp), 20 (v, mp) och 21 (mp).Gällande bestämmelserFör lärarexamen gäller enligt examensordningen(bil. 2 till högskoleförordningen [1993:100]ändr. 2001:23) följande:Mål (utöver de allmänna målen i 1 kap. 9 §högskolelagen)För att få lärarexamen skall studenten ha dekunskaper och de färdigheter som behövs för attförverkliga förskolans, skolans ellervuxenutbildningens mål samt för att medverka iutvecklingen av respektive verksamhet enligtgällande föreskrifter och riktlinjer. Studentenskall vidare kunna· omsätta goda och relevanta kunskaper i ämneneller ämnesområden så att alla elever lär ochutvecklas,·· bedöma och värdera elevers lärande och utvecklingsamt informera och samarbeta med föräldrar ochvårdnadshavare,·· förmedla och förankra samhällets och demokratinsvärdegrund,·· orientera sig om, analysera och ta ställning tillallmänmänskliga frågor, ekologiskalivsbetingelser och förändringar i omvärlden,·· inse betydelsen av könsskillnader iundervisningssituationen och vid presentation avämnesstoffet,·· självständigt och tillsammans med andra planera,genomföra, utvärdera och utveckla undervisningoch annan pedagogisk verksamhet samt delta iledningen av denna,·· tillvarata och systematisera egna och andraserfarenheter samt relevanta forskningsresultatsom grund för utveckling i yrkesverksamheten,·använda informationsteknik i den pedagogiskautvecklingen och inse betydelsen av massmediersroll för denna.ÖvrigtAv det allmänna utbildningsområdet skall minst 10poäng vara verksamhetsförlagda. Minst 10 poängper inriktning skall likaså varaverksamhetsförlagda.För att få lärarexamen skall studenten hafullgjort ett självständigt arbete(examensarbete) om 10 poäng.I examensbeviset skall anges vilkainriktningar och specialiseringar som studentenhar fullgjort och för vilken undervisning ellerverksamhet utbildningen är avsedd.Härutöver gäller de mål som respektivehögskola bestämmer.MotionerFolkpartiet och föreslår imotionerna 2004/05:Ub242 yrkande 11 respektive2004/05:Ub472 yrkande 21 att kunskaper i läs- ochskrivinlärning skall vara obligatoriska förlärarexamen med inriktning på tidigare år.Folkpartiet anser att krav på ett visst antal poängi svenska för sådan lärarexamen därför bör skrivasin i examensordningen.Folkpartiet framför i motionerna 2004/05:Ub242yrkande 7, 2004/05:Ub258 yrkande 10 och2004/05:So397 yrkande 8 förslag om att kunskaper omfunktionshinder och hur elever med sådana kan geslikvärdiga villkor i undervisningen också skallanges i examensordningen som ett mål förlärarexamen.Kunskaper om mobbning och konflikthantering tas uppi fyra motioner.Moderata samlingspartiet skriver i motion2004/05:Ub233 yrkande 11 att mobbning bör behandlasutförligt redan i lärarutbildningen och ingå ilärarfortbildningen.Enligt i motionerna2004/05:Ub470 yrkande 9 och 2004/05:Ub472 yrkande 19bör mobbning och konflikthantering varaobligatoriska moment i lärarutbildningen. I densenare motionen sägs att detta bör tas upp både isärskilda kurser och framför allt i denverksamhetsförlagda utbildningen.I motion 2004/05:Ub387 (c, fp, kd, mp) yrkande 1föreslår motionärerna att högskoleförordningentydligt skall ange att lärarstudenten för att fålärarexamen skall ha goda kunskaper i konstruktivkonflikthantering.Kunskaper om sex och samlevnad tas upp i femmotioner.Moderata samlingspartiet framhåller i motion2004/05:Ub292 yrkande 5 att sexualundervisningenskall vara modern och fördomsfri. Lärarna skallkunna diskutera inte bara heterosexualitet utanockså homosexualitet och transgenderfrågor. Det ärdärför viktigt att de har den utbildning ochunderbyggnad som de behöver. Lärarna inom akademinmåste få tillgång till adekvat utbildning ochunderbyggnad som svarar mot deras respektiveuppdrag, heter det i motionen.Miljöpartiet föreslår i motionerna 2004/05:Ub230yrkande 23 och 2004/05:A321 yrkande 12 attHögskoleverket skall få i uppdrag att göra enöversyn av kurserna för lärarstuderande i syfte attstärka kunskaperna om sex- och samlevnadsfrågor.I motion 2004/05:Ub454 (mp, m, fp, kd, v, c) tarmotionärerna upp bristerna hos och förväntningarnapå sex- och samlevnadsundervisningen i skolorna. Debegär en översyn av sex- och samlevnadsämnet ilärarutbildningen (yrkande 1) och föreslår attlärarutbildningsanordnarna skall få direktiv attinte-grera sex- och samlevnadsundervisning i sittkursutbud, dels i det allmänna utbildningsområdet,dels i specialiseringen (yrkande 2). Vidare vill deatt sex och samlevnad skall göras till ettobligatoriskt moment i lärarutbildningen (yrkande3), att skall ges ett tydligt uppdrag attregelbundet granska och utvärdera sex- ochsamlevnadsundervisningen i ungdomsskolan i syfte attkvalitetssäkra den utbildning som ges ilärarutbildningen (yrkande 4) och att Myndighetenför skolutveckling skall ges ett tydligt uppdrag attutreda behovet av fortbildning och metodutvecklingav sex- och samlevnadsundervisning samt stödjametodutveckling och forskning inom sex- ochsamlevnadsområdet (yrkande 5).En översyn av lärarutbildningarnas undervisning isex och samlevnad och förslag om hur den kan stärkasföreslås också i motion 2004/05:Ub255 (s).Tre motioner tar särskilt upp behovet av kunskaperhos skolpersonalen om homo- och bisexuella ochtranspersoner (HBT).Vänsterpartiet för i motion 2004/05:U257 yrkande26 fram förslag om att regeringen skall geSkolverket och i uppdrag att initieraett utvecklingsarbete som syftar till att alla inomutbildningsväsendet får HBT-kompetens.Samma förslag förs fram av ledamöter från fyrapartier i motion 2004/05: Ub442 (c, fp, v, mp)yrkande 1. bör enligt dessamotionärer göra en översyn av kursplanerna förlärarstuderande (yrkande 9).I motion 2004/05:Ub260 (s) begärs attHögskoleverket och andra berörda institutioner skallfå i uppdrag att se över vilken bild av homo-/bisexuella och transpersoner som förmedlas tillblivande lärare.Miljöpartiet föreslår i motionerna 2004/05:Ub230yrkande 18 och 2004/05: A321 yrkande 13 att krav påinsikt i genusproblematik skall införas iexamensordningen för lärarexamen. Läraren skallkunna undervisa på ett sätt som främjar jämställdhetoch motverka att eleverna stängs in i könsroller,heter det i motionerna.Enligt motion 2004/05:Ub302 (m) yrkande 4 är kravenför lärarexamen när det gäller kunskaper om IT lägreän de kunskapskrav som ställs på elever när delämnar år 9 i . Examensordningen börenligt motionären ändras i syfte att stärka IT-utbildningen för lärare.Motion 2004/05:Ub376 (s) tar upp behovet avutbildning som ger kunskaper om hållbar utveckling.Särskilt viktigt är det att lärarna har relevantkompetens för att kunna inkludera hållbar utvecklingi sin undervisning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtliga härredovisade yrkanden.Högskoleverkets kvalitetsgranskning avlärarutbildningen kommer att redovisas.Som nämnts har regeringen också gett verket iuppdrag att planera för en utvärdering avlärarutbildningsreformen. bör avvaktaregeringens bedömning, sedan resultaten avgranskningen och utvärderingen har redovisats.Frågan om hur examensordningens reglering av olikayrkesexamina skall vara beskaffad har diskuterats isamband med den s.k. Bolognaprocessen (Högreutbildning i utveckling - Bolognaprocessen i svenskbelysning, Ds 2004:2). bör avvaktaregeringens bedömning av frågan, sedanremissbehandlingen nu är avslutad.Kommittén för hållbar utveckling har lagtfram betänkandet Att lära för hållbar utveckling(SOU 2004:104). Kommittén bedömer det som väsentligtatt inrikta dels grundutbildning, dels fortbildningav de pedagogiskt verksamma inom utbildningsområdetmot utbildning för hållbar utveckling(s. 144). Remissbehandling av betänkandet pågår.KompetensutvecklingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attgöra kompetensutveckling för lärare till ettobligatorium för skolorna. Utskottet hänvisartill vad som redan gäller enligt skollagen.Riksdagen bör också avslå ett motionsyrkandeom att skolpersonal skall ges utbildningkring ätstörningar.Jämför reservationerna 22 (fp, kd, c) och 23(m).Gällande bestämmelserI 2 kap. skollagen (1985:1100, ändr. 2000:842)föreskrivs följande:7 § Varje kommun och landsting skall se till attkompetensutveckling anordnas för den personal somhar hand om utbildningen. Kommuner och landstingskall vinnlägga sig om en planering avpersonalens kompetensutveckling.MotionerKompetensutveckling för lärare tas upp i motionerfrån tre partier.Folkpartiet skriver i motion 2004/05:Ub242 yrkande14 att skolan har en skyldighet att erbjudafortbildning och vidareutbildning till lärare. Dennaskyldighet måste slås fast, och en medveten plan förvarje lärares ämnesfördjupning och pedagogiskafortbildning måste göras upp på skolorna ochresurser avsättas för detta.Kristdemokraterna vill enligt motion 2004/05:Ub472yrkande 9 att samtliga lärare skall garanteras enindividuell skriftlig plan för sinkompetensutveckling. Planen skall uppdateraskontinuerligt efter samtal mellan lärare ocharbetsledare.Centerpartiet skriver i motion 2004/05:Ub477yrkande 14 att skolorna bör vara skyldiga attutarbeta ett system för planeringen av denfortbildning, kompetensutveckling ochvidareutbildning som skolorna är skyldiga atterbjuda lärarna.I motion 2004/05:So249 yrkande 3 begär Moderaternaatt regeringen i samarbete med skola ochidrottsrörelse skall tillse att vissa kategorierskolpersonal får möjlighet till adekvatkompetensutveckling om ätstörningar.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtliga härredovisade motionsyrkanden.Skolans skyldighet att se till attkompetensutveckling anordnas för lärarna ärfastslagen i den gällande skollagen. Motionärernasförslag går in på detaljer som ankommer påarbetsgivarna. Frågan om vad som skall regleras avstaten när det gäller de av kommunerna anställdalärarna och annan personal har ingått i uppdragettill , vars betänkande Skollag förkvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) har varitföremål för remissbehandling. Regeringen har nyligenmeddelat att ett bearbetat förslag till ny skollagkommer att remissbehandlas, innan regeringen efterlagrådsremiss lägger fram ett förslag tillriksdagen.LärarauktorisationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omlärarcertifikat och lärarlegitimation.Utskottet hänvisar till tidigareställningstagande.Jämför reservationerna 24 (fp, kd), 25 (m)och 26 (c).MotionerModerata samlingspartiet föreslår i motion2004/05:Ub313 yrkande 3 att ett lärarcertifikatskall införas. Certifikatet skall dels innehållaexamensbevis från föreskriven högskoleutbildning,dels visa genomgången kompetensutveckling,fortbildning och eventuell yrkespraktik. Beslut omatt utfärda certifikatet skall kunna fattas avrektor eller av en fristående nämnd, och beslutetskall kunna överklagas. Certifikatet börtidsbegränsas till t.ex. och skall medföraömsesidiga skyldigheter för skolan och läraren närdet gäller kompetensutveckling enligt en individuellutvecklingsplan. Lärarcertifikatet har inget medbehörigheten att göra. Behörig är varje lärare medföreskriven lärarutbildning, skriver motionärerna. Imotion 2004/05:Ub302 (m) yrkande 5 framförs sammaförslag. Motionären anser att kunskap om IT i skolankan bli en integrerad del av certifikatet.Folkpartiet begär i motion 2004/05:Ub242 yrkandena3 och 18 att regeringen skall tillsätta en utredningom lärarlegitimation. Legitimationen skall enligtFolkpartiet utfärdas efter godkänd utbildning ochgenomgången praktik, och den skall kunna återkallasvid tydliga fall av misskötsel. Ävenlärarutbildningar hos godkända fristående anordnareskall kunna berättiga till legitimationen, ansermotionärerna.Kristdemokraterna föreslår i motionerna2004/05:Ub472 yrkande 1 och 2004/05:Ub480 yrkande 25att en legitimation för lärare skall inrättas. Denskall vara obligatorisk för tillsvidareanställningsom lärare och skall förutsätta lärarexamen vid avstaten auktoriserad lärarutbildning. De yrkesetiskanormerna skall fastställas genom samarbete mellanstaten, arbetsgivarna och professionellaorganisationer. Legitimationen skall utfärdas avSkolverket.Centerpartiet vill enligt motion 2004/05:Ub477yrkande 17 underlätta för lärarnas organisationeroch skolans huvudmän att införa en certifiering, somskulle innebära ett tryck på kommunerna att anställacertifierade lärare. Certifikatet bör bygga pågemensamt uppsatta regler. Frågan om det behövsnågon ytterligare formell reglering bör enligtmotionärerna övervägas ytterligare.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtliga härredovisade yrkanden.Motsvarande yrkanden har behandlats av riksdagenflera gånger, senast i betänkande 2003/04:UbU7 s. Utskottet anser liksom tidigare att det inte harpåvisats att det finns behov av något annatbehörighetsdokument för lärare än bevis omlärarexamen eller motsvarande äldre examen.Skollagen (1985:1100) föreskriver att kommunerna ärskyldiga att för undervisningen använda lärare,förskollärare eller fritidspedagoger som har enutbildning avsedd för den undervisning de i huvudsakskall bedriva (2 kap. 3 §). Förslag om en liknandereglering när det gäller lärare vid friståendeskolor har lagts fram av (SOU2002:121). Som framgått ovan har regeringen aviseraten ny remissbehandling innan ett förslag till nyskollag läggs fram för riksdagen.Läraryrket i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omledarskap i skolan, om krav på att rektorerskall ha avlagt rektorsexamen, om värnande avläraryrkets kompetens, om värdegrunden ilärarutbildningen och om karriärmöjligheterför lärare. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden, den nya lärarutbildningenoch kommunernas ansvar.Jämför reservationerna 27 (m, fp), 28 (m, fp,kd), 29 (fp, kd), 30 (kd) och 31 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenModerata samlingspartiet tar i motion 2004/05:Ub313yrkande 6 upp behovet av ledarskap i skolan. Varjeskola behöver en pedagogisk ledare, som intenödvändigtvis också behöver leda skolansadministration. Endast hälften av landets skolledarehar genomgått eller genomgår den statligarektorsutbildningen, och denna har också betydandebrister. Såväl utbildningen som kraven på att hagenomgått den måste stärkas, anser motionärerna. Dehävdar också att även den enskilda läraren måste geskunskaper i ledarskap.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Motsvarande yrkande har behandlats av riksdagenflera gånger, senast i betänkande 2003/04:UbU7 s.25.Kristdemokraterna för i motionerna 2004/05:Ub472yrkande 5 och 2004/05:Ub480 yrkande 27 fram förslagom en ny skolledarutbildning som avslutas medrektorsexamen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Den statliga rektorsutbildningen är enbefattningsutbildning för dem som fått anställningsom rektorer och utgör alltså inte en reguljärhögskoleutbildning som leder till en akademiskexamen. Myndigheten för skolutveckling fick den 1juli 2004 i uppdrag av regeringen att utvecklainnehåll och form för den statligarektorsutbildningen i syfte att öka desseffektivitet. Översynen av innehållet skall syftatill att stärka rektorernas ansvar för läroplanernasövergripande mål. Rektorsutbildningen skall gedeltagarna fördjupad kunskap om skolans uppdrag ochstärka rektorerna i deras roll som chef att leda ochutveckla verksamheten.