bet · GT01NU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Detta kommer att leda till en kraftig nedgång när det gäller årsavgifter för s.k. europeiska patent. Varje enskild händelse innebär en förändrad ekonomisk situation för PRV, uppgående till och i vissa fall flera . Till detta kommer att det har skett ett trendbrott - antalet ansökningar inom patentområdet fortsätter att minska trots en relativt gynnsam konjunktur, vilket gör det olämpligt att överföra medel i detta skede. Med det anförda avstyrker vi regeringens förslag. Därmed blir motion 2005/06:N477 (m) helt tillgodosedd i berörd del och tillstyrks. Låneramar till järnvägsrelaterade bolag, punkt 3 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: avslår regeringens begäran om bemyndigande att för besluta om låneramar i för , och AB Swedcarrier på sammanlagt . Därmed bifaller motionerna 2005/06:N386 yrkande 23 och 2005/06:N477 yrkande 3 och avslår proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 10. Vi anser - i likhet med vad som anförs i motionerna 2005/06:N477 (m) och 2005/06:N386 (kd) - att regeringens förslag om bemyndigande avseende låneramar till järnvägsrelaterade bolag skall avslås av . Den föreslagna låneramen för de tre bolagen är ett tydligt exempel på när statens dubbla roller snedvrider konkurrensen. De statliga bolagens konkurrenter har inte möjlighet att, med motsvarande säkerhet som en statligt garanterad låneram ger, söka krediter på marknaden till låga kostnader. Dessa konkurrenter kan inte heller vända sig till för att få lån som i grunden garanteras av statskassan. För de lån som ställer ut inom de beslutade låneramarna finns inga krav på riskbaserade avgifter, vilket innebär att lån kan ges till kostnader som understiger de som låntagarna skulle behöva betala på den öppna marknaden. Vi vill också resa frågan om huruvida regeringen genom att utfärda låneramar utan föregående kreditprövning åt bolag som agerar på en konkurrensutsatt marknad uppfyller den s.k. marknadsinvesterarprincipen, vilken ligger till grund för att avgöra vad som utgör statsstöd enligt . Ett lån är, enligt , att anse som statsstöd om räntan eller kraven på säkerhet för lånen inte återspeglar den risk som lånet innebär, vilket bedöms utifrån om villkoren överensstämmer med dem som normalt skulle ges av en bank eller annan finansiär på den öppna finansmarknaden. Regeringens begäran om godkännande avser, som redovisats, en total låneram om . Vi vill erinra om att när SJ bolagiserades var ambitionen att samtliga lån i skulle vara återbetalda vid utgången av . Vi anser att statliga bolag som agerar på en konkurrensutsatt marknad också skall finna sin finansiering på den öppna kreditmarknaden. Vi noterar också att de bolag som föreslås få en fortsatt låneram tillsammans endast hade lån om i . Swedcarrierkoncernen, där Jernhusen ingår, har numera ett s.k. kreditfacilitetsavtal hos om t.o.m. utgången av och ytterligare kreditmöjligheter om hos privata finansinstitut. Av den låneram på som regeringen ansåg vara nödvändig för att garantera SJ:s fortlevnad har endast utnyttjats. Bolaget har dessutom visat att det kan få krediter hos privata långivare, bl.a. genom den låneram om som SJ har hos Nordea. Mot denna bakgrund tycks det som om bolagen kan finna finansiering på den öppna kreditmarknaden och att låneramarna i utgör en säkerhet som kan bidra till att reducera bolagens kreditkostnader på ett sätt som snedvrider konkurrensen. Med det anförda avstyrks propositionen i berörd del och tillstyrks de båda här aktuella motionerna i motsvarande delar. Förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag, punkt 5 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: avslår regeringens begäran om godkännande av att få vidta åtgärder för en förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag enligt de villkor som förordas i propositionen och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 4. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N319 yrkande 2, 2005/06:N467 i denna del, 2005/06:N477 yrkande 5 och 2005/06:N480 yrkande 32 i denna del och avslår proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 12. Vi anser - i likhet med vad som anförs i motionerna 2005/06:N477 (m), 2005/06:N437 (fp), 2005/06:N480 (kd) och 2005/06:N467 (c) - att regeringens begäran om godkännande av att få vidta åtgärder för en förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag enligt de villkor som redovisas i propositionen skall avslås. Det regeringen begär är att i princip skall ge regeringen fria händer att göra kapitalinsatser i statliga bolag. Detta är ett orimligt åsidosättande av folkets valda ombud och innebär att inte ges möjlighet att bedöma om statliga medel satsas på ett ansvarsfullt sätt. I det fall kapitalinsatser behövs i statliga företag måste regeringen förse med ett fullödigt beslutsunderlag och låta ta ställning i varje enskilt fall. Medlen på det särskilda kontot i , där regeringen tvingar de statliga vinstgivande företagen att sätta in pengar, kan utnyttjas av regeringen utan att hänsyn behöver tas till det utgiftstak som annars blivit aktuellt om regeringen skulle bruttoredovisa insatserna i bolagen. Syftet med bruttoredovisning och utgiftstak i budgetprocessen är att regering och riksdag skall prioritera bland utgifterna för att hålla tillbaka en offentlig utgiftsexpansion. Detta har regeringen kringgått genom att kanalisera inkomster på till staten vid sidan om budgeten. Vi anser att denna miljardrullning skall stoppas och att kontot i skall avvecklas. Konkurrensen snedvrids på de marknader där privata företag konkurrerar med statliga. Dessutom har flera av de statliga företagen en monopolställning. Att använda avkastningen från sådana företag, ett slags beskattning, för att ge kapitaltillskott till företag som är konkurrensutsatta, som regeringen gjort när det gäller t.ex. , innebär att skattemedel används för att subventionera de statliga, konkurrensutsatta företagen. Detta är förkastligt. Regeringens påstående att detta står i överensstämmelse med kan starkt ifrågasättas. Kravet att medlen skall användas i väl fungerande verksamheter är inte uppfyllt när det är fråga om kapitaltillskott till statliga bolag såsom SJ och . Med det anförda avstyrker vi regeringens förslag. bör i stället genom ett tillkännagivande anmoda regeringen att avskaffa det särskilda kontot i . Därmed tillstyrker vi de fyra här aktuella motionerna i berörda delar. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv, punkt 4 (m) Per (), () och () anför: I finns en majoritet - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - för förslagen i budgetpropositionen för om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten. Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen av det offentliga utgiftstaket. Moderata samlingspartiet har i partimotion 2005/06:Fi240 om en politik för arbete och välfärd och i kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende och utanförskap, ge fler medborgare makt över den egna vardagen samt trygga goda statsfinanser och en värdig välfärd. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett bättre sätt än kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. Eftersom majoritet nu har beslutat om ramar för de olika utgiftsområdena i enlighet med finansutskottets förslag och därmed valt en annan inriktning av politiken, avstår vi från att delta i utskottets beslut avseende punkt 4 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I finansutskottets betänkande 2005/06:FiU1 om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna har företrädarna för Moderata samlingspartiet i en reservation (3) lagt fram förslag till totala utgifter på statsbudgeten och fördelning på utgiftsområden. När det gäller det här aktuella utgiftsområdet, 24 Näringsliv, innebar den föreslagna ramen en minskning med jämfört med beslut. Hur den minskade ramen borde fördelas på olika anslag framgår av motion 2005/06:N477 (m) och av bilaga 2. Det krävs en rad förändringar för att skall bli ett land som bättre än andra attraherar och stimulerar företagande. Det handlar bl.a. om avvecklade etableringshinder för småföretagare, regelförenklingar utan dröjsmål, ökad rättssäkerhet, en företagarvänligare miljöbalk, en öppen och rörlig arbetsmarknad, bättre konkurrensvillkor, slopad överbeskattning av företagande och investeringar, förbättrad etableringsfrihet och upphandling, avpolitiserad energiförsörjning och en modern infrastruktur. För att skall få ett bättre företagsklimat måste konkurrenssituationen bli sundare, avregleringsarbetet prioriteras, arbetsmarknads- och företagslagarna reformeras, skatterna sänkas och utbildningssituationen förbättras. De prioriteringar som görs under utgiftsområde 24 Näringsliv bidrar, enligt oss, i mycket ringa utsträckning till ett förbättrat företagsklimat. Vi finner därför att en rad förändringar borde ha gjorts. Vi anser att en särskild satsning bör göras på turistfrämjande och anslaget (38:4) för detta ändamål borde därför ha höjts med och tilldelats . Turismen är en framtidsbransch. Till skillnad från de flesta andra företag och industrier kan svenska turistföretag inte flytta till något annat land och är därför en industri som kommer att bli än viktigare . Som relativt ny industri har turismen ännu inte hunnit bygga upp en kunskap och ett förtroende hos myndigheter, andra industrier, medier eller hos gemene man. Till skillnad från etablerade industrier som t.ex. skogs-, bil-, järn- och stålindustrierna har turismens företrädare inte samma tillträde till statsmakterna, massmedierna eller arbetsplatserna. Det beslutade samarbetet mellan de statliga institutionerna som är engagerade i Sverigebilden utomlands - utrikesförvaltningen, , , och Invest in - är bra, men det behövs ökade medel för att främja samarbetet. För ekonomins funktionssätt är en väl fungerande och stark konkurrens-övervakning viktig. Vi menar att bör stärkas och ges ett vidare mandat. Verket bör bl.a. ge en ökad prioritet åt att belysa de konkurrenssnedvridningar som kan följa av den offentliga sektorns monopol samt kommunalt och statligt ägande av bolag som konkurrerar med privata företag. Vi anser därför att anslaget till (38:16) borde ha höjts med i förhållande till regeringens förslag. Även anslaget till konkurrensforskning (38:17) borde ha tillförts ytterligare medel - en ökning med borde ha gjorts. Inte minst i ett EU-perspektiv är det viktigt att ligger väl till inom konkurrensforskningens område. En central ståndpunkt för Moderata samlingspartiet är att staten som huvudregel inte skall äga företag. Om staten skall äga företag krävs mycket goda skäl för detta. Regeringen föreslår att anslaget till kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. (38:19) i huvudsak skall användas till omstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m. Dock är det oklart vilka försäljningar av statligt aktieinnehav som regeringen planerar, varför det inte kan uteslutas att pengarna i praktiken är tänkta att användas till förvaltning av statligt ägda bolag, vilket vi finner anmärkningsvärt. Förvaltningen skall bolagen själva stå för, och kostnader som uppstår i samband med de försäljningar som förhoppningsvis sker skall täckas av försäljningsintäkten. Därmed skulle anslaget, som är upptaget med , kunna avvecklas. Med motsvarande argument borde också anslaget till kapitalinsatser i statliga bolag (38:20), som är upptaget med , kunna avvecklas. Regeringens förslag om ett nytt anslag för utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft (38:23) visar på en föråldrad syn på ekonomins utveckling. Ett gott näringslivsklimat skapas inte genom att staten försöker peka ut s.k. strategiska branscher utan genom att hinder undanröjs. Sanningen är att ingen vet vilka branscher som kommer att visa sig vara strategiska. All erfarenhet visar att statliga strategier för att hitta vinnare ofta slutat med att bara förlorare hittats. Vi anser därför att detta anslag inte borde ha införts. Vi anser också att anslaget för exportfrämjande verksamhet (39:3) borde kunna minskas snabbare än vad regeringen föreslagit, mot bakgrund av just nu mycket betydande handelsbalansöverskott. problem består knappast i att exporten går dåligt. Vi anser därför att anslaget borde ha kunnat minskas med . Anslagen till åtgärder på konsumentområdet (40:5) och till miljömärkning av produkter (40:6) bör fasas ut. Det finns inget skäl att staten ger speciella bidrag till enskilda föreningar. Statsbidraget om till organisationen bör också avvecklas. Miljömärkning är ett led i företagens marknadsföring och bör inte heller vara föremål för särskilda statliga insatser. De två nämnda anslagen borde ha halverats och minskats med 8,8 respektive . Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv, punkt 4 (fp) () och () anför: I finns en majoritet - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - för förslagen i budgetpropositionen för om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten. Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen av det offentliga utgiftstaket. liberalernas budgetförslag för syftar till att förändra de ekonomiska förutsättningarna, så att potential kan komma till sin rätt. Det handlar om förslag som förbättrar förutsättningarna för den dryga miljon människor som står utanför arbetsmarknaden att få en möjlighet att komma in och bidra med en egen arbetsinsats och förslag som leder till nya jobb. Vi föreslår en stor inkomstskattereform för alla som arbetar och skattelättnader för företagare så att det skall bli lättare att anställa. Vi föreslår vidare reformer av arbetsmarknadspolitiken, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår ett antal åtgärder för att underlätta företagande och nya jobb. Våra utgiftsökningar avser ökade resurser för en stärkt rättssäkerhet, bättre utbildning och forskning, satsningar på vård och omsorg särskilt för äldre samt förbättringar för handikappade. Vi uppnår utrymme för detta genom ett antal besparingsåtgärder. var länge ett företagsamt land. Tyvärr har så inte varit fallet under . har antalet företag ökat i , men den ökningen innehåller dessvärre bara luft. På grund av skatteskäl och andra redovisningstekniska skäl har vissa människor valt att starta företag. Antalet företagare har däremot inte blivit fler. fanns det 405 000 företagare i , vilket var 12 000 färre än . har det lägsta nyföretagandet i och är på väg att få den äldsta kåren företagare i . Var tredje företagare kommer att pensioneras , och med dem riskerar en stor del av småföretagen att försvinna. räknar med att det behöver startas minst 10 000 fler företag för att få en rimlig återväxt av småföretagande och för att kompensera för de arbetstillfällen som försvinner från de större industriföretagen. I motion 2005/06:N437 (fp) redovisas en del av de politiska åtgärder som är nödvändiga för att skapa de ytterligare minst 10 000 nya företag som krävs för att trygga sysselsättning och välfärd . Om kan ta vara på sina goda förutsättningar kommer det att vara ett land som åter sjuder av nyföretagande och där nya och bärkraftiga jobb ersätter de arbeten som flyttats utomlands. Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 24 Näringsliv har, som nämnts, avslagits i budgetprocessens första steg. Då budgetförslag är en helhet är det i detta andra steg av budgetprocessen inte meningsfullt att delta i beslut avseende fördelning på olika anslag inom utgiftsområdet. Vi avstår därför från att delta i utskottets beslut avseende punkt 4 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I finansutskottets betänkande 2005/06:FiU1 om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna har företrädarna för i en reservation (4) lagt fram förslag till totala utgifter på statsbudgeten och fördelning på utgiftsområden. När det gäller det här aktuella utgiftsområdet, 24 Näringsliv, innebar den föreslagna ramen en minskning med jämfört med beslut. Hur den minskade ramen borde fördelas på olika anslag framgår av motion 2005/06:N437 (fp) och av bilaga 2. I det följande redovisar vi vilken fördelning på anslag inom utgiftsområde 24 som förordats av . Som ett led för att stärka konkurrensen på den fria marknaden borde anslagen till (38:16) och till forskning i konkurrensfrågor (38:17) ha förstärkts. De båda anslagen borde ha ökats med 25 respektive . En ökning av anslaget till åtgärder på konsumentområdet (40:5) borde vidare ha skett - med . Det höjda anslaget på detta område skulle dock ha fasats över till de olika organisationerna på konsumentområdet. Även anslaget till turistfrämjande (38:4) borde ha ökats - med . Anslaget till kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag (38:19) och anslaget till kapitalinsatser i statliga bolag (38:20) borde slopas. Det nya anslaget Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft (38:23) borde inte införas. Därutöver borde neddragningar - i en strävan att minska riktade och allmänt ökande anslag till olika myndigheter - ha skett på fyra anslag, nämligen förvaltningsanslag (26:1) med , Nuteks förvaltningsanslag (38:1) med , anslaget till näringslivsutveckling (38:2) med och ITPS förvaltningsanslag (38:3) med . Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv, punkt 4 (kd) () anför: I finns en majoritet - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - för förslagen i budgetpropositionen för om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten. Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen av det offentliga utgiftstaket. har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår. budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för fler människor i arbete, minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att statens finanser och därmed den gemensamma välfärden tryggas för alla. Marknadsekonomin behöver ordning och regler för att kunna fungera effektivt. Modern ekonomisk teori visar att en sund och väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner - såsom förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människor emellan - utmärks av ordning och låg osäkerhet. Denna ordning har inte uppkommit spontant utan bygger på det kristna och det klassiska kulturarvet. står inför stora utmaningar. Vi vet att kommer att medföra en växande andel äldre i befolkningen, med ökade krav på vård och omsorg som belastar de offentliga finanserna. Andelen i arbetsför ålder minskar, vilket ökar behovet av att öka antalet arbetade timmar för att upprätthålla skatteintäkterna. För att fler skall komma i arbete räcker det inte med att reformera delar av den svenska ekonomin - det krävs ett helhetsgrepp. Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel för att möjliggöra nyanställningar i nya och växande företag. Den kraftigt ökade sjukfrånvaron måste mötas med förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering men också med tydligare krav på återanpassning till arbetslivet för den som annars riskerar att hamna i utanförskap. utmanas även från omvärlden genom den alltmer globaliserade ekonomin. Svenska storföretag har klarat omställningen bra, men främst genom att förlägga verksamheter till andra länder. som land står dock som förlorare, där alltför få av de utflyttade jobben har ersatts med nya och bättre betalda. Globaliseringen medför därför sannolikt att skatterna på arbete och företagande måste anpassas till omvärldens betydligt lägre skattetryck. Den höga kapitalbeskattningen leder t.ex. till att exporterar investeringskapital som skulle ha kunnat göra nytta på hemmaplan, bl.a. som riskkapital till nya affärsidéer i växande företag. Den offentliga sektorn måste också förnyas för att bättre möta medborgarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, polis- och rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas och infrastrukturen förbättras. anser även att statens lånebehov kan minskas jämfört med regeringens förslag genom ett starkare finansiellt sparande och genom en snabbare avveckling av det statliga ägandet av bolag som verkar på den konkurrensutsatta marknaden. Målet med de reformer vi förordar är att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, där sysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser och där statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. budgetalternativ - med förslag till utgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar - bör ses som en helhet, där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från de andra. Då majoritet har fattat beslut om en annan inriktning av politiken, avstår jag från att delta i utskottets beslut avseende punkt 4 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I finansutskottets betänkande 2005/06:FiU1 om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna har företrädaren för i en reservation (5) lagt fram förslag till totala utgifter på statsbudgeten och fördelning på utgiftsområden. När det gäller det här aktuella utgiftsområdet, 24 Näringsliv, innebar den föreslagna ramen en minskning med jämfört med beslut. Hur den minskade ramen borde fördelas på olika anslag framgår av motion 2005/06:N480 (kd) och av bilaga 2. I det följande redovisar jag vilken fördelning på anslag inom utgiftsområde 24 som förordats av . När det gäller anslaget till förvaltningskostnader (26:1) borde en besparing med ha gjorts, med hänvisning till att bör kunna göra administrativa effektiviseringar. Även på anslag till forskning och utveckling (26:2) borde en besparing ha gjorts - med . Förvaltningsanslaget till (38:1) borde också ha kunnat minskas, med , med hänvisning till att uppbyggnad av ärendesystem inom de regionala stöden borde avvisas. anser att en extra satsning på såddfinansiering bör göras och därför borde anslaget till näringslivsutveckling (38:2) öka med . I anslutning till detta anslag vill jag också lyfta fram regeringens satsning på IUC. Den är ett typexempel på den politik som den socialdemokratiska regeringen använder sig av och som innebär att den med buller och bång lanserar nya satsningar men sedan inte tar något ansvar för att ge rimliga villkor för den verksamhet som satts i gång. anser att IUC-verksamheten, med ett fortsatt UPA-uppdrag, bör få ett årligt anslag direkt över statsbudgeten. Varje IUC bör, förutsatt att bolaget redovisar resultat, kunna räkna med bibehållet UPA-uppdrag . En besparing med borde ha gjorts på förvaltningsanslaget till ITPS (38:3) med hänvisning till att en effektivisering av verksamheten är rimlig.