bet · GS01UU10 · 2005-04-26 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen 2004 SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2004/05:60Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen samt ettantal motioner från allmänna motionstiden respektive 2004 sominnehåller yrkanden med avseende på samarbetet inom har beretts tillfälle att yttra sig över skrivelsen. Förutomatt detta yttrande citeras eller refereras i betänkandet är det i sinhelhet fogat till betänkandet.Till betänkandet är också fogat uppteckningar från en utfrågning avstatssekreterare angående EU:s långtidsbudget. Utfrågningenanordnades gemensamt av finansutskottet och utrikesutskottet. Vidarehar bifogats uppteckningar från ett seminarium om den europeiskagrannskapspolitiken samt demokratiutvecklingen och de mänskliga rättigheternai , och . Seminariet arrangerades i samarbetemed och Utrikespolitiska Institutet.Till betänkandet har fogats 7 reservationer och 4 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Europeiska unionens utvidgningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U206 yrkande 1, 2004/05:U232 yrkande3, 2004/05:U242 yrkande 11, 2004/05:U303 yrkande 1 och 2004/05:U337yrkande 3.2. Europeiska unionens förbindelser med omvärldenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U206 yrkande 4, 2004/05:U267 yrkande4 och 2004/05:U314 yrkande 13.Reservation 1 (c)3. Främjandet av de mänskliga rättigheternaRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U225 yrkandena 22-24 och 2004/05:Sf322yrkande 4.4. Europeiska unionens utvecklingssamarbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U348 yrkande 29, 2004/05:K431yrkande 7, 2004/05:Fi230 yrkande 3, 2004/05:U226 yrkande 18, 2004/05:U251,2004/05:U254 yrkande 6, 2004/05:U256 yrkandena 9 och 10, 2004/05:U261yrkande 2, 2004/05:U302 yrkande 5, 2004/05:U311 yrkandena 13 och 17,2004/05:U313 yrkande 1 och 2004/05:U331 yrkandena 8 och 12.Reservation 2 (mp)5. Riktlinjer inom biståndet för markanvändnings- och jordreformspolitikRiksdagenavslår motion 2004/05:U342 yrkandena 1-5.Reservation 3 (mp)6. EU:s politik för den nordliga dimensionen och regionalt samarbete inorra avslår motionerna 2004/05:U211, 2004/05:U237, 2004/05:U309yrkandena 1, 2, 5 och 6 samt 2004/05:U312 yrkandena 2-5 och 7.7. Den europeiska grannskapspolitikenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K431 yrkande 5, 2004/05:U206yrkandena 2 och 3, 2004/05:U217 yrkande 5, 2004/05:U242 yrkandena 1 och12 samt 2004/05:U267 yrkandena 3 och 5.Reservation 4 (fp)Reservation 5 (c)8. BarcelonaprocessenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U206 yrkande 5, 2004/05:U231 yrkande1 och 2004/05:U240 yrkande 1.9. EU:s relationer till IranRiksdagen avslår motion 2004/05:U231 yrkande 15.10. Den transatlantiska relationenRiksdagen avslår motion 2004/05:U305 yrkande 2.11. EU:s relationer till AfrikaRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U282 yrkandena 1 och 3 samt2004/05:U302 yrkande 2.12. Rättsliga och inrikes frågorRiksdagen avslår motion 2004/05:U303 yrkandena 4-7.Reservation 6 (kd)13. Miljö- och jordbrukspolitikRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U253 yrkande 3, 2004/05:U282 yrkande2, 2004/05:U302 yrkande 4 och 2004/05:U311 yrkande 12.Reservation 7 (mp)14. EU:s institutioner och personalpolitikRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L295 yrkandena 24 och 25 samt2004/05:A351 yrkande 3.15. Regeringens skrivelse 2004/05:60 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen under 2004Riksdagen lägger skrivelse 2004/05:60 till handlingarna.Stockholm den 26 april 2005På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GunillaCarlsson i (m), (), (), HolgerGustafsson (kd), (), (), (), (), (), (), LottaHedström (mp), (), Sermin Özürküt (v) och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse2003/05:60 Berättelse om verksamheten inom Europeiska unionen under2004 samt ett antal motioner från allmänna motionstiden respektive2004 som innehåller yrkanden med avseende på samarbetet inom Europeiskaunionen. Inga motioner har väckts med anledning av skrivelse 2004/05:60.I betänkandet behandlas även vissa faktapromemorior som regeringen hartillställt och som har remitterats till utrikesutskottet.EU-nämnden har beretts tillfälle att yttra sig över skrivelsen. Yttrandetåterges i sin helhet i bilaga till betänkandet. Därutöver harutrikesutskottet även i vissa fall refererat eller citerat egna betänkandeni de delar som berör frågor som även behandlas i föreliggande betänkande.Utskottet har i betänkandet valt att fästa särskild uppmärksamhet vidEU:s politik gentemot staterna i dess östra närområde. De delar avbetänkandet som rör den europeiska grannskapspolitiken (ENP) samt EU:sförbindelser med länderna , , , ,, och har varit föremål för särskildbehandling i utrikesutskottets arbetsgrupp . Denna arbetsgrupp,som bildades , har gästats av professorKristian , historiska institutionen vid , professorStefan , vid ,ambassadör , docent , Utrikespolitiska Institutetsamt docent , statsvetenskapliga institutionen vid arrangerade , i samarbete med och , ett större seminarium, TheEuropean Neighbourhood Policy and the State of Democracy and Human Rightsin , and . I seminariet deltog (), (vice ordförande för , ), (ordförande förEuropaintegrationsutskottet i det ukrainska parlamentet), (ordförande för i ) samt doktor (, ). Till betänkandetär fogat en uppteckning från detta seminarium.Därutöver har flera av arbetsgruppens medlemmar , i annankapacitet, besökt länderna i regionen.Utskottet har även tagit del av en studie, "EU:s kommittologi - arbete,omfattning och framtid". Studien har utarbetats av riksdagensutredningstjänst på uppdrag av utrikesutskottet.En offentlig utfrågning om det finansiella perspektivet hölls gemensamtav utrikesutskottet och finansutskottet . Vidare har utskotteterhållit föredragningar av statssekreterare , dels omdet finansiella perspektivet, dels om utvidgningen.Utskottet har i samband med beredningen av ärendet, och avsnittet omEU:s bistånd, erhållit en föredragning av statssekreterareAnnika Söder.BakgrundEnligt 10 kap. 1 § riksdagsordningen skall regeringen fortlöpandeinformera om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiskaunionen samt till lämna en skrivelse med berättelseöver verksamheten i Europeiska unionen. Med skrivelse 2004/05:60 harregeringen lämnat den avsedda redogörelsen till gällande år2004.Under året överlämnades 113 faktapromemorior. I dessa redovisade regeringensin syn på betydelsefulla förslag från kommissionen. EU-nämndhölls därutöver informerad om frågor som behandlats i rådet. Samråd medriksdagen ägde rum om svenska ståndpunkter dels inför beslut som regeringenbedömt som betydelsefulla, dels i andra frågor som bestämt.Sedvanlig information till fackutskotten om arbetet inom lämnades också.Skrivelsens huvudsakliga innehållSkrivelse 2004/05:60 Berättelse om verksamheten inom Europeiska unionenunder 2004 behandlar samtliga samarbetsområden inom EU, varav kan nämnasEU:s övergripande utveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet,det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner.På det utrikespolitiska området inleddes genomförandet av densäkerhetsstrategi som antagits av . Unionensstöd för en effektiv multilateralism med FN i fokus bekräftades. Arbetetför att öka EU:s möjligheter att genom ett gemensamt agerande spela enroll för global utveckling, fred, fattigdomsbekämpning, fortsattdemokratisering och mänskliga rättigheter fortsatte, och unionensgrannskapspolitik utvecklades vidare.I ljuset av terroristattentaten i antog en deklaration om bekämpande av terrorism som gav uttryckför förstärkt solidaritet medlemsstaterna emellan och en beslutsamhetatt intensifiera arbetet mot terrorism.Efter flodvågskatastrofen inleddes arbetet med enhandlingsplan för hantering av konsekvenserna av naturkatastrofer avdetta och liknande slag.Under året inleddes förberedelserna inför halvtidsöversynen avLissabonstrategin vilket är unionens viktigaste gemensamma verktyg för attuppnå hållbar tillväxt och full sysselsättning.Utskottet1 Den övergripande utvecklingen i under 2004Ett nytt konstitutionellt fördragI en regeringskonferens enades stats- och regeringscheferna den 18 juni2004 om innehållet i ett nytt, konstitutionellt , som efterteknisk granskning och översättning undertecknades den 29 oktober 2004.Fördraget förutses godkännas av medlemsstaterna - i parlamentariskabeslut eller efter folkomröstning - till . Det äroklart om alla 25 medlemsstater har möjlighet att lämna sina respektivegodkännanden före detta datum.Genom det nya konstitutionella fördraget ersätts de hittillsvarande EU-och EG-fördragen med ett enhetligt fördrag. Samarbetets natur ochomfattning förtydligas och beskrivs på ett översiktligt och lättillgängligtsätt. Unionen ersätter Europeiska gemenskapen som juridisk person ochges rätt att bl.a. ingå internationella överenskommelser inom ramen förunionens befogenheter. Den hittillsvarande indelningen av samarbetet itre pelare upphör.SkrivelsenÅr 2004 var mycket betydelsefullt för Europeiska unionen. Tio nya staterblev medlemmar i unionen. Förhandlingarna med ochRumänien avslutades, och beslut togs om att inleda förhandlingar medTurkiet och . Ett nytt fördrag undertecknades. En ny kommissionutsågs och val ägde rum till Europaparlamentet.En överenskommelse om det nya konstitutionella fördraget, som syftartill effektivare beslutsprocesser och att göra unionen mer överskådligför medborgarna, uppnåddes . Enighet uppnåddes kring principeroch riktlinjer för förhandlingarna om unionens långtidsbudget , i enlighet med den tidtabell som slagits fast i rådetstreåriga strategiska program. inleddes förberedelserna införhalvtidsöversynen av Lissabonstrategin, unionens viktigaste gemensammaverktyg för att uppnå hållbar tillväxt och full sysselsättning.Vikten av ny, miljövänlig teknik som drivkraft för tillväxt och bättremiljö lyftes fram i enlighet med svenska prioriteringar. Vikten av ökad energieffektivitet betonades,och ett mål för detta som lagts fast på svenskt initiativ lyftes framav . Vikten av en uthållig tillväxttakt som förutsättningför fortsatt välfärd lyftes också fram och arbetet med att moderniseraden inre marknaden för tjänster samt reglerna när det gäller arbetsmiljö,arbetsrätt och jämställdhet fortsatte. Arbetet med den av Sverigeprioriterade moderniseringen av EU:s kemikaliepolitik bedrevs intensivtgenom beredningen av kommissionens förslag till ny lagstiftning påområdet. Beslut om att det nya europeiska centret för förebyggande ochkontroll av sjukdomar skall lokaliseras till togs under våren2004.På gemensamt initiativ av , , och lyftesungdomars situation fram. Inom den sociala dimensionen inriktades arbetetpå att formulera den nya socialpolitiska dagordningen.Framsteg gjordes i arbetet med dagordningen från avseenderättsliga och inrikes frågor samt med en gemensam asyl- och migrationspolitikför unionen. antog ett nytt femårigt program, kallatHaagprogrammet. Inriktningen att ytterligare stärka det operativasamarbetet mellan medlemsstaterna i unionen bekräftades. I ljuset avterroristattentaten i antog den25 mars en deklaration om bekämpande av terrorism som gav uttryck förförstärkt solidaritet medlemsstaterna emellan och en beslutsamhet attintensifiera arbetet mot terrorism.På det utrikespolitiska området inleddes genomförandet av densäkerhetsstrategi som antagits av . Unionensstöd för en effektiv multilateralism med FN i fokus bekräftades. Arbetetför att öka EU:s möjligheter att genom ett gemensamt agerande spela enroll för global utveckling, fred, fattigdomsbekämpning, fortsattdemokratisering och mänskliga rättigheter drevs vidare. Unionensgrannskapspolitik fortsatte att utvecklas. Efter flodvågskatastrofen i slutetav december inleddes arbetet med en handlingsplan för hantering avkonsekvenserna av naturkatastrofer av detta och liknande slag.UtvidgningenFörhandlingarna med och avslutades i december 2004inför de båda ländernas anslutning till unionen 2007. Jämfört medföregående utvidgning finns en särskild skyddsklausul, som efter enhälligtbeslut i rådet kan senarelägga anslutningen med för något avländerna om det av kommissionen inte bedöms vara redo den 1 januari2007. Beslut togs om att inleda anslutningsförhandlingar med Turkietoch Kroatien.För att förbereda kandidatländerna inför EU-medlemskap antog EU 1997 enförstärkt förmedlemskapsstrategi. Den består av tre delar - Europaavtalen,anslutningspartnerskapen samt förmedlemskapsstödet. Förmedlemskapsstödetär uppdelat i tre program - Ispa, Sapard och Phare. Ispaprogrammetomfattar stödinsatser för strukturomvandling på miljö- och transportområdet.Sapardprogrammet ger stöd till jordbruks- och landsbygdsutveckling ochsyftar till att främja införlivandet av på jordbruksområdet.Phareprogrammet utgör EU:s finansiella instrument för stödet tillekonomiska och institutionella reformer i kandidatländerna.Inom ramen för en övergångsmekanism ges stöd tillde nya medlemsstaterna för att fortsatt stärka den administrativakapaciteten i dessa länder. kommer Pharesamarbetet med Bulgarienoch att utökas och förstärkas. Ävenstöden till och i egenskap av kandidatländer kommeratt öka markant under de närmaste åren.MotionernaKristdemokraterna anser i kommittémotion 2004/05:U303 yrkande 1 att densvenska regeringen inom EU bör arbeta för nya medlemsstaters förmågaatt uppnå demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principeroch att detta skall vara grunden för graden av samverkan och slutligtmedlemskap i unionen.Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U206 (m) yrkande 1 menaratt EU i grunden är en värdegemenskap för länder som delar syn på viktenav frihet, demokrati, mänskliga rättigheter och marknadsekonomi. Desenaste tio årens arbete för att utvidga EU har i grunden handlat omatt utsträcka dessa värden till alltfler delar av Europa.I motion 2004/05:U232 (fp) yrkande 3 framhålls att strävanefter EU-medlemskap öppnar stora möjligheter för att förbättra situationenvad gäller mänskliga rättigheter och för det kurdiska folket och att EUbör utnyttja möjligheten att en gång för alla få slut på Turkietsförtryck av den kurdiska minoriteten.I motion 2004/05:U242 (m) yrkande 11 framhålls att skall bedömasutifrån egen meriter och på samma villkor som andra kandidatländer.Motionärerna bakom flerpartimotion 2004/05:U337 (mp, fp, v, c) yrkande3 anser att i förhållande till EU:s ansökarländer måste bevakaatt bedömningen av människorättssituationen (i enlighet medKöpenhamnskriterierna) också måste inkludera en bedömning av hur HBT-personersmänskliga rättigheter respekteras.EU-nämndens yttrandeEU-nämnden framhåller i sitt yttrande att nämnden harägnat stor uppmärksamhet åt den fortsatta utvidgningen av unionen.Nämnden har kontinuerligt följt utvidgningsförhandlingarna avseendeRumänien och och givit sitt fulla stöd för den fortsattaprocessen. Även frågan om medlemskap för och har diskuteratsi nämnden vid ett flertal tillfällen. En enig nämnd underströk attpermanenta undantag från delar av EU-samarbetet inte kunde accepterasför någon medlemsstat, inte heller konstaterar vidare att har regeringen vid ettflertal tillfällen samrått med nämnden om de svenska positionerna iregeringskonferensen om ett konstitutionellt fördrag för Europa.Utgångspunkten för regeringens förhandlingar var det mandat som gavs genomriksdagens beslut i anledning av det sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottets betänkande om Europeiska konventet och EU:s framtidsfrågor(bet. 2003/04:KUU1). beslutade att kompromisser ochavsteg från dessa utgångspunkter kunde behöva göras under förhandlingarnasgång och att detta skulle ske genom samrådet i . En klarmajoritet i nämnden fanns för att acceptera framförhandlade kompromisserför att få en enighet om en helhetslösning som nämnden ansågdet viktigt att få till stånd ett system som garanterar alla länderinsyn i kommissionens arbete. välkomnade det ökande inflytandesom förslaget till det konstitutionella fördraget ger de nationellaparlamenten i fråga om tillämpningen av proportionalitets- ochsubsidiaritetsprinciperna.Utskottets övervägandenUtskottet har betonat värdet av Europeiska unionensutvidgning. I det av godkända betänkande2003/04:UU4 Europeiska unionens utvidgning tillstyrkte utskottetregeringens proposition 2003/04:25.Utskottet framhöll i nämnda betänkande att "anslutningsfördraget utgören stor framgång efter ett mångårigt och omfattande arbete av förberedelseroch förhandlingar för medlemskap". Utskottet underströk vidare attutvidgningen innebär att den konstlade delningen av upphör ochatt Europeiska unionen blir en bredare europeisk samarbetsorganisation.Medlemsländernas samarbete ger möjlighet att skapa bättre villkor förmedborgarna. Utvidgningen innebär även att de nya medlemsländerna fårtillgång till EU:s inre marknad. Den inre marknaden växer kraftigt, ochen ny grund för ekonomisk tillväxt skapas. Utvidgningen innebär ökadsäkerhet för alla i Europa.Utskottet menar vidare att utvidgningen har haft högsta prioritet förSverige alltsedan blev medlem i EU . har verkatför att EU skall vara öppet för alla länder som uppfyller fördragskraven.Sverige har fäst vikt vid att överenskommelser som nåtts med ett ellerflera kandidatländer även skulle tillämpas för övriga kandidatländermed liknande förutsättningar.Utskottet menar att Köpenhamnskriterierna måste uppfyllas av kandidatländernaoch konstaterar att det första politiska kriteriet bl.a. innebär attansökarlandet måste ansluta sig till konvention om skyddför de mänskliga rättigheterna, protokollet för medborgarnas möjligheteratt ta ett fall till samt ramkonventionför skyddet av nationella minoriteter. Det första Köpenhamnskriterietses numera som det grundläggande kriteriet för att få inleda förhandlingarom medlemskap.Utskottet anser det angeläget att fortsätter att arbeta förgoda relationer med de nya medlemmarna liksom med kandidatländerna.Kommissionens arbete med frågan om den utvidgade unionen tar bl.a. siktepå att öka och förbättra möjligheterna till gränsöverskridande samarbetemellan det utvidgade EU och dess nya grannar.Utskottet menar att är på rätt väg när det gäller att uppfyllade politiska Köpenhamnskriterierna. Det återstår mycket att göra, inteminst vad gäller genomförande av beslutade reformer och nya lagar. Sammakrav skall ställas på som på andra kandidatländer när det gällerrespekt för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer ochmarknadsekonomisk mognad. Utskottet menar att aktivt bör stödjareformprocessen i och välkomnar att medlemskapsförhandlingarnamed landet kommer att inledas under hösten 2005.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:U206(m) yrkande 1, 2004/05:U232 (fp) yrkande 3, 2004/05:U242 (m) yrkande 11,2004/05:U303 (kd) yrkande 1 samt 2004/05:U337 (mp, fp, v, c) yrkande3 kan avstyrkas.Unionens finansiella perspektiv - långtidsbudgetenSkrivelsenVårens diskussioner om EU:s finansiella perspektiv (långtidsbudget) handlade huvudsakligen om budgetens struktur, nivåoch övergripande innehåll. inleddes förhandlingarna omkommissionens förslag till lagtexter.Resultatet av vårens förhandlingar summerades i en analytisk rapportfrån det irländska ordförandeskapet, vilken presenterades i samband . Det nederländska ordförandeskapet förde sedandiskussionerna vidare på en mer detaljerad nivå med hjälp av sin s.k.byggstensansats, som möjliggjorde alternativa förslag och kostnadsnivåervid sidan av kommissionens på budgetens olika områden.Kommissionen presenterade två övergripande förslag om detfinansiella perspektivet för i en union med 27medlemsländer. Kommissionen föreslår en nivå på de gemensamma åtagandenapå av EU:s BNI (att jämföras med dagens faktiska utgiftsnivå påknappt ).Sverige anser, liksom , , , och ,att kommissionens förslag är alldeles för högt och förordar gemensamten nivå på åtagandeanslagen på högst av EU:s BNI, dvs. 815miljarder euro för hela perioden. är berett att betala förutvidgningen men är kritiskt till de generösa utfasningsmekanismer inomstrukturstöden som föreslås för framför allt de "gamla" medlemsländerna.Sverige är öppet för ökade satsningar på bl.a. utrikesområdet och påtillväxtfrämjande insatser som utbildning, forskning och utveckling.Sverige anser att dagens ordning där vissa länder får rabatt på sinavgift bör reformeras och ersättas med en generell korrigeringsmekanism,som innebär en begränsning av nettobidraget när detta överskrider enviss andel av BNI. Därmed kan orimligt höga nettobetalningar undvikas.Rätt utformad skulle en sådan mekanism kunna erbjuda en långsiktigthållbar, rättvis, förutsägbar och transparent lösning på problemet medden orättvisa bördefördelningen inom unionen.Det finns stora meningsskiljaktigheter om både budgetens omfattning ochutformning mellan främst nettobetalare och nettomottagare inom unionen.Kommissionen lägger de lagstiftningsförslag som behövs för att genomföraförslaget . En politisk överenskommelse omperspektivet bör nås i juni 2005.Utskottets övervägandenUtskottet menar att kommissionens förslag till budget innebär en alldelesför kraftig ökning. Det finansiella perspektivet måste ta sin utgångspunkti att värdera var och hur knappa resurser bäst kan göra nytta. För attdet skall vara motiverat att finansiera en åtgärd över EU:s budget måstekrävas att åtgärden har ett tydligt mervärde för hela . Mångamedlemsländer har en ansträngd budgetsituation, och det är särskiltangeläget att vara återhållsam också inom unionen.Utskottet noterar att ledamöter i framhållitståndpunkten att ett utgiftstak på av EU-ländernas samlade BNIinte får leda till omprioriteringar i budgeten som drabbar utvidgningen.Vidare har uttalat stöd för regeringens ståndpunkt attoförutsedda utgifter i EU-budgeten skall säkerställas genom tydligaprioriteringar och tillräckliga marginaler till utgiftstaken.Utskottet konstaterar att riskerar att få betala en kraftigtökad EU-avgift som återflödet från EU endastkan förväntas öka marginellt. Utskottet stöder tanken på tydligarekopplingar mellan unionens politiska prioriteringar och den gemensammabudgeten. Kommissionens ambition att öka satsningarna inom området förrättsliga och inre frågor, externa förbindelser och tillväxt, sysselsättningoch hållbar utveckling är positiv.Utskottets uppfattning är att åtagandeanslag på högst av EU:sBNI rymmer de utgifter som är prioriterade för EU under den kommandeperioden, t.ex. kostnader för utvidgningen och viktiga satsningar inomområdena tillväxt, externa relationer samt rättsliga och inre frågor.Däremot bör relativt välmående länder kunna finansiera t.ex. sin egenregionalpolitik. Utskottet menar att det inte är rimligt, som kommissionenföreslår, att satsa på generösa stöd till regioner som ärkvalificerade för stöd. Utskottet ser också gärna att jordbruksutgifternadras ned. De glesbefolkade områdena i norra och skallbehandlas likvärdigt med andra särskilda områden.2 De strategiska målen för 2005-2009, kommissionens arbetsprogram för2005 och LissabonstrateginEnligt protokollet om nationella parlament i det nya konstitutionellafördraget skall översända det årliga lagstiftningsprogrammetsamt alla andra instrument för lagstiftningsprogram eller politiskstrategi till de nationella parlamenten.