bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Satsningen på starka forsk-ningsmiljöer skall enligt propositionen samspela med och stödja det arbetemed att profilera forskningen som är ett ansvar för varje universitet och hög-skola. Ansökningar om stöd till starka forskningsmiljöer bör därför intekomma från enskilda forskare eller forskargrupper, utan från berörda lä-rosäten. Av ett lärosätes ansökan om stöd till en stark forskningsmiljö börframgå hur den föreslagna satsningen överensstämmer med lärosätets strate-giska prioriteringar, som kan komma till uttryck bl.a. i den forskningsstrategisom lärosätet arbetat fram på regeringens uppdrag.Regeringens förslag och bedömningar innebär följande anslagstillskott, förde-lade på myndighet, ändamål och budgetår ():2005 2006 2007 2008 SummaVetenskapsrådetStarka forskningsmiljöer - 77 73 60 210Medicin 10 60 60 250 380Teknik 10 45 25 80 160Hållbar utveckling - 10 10 30 50Forskarskolor - 8 12 40 60Meriteringsanställningar - 8 12 65 85Infrastruktur - - 30 12 42Genusforskning - - 7,5 4,5 12Utbildningsvetenskap - - - 10 101 009VinnovaStarka forskningsmiljöer - 15 20 25 60Teknik 10 45 25 100 180Hållbar utveckling - 5 5 10 20Forskarskolor - 3 5 17 25Meriteringsanställningar - 3 5 42 50Industriforskningsinstitut - - 45 65 110FoU-program i samarbetemed näringslivet 10 60 10 40 120Insatser för små ochmedelstora företag - - 5 5 10575FASStarka forskningsmiljöer - 3 2 5 10Medicin - - 10 10 20Forskarskolor - - 2 3 5Meriteringsanställningar - - 2 3 540FormasStarka forskningsmiljöer - 5 5 10 20Hållbar utveckling 10 20 45 65 140Forskarskolor - 1 2 7 10Meriteringsanställningar - 2 2 6 10180Lärosätena (enligt fördelningpå s. 56 i propositionen) 50 65 105,5 300,5 521Rymdstyrelsen - 5 5 - 10Statens ljud- och bildarkiv - 5 -- 5Utöver dessa tillskott, som regeringen avser som permanenta, räknar reger-ingen dels med tillfälliga förstärkningar till Statens ljud- och bildarkiv, delmed kapitaltillskott till holdingbolagen.Motioner* Under beteckningen kritiserar Moderata sam-lingspartiet, , och imotion 2004/05:Ub11 regeringens forskningspolitik. Det finns ipropositionen inte någon tydlig forskningspolitisk inriktning,anser motionärerna. Alliansen vill främja den fria forskningenoch forskningsutförarnas självbestämmanderätt. Målen för dessforskningspolitik är** att garantera förutsättningarna för forskningsmiljö i världsklass** att garantera forskningens frihet** att skapa förutsättningar för utveckling och bibehållande av star-ka och självständiga forskningsinstitutioner** att fokusera på grundforskning, forskarutbildning och postdokto-ral verksamhet** att satsa extra på de allra mest framstående forskarna och forskar-lagen** att staten tar ansvar för forskning och utveckling av omedelbarbetydelse för den egna verksamheten*att ge goda förutsättningar för internationellt forskningssamarbete.De föreslår ett tillkännagivande av om detta (yrkande 1).1. Motionärerna anser att det behövs ett bättre beslutsunderlag förhur de statliga resurserna till forskning skall fördelas för att manskall uppnå balans mellan fasta och rörliga resurser, dvs. mellandirekta anslag till lärosätena å ena sidan och resurserna tillforskningsråden och å den andra (yrkande 2). Lärosätenoch forskare måste tillåtas att fritt avgöra vilka forskningsfrågorsom skall ställas och vilka forskningsprojekt som skall bedrivas.Denna frihet måste kombineras med ansvar, varför det behövs enetisk plattform och diskussion kring forskning och hur forsk-ningsresultat skall tillämpas. Alla forskningsområden har behovav en nyfikenhetsbaserad fri forskning, även de områden somnormalt anses mer tillämpade. Motionärerna vill avpolitiserauniversitetsstyrelserna och minska det icke-akademiska besluts-fattandet. Ledamöterna i de statliga forskningsrådens och iforskningsstiftelsernas styrelse skall inte utses av regeringenutan av vetenskapssamhället, för att tillförsäkra forskningenökad frihet (yrkande 3). Det behövs ett nytt system för pris- ochlöneomräkning inom den högre utbildningen och forskningen.Man kan enligt motionärerna inte räkna med samma rationaliser-ingsmöjligheter där som inom näringslivet (yrkande 4). Univer-sitet och högskolor bör tillföras ökade resurser under perioden2006-2010, sammanlagt utöver regeringensförslag för . Anslagen till lärosätena förforskning och forskarutbildning, de s.k. fakultetsanslagen, börenligt motionärerna öka från nuvarande till lägst avde totala statliga anslagen till forskning (yrkande 5). Motionä-rerna föreslår principer för fördelning av fakultetsanslagen mel-lan olika universitet och högskolor. Lärosäten skall enligt försla-get kunna kvalificera sig stegvis för tilldelning av forskningsre-surser, utifrån en trappa där det anges vilka vetenskapliga rättig-heter ett lärosäte skall tilldelas beroende på vilket steg i utveck-lingen det har uppnått. Följande grundmodell föreslås för fördel-ningen:2.3. En del av fakultetsanslagen fördelas utifrån hur många studenterlärosätet har.4.5. En del av medlen fördelas i konkurrens efter en vetenskapligprövning av lärosätets forskningsresultat de senaste åren.6.7. En viss del av fakultetsanslagen fördelas i konkurrens efter enkvalitetsgranskning av lärosätets program och strategi för forsk-ningen.8.Systemet är enligt motionärerna rättvist, eftersom det ger alla lärosäten -oavsett storlek eller traditioner - förutsättningar att utveckla excellenta forningsmiljöer (yrkande 6). En oberoende utvärdering av den nuvarande organi-sationen för forskningsfinansiering behöver tillsättas för att utreda i vilkengrad den har bidragit till att stärka svensk forskning och utveckling (yrkande7). Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning lider särskilt mycket avden urholkning som har skett av fakultetsanslagen, eftersom dessa forsk-ningsområden har liten andel extern finansiering. Forskning inom humanioraär ofta kulturbärande och bidrar till ökad livskvalitet genom att skapa sam-manhang och självreflektion, heter det i motionen (yrkande 8). Framståendeforskning inom medicin och teknik är en viktig grund för framtids-möjligheter. Motionärerna stöder därför regeringens förslag att dessa områdenskall vara prioriterade (yrkande 9). De vill utveckla ämnesrådet för medicininom till ett nationellt och medicin, ensvensk motsvarighet till . Till detta villmotionärerna anslå , samma summa som regeringenavdelat för resursökning till medicin som prioriterat område (yrkande 11).Moderata samlingspartiet föreslår i motion 2004/05:Ub293 ett tillkännagi-vande om statens roll i samband med forskning. Denna roll skall vara attkomplettera andra forskningsfinansiärer, vilket innebär att tyngdpunktenläggs på grundforskningen och forskarutbildningen. Staten bör enligt motio-närerna regelbundet göra centrala avvägningar, såsom mellan fasta och rörligamedel (fakultetsanslag respektive medel som fördelas av forskningsfinansie-ringsorgan), mellan olika forskningsområden och mellan koncentration, profi-lering och decentralisering av forskningsresurserna (yrkande 15).I samma motion för fram sin uppfattning att regeringen böravstå från detaljstyrning av forskningsanslag. Detaljstyrning med krav påökad samhällsnytta, ökad tillväxt samt fokusering på jämställdhet, samverkan,tvärvetenskap m.m. begränsar den akademiska friheten och riskerar dessutomatt få motsatt verkan, heter det i motionen (yrkande 18).Vänsterpartiet för i motion 2004/05:N300 fram den behovsmotiveradeforskningen. De övriga nordiska ländernas lösningar för sådan forskning ärmer utvecklade och har kommit längre i mångfald än den modell som tilläm-pas i , skriver motionärerna. De drar slutsatsen att det offentliga harviktig roll att spela i en satsning på behovsmotiverad forskning. Det regionalaperspektivet går att vidmakthålla, anser de. Resurserna till behovsmotiveradforskning måste stärkas väsentligt i en långsiktig uppbyggnad i likhet med deövriga nordiska länderna (yrkande 5). För att den fina ansats som tagits iskriften Innovativa (Ds 2004:36) inte skall bli som något skrivet isanden föreslår motionärerna att regeringen skall komma till riksda-gen med en innovationspolitisk skrivelse (yrkande 6).I motion 2004/05:Ub293 föreslår också ett tillkännagivande omstärkande av kunskapskluster (yrkande 21). Det är nödvändigt att koncent-rera resurser till de regioner och forskningsområden där svenska forskare ochforskarlag håller mycket hög klass, skriver motionärerna. I Sveri-ge finns enligt deras mening kunskapskluster i världsklass vad avser IToch bioteknik, såväl i området som i . Ävenett antal andra kunskapskluster i landet håller mycket hög internationell klassinom skilda områden.I samma motion begär ett tillkännagivande om internationelltsamarbete. För ett litet land som är det internationella forskningsut-bytet särskilt betydelsefullt. Internationellt forskningsutbyte och samverkaninom högre utbildning och forskning bör stå i fokus för de svenska satsning-arna. Det är också nödvändigt att som kunskapsnation utgör en attrak-tiv partner med forskning av yppersta kvalitet som konkurrensmedel, heterdet i motionen (yrkande 27).Kristdemokraterna tar i motion 2004/05:Ub473 upp den vetenskapliga verk-samhetens värdegrund. De anser att den vetenskapliga verksamhetens ut-gångspunkt skall tas i en värdegrund byggd på etik och västerländskhumanism (yrkande 1). De anser vidare att värdegrunden skall framgå i hög-skoleförordningen (yrkande 2).Det bör enligt i motion 2004/05:Ub473 vara möjligt atttilldela högskolor resurser att bedriva forskning inom en avgränsad del avett vetenskapsområde (yrkande 4). Högskolor kan ha forskningsområden därde bedriver nationellt och internationellt ledande forskning, och det måsteenligt motionärerna vara möjligt att tilldela dem forskningsanslag inom av-gränsade områden, även om de inte kan tilldelas ett helt vetenskapsområde.Utskottets ställningstagandenUtskottet föreslår att avslår samtliga här redovisade motionsyrkan-den.När det gäller forskningspolitikens inriktning ser utskottet en stor över-ensstämmelse mellan det som har beslutat, det som reger-ingen redovisar i propositionen och det som sägs i yrkande 1 i motionen frånAllians för . Regeringens satsning på starka forskningsmiljöer, påförstärkta fakultetsanslag, på forskarskolor och meriteringsanställningar lig-ger väl i linje med de mål som motionärerna formulerat. Det beslutsunderlagsom regeringen haft för sina förslag till hur de tillkommande resurserna skallfördelas mellan lärosätena å ena sidan och olika forskningsfinansierandemyndigheter å den andra har omfattat bl.a. kunskaps- och forskningsstrategierfrån ett hundratal myndigheter och organisationer. Utskottet delar inte Allian-sens uppfattning att det skadar forskningens frihet att vissa ledamöter avlärosätenas, forskningsrådens och forskningsstiftelsernas styrelser utses avregeringen. När ett liknande yrkande när det gäller forskningsråden och stif-telserna behandlades vid förra påpekade utskottet att den ordningenatt forskningsråden består av dels ledamöter utsedda av regeringen, dels le-damöter utsedda genom elektorsval inom forskarsamhället har gällt underlång tid, och att forskarsamhällets företrädare alltid har varit i majoritet iråden (bet. 2003/04:UbU17 s. 10).Lärosätenas kostnader består till helt övervägande del av löner. Det systemför pris- och löneomräkning av myndigheternas förvaltningsanslag - inklusi-ve anslagen till lärosätena och forskningsråden - som används innebär räknar fram ett lönekostnadsindex utifrån löneutvecklingen inom denkonkurrensutsatta sektorn för dels arbetare, dels tjänstemän. Sedan drar manifrån den produktivitetsutveckling som skett inom den privata sektorn. Dennaprincip lades fast i budgetpropositionen och godkändes avriksdagen (prop. 1992/93:100 bil. 1, bet. FiU10 och FiU20, rskr. Infö-randet av denna mekanism för pris- och löneomräkning av anslagen hadesamband med övergången till ramanslag, som myndigheterna själva fårdisponera för olika slags kostnader. Ett syfte var att klart skilja statsmakteransvar inom ramen för den statliga budgetprocessen från frågor som det an-kommer på staten som arbetsgivare att förhandla om i likhet med andra parterpå arbetsmarknaden. I samma budgetproposition (bilaga 8) föreslogs en nyutformning av statens centrala arbetsgivarorganisation. Den innebar att Sta-tens arbetsgivarverk ombildades till en myndighet som skulle finansieras medavgifter från de anslutna myndigheterna. fickgenom denna konstruktion en friare ställning i förhållande till regeringen.Föredragande statsrådet underströk vikten av att myndigheterna och arbetsta-garorganisationerna tar på sig fullt ansvar för alla typer av kostnader somföljer av ett avtal.På regeringens uppdrag har denna arbetsgivarpolitiska reform utvärde-rats. Utvärderingen redovisades i betänkandet Den arbetsgivarpolitiskadelegeringen i staten - en samlad utvärdering (SOU 2002:32). När detgäller produktivitetsavdraget - den del i beräkningsmodellen som främstifrågasätts i Alliansmotionen - sägs i betänkandet bl.a. följande (s. 183):Om de statliga arbetskraftskostnaderna tilläts öka lika mycket som inomtillverkningsindustrin utan att det ställdes några krav på att de delvisskulle finansieras genom produktivitetstillväxt skulle kostnaden för dettabehöva finansieras genom ett ökat skatteuttag, vilket skulle kunna ökaden konkurrensutsatta sektorns kostnader och försämra dess konkurrens-kraft. Alternativt, om de statliga myndigheterna kunde påräkna en an-slagsuppräkning motsvarande arbetskostnadsutvecklingen i industrin utanatt några avdrag för produktivitetsutvecklingen gjordes, skulle den statli-ga sektorn kunna höja lönerna ytterligare till följd av de resurser som kanfrigöras genom den egna produktivitetsutvecklingen, vilket skulle kunnaleda till ett för övriga avtalsområden ogynnsamt konkurrensläge vad gäll-er arbetskraften.Utredarens förslag blev att löneomräkningen skulle göras med hänsyn tillarbetskraftskostnadsutvecklingen inom tillverkningsindustrin för tjänstemänenbart. I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1 utg.omr. 2 s. 43-45)meddelade regeringen sin avsikt att följa detta förslag. Utredarens andra för-slag gällde hur produktivitetsavdraget skulle beräknas. Regeringen följde inteutredaren på den punkten. Att ett produktivitetsavdrag skulle göras var inteifrågasatt vare sig av regeringen eller utredaren. Ingen motion väcktes medanledning av detta ställningstagande från regeringen.Sveriges Universitetslärarförbund har vid uppvaktningar hos utskottet vidflera tillfällen ifrågasatt det rimliga i produktivitetsavdraget. Olika bedömargrupper som anlitat för kvalitetsutvärderingar av ämnen ochprogram har i sina rapporter pekat på svårigheter för lärosäten och institutio-ner att få pengarna att räcka till, och på att det skett försämringar de senaståren i detta avseende (t.ex. i utvärderingen av astronomi, fysik, meteorologioch hydrologi, rapportserie 2005:15 R och av pedagogik,didaktik och pedagogiskt arbete, rapportserie 2005:19 R).En utredning pågår om resurstilldelningssystemet (dir. 2004:49 och 2005:24).Vi utgår från att effekterna av produktivitetsavdraget kommer att belysas ianslutning till detta.Den förstärkning av fakultetsanslagen med som föror-das i Alliansmotionen avser till drygt hälften budgetåren 2009 och 2010, somligger bortom den fyraårsperiod som regeringens beräknade förstärkningaravser.En utvärdering av reform av organisationen för forskningsfinan-siering aviseras i propositionen (s. 47). Regeringen avser att låta genomföraen sådan före nästa forskningspolitiska proposition. Det finns därför inteanledning att göra något tillkännagivande enligt Alliansmotionens yrkande 7.När det gäller humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning och när detgäller prioriteringen av forskning inom medicin och teknik har utskottet ingenannan uppfattning än motionärerna. Vi anser att yrkandena är tillgodoseddagenom de förslag som regeringen aviserar i propositionen.Förslaget att bilda ett nationellt och medicin och avskaffaämnesrådet för medicin inom har behandlats av riksdagentidigare. Det har avstyrkts såväl av utbildningsutskottet (senastbet. 2003/04:UbU1 s. 95 f.) som av socialutskottet (senast i bet. 2004/05:SoU10 s. 33). Förslaget har vid tidigare tillfällen också omfattat avskaffandeav för arbetsliv och socialvetenskap (Fas). Den förebild sommotionärerna pekar på, the National Institutes for Health i , är till skill-nad från ämnesrådet för medicin inom inte bara en organisa-tion för forskningsfinansiering utan också utförare och beställare av forsk-ning. anser liksom tidigare att det inte har påvisats vilkvinsten skulle vara med en sådan ombildning av ämnesrådet för medicin.Moderaternas förslag till tillkännagivande om statens roll i samband medforskning har behandlats av , senast i betänkande2003/04:UbU17 (s. 9). Den forskningsproposition som behandlas innefat-tar just det slag av avvägningar som motionärerna efterfrågar. De resursför-stärkningar som regeringen redovisar har sin tyngdpunkt i lärosätena ochVetenskapsrådet och därmed i grundforskning och forskarutbildning.Utskottet delar inte uppfattning att regeringen detaljstyrforskningen på ett sätt som är skadligt.Vänsterpartiets motion om bl.a. behovsmotiverad forskning väcktes underallmänna motionstiden, alltså innan forskningspropositionen hade lagts fram.Näringsutskottet skriver i sitt yttrande att utskottet delar motionärernas synbehovet av att stärka den behovsmotiverade forskningen. Forskningsproposi-tionen präglas också av en positiv syn på den behovsmotiverade forskningenoch ett flertal olika insatser och initiativ presenteras för att stärka den. anser därför att motion kan anses vara tillgodo-sedd till stora delar. Det är också utbildningsutskottets uppfattning. anser vi att det är viktigt att regeringen på lämpligt sätt oclämpligt sammanhang håller informerad om utvecklingen av detinnovationspolitiska arbetet, men att inte behöver föreskriva attdetta skall ske genom en årlig innovationspolitisk skrivelse.Förslaget i moderatmotionen till tillkännagivande om stärkande av kun-skapskluster har också behandlats av tidigare, senast ibetänkande 2003/04:UbU17 (s. 12 f.), där utskottet hänvisade till den kom-mande forskningspropositionen. Där skriver nu regeringen (s. 10) att förut-sättningarna för de främsta svenska forsknings- och innovationsmiljöernamåste förbättras och att deras internationella konkurrenskraft bör stärkasgenom prioritering och kraftsamling. Regeringen vill avsätta 300 miljonerkronor till starka forskningsmiljöer under perioden 2005-2008.Det som anförs i motion (yrkande 27) om vikten av interna-tionellt forskningsutbyte stämmer väl överens med den inställning somregeringen redovisar i propositionen.Kristdemokraternas förslag till tillkännagivande om att den vetenskapligaverksamhetens värdegrund skall byggas på etik och västerländskhumanism kan utskottet inte ställa sig bakom. Enligt 1 kap. 3 a § högskolela-gen (1992:1434, ändr. 2000:1307) skall i högskolornas verksamhet vetenska-pens trovärdighet och god forskningssed värnas. Denna paragraf tillkom efterförslag i den förra forskningspolitiska propositionen (prop. 2000/01:3, bet.UbU6, rskr. avslog vid det tillfället ett kristdemokratiskt yr-kande av liknande innebörd som det som behandlas. Lagen (2003:460) ometikprövning av forskning som avser människor har till syfte att skydda denenskilda människan och respekten för människovärdet vid forskning (1 §andra stycket). Utskottet anser inte att det finns anledning att kompletteradessa bestämmelser med en hänvisning till etik och västerländsk hu-manism, vare sig i någon av dessa lagar eller i högskoleförordningen.Samtliga statliga lärosäten har fasta forskningsresur-ser. Vid universiteten och vissa högskolor har dessa formen av ett eget anslagför forskning och forskarutbildning inom ett eller flera vetenskapsområden.De högskolor som inte har vetenskapsområde har var sin anslagspost underett gemensamt anslag som heter Forskning och konstnärligt utvecklingsarbetevid vissa högskolor. Inom ramen för dessa resurser kan mindre högskolorbedriva forskning inom en avgränsad del av ett vetenskapsområde. Hög-skolan bestämmer själv för vilken forskning dessa resurser skall användas.Utskottet anser inte att det behövs ett särskilt anslag för forskning i sådanafall.Prioriterade områdenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena om genusperspektiv i medi-cinsk forskning med hänvisning till tidigare ställningstaganden.Jämför reservationerna 6 (fp, kd, c) och 7 (m, motiveringen).PropositionenRegeringen menar att ytterligare resurser måste tillföras för att ge Sverigegoda möjligheter att utveckla sin ställning som framstående vetenskapsnation.För att uppnå detta krävs dock att resurserna i högre utsträckning koncentre-ras till särskilda forskningsområden. De områden som regeringen nu särskiltvill prioritera är medicinsk forskning, teknisk forskning och forskning till stför hållbar utveckling.Medicinsk forskning skall enligt regeringen tillföras . Avdetta belopp fördelas till och 20 miljo-ner kronor till för arbetsliv och socialvetenskap (Fas).Av de medel som tillförs bör 5 miljoner kronoravse forskning om kultur och hälsa, och av medlen som tillförs Vetenskapsrå-det bör avse forskning om barns hälsa i ett sam-hällsperspektiv.Av de medel som tillförs Fas bör avse forskning ombarns hälsa i ett samhällsperspektiv och avse dels försäk-ringsmedicinsk forskning om ohälsa och sjukfrånvaro, dels forskning omhälsa relaterad till övervikt, kost och fysisk aktivitet.Regeringen konstaterar att den tekniska forskningen i har minskat ochfortsätter att minska. Bakgrunden till detta är de neddragningar som skettinom näringslivets FoU i samband med den senaste lågkonjunkturen ochminskningen av stödet från forskningsstiftelserna (prop. s. 77). En stark tek-nisk forskning är enligt regeringen viktig för näringslivets kompetensförsörj-ning och för utveckling av nya kommersialiserbara idéer och högteknologiskaprodukter. De statliga avsättningarna för civil teknisk FoU är små i jämförelsemed andra länder med liknande industristruktur som . Staten behöveravsätta ökade resurser för civil teknisk forskning inom såväl teknisk grund-forskning som mer direkt näringslivsinriktad teknikforskning.Teknisk forskning bör enligt regeringen tillföras . Avdetta belopp fördelas till , 180 miljonerkronor till och till Rymdstyrelsen. Regeringennämner i propositionen ett antal tekniska områden som har lyfts fram i forsk-ningsrådens och lärosätenas forskningsstrategier och i kontakter med närings-livets representanter. Utvecklingen är snabb inom dessa forskningsområdenoch svensk forskning befinner sig i flera fall i den internationella forskningsfronten. Det bör dock ankomma på forskningsfinansiärerna att avgöra vilkaområden som bör få stöd, heter det i propositionen.Det tredje prioriterade området är forskning till stöd för hållbar utveckling.För att förverkliga visionen om en hållbar utveckling krävs stora förändringari samhället på global, regional och lokal nivå. För att uppnå många av miljö-kvalitetsmålen, som konkretiserar miljöpolitikens inriktning, krävs forsk-ningsbaserad kunskap inom många olika områden, skriver regeringen (s. 85).Forskning till stöd för hållbar utveckling bör enligt regeringen tillföras 210miljoner kronor. Av detta belopp tillförs för areella näringar,miljö och samhällsbyggande (Formas) , Vetenskapsrådet50 och . Regeringen menar attforskning om klimat är särskilt angelägen inom ramen för dessa medel.Forskningen för miljö och hållbar utveckling bör stärkas och utvecklas genomsatsningar på tvärvetenskaplig och långsiktig forskning.Av medlen till Formas bör fördelas till stöd för forsk-ning om hållbar utveckling inom den gröna sektorn. Formas och böri samverkan finansiera ett forskningsprogram för miljöteknik.Utöver dessa tre prioriterade områden avser regeringen att satsa särskildaresurser på dels genusforskning (), dels utbildningsveten-skap (). Dessa medel riktas till .