bet · GT01UbU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Av gruppen pojkar med utländsk bakgrund uppnår inte målen i samtliga ämnen. Flickor med utländsk bakgrund lyckas bättre än pojkar med svensk bakgrund. var det genomsnittliga meritvärdet av elevers slutbetyg i 206,9. Detta är en ökning från föregående år då meritvärdet var 205,4. Såväl elever med svensk som med utländsk bakgrund har uppnått bättre resultat. De skolor som ingår i timplaneprojektet uppvisar en något större ökning av meritvärdet än skolor som inte är med i detta projekt. Elever med utländsk bakgrund uppnår sämre resultat än elever med svensk bakgrund. Detta kan till stor del förklaras av att de har ett sämre utgångsläge när det gäller faktorer som kunskaper i svenska språket samt föräldrarnas utbildningsnivå och arbetsmarknadsanknytning. Elever som börjar svensk skola efter den ordinarie skolstarten har lägre genomsnittliga skolresultat. hade 16 000 elever som då gick ut utländsk bakgrund, dvs. av samtliga elever som gick ut årskurs 9 detta år. Av dessa tillhörde 1 700 elever gruppen sent anlända, som varit i eller mindre. Av det totala antalet elever som inte var behöriga till gymnasiet bestod av sent anlända elever. Andelen elever behöriga till gymnasieskolan har sjunkit . I genomsnitt är av elever behöriga. De internationella undersökningar som publicerades (och TIMSS) visar på negativa förändringar av elevernas baskunskaper. Kostnaderna för den kommunala beräknas uppgå till . Det är en ökning från föregående år . minskade antalet elever och kostnaderna per elev beräknas därför öka till . Kostnaderna för lokaler har ökat , medan kostnaden för elevvård har ökat . Den genomsnittliga kostnaden per elev i är per elev. Detta är en liten ökning sedan föregående år. infördes ett riktat statsbidrag till personalförstärkningar i skola och fritidshem. Enligt uppföljning av statsbidraget /04 var närmare 9 000 fler pedagoger anställda i skola och fritidshem jämfört med /01. Kommuner med ett minskande elevunderlag har också kunnat använda statsbidraget till att behålla lärare och på så sätt öka personaltätheten. Personalförstärkningen består till av pedagogisk personal. /05 gick totalt 347 713 elever i gymnasieskolan, vilket är en ökning från läsåret innan med . Elevantalet kommer att fortsätta att öka på grund av större elevkullar. Andelen elever i fristående gymnasieskolor har fortsatt att öka från föregående läsår med , vilket motsvarar ca 7 000 elever. /05 gick av eleverna i fristående gymnasieskolor. Andelen elever på det individuella programmet i gymnasiet har varit . Ett mål för de individuella programmen är att stimulera till vidare studier på ett nationellt program. har andelen elever som hösten i årskurs 1 gick på ett individuellt program och återfanns på ett annat program varit . Av de elever som gick i årskurs 3 i gymnasieskolan /04 lämnade gymnasieskolan med slutbetyg eller motsvarande. Av dessa hade uppnått grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Av samtliga elever som började i gymnasieskolan uppnådde grundläggande högskolebehörighet . Den genomsnittliga betygspoängen har ökat /98 från 13,3 poäng till 14,1 poäng. Kvinnornas betygspoäng har ökat mer än männens. av alla elever som gick i gymnasieskolans årskurs 3 gick över till högskolan . har andelen elever som övergår till komvux för fortsatta studier minskat något, från till för elever med slutbetyg från gymnasieskolan, och från till för elever utan slutbetyg. Den totala kostnaden för gymnasieskolan med huvudman uppgår till 23,6 miljarder . Den genomsnittliga kostnaden per elev inom gymnasieskolan är . Nationellt centrum för flexibelt lärande har genomfört kompetensutveckling i form av kortare och längre kurser för lärare och handledare inom vuxenutbildning och folkbildning. Antalet deltagare har ökat från 1 577 till 2 862 . Syftet har varit att sprida kunskap om metoder och pedagogik för distansutbildning och flexibelt lärande. Det totala antalet kursdeltagare inom såväl anslagsfinansierad som uppdragsfinansierad distansutbildning uppgick till 10 248 mot 20 447 . Myndighetens verksamhet har ökat nya utvecklingsprojekt fördelade på 17 kommuner har startats inom vuxenutbildning och folkbildning. startades åtta projekt. Antalet besökare på de delar av myndighetens webbplats som rör rådgivning och information om flexibelt lärande har ökat till 194 625 jämfört med 167 000 besökare . Valideringsdelegationen inrättades och verksamheten har i inledningsskedet präglats av en uppbyggnadsprocess både vad avser kansliet och skapande av kontaktytor och verksamhet. Regeringen uppger att det utvecklings- och förankringsarbete, nätverksbyggande och informationsspridning samt de kartläggningar som delegationen har påbörjat kommer att fortsätta men att fokus gradvis kommer att skifta mot att utveckla ändamålsenliga arbetsformer och metoder för validering inom arbetsliv och utbildning. Regeringen framhåller att den verksamhet som delegationen har bedrivit under sitt första verksamhetsår syftar till att ge underlag för fortsatta ställningstaganden och analyser. Regeringen anser att myndighetens verksamhet lagt en god grund för det fortsatta arbetet. Inom den kommunala vuxenutbildningen genomförde kommunerna själva större delen av verksamheten, räknat på antalet studerande . Resterande del utfördes på entreprenad. Antalet lärare har /99 nästan halverats och uppgick /05 till ca 7 500. Av dessa hade pedagogisk utbildning, en liten ökning jämfört . Regeringen refererar slutsatser från Myndigheten för skolutveckling vad gäller tillgången på vuxenutbildning i kommunerna. Myndigheten menar att tillgången varierar mellan kommunerna liksom tolkningen gällande regelverk. Vidare beskriver myndigheten att förnyelsen av vuxenutbildningen har kommit olika långt i kommunerna samt att det finns stora behov av validering och vägledning. Det brister också när det gäller systematiskt kvalitetsarbete. Också pekar enligt regeringen på att olikheterna har ökat mellan kommuner och regioner när det gäller ambitioner och tillgång till stöd för vuxnas lärande. I grundläggande vuxenutbildning deltog under /04 ca 38 900 personer, en minskning jämfört med föregående år. Medelåldern var och andelen män var . Andelen studerande i vuxenutbildning som slutför sina planerade studier inom grundläggande vuxenutbildning har ökat något , från 63 till . av deltagarna är utlandsfödda. Av deltagarna i orienteringskurser på grundläggande nivå slutförde kurserna. Den totala kostnaden för grundläggande vuxenutbildning under uppgick till ca vilket motsvarar ca per heltidsstuderande och år. Den totala kostnaden för gymnasial vuxenutbildning - både verksamhet finansierad med det riktade statsbidraget och kommunalt finansierad - var ca . Det statligt riktade bidraget krävde en motprestation på mätt i antalet årsstudieplatser. Myndigheten för skolutveckling beslutade om fördelning av ca 46 500 årsstudieplatser inom gymnasial vuxenutbildning varav 2 500 årsstudieplatser inom grundläggande vuxenutbildning. Den totala omfattningen av den gymnasiala vuxenutbildningen var drygt 165 000 heltidsplatser och drygt 173 000. Andelen män i gymnasial vuxenutbildning har legat på . Under /04 var andelen studerande , var och var . /04 fanns ca 5 850 studerande i påbyggnadsutbildning, en minskning med omkring 850 studerande jämfört med föregående läsår. påbyggnadsutbildning anordnades /04 av 122 kommuner och landsting, en minskning med sex. Medianåldern hos de studerande var oförändrat . Andelen födda utomlands var . Andelen kvinnor har minskat något och uppgår till . Av samtliga studerande kom från någon annan kommun än anordnarkommunen, en ökning . Regeringen menar att det lokala kvalitetsarbetet vad gäller påbyggnadsutbildningarna förefaller vara eftersatt generellt som man menar att just kvalitetsarbetet är en förutsättning för en god måluppfyllelse. Regeringen pekar också på att kommunerna skall sträva efter att anordna påbyggnadsutbildningar som svarar mot ett lokalt och regionalt behov. Antalet studerande i vuxenutbildning för utvecklingsstörda uppgick /05till drygt 4 794 personer, en ökning med drygt 80 deltagare jämfört med föregående läsår. Av deltagarna går på grundsärskolenivå, på träningsskolenivå och deltog i undervisning på gymnasiesärskolenivå. Under /05 var medelåldern , andelen män och av deltagarna var födda utomlands. Cirka 50 kommuner anordnar inte någon vuxenutbildning för utvecklingsstörda, något som regeringen menar är oroväckande. /04 påbörjade ca 20 700 personer svenskundervisning för invandrare (sfi), vilket var en minskning med 400 från föregående läsår. Totalt deltog 47 600 personer i sfi, en ökning med ca 3 800 från föregående år. Av de studerande avbröt sina studier under läsåret. Det är färre än då de nya kursplanerna trädde i kraft. Av de studerande hade utbildning eller mer medan hade kort tidigare utbildning, dvs. Andelen studerande som godkänts efter att de påbörjat studierna ökade för /04 från till jämfört med föregående läsår. Av samtliga lärare hade pedagogisk högskoleutbildning, en minskning jämfört med året innan och jämfört med . Den kvalificerade yrkesutbildningen omfattade 13 800 årsstudieplatser , vilket är drygt 800 fler än föregående år samt 1 300 fler än vad Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning lägst haft att planera för. Totalt inkom och hanterades ca 1 000 ansökningar om start av kvalificerad yrkesutbildning . Av 376 ansökningar om sammanlagt 10 250 platser som slutbehandlats beviljades . Vid utgången av 2004 bedrevs ca 400 utbildningar av 211 olika anordnare. Sammantaget har drygt 20 800 studerande deltagit i olika utbildningar . Liksom har de flesta studerande en två- eller treårig yrkesförberedande studieväg bakom sig. Medelåldern på de studerande var och hade utomnordisk bakgrund. var män överrepresenterade inom den kvalificerade yrkesutbildningen, men fördelningen var jämn . Året efter examinationen hade av deltagarna arbete eller eget företag och bedrev fortsatta studier, i båda fallen en minskning sedan föregående års mätning. Regeringen menar att resultaten visar att den kvalificerade yrkesutbildningen har förutsättningar att även fortsättningsvis vara en betydelsefull verksamhet inom området vuxnas lärande och för det livslånga lärandet. Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning har tidigare iklätt sig åtaganden som sträckt sig längre än medgiven bemyndigandeperiod. En arbetsgrupp med deltagare från bl.a. myndigheten, och tillsattes av Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning för att analysera och åtgärda bristerna. Arbetsgruppen har lämnat en slutrapport och regeringen gör bedömningen att de brister som bidrog till de tidigare problemen är undanröjda. bedrevs 217 kompletterande utbildningar. Av dessa erhöll 89 statsbidrag och berättigade till studiestöd, 62 berättigade till studiestöd och 13 erhöll statsbidrag. Övriga stod enbart under statlig tillsyn. Antalet utbildningar som berättigade till studiestöd och erhöll statsbidrag ökade medan de övriga kategorierna minskade med . Det sammanlagda antalet studerande var 5 700, vilket är en minskning . Andelen män minskade till medan medelåldern var oförändrat . En sammanställning av regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslaget finns i bilaga 3 till detta betänkande. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen begärda anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:1 och avslå motioner om andra anslagsbelopp. Jämför särskilda yttranden 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c). har uppgifter renodlats och är nu främst koncentrerade på kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering, kvalitetsgranskning och tillsyn. Tyngdpunkten i verksamheten ligger på utbildningsinspektionen som skall granska kommuner och skolor regelbundet. är nu fullt utbyggd och har kapacitet att nå 1 000 skolor . Inspektionen har därmed uppnått en omfattning motsvarande det av regeringen uppställda målet att alla kommuner och skolor skall inspekteras . Regeringen gör bedömningen att lyckats väl med uppbyggnaden av utbildningsinspektionen. Preliminära utvärderingar och egna bedömningar visar att kommunerna är positivt inställda till inspektionerna samt att dessa på ett värdefullt sätt bidrar till det lokala kvalitetsutvecklingsarbetet. handläggning av ärenden rörande fristående skolor tar stora och ökande resurser i anspråk, bl.a. har antalet överklaganden av beslut i dessa ärenden ökat. Inom pågår ett omfattande arbete med att förbereda de förändringar av gymnasieskolan som föreslogs i regeringens proposition Kunskap och kvalitet - elva steg för utveckling av gymnasieskolan (prop. 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2003/04:4). genomför här bl.a. med utgångspunkt i beslutet om införande av ämnesbetyg och större kurser, en översyn av kursplaner för gymnasieskolan och den gymnasiala vuxenutbildningen. Anslaget till föreslås minskas med till följd av en generell reduktion av bl.a. anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen har beräknat anslaget till till . Det föreslagna beloppet innebär en pris- och löneomräkning . föreslår i motion 2005/06:Ub585 yrkande 5 en höjning av anslaget med sammanlagt som resursförstärkning till för att finansiera bl.a. högre ställda krav på utbildningsinspektionerna, en utbyggd nationell provbank samt en utökad nationell statistikdatabas om skolan. Medel tillförs också för ytterligare utredningsresurser samt för snabbare handläggning av ansökningar om start för friskolor. föreslår i motion 2005/06:Ub481 yrkande 5 att en ny myndighet tillskapas, vars ansvarsområde är tillsyn och utvärdering av skolväsendet. Medel för detta kan överföras från . föreslår mindre till anslaget än regeringen. föreslår i motion 2005/06:Ub556 yrkande 2 en höjning av anslaget med i syfte att stärka tillsyns- och kvalitetsgranskning. anser vidare i motion 2005/06:Ub587 yrkande 24, att den nationella tillsynen av skolan måste stärkas. bör få ökade resurser samt tydligare direktiv att lägga tyngdpunkten i verksamheten på tillsyn och kvalitetsgranskning. yrkar i motion 2005/06:Ub513 yrkande 6 på en minskning av anslaget med . föreslår i motionen ett nationellt kvalitetsinstitut och för därför medel från bl.a. till den nya föreslagna myndigheten. Utskottet föreslår att anvisar det av regeringen föreslagna beloppet och avslår motionsyrkandena. Utskottet vill erinra om den tyngdpunkt som finns i nuvarande verksamhet på utbildningsinspektionerna med syfte att granska kommuner och skolor regelbundet. utbildningsinspektion har som syfte dels att säkra att huvudmännen uppfyller statens krav som de uttrycks i skolförfattningarna, dels att bedöma hur verksamheterna utvecklas i riktning mot de nationella målen. Det handlar om en extern bedömning av både efterlevnaden av gällande bestämmelser och kvaliteten i verksamheten. Av instruktion (SFS 2002:1160) framgår de verksamheter och skolor, förutom det offentliga skolväsendet, som verket har tillsyn över. har här att bedöma hur verksamheterna arbetar mot de nationella målen samt kontrollera att nationella krav i skolförfattningarna följs. har granskat över 700 kommunala och fristående skolor i 34 kommuner. Utskottet har också noterat att såväl preliminära utvärderingar som egna bedömningar visar att kommunerna är positivt inställda till inspektionerna samt att dessa på ett värdefullt sätt bidrar till det lokala kvalitetsarbetet. 25:2 Myndigheten för skolutveckling Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen begärda anslagsbeloppet,, för under anslaget 25:2 Myndigheten för skolutveckling och avslå motioner om andra anslagsbelopp. Jämför särskilda yttranden 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c). Myndigheten för skolutveckling inrättades efter en ombildning av . Myndigheten för skolutveckling har i uppgift att stödja den lokala verksamhetsutvecklingen i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning i syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdighet i utbildningen. Myndighetens viktigaste uppgift är att verka för förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden och särskilt stödja det lokala utvecklingsarbetet för förbättrade utbildningsvillkor. Dessutom skall myndigheten prioritera insatser som avser kvalitet i det pedagogiska arbetet i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, basfärdigheter och jämställdhet i barn- och ungdomsutbildningen samt insatser för att stödja utbildning för vuxna med kort eller ofullständig utbildning. Myndigheten skall även främja kompetensutveckling av personal samt svara för den statliga rektorsutbildningen. I budgetpropositionen för aviserade regeringen att extra medel skulle tillskjutas anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende och barnomsorg för insatser som skall leda till att fler elever i segregerade områden når målen för utbildningen. Myndigheten för skolutveckling har därvid fått i uppdrag att ta fram en planering för hur överenskommelser beträffande användning av de extra medlen skall kunna träffas mellan myndigheten och kommuner eller andra centrala aktörer. Anslaget föreslås minskas med till följd av en generell reduktion av bl.a. anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen har beräknat anslaget till . Beloppet innebär en pris- och löneomräkning . , vill att Myndigheten för skolutveckling skall avvecklas. I motion 2005/06:Ub585 yrkande 5 föreslår att ett forskning inrättas i syfte att stärka skolnära forskning, etablera en koppling mellan skolorna, lärarprofessionen och skolforskningen samt bygga upp skolans kunskapsbas. Anslaget föreslås därför minskas med . föreslår i motion 2005/06:Ub481 yrkande 3 att Myndigheten för skolutveckling avvecklas. Staten bör inte lägga sig i den lokala verksamhetsutvecklingen. Skolutveckling kan, enligt motionärerna, i stället bedrivas mycket bättre i ett lokalt samarbete med universitet och högskolor. Det skulle bidra till att höja kvaliteten på utvecklingsarbetet och öka lärarhögskolornas kontakt med den dagliga verksamheten. I samma motion yrkande 5 föreslås därför att anslaget minskas med . skriver i motion 2005/06:Ub556 yrkande 2 att skolutveckling bör ske ute på de enskilda skolorna samt på lärarhögskolorna, inte på en statlig myndighet. Anslaget minskas därför med . I motion 2005/06:Ub513 yrkande 6 sänker även anslagsbeloppet med . Medlen föreslås flyttas till det nya anslaget . I motion 2005/06:T1 (c, m, fp, kd) yrkande 25 föreslås att uppdraget för Myndigheten för skolutveckling bör utvidgas till att även omfatta samarbete med näringslivet. Skolans uppgift är att utbilda och förbereda eleven för samhället. Det gäller att nyttja och utbilda i de vanligaste och mest spridda IT-verktygen, hävdar motionärerna. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet ansluter sig till regeringens beräkningar vad gäller storleken på anslaget till Myndigheten för skolutveckling. Utskottet vill framhålla att myndigheten har en betydelsefull roll när det gäller att stimulera den lokala utvecklingen inom förskoleverksamheten, skolan och insatser för vuxnas lärande. I regleringsbrevet för ges Myndigheten i uppdrag att redovisa vilka områden och åtgärder som bör prioriteras i myndighetens arbete med utvecklingsstöd i syfte att öka måluppfyllelsen inom respektive verksamhetsområde. Myndigheten för skolutveckling har i rapporten skolutveckling - att prioritera och fokusera gjort en sådan prioritering. Myndigheten anser att utvecklingsområdet Kunskap och bedömning bör prioriteras särskilt. Framför allt behöver kunskapsinnehåll och bedömningsfrågor fokuseras i syfte att öka antalet elever som når målen i samtliga ämnen, främja varje barns/elevs lärande samt öka likvärdigheten i undervisningen, bedömning och betygssättning, skriver man i rapporten. Utskottet har (senast i bet. 2004/05:UbU1 s. 29) uttalat att utskottet finner den nu införda myndighetsstrukturen ändamålsenlig. Den granskande och kvalitetsbedömande uppgiften förstärks genom nya roll som kommuner får stöd i sitt arbete att nå de fastställda målen genom Myndigheten för skolutveckling. Utskottet ser ingen anledning att revidera denna uppfattning. 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen begärda anslagsbeloppet,, för under anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och avslå motioner om andra anslagsbelopp. Jämför särskilda yttranden 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c). Anslaget används för att främja utvecklingen av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Ur anslaget bekostas främst insatser som Myndigheten för skolutveckling vidtar för att stödja och stimulera kommunernas verksamhetsutveckling inom barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Stödet avser även verksamhet med annan huvudman än huvudman. Anslaget finansierar också den statliga rektorsutbildningen samt annat centralt initierat utvecklingsarbete inom utbildningssystemet samt administration, uppföljning och utvärdering av vissa anslag. En del av anslaget disponeras av , bl.a. för utveckling av nationella prov. I syfte att ytterligare förstärka resurserna till arbetet med skolor i segregerade områden föreslås en ökning av anslaget med 2006 och 2007. Ytterligare föreslås tillföras anslaget för att öka skolans kvalitet. Medlen skall användas av Myndigheten för skolutveckling och för vissa insatser för att förstärka den nationella uppföljningen, insatser för att stärka yrkesutbildningen samt till visst stöd till implementering av de förändringar i gymnasieskolan som beslutats av . Myndigheten för skolutveckling har fr.o.m. övertagit ansvaret för att förmedla statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum (TNC) från . Anslaget föreslås därför ökas med . Anslaget till Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg föreslås minskas med till följd av en generell reduktion av bl.a. anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen har beräknat anslaget till . Beloppet innebär en pris- och löneomräkning . föreslår i motion 2005/06:Ub585 yrkande 5 en sänkning av anslaget med . föreslår att ett forskning inrättas i stället för Myndigheten för skolutveckling, som därmed avvecklas. föreslår i motion 2005/06:481 yrkande 5 en anslagssänkning med . föreslår i motion 2005/06:Ub556 yrkande 2 att anslagsbeloppet sänks med . anslår i stället extra resurser till för att stärka tillsyns- och kvalitetsgranskningsverksamheten. Även föreslår i motion 2005/06:Ub513 yrkande 6 en sänkning av anslagsbeloppet med . vill göra en mer hållbar satsning för att öka kvaliteten i skolan och barnomsorgen och anslår därför 400 miljoner på ett läs- och skrivutvecklingsprogram. Utskottet ansluter sig till regeringens beräkning av anslaget och avstyrker därmed motionsyrkanden om andra anslagsbelopp. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen begärda anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:4 och avslå motioner om andra anslagsbelopp. Utskottet föreslår också att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:4 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . Jämför särskilda yttranden 5 (m), 7 (kd) och 8 (c). Specialpedagogiska institutets uppgift är att ge specialpedagogiskt stöd till kommuner och andra skolhuvudmän som ansvarar för förskola, skola, skolbarnsomsorg, vuxenutbildning och fristående skolor som står under statlig tillsyn. För att samordna ansvaret för den statliga läromedelsförsörjningen har regeringen inrättat ett läromedelsråd vid . skall arbeta flexibelt i nära samverkan med andra aktörer på området samt med den kommersiella marknaden. Anslag 25:4 och anslag 25:5 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder har därför slagits samman för att möjliggöra en mer ändamålsenlig och flexibel styrning för regeringen och myndigheten. Myndigheten visade ett anslagssparande på ca för . Regeringen föreslår därför att anslag 25:4 minskas med och att denna summa tillförs anslag 25:6 Särskilda insatser på skolområdet.