bet · GT01SoU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Minst lika viktigt är att skapa mekanismer som gör att den enskilde kan utkräva sin garanti. På så vis får landstingen starka drivkrafter att verkligen leva upp till garantin. Motionärerna anför att de - liksom övriga borgerliga partier - anslår och . I detta ingår de s.k. tillgänglighetspengar som tidigare anslagits till landstingen liksom regeringens anslag till vårdgaranti, som för tydlighetens skull anslås inom utgiftsområde 9 i stället för inom utgiftsområde 25. I motion So702 av m.fl. (c) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om införande av en nationell vårdgaranti med tydliga drivkrafter samt om en kortad garantitid till en månad. I motion So438 av och (båda c) begärs ett tillkännagivande om att tillföra mer resurser så att patientköerna inom barn- och ungdomspsykiatrin kan undanröjas. I motion 2004/05:So410 av m.fl. (v) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om vårdgaranti och psykisk sjukdom. Enligt motionärerna finns fortfarande en förlegad syn på att den psykiskt sjuka patienten inte själv kan bedöma sina behov och att en önskan om byte av vårdgivare skulle ha sin grund i sjukdomen och inte i brist på vårdkvalitet. Motionärerna anser därför att regeringen i samband med införandet av en vårdgaranti säkerställer att denna även omfattar psykiskt sjuka. Även i motion So606 av m.fl. (v) yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om vårdgaranti och nationellt vårdval inom den psykiatriska hälso- och sjukvården. Bakgrund, tidigare behandling m.m. Yrkanden om ett nytt anslag för Nationell vårdgaranti behandlades senast i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU1 (s. 24 f.; s.y. Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning till regeringens förslag till inrättande av en nationell vårdgaranti med resursförstärkning under anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning (utg.omr. Utskottet noterade att regeringen hade för avsikt att teckna en permanent principöverenskommelse med om utformningen och genomförandet av en nationell vårdgaranti. I budgetpropositionen anförs att staten och , mot bakgrund av de olika insatser som vidtagits för att komma till rätta med väntetidsproblemen, har tecknat en överenskommelse om att utvidga besöksgarantin till en vårdgaranti som också omfattar väntetid till behandling (prop. 2005/06:1, utg.omr. 9, s. 32). Vårdgarantin innebär ett åtagande för landstingen att erbjuda behandling från det att beslut om behandling fattats. Garantin skall gälla fullt ut i hela landet fr.o.m. och omfattar all behandling inom landstingens planerade vård. I och med överenskommelsen om införande av en nationell vårdgaranti har staten och också enats om att fortsätta satsningen för att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Anledningen till detta är att de båda satsningarna syftar mot samma mål och stöder varandra - vårdgarantin på så sätt att den fastställer en garanterad tidsgräns för behandling, vilket stärker patientens krav på tillgänglighet och snabb och effektiv behandling och tillgänglighetssatsningen på så sätt att den möjliggör för vården att leva upp till denna tidsgräns, genom t.ex. satsningar på effektivare arbetsmetoder och kortande av köer. För att stödja det fortsatta arbetet med att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården tillförs landstingen från anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. För att täcka de ökade kostnaderna för införande av vårdgarantin tillförs landstingen ytterligare samt . Den sammanlagda satsningen på en nationell vårdgaranti och förbättrad tillgänglighet uppgår således till 2005 och kommer att uppgå till . Utskottet välkomnar den överenskommelse som tecknades mellan staten och om att utvidga besöksgarantin till en vårdgaranti som också omfattar väntetid till behandling. Garantin, som skall omfatta all behandling inom landstingens planerade vård, gäller fullt ut fr.o.m. . Vidare ställer sig utskottet mycket positivt till att staten och i och med överenskommelsen om införande av en nationell vårdgaranti även enats om att fortsätta satsningen för att förbättra tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. Utskottet konstaterar att medel anvisas under anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning (utgiftsområde 25). Med det anförda avstyrks motionerna Sf297 (m) yrkande 5, Sf382 (m) yrkande 4, So424 (m) yrkande 4, So431 (fp) yrkande 10, So432 (fp) yrkande 5, So438 (c), So631 (fp) i denna del, So646 (m) yrkande 2, So660 (c) yrkandena 1 och 7 i denna del, So693 (m) i denna del, So702 (c) yrkande 19 samt So703 (kd) yrkandena 12 och 39 i denna del. Vårdgarantin gäller generellt över hela sjukvården och avser all medicinsk behandling. Det innebär att den även omfattar psykisk sjukdom och psykiatri. Enligt utskottet får motionerna 2004/05:So410 (v) yrkande 17 och So606 (v) yrkande 15 anses tillgodosedda. Kvalitetssatsning i vården (13:11, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, 13:11 Kvalitetssatsning i vården. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att till ett nytt anslag, Kvalitetssatsning i vården, för anvisar . För att garantera patienternas rättigheter i vården vill motionärerna införa en ny patienträttighetslag. System för att ackreditera vårdgivare och följa upp vårdkvaliteten bör utvecklas. Motionärerna vill bl.a. satsa på förbättringar av de kvalitetsregister som redan förvaltar samt introducera motsvarande system för kvalitetssäkring i den öppna vården. Detta kräver enligt motionärerna i praktiken en successiv övergång till elektroniska patientjournaler för såväl öppen som sluten vård. Detta journalsystem bör baseras på en nationell standard och vara obligatoriskt för samtliga vårdgivare. För att möjliggöra denna satsning på instrument för kvalitetsuppföljning inom vården avsätts sammanlagt . I motion So351 av () begärs ett tillkännagivande om kvalitet och samordning inom hälso- och sjukvården. Motionären anför bl.a. att det krävs en premiering av kvalitetsutveckling och en öppen redovisning av de enskilda vårdgivarnas kvalitet för att säkra kvaliteten inom hälso- och sjukvården. Ett motionsyrkande om ett nytt anslag för kvalitetssatsning i vården behandlades senast i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU1. Utskottet avstyrkte yrkandet med hänvisning till de åtgärder som vidtagits i syfte att säkra kvaliteten på sjukvårdens område (s. 27 f., s.y. I budgetpropositionen anförs att de nationella kvalitetsregistren utgör en central och viktig kunskapskälla när det gäller att värdera den medicinska kvaliteten i sjukvården (prop. 2005/06:1, utg.omr. 9, s. 34). Tack vare att flera av dessa register beslutat att vara mer öppna med sina kvalitetsjämförelser har, enligt , förutsättningarna för att kunna redovisa den svenska hälso- och sjukvårdens kvalitet blivit allt bättre. Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till Utredningen om författningsreglering av inom hälso- och sjukvården, m.m. (S 2003:03). Uppdraget innebär att utredaren skall se över hur behandlingen av personuppgifter inom hälso- och sjukvården regleras samt lämna förslag till en väl fungerande och sammanhängande reglering av området (dir. 2004:95). Utredaren skall vid utformningen av sina förslag göra en avvägning mellan enskildas behov av skydd för den personliga integriteten och nyttan för samhället och patientsäkerheten. Utredaren skall inom ramen för uppdraget bl.a. överväga frågor som rör elektroniska patientjournaler, för vilka ändamål personuppgifter skall få behandlas, överföring av uppgifter både mellan olika organisatoriska vårdenheter inom den offentliga hälso- och sjukvården samt mellan den offentliga hälso- och sjukvården och verksamhet som bedrivs av andra än landsting. Vidare skall utredaren i sina överväganden utgå från att all journalhantering i huvudsak skall vara elektronisk. Formerna för den enskilda patientens möjlighet att ta del av uppgifter om sig själv via Internet bör också utredas. Utredaren skall redovisa uppdraget . Vårdens kvalitet är av stor betydelse för att förtroendet för det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet skall bibehållas. Ett av målen för den svenska hälso- och sjukvården är att vårdens kvalitet skall förbättras. De nationella kvalitetsregistren utgör härvidlag en central och viktig kunskapskälla. Utskottet kan konstatera att förutsättningarna för att kunna redovisa den svenska hälso- och sjukvårdens kvalitet blir allt bättre ju öppnare dessa register blir med sina kvalitetsjämförelser. Det föreligger enligt utskottet inga skäl att initiera ett särskilt anslag på området. Motionerna So351 (m) och So693 (m) i denna del avstyrks. Nationellt center för komplementär medicin (13:12, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, 13:12 Nationellt center för komplementär medicin. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att till ett nytt anslag, medicin, för anvisar . Enligt motionärerna ökar behovet av att kunna välja behandlingsmetod på lika villkor. Eftersom det nu är möjligt att etablera sig som utövare, utan att kunna redovisa yrkeskunskaper eller resultat, är det svårt för konsumenterna att välja rätt. Därför behövs enligt motionärerna ett nationellt centrum för alternativ/integrativ medicin. Institutet skulle innefatta forskning och utbildning på universitetsnivå. I motion So388 av () begärs att särskilda resurser avsätts för uppbyggnad av ett nationellt för forskning och utveckling inom området integrativ medicin. I motion So660 av m.fl. (c) yrkande 7 (delvis) yrkas att till ett nytt anslag, Nationellt center för komplementär medicin, för anvisar . I yrkande 2 begärs att beslutar att uppta ett nytt anslag för Nationellt center för komplementär medicin. Enligt motionärerna skall centret ägna sig åt värdering av olika behandlingsmetoders effektivitet samt fungera som bas för att sprida information och kunskap om verksamma komplementära behandlingsmetoder till bl.a. sjukvårdshuvudmän m.m. Centret skall också ha bibliotek och konferenslokaler för att kunna fungera som mötesplats och kunskapscenter för berörda verksamheter. I motion So702 av m.fl. (c) yrkande 25 begärs ett tillkännagivande om vetenskaplig utvärdering av alternativa behandlingsmetoder och uppbyggnaden av ett och förändrad lagstiftning för alternativmedicinska behandlingar. Även vid fjolårets behandling av budgetpropositionen, betänkande 2004/05:SoU1, föreslogs ett nytt anslag avseende nationellt center för komplementär medicin (s. 30 f.). Motionerna avstyrktes bl.a. med hänvisning till att regeringen avsatt medel för inrättandet av ett nationellt register över utövarna av komplementär medicin. följde utskottet (s.y. Motionsyrkanden om att låta utvärdera alternativa behandlingsmetoder behandlades senast av socialutskottet i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU10. Utskottet anförde i betänkandet att det är synnerligen angeläget att i samband med sina rapporter inkluderar utvärdering av alternativmedicinska metoder. Vidare såg utskottet positivt på det arbete som initierats av belysa vilken forskning och utveckling som bedrivs på detta område. Något initiativ behövdes dock inte tas med anledning av motionerna (s. 79 f.; res. m+kd+c, fp, v, mp). I betänkandet behandlades även yrkanden om förändrad lagstiftning för alternativmedicinska behandlingar. Motionsyrkandena avstyrktes (res. m+kd, fp+c). Som nämnts under anslag 13:3 har regeringen avsatt medel till driften av ett nationellt register över alternativ- och komplementärmedicinska utövare. Utskottet kan konstatera att regeringen föreslagit att avsätts för till driften av ett nationellt register över alternativ- och komplementärmedicinska utövare (anslag 13:3). Utskottet välkomnar denna satsning och vill även, liksom tidigare, framhålla att attityden till flera s.k. alternativa behandlingsmetoder har ändrats . Enligt utskottet behövs kunskaper om alternativmedicinska metoder både för att kunna bedöma effekter och vinster och för att kunna utröna eventuella skador och biverkningar. Det finns emellertid inga skäl att anslå medel till ett nytt anslag. Motionerna So388 (m), So660 (c) yrkandena 2 och 7 i denna del, So693 (m) i denna del samt So702 (c) yrkande 25 avstyrks. Forskning om palliativ vård (13:13, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, 13:13 Forskning om palliativ vård. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 39 (delvis) yrkas att till ett nytt anslag, Forskning om palliativ vård, för anvisar . I yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om forskning i palliativ medicin. Motionärerna anför bl.a. att forskning och utbildning i palliativ medicin är svagt utvecklade områden i . Etik, kvalitetsmätning, ekonomiska analyser och kulturens och miljöns betydelse är viktiga områden som enligt motionärerna bör utforskas mer utförligt. Motionsyrkanden om ett nytt anslag för forskning i palliativ vård behandlades senast i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU1. Utskottet avstyrkte yrkandena med hänvisning dels till prioriteringsbeslut, dels till regeringens beredning av slutbetänkandet från Kommittén om vård i livets slutskede (s. 28 f.; s.y. Slutbetänkandet från Kommittén om vård i livets slutskede behandlades av utskottet i betänkande 2005/06:SoU4 (skr. 2004/05:166). Motionsyrkanden om vård i livets slutskede avvisades bl.a. med hänvisning till det uppdrag som givits till att främja utvecklingen av vården i livets slutskede i landsting och kommuner. I uppdraget ingår utarbetandet av kvalitetsindikatorer för den palliativa våden m.m. (s. 11 f.; res. följde utskottet (prot. 2005/06:31). Utskottet vill åter erinra om att ställt sig bakom riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186). Av dessa riktlinjer framgår att palliativ vård och vård i livets slutskede tillhör prioriteringsgrupp 1. Utskottet vill även erinra om det beslutade betänkandet 2005/06:SoU4 Vård i livets slutskede, i vilket det bl.a. framgår att givits i uppdrag att främja utvecklingen av vården i livets slutskede i landsting och kommuner. Mot bakgrund av detta föreligger det enligt utskottet inga skäl att initiera ett särskilt anslag på området. Motion So703 (kd) yrkandena 34 och 39 i denna del avstyrks. Barn- och ungdomspsykiatri (13:14, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, 13:14 Barn- och ungdomspsykiatri. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 39 (delvis) yrkas att till ett nytt anslag, Barn- och ungdomspsykiatri, för anvisar . Motionärerna avsätter medel för att åstadkomma dels en betydligt snabbare och tillförlitligare diagnostik som kan medföra att en neuropsykiatrisk diagnos kan ställas tidigt, dels ett sammanhållet stöd och en god vård för barnet och dess familj. Resurserna skall utbetalas efter avtal mellan regeringen och kommuner och landsting. I motion So707 av m.fl. (kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att särskild vikt skall läggas vid snabb och tillgänglig kompetens för barn med psykisk ohälsa. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av mångprofessionella vårdteam. Dessa vårdteam måste enligt motionärerna lyftas fram som en viktig beståndsdel inom barn- och ungdomspsykiatrin. I den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5, rskr. 2000/01:53) anges som ett av målen att insatser till barn, ungdomar och äldre med psykisk ohälsa skall stärkas. Målsättningen för utvecklingsavtalet mellan staten och landstingen då det gäller barn och ungdomar med psykisk ohälsa formulerades på följande sätt: "barn och ungdomar som visar tecken på psykiska problem erbjuds tidigt och adekvat stöd", "vårdinnehållet utvecklas för barn och ungdomar med psykiska problem och missbruk", "vårdbehoven hos ungdomar i tillgodoses genom samordnade åtgärder mellan barn- och ungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin". har haft uppdraget att följa upp hur utvecklingen framskridit. I sin slutrapport framkommer att stora satsningar skett i alla landsting för att kunna erbjuda tidigt stöd till utsatta barn och ungdomar. Nya målgrupper med delvis annorlunda vårdbehov har tillkommit vilket ställer nya krav på kompetens. För att kunna erbjuda ökad tillgänglighet rapporteras från många håll att barn- och ungdomspsykiatrins arbetssätt förändrats dels genom ökad samordning av tillgänglig specialkompetens, dels genom ökad rörlighet i form av s.k. mobila team. Som nämns under anslag 13:9 avsattes för att förbättra tillgängligheten till och stödja och stimulera verksamhetsutveckling inom vård och socialt stöd för personer med psykisk sjukdom och/eller psykiskt funktionshinder (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:SoU1, rskr. 2004/05:114 och 115). Stödet gäller för personer i alla åldrar. Regeringen har vidare genom beslut gett i uppdrag att i nära samarbete med den nationella psykiatrisamordnaren besluta om fördelning och utbetalning av medlen (S 2003:09). inkom med en första redovisning av läget när det gäller riktlinjer, arbetsformer och utbetalning av medlen (S2005/441/HS). Av redovisningen framgår att intresset för satsningen har varit stort, både vad gäller de medel som fördelas länsvis och de medel som skall gå till verksamhetsutveckling. De planerade satsningarna avser personer med psykiska funktionshinder i stort, men speciella målgrupper har också uppmärksammats. Det gäller bl.a. unga personer och personer med neuropsykiatriska funktionshinder. föreslås att avsätts under anslag 3:9. Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén presenterade sitt slutbetänkande Källan till en chans - Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården (SOU 2005:81). Kommittén har haft i uppdrag att genomföra en samlad analys av mål, innehåll, resultat och organisation av den nuvarande sociala barn- och ungdomsvården (dir. 2003:76). Av kommitténs direktiv framgår att det bland de barn som blir aktuella inom finns sådana som har psykiska problem. Berörda aktörer behöver mer kunskap för att identifiera och hjälpa barnen på ett tidigt stadium. Vidare framgår att relationen mellan och andra huvudmän bör belysas för att skapa förutsättningar för en bättre sammanhållen vård av hög kvalitet. När det gäller barn som har sociala och psykiatriska problem föreslår kommittén bl.a. att försök görs med fem samordnade verksamheter genom att bidrag ges till kommuner och landsting som gemensamt skapar och bedriver verksamhet som riktar sig till flickor och pojkar som behöver kvalificerade sociala och psykiatriska insatser. Utskottet vidhåller sin uppfattning att insatser till bl.a. barn och ungdomar med psykisk ohälsa bör stärkas. Utskottet välkomnar därför de satsningar som, enligt , har skett i alla landsting för att kunna erbjuda tidigt stöd till utsatta barn och ungdomar. I detta sammanhang bör givetvis även de satsningar som görs inom anslag 13:9 uppmärksammas. Det finns, enligt utskottet, inte skäl att inrätta ett särskilt anslag för barn- och ungdomspsykiatri. Motionerna So703 (kd) yrkande 39 i denna del och So707 (kd) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Hälsonät (13:15, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, 13:15 Hälsonät. I motion So660 av m.fl. (c) yrkande 7 (delvis) yrkas att till ett nytt anslag, Hälsonät, för anvisar . I yrkande 4 begärs att beslutar uppta ett nytt anslag för nationellt hälsonät. Det nationella hälsonätet innebär en fungerande samordnad informationsinfrastruktur som möjliggör användande av elektroniska journaler och hälsopass på ett integritetssäkert sätt. Hälsonätet omfattar också möjligheter till automatisk registrering av avidentifierade data av resultatet från olika behandlingar, hos olika vårdgivare etc. I hälsonätet ingår också en nationell hälsoportal med tillgängliga kvalitetsregister. Den sammanlagda kostnaden för ett fullt utbyggt hälsonät uppgår enligt motionärerna troligen till mångmiljardbelopp. Anslaget på till arbetet med ett nationellt hälsonät och individuella elektroniska hälsopass är tänkt som utvecklingsanslag, projektmedel och liknande. I motion So702 av m.fl. (c) yrkandena 2 och 3 begärs tillkännagivanden om att utveckla ett individuellt elektroniskt hälsopass samt om att införa ett nationellt hälsonät med PPP-lösning (public-private partnership) och skydd för den personliga integriteten. Motionsyrkanden om ett nytt anslag för hälsonät behandlades senast i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU1. Utskottet delade motionärernas åsikt att de IT-relaterade frågorna inom vård och omsorg är av stor vikt. Motionsyrkandena avstyrktes dock, bl.a. med hänvisning till det pågående arbetet med att ta fram en nationell strategi för satsningar på informations- och kommunikationsteknik (IKT) inom hälso- och sjukvården (s. 29 f.; s.y. I budgetpropositionen anförs att IT-baserade verktyg, såsom elektroniska patientjournaler och eRecept, är en integrerad del i flertalet verksamhetsgrenar inom hälso- och sjukvården. Informationsteknik ses som ett av de främsta verktygen för verksamhetsutveckling och förnyelse av hälso- och sjukvården. Stora framsteg har, enligt budgetpropositionen, gjorts avseende regeringens strävan att skapa en nationell samsyn kring behovet av koordinerade satsningar på informations- och kommunikationsteknik inom hälso- och sjukvården. Det finns en bred enighet mellan vårdsektorns aktörer kring behovet av en nationell kraftsamling för att skapa en gemensam strategi för hur nya IT-baserade verktyg skall implementeras och användas för att på bästa sätt stödja verksamheten och förbättra patientsäkerheten (prop. 2005/06:1, utg.omr. 9, s. 26). Som nämns under anslag 13:3 har regeringen och inom ramen för den s.k. Dagmaröverenskommelsen tecknat ett avtal där man understryker IT-områdets stora betydelse för att utveckla vård och omsorg. För att förverkliga överenskommelsen mellan parterna inrättades en nationell ledningsgrupp för IT i vård och omsorg . Målsättningen är att den nationella IT-policyn för vård och omsorg skall kunna presenteras /06. I budgetpropositionen anförs vidare att det internationella samarbetet på detta område har intensifierats inom ramen för både EU och WHO. Båda dessa organisationer har pekat ut eHealth (internationellt samlingsnamn för användningen av informations- och kommunikationsteknik inom hälso- och sjukvården) som ett av de mest centrala verktygen för att vård- och omsorgssektorn skall kunna möta framtida utmaningar. deltar aktivt i detta internationella erfarenhetsutbyte, då betydande vinster kan göras genom att gemensamt finna lösningar på problemställningar och framtida utmaningar för våra nationella sjukvårdssystem (prop. 2005/06:1, utg.omr. 9, s. 26). Som framgått tidigare anser utskottet att de IT-relaterade frågorna inom vård och omsorg är av stor betydelse och bör utvecklas ytterligare. Utskottet kan konstatera att satsningar nu görs på detta område, både nationellt och inom ramen för EU-samarbetet. Utskottet ser mycket positivt på det pågående arbetet men vidhåller att det inte finns skäl att inrätta ett särskilt anslag på området. Motionerna So660 (c) yrkandena 4 och 7 i denna del och So702 (c) yrkandena 2 och 3 avstyrks. Regeringens förslag till medelsanvisning under anslagen 13:5 , 13:7 och 13:8 Sjukvård i internationella förhållanden har inte mött någon erinran i form av motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. Övriga frågor inom politikområdet Utskottets förslag i korthet bör, med hänvisning till det arbete som bedrivs av Nationella rådet för organ- och vävnadsdonationer, avslå motionsyrkanden om bl.a. opinionsbildning kring organdonationer. I motion So284 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att utreda och genomföra åtgärder för organdonatorer. Enligt motionären bör en organdonator utöver att få alla kostnader ersatta även få samhällets bevis och uppskattning för sin insats.