bet · GS01KU29 · 2005-03-03 00:00:00 — Dessa öppnamöten är mycket uppskattade av såväl olika intressegrupper, journalistersom allmänheten. har också haft öppnasamrådsmöten inför Europeiska rådets möten, dvs. när EU:s stats- ochregeringschefer har s.k. toppmöten. Under dessa öppna EU-nämndsmöten,där statsministern och ibland också utrikesministern deltagit, harintresset utifrån varit mycket stort, inte minst med tanke på att dessamöten varit direkt- sända i TV. Vid några fall har också vanliga utskottshearingar varit direktsända i TV, vilket på ett helt nytt sätt öppnarupp intresset och möjligheten att delta i debatten och kunskapsinhämtandeti aktuella frågor. Med tanke på detta anser vi att huvudregeln förriksdagens arbetsordning skall ändras till att utskottens och EU-nämndensmöten skall vara öppna men att utskott och , om särskilda skälföreligger, kan besluta om att hålla stängda möten. I Europaparlamentetär i princip alla möten öppna, inklusive utrikesutskottets möten. Enordning med öppna utskottssammanträden är ett sätt att öka intressetför . bör därför med bifall till motion 2004/05:K382som vilande anta i bilaga 2 intaget förslag till lag om ändring iriksdagsordningen.4. Inkomstgarantin, punkt 11 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin meningvad som anförs i reservationen om inkomstgarantin. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:K237 yrkande 4 och bifaller delvis motionerna2004/05:K241, 2004/05:K348 och 2004/05:K427.StällningstagandeDet behövs reformer som gör riksdagsledamöternas inkomstgarantisystemmer likt de trygghetssystem som de allra flesta svenskar har att förlitasig på. Kritiken har fokuserats kring det faktum att vissa riksdagsledamöterkunnat uppbära inkomstgaranti fram till pensionen och på det sättetvara försörjda av det allmänna under hela resten av livet efter uttågetfrån . Ett lämpligt nytt system vore att en inkomstgaranti medlämpliga avtrappningsregler utbetalades automatiskt efterutträdet ur och därefter enbart utifrån en behovsprövning avriksdagsförvaltningen. Detta system borde gälla oavsett hur länge manhar suttit i och vilken ålder man har. Detta för att intesystemet skall uppmuntra att man sitter i länge eller att manhar en viss ålder när man innehar sitt riksdagsuppdrag. Regler för vilkasom då skulle kunna få fortsatt inkomstgaranti borde utarbetas gemensamtmellan partierna. Detta bör med bifall till motionerna 2004/05:K237yrkande 4 (mp) och med delvis bifall till motionerna 2004/05:K241 (s),2004/05:K348 (s) och 2004/05: K427 (fp) ges riksdagsstyrelsen tillkänna.5. Arvodet, punkt 13 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin meningvad som anförs i reservationen om arvodet. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:K372 yrkandena 1 och 2, bifaller delvis motion 2004/05:K371yrkande 1 och avslår motion 2004/05:K237 yrkandena 2 och 3.StällningstagandeDet gällande systemet för fastställande av riksdagsarvodet bör förändrastill förmån för ett system där nivån på arvodet fastställs genom attdet knyts som en fastställd procentsats i förhållande till prisbasbeloppet.Nivån på arvodet bör knytas till av ett prisbasbelopp.Det nuvarande systemet har den uppenbara fördelen att riksdagsledamöternainte fastställer sitt eget arvode, men den stora nackdelen med dagenssystem är att arvodesnivån i princip är opåverkbar. hararvodet höjts med eller, annorlunda uttryckt, . Ett sätt att begränsa riksdagsarvodets utveckling tillännu högre höjder är att göra som i många kommuner och landsting, dvs.knyta arvodet till en fastställd procentsats av prisbasbeloppet. Detskulle ha den uppenbara fördelen att arvodet inte skulle vara föremålför ständig diskussion och nya årliga beslut.Det finns argument för att arvodet skall vara förhållandevis högt. Detminskar risken för att ett stort flertal möjliga ledamöter från olikapartier avstår från att kandidera på grund av att det skulle innebäraen inkomstminskning. Såsom lagstiftare i högsta beslutandepolitiska organ skall ledamöterna vara "omutbara", dvs. inte kunnapåverkas ekonomiskt för att fatta beslut i en viss riktning. Det är denegna övertygelsen och partiets politik som skall avgöra den enskildaledamotens olika ställningstaganden. I internationell jämförelse är desvenska riksdagsledamöterna inte heller speciellt högt arvoderade.Men det handlar också om trovärdighet. Riksdagsledamöterna skall vararepresentativa för sitt parti och dess ståndpunkter och inte minstrepresentativa för folket. Jämfört med de flesta inom väljarkåren harriksdagsledamöterna höga månatliga ersättningar, vilket riskerar attskapa en förtroendeklyfta mellan de folkvalda ledamöterna och det folkde representerar. Den som går från ett låglöneyrke in i kanfå stora problem att anpassa sig tillbaka till den vanliga tillvaronnär riksdagsperioden är över. Arvodet är för högt satt för att underlättaett gott förtroende mellan folk och folkvalda. Nivån på arvodet bördärför knytas till av ett prisbasbelopp (för ).Detta bör med bifall till motion 2004/05:K372 yrkandena 1och 2 (v), med delvis bifall till motion 2004/05:K371 yrkande 1 (v) ochmed avslag på motion 2004/05:K237 yrkandena 2 och 3 (mp) som sin meningge riksdagsstyrelsen till känna.6. Arvodet, punkt 13 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin meningvad som anförs i reservationen om arvodet. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:K237 yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2004/05:K371yrkande 1 och 2004/05:K372 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeArvodena för ledamöter har kraftigt höjts sedan mitten av1990-talet. Detta ter sig dessutom extra bestickande i och med attriksdagens ledamöter beviljade sig själva en mycket stor höjning.Det framstår naturligt som provocerande att en folkvald församling uppbärhöga arvoden eftersom det inte kan bortses ifrån att arvodena som sådana,i enskilda fall, kan komma att bli en grund för det politiska engagemanget.Det är självklart att risken är stor att man med höga arvoden i riksdagenlockas att sitta allt längre och att man jämför sig alltmer med en mindregrupp högavlönade i samhället i stället för med låg- och medelinkomsttagare(som utgör den stora majoriteten av svenska folket).En jämförelse med en genomsnittlig medborgare ger för handen attriksdagsarvodet är på tok för högt och en fullständigt självklar grund förpolitikerförakt. Det finns de som hävdar att det behövs ett högtledamotsarvode i för att man skall locka kompetenta personertill politiken. Sådana uttalanden andas hån mot dem som gett sig in ipolitiken på grund av ett genuint engagemang och inte på grund avprivatekonomiska skäl. Arvodet har mer än fördubblats på tolv år.Det man vinner på det nuvarande systemet med en särskild arvodesnämndär att man själv, som enskild riksdagsledamot, slipper försvaraarvodeshöjningar. Jag anser att det vore bättre om ledamöterna själva öppetoch formellt tog ansvar för arvodesnivåerna. Vid arvodeshöjningar fårledamöterna ta - och bemöta - den kritik en sådan höjning kan tänkasmedföra. Om det nu är riktigt att riksdagsledamöterna skall ha högaarvoden, bör ledamöterna rimligtvis kunna försvara det. Enligt min meningkan emellertid behållas. Dess uppgift skalldock vara att förbereda och ge förslag i arvoderingsfrågor. Arvodesnämndensmotiverade förslag lämnas sedan till , som har att besluta ifrågan. Man kan tänka sig att arvodet skall beräknas utifrån enuppskattning av väljarkårens genomsnittsinkomst. Den oundvikliga konsekvensenav mitt resonemang är att ledamöternas arvoden omgående bör sänkas. Enrimlig sänkning vore på . Då ger man en fingervisning åt vilkethåll man anser att arvodena bör justeras. Detta bör medbifall till motion 2004/05:K237 yrkandena 2 och 3 (mp) och med avslagpå motionerna 2004/05:K371 yrkande 1 (v) samt 2004/05:K372 yrkandena 1och 2 (v) ges riksdagsstyrelsen till känna.7. Stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i ,punkt 14 (m, fp, kd, c, mp)av (), (), (m), HelenaBargholtz (fp), (), (), HelenaHöij (kd) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin meningvad som anförs i reservationen om stödet till riksdagsledamöternas ochpartigruppernas arbete i . Därmed bifaller delvismotion 2004/05:K281.StällningstagandeRiksdagen bör föregå med gott exempel när det gäller regler för hurekonomiska medel får användas. Det råder oklarheter om hur debidrag som partierna erhåller för sitt arbete i får användas.Nyligen har beslutats om ökade resurser till partikanslierna för attöka stödet till riksdagsledamöterna. bör skapa tydliga reglerför detta. Detta bör med delvis bifall till motion 2004/05:K281 (v) gesriksdagsstyrelsen till känna.8. Lobbning, punkt 16 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lobbning. Därmed bifaller motion2004/05:K346.StällningstagandeDet blir allt vanligare med professionella lobbare, dvs. konsulter somhjälper sina uppdragsgivare att påverka politiska beslut. SåvälEuropaparlamentet som har tydliga krav på öppenhet ochregistrering av lobbyister. Också och har regler förlobbning, samt delvis och . I saknas lagregleringav verksamheten, och de professionella lobbarna, som är organiserade iPR-branschföreningen , tillämpar en självreglering som är otydligtutformad.Lobbning ger tillgång till fler vinklingar på problemen ochdärmed ett bättre beslutsunderlag. är det ett demokratisktproblem när principen för politiskt beslutsfattande inte bara är denrepresentativa demokratins "en person, en röst" - utan också lobbningens"pengar köper politiskt inflytande". Dessutom bedrivs lobbning alltförofta i hemlighet, med dold avsändare. vill bl.a. attdet skall vara fritt fram att fungera som rådgivare till företag ochorganisationer som vill påverka politiska beslut i hemlighet. Bara ettfåtal av lobbarna redovisar öppet vilka uppdragsgivare som står bakomde lobbningskampanjer de driver.Det måste bli tydligare vem som är avsändare av olika lobbningsbudskap,och professionella lobbare måste också kunna ställas till svars försin verksamhet.Regeringen bör därför ta initiativ till en statlig utredningmed direktiven att lämna konkreta förslag för att tvinga fram en ökadöppenhet och mer jämlika förutsättningar vid lobbning. Detta bör medbifall till motion 2004/05:K346 (mp) ges regeringen till känna.Särskilda yttranden1. Budgetprocessen, punkt 5 (v)() anför:Den av beslutade utvärderingen av budgetprocessen bör somutskottet framhåller i detta betänkande avvaktas innan beslut omförändringar fattas. menar att denna utvärdering bör innefattaen bedömning av förutsättningarna för att kunna göra långsiktiga ochkorrekta utgiftsprognoser, utgiftstakens konsekvenser för möjlighetenatt föra en aktiv konjunkturpolitik liksom införande av ett inkomstgolv.Andra frågor som bör ingå i utvärderingen är utformningen av sparmåletsamt nivån och användningen av budgeteringsmarginalen.2. Budgetprocessen, punkt 5 (fp)() och () anför:Vi anser att den nu gällande budgetprocessen fyller sitt syfte. Vi delarmotionärens bedömning att det andra steget i processen har kommit attbli ganska betydelselöst. Vår slutsats är emellertid i stället att detandra steget bör förenklas. Den tid som därigenom frigörs bör användastill angelägnare uppgifter, såsom granskning, utvärdering och uppföljning.3. Ärendefördelningen, punkt 7 (m)(), (m) och () anför:Starka skäl talar för att de fyra diskrimineringsombudsmännen börsammanföras till en myndighet finansierad av ett gemensamt anslag.Diskrimineringskommittén som överväger denna fråga skall redovisa sittuppdrag . Detta förslag bör avvaktas innan beslut fattas.4. Ärendefördelningen, punkt 7 (fp)() och () anför:Vi delar de uppfattningar som har kommit till uttryck i de avvikandemeningarna i socialförsäkringsutskottets yttrande. Eftersom frågan omutskottsindelning och ärendefördelning övervägs inom Riksdagskommitténavstår vi emellertid från att reservera oss.5. Hanteringen av EU-frågor, punkt 8 (fp)() och () anför:Folkpartiet har krävt att fackutskotten ges en tydligareroll i granskningen av europeisk politik inom sitt område. Vi har ocksåföreslagit att sammanträden som grundregel skall vara öppna.Det är viktigt för att förankra Europatanken i svensk inrikespolitikoch skulle höja kvaliteten i det parlamentariska arbetet i EU-nämndenoch fackutskotten. Med hänsyn till att båda frågorna är föremål förberedning avstår vi nu från att reservera oss till förmån för motion2002/03:K12 yrkande 7.6. Hanteringen av EU-frågor, punkt 8 (c)() anför:Centerpartiet har krävt en tydlig förändring av hantering avEU-frågorna. För att göra EU-frågorna till vad de är, en naturlig delav arbete, måste frågorna hanteras i fackutskotten. Centerpartiethar föreslagit att skall läggas ned för att tydligt återförafrågorna dit de hör hemma - i utskott och kammare. Den rapport somlämnades från referensgruppen för EU-frågor har skissat på vägar attstärka utskottens roll. Ännu har inga förslag lagts fram för riksdagenmed anledning av rapporten, men förutsätter att så kommeratt ske i närtid, och jag avstår därför från att nu reservera mig.7. Hanteringen av EU-frågor, punkt 8 (mp)() anför:Miljöpartiet har krävt att fackutskotten ges en tydligareroll i behandlingen av EU-frågor. Det är viktigt för att höja kvalitetenpå EU-arbete. Med hänsyn till att frågan är föremål förberedning avstår vi nu från att reservera oss.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotion från allmänna motionstiden /03:Fi216 av m.fl. (v):3. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om att vid upphandlingar ställer krav på attprodukterna är rättvisemärkta.4. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om att vid upphandlingar skall välja miljömärktaprodukter.5. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om att vid upphandlingar skall ställa krav påatt skogs- och träbaserade produkter kommer från skog som är FSC-certifierad.Motion från allmänna motionstiden /04:Sf396 av m.fl. (c):16. beslutar att förflytta migrationspolitiken frånsocialförsäkringsutskottet till arbetsmarknadsutskottet.Motion med anledning av skr. 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:sframtid2003/04:K12 av m.fl. (fp):7. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om förändrade och öppnare arbetsformer i den svenskariksdagen med anledning av de nationella parlamentens vidgade roll enligtkonventsförslaget.Motioner från allmänna motionstiden /05:K214 av ():beslutar om regler som ger möjlighet att ge riksdagsledamöterkortare tjänstledighet för att de skall kunna "jobba på sina ordinariejobb".2004/05:K224 av ():tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om att ta bort riksdagsledamöternas särskildakostnadsersättning.2004/05:K237 av ():2. beslutar ändra lagen (1993:1426) med instruktion förRiksdagens arvodesnämnd och lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter på ett sådant sätt att fattar beslut omriksdagsledamöternas arvoden efter förslag från arvodesnämnden.3. beslutar, vid bifall till yrkande 2, att ledamöternasarvoden skall sänkas med per månad.4. beslutar om ett reformerat inkomstgarantisystem för riksdagensledamöter i enlighet med vad som i motionen anförs.2004/05:K238 av ():1. beslutar att föra över frågor rörande asylpolitik tillutrikesutskottet från socialförsäkringsutskottet.2. beslutar att föra över frågor om integrationspolitik tillarbetsmarknadsutskottet från socialförsäkringsutskottet.2004/05:K241 av ():tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om att politiker som döms för så grova brott att de avsättsfrån sitt uppdrag därmed automatiskt förlorar sin pensionsrätt frånriksdagen.2004/05:K242 av ():tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om hemsida.2004/05:K270 av Per ():beslutar att slopa uppropet i samband med öppnandevid de tillfällen då det inte finns en nyvald riksdag.2004/05:K276 av ():beslutar om sådan lagändring att riksdagsledamöter kan delaförtroendeuppdraget på två personer i enlighet med vad som i motionenanförs.2004/05:K281 av Per ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skapa regler för hur ekonomiska medel till partierna skallanvändas.2004/05:K304 av ():begär att riksdagsstyrelsen beslutar om sådan ändring sominnebär att det införs lunch- och middagsuppehåll för kammaren.2004/05:K331 av ():tillkännager för riksdagsstyrelsen vad i motionen anförs ombehovet av en utvärdering av den nya budgetprocessen.2004/05:K346 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att tillsätta en utredning för en ökad öppenhet vid lobbyingoch mer jämlika förutsättningar att lobba.2004/05:K348 av ():tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om ersättningar till riksdagsledamöter som förlorat sittförtroendeuppdrag genom domstolsbeslut.2004/05:K350 av ():tillkännager för riksdagsstyrelsen vad i motionen anförs omett program för öppnande utan religiösa inslag.2004/05:K371 av m.fl. (v):1. beslutar att uppdra till riksdagsstyrelsen att lägga framförslag till som innebär att systemet med arvodesnämnd föratt fastställa ledamöternas arvoden slopas, och att styrelsen i ställetöverväger införandet av ett system där nivån på arvodet fastställs genomatt det knyts som en fastställd procentsats i förhållande tillprisbasbeloppet, ett allmänt löneindex eller liknande.2. beslutar att överväga att ta bort och inordnakostnadsersättningeni riksdagsarvodet.2004/05:K372 av m.fl. (v):1. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om att ändra det gällande systemet för fastställande avriksdagsarvodet till förmån för ett system där nivån på arvodet fastställsgenom att det knyts som en fastställd procentsats i förhållande tillprisbasbeloppet.2. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om att nivån på arvodet bör knytas till av ettprisbasbelopp.3. tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om att kostnadsersättningen bör räknas in i riksdagsarvodet.2004/05:K382 av och (båda mp):beslutar om ändring av riksdagsordningen i den del som gällermöten med utskott och i enlighet med vad som i motionen anförs.2004/05:K388 av och (båda s):tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om utveckling av formerna för debatter.2004/05:K408 av ():tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad somanförs i motionen om en utredning med syfte att utforma regler för huren begränsning av den enskilda motionsrätten kan gestalta sig samt hurvoteringsreglerna kan utformas i syfte att minska antalet voteringarför att öka effektiviteten i arbete.2004/05:K411 av ():tillkännager för riksdagsstyrelsen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av att förändra och förnya formerna förmotionsrätten och motionshanteringen i riksdagen.2004/05:K414 av m.fl. (kd):begär att riksdagsstyrelsen efter en utvärdering återkommertill med förslag på lösningar för att åstadkomma en merrelevant process för andra steg i budgetbehandlingen.2004/05:K426 av Elisebeht ():begär att riksdagsstyrelsen låter utreda riksdagsordningensregler om jäv.2004/05:K427 av och (båda fp):begär att riksdagsstyrelsen återkommer med förslag till hurinkomstgarantin för riksdagsledamöter kan avskaffas.2004/05:K444 av m.fl. ( v):6. begär att riksdagsstyrelsen återkommer med förslag tilländring i riksdagsordningen för inrättande av ett jämställdhetsutskotti riksdagen.2004/05:U280 av m.fl. (mp):9. begär att riksdagsstyrelsen antar som målsättning attupphandla i första hand rättvisemärkta varor till förvaltning, matsalaroch cafeterior i riksdagen.2004/05:U317 av m.fl. (mp):1. beslutar om ändring i riksdagsordningen för att tydliggöravilket utskott i som har det övergripande ansvaret för frågorom politik i och och på vilket sätt relateradefrågor som tas upp i , utrikes- och finansutskottet skallhanteras mellan utskotten i enlighet med vad som anförs i motionen.2004/ 05:Sf366 av Per m.fl. (m):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att Ombudsmannen mot etnisk diskriminering överförs tillutgiftsområde 14.2004/05:So600 av och (båda kd):3. tillkännager för riksdagsstyrelsen vad som anförs i motionenom att tillsätta ett familjeutskott.Bilaga 2Reservanternas lagförslagFörslag till lag om ändring i riksdagsordningenHärigenom föreskrivs att4 kap. 13 riksdagsordningen skall ha följande lydelse.4 kap.13 §Ett utskott skall sammanträda inom stängda dörrar. Utskottet får dockbesluta att ett sammanträde till den del det avser inhämtande avupplysningar helt eller delvis skall vara offentligt. Ett utskott skallsammanträda inom öppna dörrar. Om det finns särskilda skäl får utskottetdock besluta att ett sammanträde helt eller delvis skall vara slutet.Ettutskott får medge att även någon annan än en ledamot, en suppleant elleren tjänsteman i utskottet är närvarande vid ett slutet sammanträde, omdet finns särskilda skäl.Vid en offentlig del av ett utskottssammanträde är företrädare för enstatlig myndighet inte skyldig att lämna en uppgift för vilken sekretessgäller hos myndigheten.Denna lag träder i kraft den 1 januari 2007.Bilaga 3Utrikesutskottets yttrande 2004/05:UU2yBilaga 4Socialförsäkringsutskottets yttrande 2004/05:SfU2yBilaga 5Arbetsmarknadsutskottets yttrande 2004/05:AU2y