bet · GT01TU4 · 2005-12-01 00:00:00 — I kammardebatten angavs också att det skulle ställas en konkret fråga till om man utifrån de uppdrag och det underlag som man har beträffande bredbandsutbyggnaden kan ge en försäkran om att man tittat på de kommunala överklaganden som gjorts och att man följer de pengar som har fördelats och ser efter om de fördelats på ett rättvist och konkurrensneutralt sätt (yrkande 1). I samma motion anförs också att ett antal kommunala stadsnätsbolag har valt att på eget initiativ ta ett steg längre upp i värdekedjan och vill nu även erbjuda tjänsteinnehåll. Det står i strid med de villkor som satt upp för att man skall få del av statsbidragen. I stället för att vara en offentlig aktör som tillgodoser kommuninvånarnas behov av att få tillgång till fibernät har stadsnäten snarare kommit att bli ett hinder för utvecklingen. Kommunerna skall inte ägna sig åt sådana affärer som det privata näringslivet kan sköta. Det vore bättre om man satsade skattemedel på de områden där privata företag inte vill investera till följd av bristande lönsamhet. Tillsammans kan kommunala nät och privata nätägare se till att hela befolkning får tillgång till den nya tekniken snabbare. Men då får inte kommunerna rycka undan förutsättningarna för ett sådant samspel genom egen monopoliseringsiver (yrkande 2). Utskottet behandlade motionsförslag om bredbandsutbyggnaden i betänkandet (bet. 2004/05:TU9) IT och elektroniska kommunikationer. Utskottet utgick då ifrån att regeringen i den aviserade IT-propositionen kommer att redovisa en strategi för de fortsatta IT-satsningarna, så att , som en ledande nation på IT-området, kan flytta fram positionerna. I detta sammanhang bör infrastrukturen på IT-området ha en given central plats. Utskottet kan konstatera att totalt ca av statliga medel har avsatts för bredbandsutbyggnaden. Länsstyrelserna redovisar i en rapport, baserad på enkäter, bl.a. uppgifter om hur de olika stödformerna för bredbandsutbyggnaden utnyttjats t.o.m. . () redovisar i rapporten i att antalet kilometer nät av fiber och radio ökat jämfört med närmast föregående år. Utskottet kan också konstatera att i stort sett alla kommuner som kan få statligt bredbandsstöd kommer att utnyttja denna möjlighet. Konkurrensutsättningen av stödet för utbyggnad av ortssammanbindande nät har avslutats eller påbörjats av i stort sett samtliga stödberättigade kommuner. Enligt tillämpliga stödförordningar skall kommunernas medfinansiering uppgå till av de stödberättigade projektkostnaderna. Länsstyrelsernas enkät visar dock att av de avtal som slutits har nästan tre fjärdedelar av kommunerna gått in med en högre medfinansiering för att få till stånd en utbyggnad i enlighet med programmet. Enligt enkätsvaren torde detta bero främst på den svaga marknaden, som inte har kunnat finansiera utbyggnaden i den omfattning som ursprungligen var avsikten. Utskottet vill i sammanhanget också peka på vad som anfördes i betänkandet (bet. 2004/05:TU17) Åtgärder inom kommunikationsområdet med anledning av stormen över . Utskottet förutsatte att vid nedgrävning av elkraftledningar söks en samordning ske med utbyggnaden av bredband för elektroniska kommunikationer. Utskottet ser därför positivt på att regeringen i propositionen bl.a. pekar på att och , som har egen infrastruktur lämplig att använda vid utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet, särskilt bör beakta delmål 3 om tillgänglighet och att och bör redovisa hur de har levt upp till målet. Utskottet instämmer också i vad regeringen anser om att upplåtelse av kanalisationsutrymme i statligt ägd infrastruktur inklusive statliga bolag kan bidra till en snabbare bredbandsutbyggnad. Mot bakgrund av att olika operatörers och tjänsteleverantörers möjlighet att leverera sina tjänster är avgörande för att det IT-politiska målet skall kunna uppnås är det viktigt att belysa vilka hinder som föreligger för tillgänglighet till elektroniska kommunikationsnät. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att låta tillsätta en utredare som kan belysa tillgängligheten till fysisk infrastruktur. Som framgår ovan har regeringen uppmärksammat frågor av det slag som aktualiserats i motionerna om bredbandsutbyggnaden. Utskottet utgår ifrån att de i motionerna väckta förslagen kommer att bli belysta i den av regeringen aviserade utredningen. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionsförslagen. Utskottet behandlade bl.a. konkurrensfrågor och bredbandsutbyggnaden i betänkandet (bet. 2004/05:TU9) IT och elektroniska kommunikationer. Utskottet utgick då ifrån att regeringen i den aviserade IT-propositionen kommer att redovisa en strategi för de fortsatta IT-satsningarna, och förutsatte att frågor om konkurrensen i samband med bredbandsutbyggnad, i enlighet med vad som efterfrågades i motionerna, skulle komma att övervägas i det sammanhanget. Som framgått aviserar regeringen en utredning när det gäller tillgängligheten till fysisk infrastruktur. Även om det finns en väl utbyggd infrastruktur kan det finnas hinder i form av prissättning, såväl mot slutanvändare som mot operatörer, tekniska krav och andra villkor, exklusivitetsavtal och andra inlåsningseffekter. Tillgänglighet är en av förutsättningarna för att enskilda och myndigheter skall få tillgång till säkra och effektiva elektroniska kommunikationer och största möjliga utbyte vad gäller urval, pris och kvalitet, vilket är målet för den nya lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (Lek). Utskottet vill också framhålla sitt uttalande i betänkandet (bet. 2004/05:TU9) IT och elektroniska kommunikationer om att vartefter utbyggnaden av IT-infrastruktur fortskrider har frågan om öppenhet i näten fått ökad aktualitet. Ökad tillgänglighet till nät och tjänster uppnås om näten upplåtes till alla på skäliga och ickediskriminerande villkor. Brister i tillgänglighet till tjänster kan orsakas dels av att tjänsten är bunden till en viss Internetoperatör, dels av krav gällande uppkopplingen. Det kopparbaserade accessnätet är i många fall fortfarande det enda alternativet för de flesta användare för att få tillgång till elektroniska tjänster. Ägaren till det kopparbaserade accessnätet, , har ålagts särskilda skyldigheter enligt Lek avseende tillträdet till accessnätet med tillhörande installationer. Det förekommer dock klagomål mot från andra operatörer att de hindras tillträde till accessnätet. Utskottet välkomnar därför den av regeringen aviserade utredningen om tillgängligheten till fysisk infrastruktur och utgår ifrån att resultatet av denna utredning leder till - i enlighet med vad som efterfrågas i motionerna - att utveckla en väl fungerande marknad inom området. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionsförslagen. Beslut enligt lagen om elektronisk kommunikation Utskottets förslag i korthet Utskottet hänvisar till den särskilda utredaren som skall utföra en avstämning med analys av myndighetsorganisationen inom området för elektronisk kommunikation och föreslå de förändringar som anses nödvändiga. Utskottet förutsätter att motionsförslaget om som övervakare övervägs i det sammanhanget. Motionsförslaget avstyrks därmed. Enligt regeringens bedömning avser regeringen att följa utvecklingen beträffande överklaganden av beslut enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation noga. En utredning bör tillsättas för att utreda och lämna förslag till åtgärder som, med beaktande av rättssäkerhetsaspekter, kan effektivisera beslutsprocessen och korta tiden fram till dess att beslut enligt lagen vinner laga kraft. Utredningen bör ske i samverkan med den avstämning med analys av myndighetsorganisationen inom området för elektronisk kommunikation som regeringen avser att låta utföra . I motion 2005/06:T500 avChrister Winbäck m.fl. (fp) anförs bl.a. att i regeringens proposition (prop. 2002/03:110) Lag om elektronisk kommunikation, m.m. föreslogs att () också skulle kontrollera tillämpning och tvister inom den nya lagens område. I samband med behandling av propositionen hävdade liberalerna - i likhet med flera remissinstanser - att det är ett principiellt problem med att samla normerande, verkställande och dömande funktioner inom en och samma myndighet. Starka skäl talade redan då för att ge uppgiften att kontrollera tillämpning och bedömning av tvister inom lagens område. Arrangemanget med PTS som ansvarig även för detta sågs som tidsbegränsat. Det är nu dags att skilja de olika funktionerna och att lägga den kontrollerande funktionen på (yrkande 7). Med anledning av motionsförslaget om som övervakare vill utskottet erinra om att regeringen beslutade att (dir. 2005:16) skall ges ytterligare ett uppdrag (dir. 2005:105). Uppdraget innebär att utvärdera beslutsprocessen enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och lämna förslag till åtgärder som kan effektivisera processen. Utredaren skall även utföra en avstämning med analys av myndighetsorganisationen inom området för elektronisk kommunikation och föreslå de förändringar som anses nödvändiga. Utskottet förutsätter att motionsförslaget om som övervakare kommer att övervägas i det sammanhanget. Motionsförslaget avstyrks därmed. Regeringen bedömer att när det gäller grunden för den långsiktiga radiospektrumpolitiken bör den positiva inriktningen vid tillståndsgivning, tillgång för alla till radiotjänster, möjligheten att främja innovation och utveckling samt beaktande av individens och näringslivets behov ligga till grund för den långsiktiga strategin för radiospektrumpolitik vid internationellt deltagande. Regeringen bedömer också att när det gäller användning av frekvensutrymmet för analoga tv-sändningar bör samhällets behov, önskemål och möjliga användningar av det frekvensutrymme som frigörs i samband med att de analoga markbundna tv-sändningarna upphör utredas. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i fråga om radiospektrumpolitik. Regeringen bedömer att utbyggnaden av nät för elektronisk kommunikation bör ske så att befintlig och nytillkommande infrastruktur samutnyttjas i största möjliga utsträckning utan att konkurrensen snedvrids. Som skäl för regeringens bedömning anförs bl.a. att uppförandet av flera parallella nät, med tillhörande utrustning, kan medföra problem i förhållande till andra intressen, exempelvis kraven på hållbar utveckling och kraven vid natur- och miljöutnyttjande. förväntas utbyggnaden av elektroniska kommunikationsnät, inklusive , att öka. En särskild utredare har fått i uppdrag att undersöka behovet av ändrade regler för samlokalisering av m.m. som ingår i allmänna kommunikationsnät för elektronisk kommunikation (dir. 2005:16). Arbetet skall bedrivas mot bakgrund av den tekniska, miljömässiga och marknadsmässiga utvecklingen som sker inom området samt de rättsakter som är tillämpliga, bl.a. Lek och (1987:10). Utredaren skall redovisa dels hur samlokalisering i kommer till stånd på den svenska marknaden respektive hur samlokalisering fungerar i andra länder, dels hur ändamålsenliga regler och tillämpning är utifrån miljöhänsyn och målet om en väl fungerande konkurrens. Utredaren skall vidare göra en bedömning av i vilken mån ändrade regler kan påverka den samhällsekonomiska effektiviteten. Utredaren skall utarbeta de författningsförslag som övervägandena ger anledning till. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Utskottet kan konstatera att överlämnat sitt betänkande till infrastrukturminister . Utredningen föreslår i betänkandet (SOU 2005:97) När en räcker - mastdelning för miljön, förändringar i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation och (1987:10) för att fler samlokaliseringar skall komma till stånd. Utgångspunkten är att antalet frivilliga avtal skall öka. När operatörerna inte kan enas skall det dock vara möjligt med tvingande åtgärder. Utredningens förslag innebär sålunda att det skall vara möjligt att besluta om samlokalisering när det är av betydelse för att skydda miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet eller för att uppnå mål för fysisk planering. () skall inte behöva avvakta ett avslag på en bygglovsansökan för en ny mast innan beslut om samlokalisering kan ske. Utskottet välkomnar att regeringen skyndsamt låtit utreda frågan om en samlokalisering i och förväntar att utredningsresultatet blir föremål för riksdagsbehandling . Sårbarheten i IT-infrastrukturen med anledning av stormen Utskottets förslag i korthet Utskottet framhåller att elektroniska kommunikationsnät är en mycket viktig del och oumbärlig länk i infrastrukturen. Det är därför av avgörande betydelse att den är robust, säker och uthållig i krissituationer. Det är betydelsefullt att erfarenheterna som stormen inneburit tas till vara. Utskottet välkomnar därför att regeringen har för avsikt att återkomma till dessa frågor i en särskild proposition om samhällets säkerhet. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionsförslagen om bl.a. åtgärder för att minska sårbarheten i infrastrukturen. Jämför reservationerna 14 (m, fp, kd, c), 15 (c) och 16 (c). I propositionen anför regeringen att en svår storm drabbade södra och . Den påverkade många funktioner i samhället, bl.a. blev över en kvarts miljon abonnenter utan telefonförbindelse. Både den fasta och mobila telefonin påverkades. Stora områden i södra och drabbades. Radio- och tv-sändningarna fungerade emellertid i stort sett utan avbrott. Det främsta skälet till att de elektroniska kommunikationerna slutade fungera vid stormen var att elförsörjningen inte längre fungerade. Telestationer och mobilradiobasstationer behöver elförsörjning för att kunna förmedla trafiken i näten. Stormen medförde förstörda teleledningar, och utrustning. Stormfällda träd försvårade även det intensiva reparationsarbete som följde. () följde löpande arbetet efter stormen. Läget redovisades i lägesrapporter till och . PTS inkom också med en rapport som beskrev konsekvenserna av stormen och vilka förebyggande åtgärder som vidtagits av myndigheten före stormen. PTS har även före stormen bedrivit ett omfattande arbete för att förbättra robustheten i de elektroniska kommunikationsnäten. har PTS t.ex. investerat i 300 reservelverk som bidrar till driftsäkerheten i kommunikationsnäten vid elavbrott. Genom en ändring i lagen om elektronisk kommunikation (bet. 2004/05:TU17, rskr. 2004/05:201, SFS 2005:240) omfattas fr.o.m. alla allmänna kommunikationsnättjänster och av de krav på god funktion och teknisk säkerhet jämte uthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid, som tidigare endast gällde för det fasta telenätet. Genom lagändringen kommer kravet på robusthet alltså även att omfatta t.ex. mobiltelefonnäten. Elektroniska kommunikationsnät är en mycket viktig infrastruktur och det är av stor vikt att denna fungerar i krissituationer. Ändringarna i lagen om elektronisk kommunikation kommer att bidra till detta. Det är betydelsefullt att erfarenheterna som stormen inneburit tas till vara och regeringen har därför för avsikt att återkomma till dessa frågor i en särskild proposition om samhällets säkerhet. I motion 2005/06:T422avMaria () anförs bl.a. att den storm som drabbade saknar motstycke i modern tid. Under stormens första timmar försvann såväl fast telefoni som mobiltelefoni i de värst drabbade områdena. Dessutom slutade SOS-numret 112 att fungera vilket innebar att de som var satta i nöd inte ens kunde komma i kontakt med omvärlden. Detta är naturligtvis inte acceptabelt i ett välfärdsland. En utredning måste klargöra hur 112 kunde sättas ur funktion som övrig telefoni, och hur säkerheten kan höjas för framtiden (yrkande 1). I motion 2005/06:N481 avMaud m.fl. (c) anförs bl.a. att goda kommunikationer är en nyckelfråga i det moderna samhället. En väl utbyggd fysisk infrastruktur i form av vägar, järnvägar, elförsörjning och telekommunikationer i alla delar av landet är av avgörande betydelse för att skapa tillväxt i företagande på landsbygden. Ansvaret för en väl utbyggd fysisk infrastruktur med hög standard utgör en av statens kärnuppgifter. Mycket i samhället kan och skall överlämnas till marknadens aktörer och konkurrensutsättas men huvudansvaret för den fysiska infrastrukturen får staten aldrig smita ifrån. Stormen som drog över visade på fullständigt oacceptabla brister i el-, tele- och mobilnäten som drabbade både företag och hushåll i de aktuella områdena orimligt hårt. Dessa brister visar med all önskvärd tydlighet att landsbygden behöver få en större säkerhet i dessa frågor. Det som hände i får nu fungera som en väckarklocka för en rejäl upprustning av infrastrukturen på hela den svenska landsbygden. framhåller behovet av en god och tillförlitlig infrastruktur, både fysisk och digital (yrkande 10). I motion 2005/06:U384 av m.fl. (kd) anförs bl.a. att teknisk infrastruktur (såsom elförsörjning, kommunikationer och IT-system) har blivit allt viktigare för samhällets funktioner. Ju mer utvecklad och tillgänglig tekniken blir, desto mer beroende, sammankopplade och därmed sårbara blir de tekniska systemen. Stormen har med all önskvärd tydlighet visat hur bräckliga tekniska system kan vara ställda inför naturens krafter. anser att forskning som tydliggör och kartlägger svensk sårbarhet inför störningar i IT- och elsystem måste prioriteras. Vårt samhälle måste bli mer robust. Den övergripande strategin och samordningen av säkerheten i samhällsviktiga funktioner bör riksdag och regering ansvara för. Det är därför viktigt att, bl.a. de säkerhetsrelaterade intentioner och förslag som återfinns i regeringens proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället omvandlas till konkreta åtgärder. Det handlar bl.a. om tillgång till robust, korrekt och spårbar tid, en strategi för ett säkrare Internet och mycket annat (yrkande 7). I motion 2005/06:T328 avClaes Västerteg och () anförs. bl.a. att orkanen härjningar i visade på ett hårdhänt sätt hur sårbart vårt samhälle är. medförde att människor var utan el och telefon . En av elavbrottets konsekvenser var att mobilnät lamslogs under ganska så många timmar. I en katastrofsituation där många behöver kunna ringa SOS m.fl. är mobilnät mycket viktigt. Utslagningen av mobilnätet är ett av många exempel på hur dålig beredskap både samhället och leverantörerna av vår grundläggande infrastruktur har inför en katastrof av mått. För att säkerställa strömförsörjningen skall det ställas krav på att mobiloperatörerna tar ett större ansvar för att säkerhetsställa elförsörjningen med reservkraft när det blir avbrott i den ordinarie elförsörjningen (yrkande 1). I motion 2005/06:T366 avJan och () anförs bl.a. att drog över . Genom de oerhörda mängder skog som fälldes slogs stora delar av den tekniska försörjningen ut. Många var utan elleveranser i veckor. Den fasta telefonin slogs ut och fungerar i skrivande stund högst otillfredsställande. Att mobiltrafiken så snabbt slogs ut berodde på att mobilmasternas back up på kraftförsörjning var klart otillräcklig. De batterier som är avsedda att stå för elförsörjningen vid ett avbrott klarar att försörja masten . Detta är klart otillräckligt. Elkraftverk som kan driva masten kontinuerligt vid avbrott är enligt vår uppfattning ett minimikrav. Det ryms inom rimliga investeringskostnader, om man ser till den nytta det utgör i ett krisläge. Att det finns reservkraft skall vara ett krav på samtliga operatörer. I motion 2005/06:T390 avMargareta och () anförs bl.a. att i samband med stormen blev vi som drabbades av den medvetna om att mobiltelefonsystemet inte var att lita på i sådana katastroflägen. På en del platser i de områden där det fanns täckning var det ändå tyst i mobiltelefonerna i många dagar. Problemet berodde på att det inte fanns reservkraft vid mobilmasterna utan när elnätet blev utslaget tystnade också mobiltelefonerna. De allra flesta som har mobiltelefon har litat på att om det bara finns täckning kommer systemet att fungera. Det var en obehaglig överraskning att så inte var fallet. kunde operatörerna ställa dit reservkraftverk vid masterna men då blev de på sina ställen stulna. Det gjorde att det tog innan trafiken kom i gång igen. För att en sådan händelse inte skall upprepas bör samhället ställa ett större krav på operatörerna att ha reservkraftverk i anslutning till mobilmasterna och att de också är skyddade för stöld och åverkan. I motion 2005/06:T328 avClaes Västerteg och () anförs. bl.a. att under räddningsarbetet efter härjningar visade det sig även att de som hade eller skaffade sig utländska mobiltelefonabonnemang hade bättre tillgång till nätet än de med svenska abonnemang. Skälet till detta var att de utländska abonnemangen söker efter den starkaste sändaren oavsett vilken operatör som äger sändaren. För att säkerställa möjligheten att kommunicera även i situationer med svåra påfrestningar bör mobiltelefonnäten göras kompatibla, dvs. genom s.k. roaming blir de fungerande masterna tillgängliga för alla oavsett operatör (yrkande 2). I motion 2005/06:T425 avTomas m.fl. (s) anförs. bl.a. att stormen följder blev drastiska för tusentals medborgare. Under det inledandet skedet av krishanteringen framkom tydligt det starka behovet av fungerande kommunikationsnät. När den fasta telefonin snabbt slogs ut blev mobilnätet helt avgörande för säkerställande av räddningsinsatser m.m. I stora delar av regionen var dock störningarna i mobilnätet avsevärda. Från krisledningen ställdes då önskemål till om snabbt beslut om nationell roaming. Nationell roaming innebär att operatörer med eget nät för mobila teletjänster blir skyldiga att tillhandahålla kapacitet för andra operatörer. Erfarenheten från krishanteringen i samband med stormen visade dock att någon beredskap för snabbt beslut om nationell roaming knappast fanns. Det är med andra ord angeläget att beslut om nationell roaming kan tas väsentligt snabbare för att i realiteten kunna fungera vid krissituationer. Regeringen bör överväga olika åtgärder för att förstärka möjligheten att använda nationell roaming vid krishantering. Ersättningsfrågor i samband med teleavbrott m.m. I motion 2005/06:T287 avEskil och () anförs bl.a. att stormen som drog över visade på fullständigt oacceptabla brister i el-, tele- och mobilnäten som drabbade både företag och hushåll i de aktuella områdena orimligt hårt. Det som hände i får nu fungera som en väckarklocka för en rejäl upprustning av infrastrukturen på hela den svenska landsbygden. Ett sätt kan vara att på marknadens villkor få till stånd en kraftfull upprustning av det fasta telenätet i hela landet, liksom att på elsidan införa en lagstadgad rätt till avbrottsersättning. För nätägare på elområdet införs snart en skyldighet att utge ersättning vid avbrott överstigande . En sådan lagstiftning även på teleområdet är vi övertygade om skulle få nätägaren att kraftfullt investera i en bättre fungerande teleinfrastruktur. I motion 2005/06:T300 avAgne m.fl. (c) anförs bl.a. att en av anledningarna till att nätoperatören inte vill påskynda arbetet med att reparera det fasta nätet är kostnaden samt att konkurrerande teleoperatörer kan komma att få nytta av den aktuella nätoperatörens reparationsarbete. Den låga ersättningen för avbrottet gentemot abonnenten driver heller inte på reparationsarbetet. Det är uppenbart att upprepade ansträngningar att få aktuell nätoperatör att ta sitt fulla samhällsansvar inte hjälper. Eftersom det dessutom är konkurrens om kunder på det svenska telenätet har inte telenätoperatören samma krav på sig som elbolagen att laga ledningarna. Det är därför dags att skärpa lagstiftningen. Motionärerna föreslår att regeringen återkommer till med förslag om en skärpning av telelagen så att kraven på att teleoperatörerna snabbare måste åtgärda ledningsavbrott och att ersättningen till telekunderna för avbrott skärps. I motion 2005/06:T422avMaria () anförs bl.a. att teleoperatörer bör vara skadeståndsskyldiga gentemot den enskilde när de inte kan leverera vad de lovat. Detta bör fastställas i lag (yrkande 2). Utskottet behandlade motionsförslag väckta med anledning av stormen i betänkandet (bet.