bet · GS01UBU14 · 2005-06-02 00:00:00 — I propositionen skriver regeringen endast att resurserna somavsatts inte räcker till en 55-årsgräns. Beräkningarna lyser med sin frånvaro.För det andra saknas ordentligt beräkningsunderlag och analys av hur försla-gen påverkar den enskildes återbetalningsmöjligheter och därmed indirektstatens kostnader för studiemedelssystemet. Generellt gäller att ju färre år enperson kan arbeta för att dra nytta av sin nya utbildning, desto svårare blir datt hinna betala av lånen. Eftersom avvisar rekryteringsbidragetsom sådant, motsätter vi oss också förändringar vad gäller åldersgränsen föratt kunna erhålla detta bidrag.11. Åldersgränser och antalet veckor med rätt till studiemedel föräldre (punkt 6) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111 tilllag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 3 kap. 3 och 9 §§samtlag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderandesåvitt avser 5 §med de ändringar som framgår av bilaga 3.Därmed bifaller motion2004/05:UbU14 yrkandena 2-4samt avslår motionerna2004/05:Ub13 yrkandena 1 (i denna del) och 2 (i denna del) samt2004/05:Ub223.StällningstagandeKristdemokraterna anser att åldersgränsen för studiemedel och för att erhållarekryteringsbidrag bör vara i stället . är en mer vedertagåldersgräns, studiebidrag på utbildningar till bristyrken beviljas t.ex. i dagt.o.m. Som en följd av förslaget att studiemedel skall kunna gesfram till anser jag också att lånetrappan skall påbörjas vid 46 åroch avslutas vid 55 år.12. Undantag från veckogränserna för äldre (punkt 7) - mav (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag i proposition 2004/05:111 till lag omändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 3 kap. 8 § fjärde stycket.Därmed bifaller motion2004/05:Ub13 yrkande 1 (i denna del).StällningstagandeVi anser att regeringens förslag att den som är eller äldre skall kunna fstudiemedel än vad veckogränserna i övrigt medger om det finnssärskilda skäl bör avvisas. Enligt vår uppfattning saknas en tillräcklig analysav kostnaderna för förslaget och hur det kommer att påverka studenternasåterbetalningsförmåga.13. Undantag från veckogränserna i övrigt (punkt 8) - m, fp, kdav (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen.Därmed bifaller motionerna2004/05:Ub14 yrkande 5,2004/05:Ub321 yrkande 10 och2004/05:Ub469 yrkande 7samt avslår motionerna2004/05:Ub397 yrkande 1 och2004/05:A245 yrkande 2.StällningstagandeAlla som har gått på en lång sammanhållen utbildning skallha möjlighet att få dispens vid särskilda skäl för att kunna slutföra sin utbilning. "Synnerliga skäl" för att få dispens - som infördes med det nya studie-medelssystemet - bör ersättas med "särskilda skäl". Om inte CSN kan varamer generöst med sina dispenser kan detta leda till en negativ kunskapssynsom inte värderar kunskaper inom skilda ämnesområden. Det är inte hellerekonomiskt lönsamt för samhället att avstå från t.ex. en termins extra utbetal-ning som kan leda till att en läkare blir färdigutbildad. Det kan också leda tipersonliga tragedier om studierna inte avslutas.14. Återbetalning av studielån (punkt 10) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111 till lag omändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 4 kap. 6 § samt bifallermotion2004/05:Ub14 yrkande 6samt avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 11,2004/05:Ub299 och2004/05:Ub324 yrkande 1.StällningstagandeKristdemokraterna menar att regeringen måste vidta åtgärder för attåterbetalningstiden på ett enkelt sätt skall kunna justeras för dem som förststuderar med lån, sedan arbetar ett tag, därefter återgår till studier med lånatt sedan åter börja arbeta. Effekten för dessa personer kan bli att årsbeloppeinnebär en orimlig återbetalningsbörda för den enskilde.15. Återbetalning av studielån (punkt 10) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111 till lag omändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 4 kap. 6 § samt bifallermotionerna2004/05:Ub276 yrkande 11 och2004/05:Ub324 yrkande 1samt avslår motionerna2004/05:Ub14 yrkande 6 och2004/05:Ub299.StällningstagandeCenterpartiet anser att regeringen skyndsamt bör utreda effekterna för depersoner som har studielån i flera system och också föreslå lämpliga åtgärder.Många har problem med att de har lån i upp till tre studiemedelssystem, ochdärmed blir återbetalningstakten väldigt hög. Sedan det nya studiemedelssy-stemet, infördes har antalet personer som inte betalat sin studieskuld hoskronofogden ökat med 43 %.16. Höjning av studiemedelsbeloppet (punkt 12) - fpUlf () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub12 yrkande 1samt avslår motion2004/05:Ub14 yrkande 11.StällningstagandeDe har standarden för studenterna enligt Föreningssparbankensänkts kraftigt, och de har fått nästan mindre att röra sig med varjemånad. har kostnaderna ökat, bl.a. boendekostnaderna och kostna-der för egen dator och mobiltelefon. Det finansiella läget tillåter inte en kratig höjning av studiemedlet, men även en liten höjning är av betydelse för destuderande. föreslår därför att totalbeloppet för alla studerandemed studiemedel höjs med och att en uppräkning däreftersker i förhållande till prisuppräkningen. Förbättringen beräknas medföra enkostnadsökning på och täcks av övriga förändring-ar inom systemet som tidigare föreslagit.17. Höjning av studiemedelsbeloppet (punkt 12) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub14 yrkande 11samt avslår motion2004/05:Ub12 yrkande 1.StällningstagandeTill skillnad mot andra grupper har inte studenterna återhämtat sig ekonomiska kris. vill långsiktigt höja nivåerna istudiemedlet. Studiestödssystemet ska konstrueras så att många attraheras avhögre studier som personligt ansvarstagande för den egna ekonominoch därmed också indirekt för samhällets ekonomi uppmuntras. börprincipen därför vara hälften bidrag, hälften lån. har ocksåi förslag till budget föreslagit att bidragsdelen som ett första steg höjs tillprocent av totalbeloppet.18. Avskaffande av fribeloppet (punkt 13) - m, fp, kdav (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub14 yrkande 12.StällningstagandeVi anser att inkomsttaket skall tas bort, dvs. att det skall vara frittstudenter att komplettera bidragsdelen med eget arbete utan att bidragsdelenpåverkas, något som ger möjlighet att minska studielånen.19. Studiemedel i samband med graviditet, föräldraskap m.m.(punkt 14) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 14 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub14 yrkande 9samt avslår motion2004/05:Sf286 yrkande 3.StällningstagandeStudenterna får vara hemma för vård av sjukt barn med bibehållet studiestöd.Det innebär dock att studierna blir lidande. Vård av barn med bibehållet stu-diestöd kan tas ut med maximalt per barn och år. Överskrids dennagräns förloras rätten till studiemedel. En nybliven pappa skall kunna ta ut tio"pappadagar" i samband med barnets födelse, men CSN tar inte hänsyn tilldessa pappadagar vid bedömningen av studiemeriter. Det betyder att rätten tillstudiemedel förloras om man missat att ta poäng för att man tagit ut dessapappadagar i samband med sitt barns fördelse. anser attvillkoren för att bli förälder måste ses över.20. Karenstid inom studiemedelssystemet (punkt 16) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 16 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2004/05:Ub14 yrkande 8 och2004/05:Ub441 yrkande 4.StällningstagandeFör alla studenter som uppbär studiemedel finns en sjukförsäkring som inne-bär att om sjukperioden varar avskrivs lånen för tiden däref-ter. utgör alltså en sorts karenstid. Denna försäkringgäller dock bara vid heltidssjukskrivning. Att studenternas karenstid är 30dagar gör att det blir mycket kostsamt för en student att vara sjuk. Kristdemo-kraterna anser att regeringen bör återkomma till med ett förslag tillkortare karenstid.21. Examensbonus (punkt 17) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub378 yrkande 3.StällningstagandeDet är mycket viktigt för samhället, och inte minst för den studerande själv,att inledda högskolestudier avslutas med en examen. menar attstudenter borde få en extra stimulans att vara flitiga och fullfölja sina studiEn möjlighet är att införa en examensbonus i form av viss nedskrivning avstudieskulder. Vi menar att möjligheterna att införa ett sådant system snarastbör utredas.22. Bonus vid förtida återbetalning av studiemedel (punkt 18) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub469 yrkande 8.StällningstagandeVid två tillfällen - och - erbjöds lånta-gare att mot en premie frivilligt återbetala sin studieskuld. Premien5-20 % beroende på antalet återstående betalningar. Ett sådant bonussystemökar de förtida återbetalningarna till staten och minskar avskrivningarna, dvs.de innebär netto en besparing för staten. Därför anser attnågon form av bonussystem bör utarbetas och genomföras snarast.23. Nordisk överenskommelse angående återbetalning avstudiemedel (punkt 19) - cav ()Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub263samt avslår motion2004/05:Ub462.StällningstagandeI har de nordiska studiemedelsmyndigheterna haft en överenskom-melse om att ta hänsyn till lån tagna i annat nordiskt land i samband medfastställelse av återbetalningstakten i det egna landet. Denna överenskommel-se har upphört för lån tagna efter . Detta innebär att en stude-rande i kan tvingas återbetala studielån i en takt som är anpassad tilltvå låntagare. anser därför att en överenskommelse bör utarbetasmellan de nordiska länderna kring att hänsyn skall tas till studielån tagna i eannat nordiskt land i samband med återbetalning av studielån från det egnalandet.24. Indragen studiehjälp vid ogiltig frånvaro m.m. (punkt 21) - m,fp, kdav (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub469 yrkande 3och bifaller delvis motion2004/05:Ub306 yrkande 9.StällningstagandeSkolk är ett växande problem i många skolor och gör det svårt att bedriva enmeningsfull undervisning. Skolk skapar också ordningsproblem både i ochutanför klassrummet. Studiehjälpen skall tolkas som en uppmuntran till studi-er med ett motkrav på studieprestation. Vi anser att såväl kraven på prestationsom kontrollen av närvaron i skolan bör öka. Såväl lärare och skolledare sompolitiker måste ge tydliga signaler om att skolan inte är ett "öppet hus" därman kan komma och gå som man vill. Exempelvis skall studiebidraget ome-delbart kunna dras in för elever som har en längre tids ogiltig frånvaro.25. Indragen studiehjälp för myndig elev (punkt 22) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub469 yrkande 4.StällningstagandeEn familjs ekonomi kan drabbas hårt av att studiebidraget dras in för en gym-nasieelev på grund av att eleven skolkar. Föräldrarna har försörjningsansvaretför gymnasieeleven intill men har inte självklar rätt till information om elevens uppförande i skolan, t.ex. om han eller hon skolkar. Kristde-mokraterna anser att detta skall lösas genom att rätten att informera föräldrartill myndiga elever vid skolk skrivs in i skollagen.26. Inackorderingstillägg (punkt 23) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2004/05:Ub416 och2004/05:Ub469 yrkande 2.StällningstagandeDet är bekymmersamt att CSN i sin tillståndsgivning vad gäller inackorde-ringstillägg kraftigt begränsar möjligheten för barn till låg- och medelin-komsttagare att fullt ut tillgodogöra sig friheten att t.ex. välja att gå på enfristående gymnasieskola. Myndigheten gör det mycket svårt för dessa ung-domar att förverkliga sin dröm att få gå i en fristående gymnasieskola. Krist-demokraterna anser att en översyn av CSN:s praxis bör göras när det gällerinackorderingstillägg, särskilt för elever som vill gå i en fristående gymnasieskola utanför hemorten.27. Studiemedel för studier vid vissa utbildningar (punkt 25) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub274samt avslår motionerna2004/05:Ub466,2004/05:Ub493,2004/05:So359 yrkande 8 och2004/05:Kr370 yrkande 4.StällningstagandeUngdomar mellan kommer i kläm i dagens regelsystem eftersomde inte har rätt till fullt studiemedel. Om t.ex. en 19-åring efter gymnasiet gtill högskoleutbildning har han eller hon rätt till fullt studiemedel, men inteom samma 19-åring söker till en eftergymnasial utbildning vid folkhögskola.Då blir ersättningen densamma som . anseratt bör ändra på de bestämmelser som finns så att 18- och 19-åringar som vill fortsätta sina studier inte fortsättningsvis diskrimineras.28. Trygghetssystemens anpassning till studerande (punkt 26) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub441 yrkandena 3, 6 och 7.StällningstagandeDen ekonomiska och sociala situationen under den samlade studietiden skulleförbättras för alla studerande om regelverken kring trygghetssystemen bättreanpassas till studenternas behov. Ett bättre utbyggt informationsnät och enmer enhetlig tillämpning av reglerna skulle ge ökad trygghet och rättssäkerhetför studerande och skapa förutsättningar för mer effektiva studier. Kristdemo-kraterna anser att information och vägledning om de studiesociala trygghets-systemen till studerande måste förbättras och samlas i ett gemensamt forum.Ett förslag är att i samarbete med bl.a. Försäkringskassanupprättar en webbsajt. anser också att det är mycket ange-läget att reglerna blir färre och enklare så att tillämpningen blir mer enhetliDetta förutsätter att definitionen av studerande förtydligas.29. Parlamentarisk utredning om studerande ochtrygghetssystemen (punkt 27) - m, fp, cav (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2004/05:Ub276 yrkande 12 och2004/05:Ub324 yrkande 3samt avslår motion2004/05:Ub14 yrkandena 7 och 10.StällningstagandeI början av 2004 presenterade den studiesociala utredningen sitt betänkande,Studerande och trygghetssystemen (SOU 2003:130). Utredningen konstatera-de en hel del missförhållanden som råder för de studerande, men eftersomregeringen hade valt att inte ge utrymme för förändringar och förbättringarblev förslagen därefter. Eftersom regeringen anser att grundstrukturerna förde olika socialförsäkringssystemen skall ligga fast, finns det inget som talarför att regeringen är beredd att låta studenterna ta del av trygghetssystemen.Det vore rimligt att man nu går vidare med de missförhållanden som påtala-des av utredningen och också gör en mer förutsättningslös analys av studen-ternas studiesociala situation. Vi anser att regeringen bör tillsätta en ny studiesocial utredning som är parlamentariskt sammansatt och där studenternages ordentlig representation.30. Parlamentarisk utredning om studerande ochtrygghetssystemen (punkt 27) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs ireservationen. Därmed bifaller motion2004/05:Ub14 yrkandena 7 och 10samt avslår motionerna2004/05:Ub276 yrkande 12 och2004/05:Ub324 yrkande 3.StällningstagandeKristdemokraterna ser tryggheten för studenterna som en av de hörnpelaresom den högre utbildningen vilar på. Trygghetssystemen skall vara utformadeså att studenterna däri har en naturlig plats oavsett livssituation. I ett kun-skapssamhälle där förmågan att lära, lära om och lära nytt blir allt viktigareför ett gott liv fordras också ett studiemedelssystem som ser till studentenshela livssituation. Det går därför inte att acceptera vare sig ur etiskt, samhäekonomiskt eller personbaserat perspektiv att de livsvillkor som dagens stu-denter har inte beaktats i propositionen Förstärkning av studiestödet. Sam-mansättningen av gruppen studerande har förändrats kraftigt under de senasteåren, varför de studerande är att betrakta som en homogen grupp.Trots idoga försök har emellertid inte politikens bild av studenten - som enung person som är fri, festar, pluggar sent om nätterna och kan låna pengar avmamma och pappa när ekonomin tryter - ändrats i motsvarande grad. Alltoftare är studenterna äldre och har barn. Gränsdragningsproblematiken gent-emot andra sociala välfärdssystem blir därmed också ett problem som beröralltfler. Regeringen har under gångna år inte, utöver tillfälliga ändringar,förmått föreslå de förändringar i studiemedelssystemet som skulle ha varitnödvändiga. vill göra det möjligt för fler att studera, oav-sett bakgrund. Därför har vi föreslagit tillsättandet av enstudiesocial utredning. Den studiesociala utredningen (Studerande och trygg-hetssystemen, SOU 2003:130) som till slut tillsattes kartlade situationen förstudenterna, men presenterade inga förslag på hur socialförsäkringen skallfungera för studenter. Att situationen är ohållbar för studenter är redan känt.En starkt bidragande orsak till misslyckandet är att den socialdemokratiskaregeringen inte gav utredningen tillräckliga direktiv med mandat att föreslåförändringar i alla delar. De förändringar och förslag som presenteratär mest att betrakta som plåster på såren. Det landets 350 000 högskolestu-denter behöver är grundläggande trygghet. Några av förslagen var av sådankaraktär att de går att genomföra utan vidare utredningsarbete, vissa utanökade kostnader. Det är angeläget att de genomförs . Kristdemokrater-na föreslår därför att en parlamentarisk utredning med mandat att lämna för-slag också i förhållande till andra trygghetssystem bör tillsättas. De studerande bör ges insyn i utredningens arbete och beredas möjligheter att kommamed förslag.31. Villkor för rekryteringsbidrag (punkt 28, motiveringen) - mav (), () och ().StällningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Enligt utskottetsmening borde rekryteringsbidrag till vuxenstuderande aldrig ha införts. Ettsystem för finansiering av studier för vuxna med behov av grundläggandeutbildning måste vara enkelt, hållbart och uppfattas som rättvist. Det måstedessutom vara något så när likvärdigt i konstruktionen med motsvarandesystem för andra och högre studier. Rekryteringsbidraget motsvarar inte dessakrav.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbe-slut som behandlas i avsnittet.1. Speciella villkor för vissa studerande (punkt 15) - 2 m, 1 fpav (), () och ().Öresundsuniversitetet (ett samarbete mellan tolv svenska och danska högsko-lor och universitet) skapar stora möjligheter för studenter och forskare. Mendet finns fortfarande hinder kvar som måste rivas för att ta till vara möjligheterna fullt ut. Målet måste vara att det inte skall vara svårare att växla mellan ett danskt och ett svenskt universitet än det är att växlamellan olika universitet inom respektive land. För att främja sådant utbyte börsvenska studenter erbjudas möjligheter att få stöd för resor över Öresund.2. Trygghetssystemens anpassning till studerande (punkt 26) -kdav ().Studier i mer begränsad omfattning kan vara den bästa chansen att kommatillbaka till vardagslivet för en person som blivit sjuk. De positiva effekternför både samhället och den enskilde är uppenbara om förutsättningarna attkombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid ökar. måste stu-diestöd uppbäras kontinuerligt för att ge skydd i samband med beräkning avsjukpenninggrundad inkomst. Om reglerna kan anpassas till ett flexibelt brukav studiemedlen, kan skyddet för studerande i samband med sjukdom förbätt-ras. Detta kan underlätta övergången från sjukdom till studier. Kristdemokra-terna anser att deltidssjukskrivning skall vara möjlig att kombinera med del-tidsstudier. Studiemedel är inte en SGI-grundande inkomst. Det innebäratt en student inte har rätt till sjukförsäkringen. föreslårdärför att en ny standardförsäkring vilken skulle inkludera de studerande isocialförsäkringen utreds, lämpligen av en parlamentarisk utredning. Vidarebör möjligheten till avskrivning av studielån vid kortare sjukdom och vård avsjukt barn ses över.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenRegeringen har i proposition 2004/05:111 Förstärkning av studiestödet före-slagit:1. att antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödsla-gen (1999:1395),2. att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande,3. att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1993:737) om bostadsbidrag,4. att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1996:1030) om underhållsstöd,5. att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,6. att antar regeringens förslag till lag (2001:761) om ändring ilagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl.Lagförslaget återfinns som bilaga 2 till detta betänkande.Följdmotioner2004/05:Ub12 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en höjning av totalbeloppet med per månad.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om rekryteringsbidraget.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tilläggslånet.2004/05:Ub13 av m.fl. (m):1.