bet · GT01FöU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Befintlig materiel skulle i viss utsträckning kunna vidmakthållas i syfte att användas som utvecklings- och kompetensresurser eller ersättnings- och förstärkningsmateriel så länge det var operativt och produktionsmässigt motiverat. I övrigt borde materielen avvecklas. Omfattningen av resurserna skulle beslutas av statsmakterna och skulle vara föremål för en kontinuerlig uppföljning och analys. Utöver insatsorganisationen skulle Försvarsmakten ha en kompetensbas och utvecklingsförmåga för att kunna möta nya hot och utmaningar. Regeringen redovisar nu i budgetpropositionen i enlighet med vad begärt förslag till insatsorganisation och beskriver ett nytt beredskapssystem. Utskottet konstaterar inledningsvis att regeringens förslag till fortsatt inriktning av insatsorganisation i allt väsentligt ligger i linje med försvarspolitiska beslut , såvitt avser antal och typ av förband. bör enligt regeringen bestå av insatsförband och resursförband. Insatsförbanden bör enligt regeringen ha en beredskapstid , och resursförband bör inte ha några beredskapskrav. Utskottet delar regeringens uppfattning att insatsorganisationens förband bör ha en differentierad mobiliserings- och insatsberedskap och successivt kunna anpassa denna till de operativa behov som kan bedömas. Vad regeringen anför om insatsorganisationen, och särskilt om de s.k. resursförbanden, väcker enligt utskottet ett antal frågor om bemanning, utformning och användning av dessa förband som måste klarläggas. Enligt utskottets mening bemannas insatsorganisationens förband i huvudsak med stöd av totalförsvarsplikten, medan beredskap för internationella insatser, förbandsvis eller individvis, upprätthålls av anställda, kontrakterade eller av dem som avgivit intresseförklaring för sådana insatser. Den redovisning som görs i budgetpropositionen av insatsorganisationen, och uppdelningen av insats- respektive resursförband, är enligt utskottets mening inte ändamålsenlig. Försvarsmakten har för utskottet anmält att en översyn kommer att göras för att bättre tydliggöra och definiera de olika begreppen. Utskottet förutsätter att information om denna viktiga översyn lämnas till utskottet och att regeringen återkommer till med förnyad formell redovisning av insatsorganisationens olika delar senast i budgetpropositionen . Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om insatsorganisationen (punkt 2). Utskottet ansåg i betänkande 2004/05:FöU4 att bidrag till internationell krishantering inom ramen för FN, EU, och Nato/PFF i hög grad bidrar till säkerhet. Som medlem i Europeiska unionen har en del i ansvaret för utvecklingen av EU:s krishanteringsförmåga. Fortlöpande bör därför övervägas svenska bidrag inom områden där EU har sådana behov. Denna utveckling behöver kombineras med en fortsatt svensk förmåga att bidra i uthålliga fredsbevarande insatser inom exempelvis FN:s ram. Försvarsmakten bör kunna bidra till att förebygga och hantera kriser liksom att kunna medverka i fredsfrämjande insatser i och globalt. I den svenska förmågan bör också ingå att kunna leda multinationella förband. Utskottet ansåg vidare i betänkande 2004/05:FöU4 att ambitionerna borde höjas för vår förmåga till internationella insatser när det gäller såväl numerär som tillgänglighet och uthållighet. beslutade att Försvarsmakten skall ha förmåga att kunna leda och genomföra dels två insatser med förband av bataljonsstorlek eller motsvarande, dels mindre förbandsenheter i ytterligare tre insatser. Utskottet underströk i betänkande 2004/05:FöU4 att förmågan skall omfatta både nya insatser, med relativt kort förvarning, och uthålligt deltagande i långvariga operationer. Försvarsmakten skulle vidare utveckla ett svenskt bidrag till en multinationell snabbinsatsstyrka under svensk ledning som en del i EU:s snabbinsatsstyrka. Utskottet ansåg att förbandet bör vara operativt . På 20102012 bör en egen svensk snabbinsatsstyrka kunna vara organiserad. Utskottet har särskilt följt arbetet med att bygga upp det nordiska snabbinsatsförbandet. Det har bl.a. skett genom att utskottet har genomfört en särskild intern utfrågning om detta. Regeringen lämnar i budgetpropositionen ytterligare redovisningar av utvecklingen av den nordiska snabbinsatsstyrkan. Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anför om detta. Utskottet kommer att fortsätta att noga följa hur organiserandet av snabbinsatsstyrkan fortskrider. Av intresse i sammanhanget är hur finansiering av förbandet skall ske och hur transporter skall kunna genomföras av personal och materiel till ett missionsområde. Utskottet kommer också att följa upp hur regeringen avser att i organisera en snabb beredningen av det underlag som behöver för att få rimlig tid för att kunna ta ställning till ett eventuellt insättande av förbandet. Regeringen bör också fortsätta att i budgetpropositionerna och/eller särskilda propositioner/skrivelser redovisa läget för när det gäller arbetet med att planera och organisera förbandet och dess användning. I flerpartimotion 2005/06:FöFö218 (c, m, fp, kd) och partimotion 2005/06:U290 (m) tas frågor om deltagande i internationella insatser upp, bl.a. utökad förmåga och finansieringen av verksamheten. Som framgått av vad utskottet anfört ovan anser utskottet att detta är angelägna frågor som kommer att följas noga av utskottet. Med det anförda anser utskottet att motionerna i flera fall kommer att tillgodoses. Flerpartimotion 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) yrkande 3 och partimotion 2005/06:U290 (m) yrkande 24 avstyrks därför. Regeringen redovisar i budgetpropositionen vilka förband som utgör utgångspunkten vid anmälningar till internationellt styrkeregister. Utskottet har i huvudsak inte något att erinra mot regeringens redovisning. Utskottet vill dock peka på en särskild fråga i sammanhanget, nämligen spaningsförmågan hos flygförbanden. Utskottet kan konstatera att de spaningsförband med JAS 39 som finns med i förteckningen inte är utrustade med någon spaningskapsel. Utskottet kan konstatera att Viggenförband som har sådan kapsel nu är på väg att avvecklas. Utskottet utgår från att regeringen återkommer med information om hur spaningskapaciteten lämpligen säkerställs för de flygförband som anmäls till styrkeregistren. Några motioner tar upp frågor om styrning, samordning, signalspaning och kontroll av underrättelse- och säkerhetsverksamhet. bereds ett antal utredningar i som behandlar dessa områden. Sådana utredningar är: En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet (Ds 2005:30), Tvångsmedel för att förebygga eller förhindra allvarlig brottslighet (Ds 2005:21), Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning (SOU 2005:70), Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. (SOU 2005:38), Informationssäkerhetspolitik Organisatoriska konsekvenser (SOU 2005:71) och En effektiv förvaltning för insatsförsvaret (SOU 2005:96). I rapporten anpassad försvarsunderrättelseverksamhet (Ds 2005:30) föreslås bl.a. att skall få avlyssna signaltrafik inte bara i etern utan också i tråd. föreslår i En effektiv förvaltning för insatsförsvaret (SOU 2005:96) att underrättelsetjänsten bör utredas vad gäller styrning och organisation m.m. Kostnadsreduceringarna bör enligt utredningen uppgå till ca . Propositioner inom dessa områden är aviserade av regeringen. Inom försvarsutskottets ansvarsområde har regeringen särskilt anmält i budgetpropositionen att avsikten är att man efter remissbehandling av Ds 2005:30 och prövning i Lagrådet kommer att förelägga en proposition . Motionerna pekar enligt utskottet på viktiga frågor. Utskottet utgår från att sådana frågor kommer att övervägas i den fortsatta beredningen av de nämnda utredningarna och inför de propositioner som förbereds av regeringen. Något särskilt uttalande i dessa frågor är inte nödvändigt från sida. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:Ju480 (fp) yrkandena 3 och 7, 2005/06:Ju534 (m) yrkande 5 och 2005/06:Ju564 (kd) yrkande 7. I motion 2005/06:Fö225 (fp, kd, c) tas upp frågor om livstidsförlängning av förband. Utskottet delar motionärernas uppfattning att investeringar som görs genom grundutbildning bör tas till vara. Utskottet anser också att gemensamma övningar med olika förbandstyper är av stor vikt för insatsorganisationens förmåga. Sådana övningar leder också till en förstärkt förmåga hos officerare att kunna leda högre förband, vilket är en kunskap som minskat under de senaste årens förändringar av försvaret. Utskottet utgår från att Försvarsmakten utifrån olika aspekter bedömer behovet av livstidsförlängning av förband och att regeringen återkommer till om det skulle visa sig påkallat. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:Fö225 (fp, kd, c). I ett par motioner föreslås förbättrade förmåner för de värnpliktiga. Regeringen anmäler i budgetpropositionen att de ekonomiska förmånerna till totalförsvarspliktiga kommer att höjas. Regeringen anser att förmånerna bör räknas upp i enlighet med den allmänna pris- och löneutveckling som gäller för myndigheterna inom utgiftsområdet. Regeringen anser också att de ekonomiska villkoren för de totalförsvarspliktiga bör ses över och förbättras mot bakgrund av de minskade volymerna och de ökade rekryteringsbehoven för internationella insatser. Regeringen avser att återkomma till om detta. Utskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning om att de ekonomiska förmånerna till totalförsvarspliktiga bör ses över och förbättras. har emellertid delegerat besluten om värnpliktsförmånerna till regeringen. Mot den bakgrunden avstyrks motionerna 2005/06:Fö216 (c) yrkandena 14 samt 2005/06:Fö245 (v). I motion 2005/06:Fö223 (m) föreslås att budgetramarna till frivilligorganisationerna och till hemvärnet inte skall reduceras. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att senare års förändringar av försvaret innebär att behovet av de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet också minskar. Regeringen har därför reducerat anslagen till dessa organisationer 2006. Utskottet anser det också rimligt att försvarets minskade organisation även återspeglar sig i frivilligorganisationernas verksamhet och den utbildning som de bedriver. Utskottet förutser dock att de frivilliga försvarsorganisationerna kommer att ha betydelsefulla uppgifter också inom ramen för det framtida försvarets. Utskottet utgår från att regeringen återkommer i nästa budgetproposition med förnyad redovisning av behovet av dessa organisationer samt omfattningen av den utbildningsverksamhet som de genomför. Därmed avstyrker utskottet motion 2005/06:Fö223 (m) yrkandena 1 och 2. I några motioner om försvarsmaterielfrågor understryks betydelsen av system och svenskt deltagande i det s.k. . Utskottet anser liksom regeringen att satsningar inom försvarsindustriområdet i första hand borde ske inom de områden som har bäst möjligheter att ge en önskad position. Regeringen anmäler att en s.k. nisch benämnd system för grunda vatten bör fortsätta att övervägas. Utskottet har inte något att erinra mot detta. Det ligger emellertid i sakens natur att antalet prioriterade områden bör vara begränsat. Regeringens överväganden bör avvaktas innan tar ställning i denna fråga. Mot bakgrund av utskottets uppfattning avstyrks motionerna 2005/06:Fö220 (kd), 2005/06:Fö228 (s) och 2005/06:Fö257 yrkandena 13. Regeringen anmäler i budgetpropositionen när det gäller den franskledda utvecklingen av en demonstrator för den obemannade flygfarkosten att regeringen avser att pröva olika alternativa lösningar för att därefter fatta beslut och informera därom. Därmed avstyrker utskottet motion 2005/06:Fö254 (kd, m, fp, c, v). I en motion pekas på betydelsen av vindtunnlar i forskningssammanhang och i en annan motion föreslås forskning om spridningsvägar för NBC-stridsmedel. Utskottet fäster stor vikt vid att den säkerhetspolitiska och flygtekniska forskningen inom försvaret skall vara framgångsrik och hålla hög kvalitet. Det ankommer dock inte på att besluta om enskilda projekt eller med vilka närmare metoder denna forskning skall ske. Därför avstyrker utskottet motionerna 2003/04:U350 yrkande 4, 2005/06:Fö214 (kd) yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:U384 (kd) yrkande 5. I motion 2005/06:Fö246 (kd) föreslås att flygskolans lokalisering skall omprövas. beslutade om den militära flygutbildningen (prop. 2002/01:35, bet. 2000/01:FöU2, rskr. 2000/01:213). Regeringen har därefter beslutat att flygskolan lokaliseras till Malmens flygplats i . Utskottet anförde i betänkande 2001/02:FöU6 att det inte hade något att erinra mot detta. har vidare beslutat om grundorganisation för Försvarsmakten (prop. 2004/05:43, bet. 2004/05: FöU5, rskr. 2004/05:143. Utskottet ser inte några skäl att föreslå att någon omprövning av lokaliseringen av flygskolans verksamhet skall ske. Motion 2005/06:Fö246 (kd) yrkandena 1 och 2 avstyrks därför. Verksamhetsområdet Det civila försvaret Förmågan inom det civila försvaret Den samlade förmågan inom det civila förvaret bedöms av likt föregående år som godtagbar. På samverkansområdesnivå bedöms förmågan som godtagbar i samtliga fall, förutsatt en 10-årig anpassningsperiod. En förutsättning för att kunna hantera ett väpnat angrepp är att ansvariga myndigheter, , vidtar åtgärder som stärker förmågan vid ett förändrat omvärldsläge. Majoriteten av aktörerna inom krisberedskapen bedöms ha tillfredsställande möjligheter att hinna bygga upp den kompetens och den infrastruktur som behövs för att möta en annan hotbild än dagens. Regeringens sammanfattande bedömning är att verksamheten har genomförts som planerat. Regeringen bedömer att har uppfyllt ställda mål för verksamheten. Genom de aktiviteter som genomförts har förutsättningar skapats för att successivt kunna höja förmågan både hos myndigheten och hos andra aktörer som verkar inom det civila försvaret. Trots viss underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar och män i stödbefattningar bedömer regeringen att gör ett bra arbete i sin rekrytering genom att man är medveten om de brister i könsfördelningen som finns och att myndigheten arbetar för att få en mer jämställd arbetsplats. När det gäller jämställdhetsplanen, etnisk mångfald och homo-, bi- och transpersonsfrågorna gör KBM enligt regeringen ett bra arbete. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheten även i fortsättningen arbetar för att både diskriminering och kränkande särbehandling kan minskas. Styrelsen för psykologiskt försvar Styrelsen för psykologiskt försvar har låtit massmedieberedskapen få en delvis ny inriktning. påbörjades en studie med syfte att kartlägga medieföretagens roll och förutsättningar i det nya krishanteringssystemet. Studien som redovisades har mottagits positivt av medieföretagen. Den vägledande och rådgivande verksamhet som styrelsen skall bedriva för att främja personalvården för totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt har påbörjats på ett bra sätt. Arbetet med regeringsuppdragen avseende haveri har fortgått enligt plan. Regeringen bedömer att styrelsen har uppfyllt ställda mål för verksamheten. Åtgärderna som genomförs för att stärka samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar i fred förbättrar också förmågan för det civila försvaret. Inriktningen för den verksamhet som i huvudsak stärker samhällets förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred redovisas under avsnittet om inriktning av verksamhetsområdet påfrestningar. De kompletterande åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa den grundläggande förmågan inom det civila försvaret innefattar bl.a. omvärldsbevakning för höjd beredskap, underhåll av skyddsrum och fullträffsskyddade teleanläggningar m.m. samt utbildning för minröjning. Områden av stor betydelse är el-, tele- och informationssäkerhet samt skydd mot CBRN-händelser (kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära händelser). Regeringen anser att det fortsatt behövs vissa specifika förmågor inom det civila försvaret om de säkerhetspolitiska förutsättningarna skulle försämras . Regeringen ser därför att viss civilpliktsutbildning bör genomföras, att vissa befintliga anläggningar så som skyddsrum bör underhållas och att viss specifik kompetens behöver vidmakthållas. När det gäller stödet till de frivilliga försvarsorganisationerna bör det även i fortsättningen inriktas mot att bygga en fredstida förmåga. Medieföretagen skall ha en sådan robusthet och flexibilitet att en fri och oberoende nyhetsförmedling, myndighetsinformation och varningsmeddelanden kan förmedlas snabbt och heltäckande även vid onormala händelser, vid svåra påfrestningar på samhället i fred och vid höjd beredskap. Styrelsen för psykologiskt försvar har redovisat regeringens uppdrag att kartlägga hur medieföretagen inom privata sektorn, främst de stora och medelstora företagen, och public service-företagen uppfattar hot, risker och sårbarhet. Med utgångspunkt från kartläggningen skall styrelsen verka för att öka medvetandet och höja kunskapsnivån hos medieföretagen och andra viktiga aktörer inom säkerhets- och beredskapsområdet. Myndigheten skall genomföra en risk- och sårbarhetsstudie inom området mediers beredskap med start . Styrelsen skall verka för att kvinnor och män skall kunna genomföra utbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt under sådana förutsättningar att det i alla delar upplevs som rättvist och jämställt. Styrelsen skall slutföra arbetet med upprättandet av en informationsbank avseende haveri samt överlämna denna till lämplig instans för förvaring. Vidare skall en ny opinionsstudie genomföras om befolkningens syn på samhället, säkerhetspolitiken, totalförsvaret, försvarsviljan samt upplevelse av hot mot bakgrund av förändringar i omvärlden. Styrelsen skall genomföra förbandsbesök i större omfattning än . Styrelsen skall verka för samordning av samhällets insatser samt hjälpa och stödja dem som bor och vistas i och som drabbats av naturkatastrofen i . De erfarenheter och slutsatser som kan göras från bedriven verksamhet skall redovisas. Budget för politikområdet Totalförsvar Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag (punkt 1) om beredskapskredit för totalförsvaret. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit på högst i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i på högst , om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas . Beredskapskrediten skall säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. Utskottet tillstyrker vad regeringen föreslår om beredskapskredit för totalförsvaret. Utskottets förslag i korthet godkänner regeringens förslag (punkt 17) i den del som avser anslagen under politikområdet Totalförsvar samt avslår motionerna 2005/06:Fö:249, 2005/06:Fö256 och 2005/06:Fö259, godkänner förslaget till investeringsplan för Försvarsmakten för perioden 20062008 (punkt 3), bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling besluta om beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst efter 2006 (punkt 4), godkänner vad regeringen föreslår om anskaffning av viktigare materielprojekt (punkt 5) samt avslår motion 2005/06:Fö218 yrkandena 12 och 13. Utskottet anser att regeringen bör återkomma med en proposition innan beslut fattas om renovering och modifiering av haubitssystem, jämför reservation 1 (m, fp, kd, c), godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20062007 (punkt 6), bemyndigar regeringen att låta disponera en kredit i på högst för att tillgodose behovet av rörelsekapital (punkt 7). Anslag 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. och anslag 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling Anslag 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/2005:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 19 576 628 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 547 417 tkr prisnivå. Anslaget omfattar utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av insatsorganisationen, planering m.m., insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Under anslaget finansieras den fredsfrämjande verksamhet med trupp utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av regeringen. Vidare finansierar anslaget del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda internationella insatser. Under anslaget beräknas belopp för de frivilliga försvarsorganisationernas utbildningsverksamhet, liksom för deras verksamhet i , , , och . Anslaget finansierar vidare åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet, Försvarsmaktens säkerhetsfrämjande samarbete med , och samt avveckling av materiel. Anslaget är till sin helhet hänförligt till verksamhetsområdet Det militära försvaret. Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. Regeringen har i förhållande till 2005 beräknat anslaget enligt följande. I enlighet med inriktningen om sänkningen av ramen för utgiftsområdet i proposition2004/05:5 och vad som ovan sagts i avsnitt 3.10 har anslaget genom beslut minskats med 2006 och 2007. Till följd av den generella begränsningen av anslagen har anslaget genom beslut minskats med . Innevarande år uppgår anslagsposten för de fredsfrämjande truppinsatserna till . I enlighet med vad regeringen i proposition2004/05:5 framhållit om ambitionsnivån för de fredsfrämjande truppinsatserna har anslaget ökats med 2006 och 2007. Beloppen har tidigare beräknats under anslaget 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Anslaget har minskats med för att finansiera upphandling av PFF-aktiviteter under anslaget 6:6 Försvarshögskolan. har anslaget minskats med 2006, 2007 och 2008 som i stället beräknas under anslaget 7:1 . Tabell Härledning av anslagsnivån 20062008 för 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. Förändring till följd av: -1 162 516 -3 278 577 -3 342 135 Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Anslag 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2 Motsvarar 17 576 591 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 17 576 591 tkr prisnivå. Anslaget omfattar utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av anslagsfinansierade anläggningar samt forskning och teknikutveckling. Anslaget används också för finansiering av Totalförsvarets forskningsinstituts deltagande i internationell verksamhet inom försvarsmateriel- och forskningsområdet. Vidare används anslaget för kostnader för det nationella flygtekniska forskningsprogrammet (NFFP), den europeiska försvarsbyrån () samt för det säkerhetsfrämjande samarbetet med , och . Anslaget finansierar vidare åtgärder för att främja den svenska försvarsindustrins exportverksamhet. Anslaget är till sin helhet hänförligt till verksamhetsområdet Det militära försvaret. Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår.