bet · GS01BOU10 · 2005-05-12 00:00:00 — Enligt motionärerna kan registret bli ett kraftfullt verktygför att komma åt svarta lägenhetsaffärer, eftersom det möjliggör kontrollav byteskedjor m.m. Vidare föreslås i motionens yrkande 9 att regeringenskall återkomma med lagförslag som begränsar bytesrätten till att endastomfatta byten mellan hyresrätter. Enligt motionen medför dagens bytesrätt,som även medger att byte sker mellan hyresgäster och dem som bor ivilla eller bostadsrätt, möjlighet till sänkt pris vid bostadsköp. Enbegränsning av bytesrätten anses därför kunna bli ett verkningsfulltredskap mot svarthandel med hyresrätter.I motion 2004/05:Bo309 (fp) yrkande 4 föreslås i etttillkännagivande framhålla tre åtgärder som kan motverka svarthandel medhyreslägenheter. Det är en reformering av hyressättningssystemet, enutvärdering av de rättigheter och skyldigheter som finns reglerade ihyreslagen samt ökade resurser för polisen att beivra brott. Vad gällerutvärderingen av hyreslagen nämner motionärerna bl.a. rätten att bytahyreslägenhet mot villa eller bostadsrätt.Bostadsutskottet behandlade föregående år motionsförslag med i huvudsaksamma inriktning som de nu aktuella och redogjorde då för lagstiftningenpå området samt olika överväganden i frågor med betydelse för möjligheternaatt i högre grad än motverka svarthandeln (bet. 2003/04:BoU8).Utskottet skall inte här upprepa denna redogörelse men vill erinra omatt s.k. svarthandel med hyresrätter är ett brott med en straffskalasom inbegriper fängelse . Svårigheterna att hindradenna brottsliga verksamhet har ofta samband med att ingen av de närmastinblandade parterna har intresse av en rättslig prövning. I denna delskiljer sig svarthandeln från många andra former av brottslig verksamhet.För att komma till rätta med detta problem fordras sannolikt en bredattitydförändring i synen på svarthandel. Kampen mot och lagföringen avdem som begår brotten är således i stor utsträckning beroende av gemenemans inställning, som i sin tur är beroende av den uppmärksamhetproblematiken med de svarta lägenhetsaffärerna ges genom mediernas bevakningmen även genom debatter och diskussioner som förs. Här vilar ett ansvarpå såväl de politiska partierna som intresseorganisationerna och andraberörda parter.För samhället gäller det således att bekämpa de brott som de svartalägenhetsförsäljningarna utgör men kanske framför allt att motverka dengrundläggande förutsättningen för dem, dvs. bristen på lägenheter. Enbostadspolitik som ger förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande ärsåledes av grundläggande betydelse. Utskottet skall emellertid här ävenkortfattat kommentera de åtgärder som föreslås i de aktuella motionernai syfte att motverka svarthandel med hyresrätter, dvs. införande av ettlägenhetsregister, begränsning av bytesrätten, en reformering avhyressättningssystemet samt ökade resurser för brottsbekämpning.Som konstateras i en av motionerna har införandet av ett lägenhetsregisterdiskuterats . Frågan om registret aktualiseradesav beslut om att det i stället för de traditionellafolk- och bostadsräkningarna skall genomföras registerbaserade folk-och bostadsräkningar. En utredning om utformningen av ett lägenhetsregisterhar genomförts av berörda myndigheter och frågan har beretts inomRegeringskansliet. i vår aviserade kommun- och finansmarknadsministernatt regeringen har för avsikt att lägga fram ettförslag i frågan för . En lagrådsremiss i ärendet avgavs islutet av april.Bostadsutskottet anser att ställningstagandet till registret för dessavsedda primära ändamål, som till stor del ligger utanför utskottetsberedningsområde, bör avvaktas innan en diskussion även om andraanvändningsområden tas upp. Utskottet utesluter emellertid inte att ettlägenhetsregister på olika sätt kan få betydelse även i arbetet med attmotverka svarthandel med hyresrätter.När det sedan gäller förslaget om att begränsa hyresgästernas bytesrättbör åtgärdens eventuellt positiva inverkan, dvs. att otillåten prispåverkani samband med vissa bostadsköp motverkas, ställas mot den samtidigtnegativa inverkan på bostadsmarknaden som kan befaras. En begränsningav hyresgästernas bytesrätt till att endast avse byten med andrahyreslägenheter kan få till följd att rörligheten mellan olika upplåtelseformermotverkas på ett oönskat sätt. ser ett stort värde ien rörlighet på bostadsmarknaden som möjliggör för enskilda hushåll attanpassa sitt boende till sina förändrade behov. Byte av bostad bör imöjligaste mån kunna ske både inom och mellan olika upplåtelseformer.Däremot skall givetvis tillstånd inte ges till sådana byten mellanhyresrätt och äganderätt där otillåten ersättning förekommit. Detta ärockså innebörden i hyreslagens regler om byten (35 §).I fp-motionen anförs att en reformering av hyressättningssystemet kanfå betydelse för omfattningen av svarthandeln med hyreslägenheter.Bostadsutskottet ifrågasätter den koppling som motionärerna gör mellandagens hyressättningssystem och svarthandeln med hyreslägenheter. Oavsettsynen på denna fråga kan det emellertid konstateras att ett förslag omförändringar i hyressättningssystemet håller på attutarbetas och att en proposition kan förväntas under innevarande år.Utskottet återkommer nedan till frågan om förändringar i bruksvärdessystemet.Slutligen anförs i fp-motionen att ökade resurser för brottsbekämpningkan ge polisen större möjlighet att avslöja de aktuella brotten.Bostadsutskottet kan instämma i detta närmast självklara påpekande. Fråganom den totala resurstilldelningen till de brottsbekämpande myndigheternaligger utanför bostadsutskottets beredningsområde. Däremot ser utskottetnaturligtvis gärna att polisen inom ramen för givna resurser i högregrad än har möjlighet att uppmärksamma svarthandeln medhyresrätter.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Bo225(v) yrkandena 5, 6 och 9, 2004/05:Bo229 (v) yrkande 1 samt 2004/05:Bo309(fp) yrkande 4.Bostäder åt hemlösaI motion 2004/05:Bo309 (fp) yrkande 8 föreslås göra etttillkännagivande om kommunernas ansvar för att erbjuda bostäder åt hemlösa.I motionen framhålls bl.a. att kommunernas ansvar i denna fråga inteförutsätter ett eget hyresbostadsbestånd. Bostäder kan tillhandahållasexempelvis genom avtal med privata fastighetsägare eller genom attkommunerna äger enstaka bostäder i flerbostadshus.Utskottet, som behandlade ett motsvarande yrkande föregående år, instämmergivetvis i uppfattningen att frågor om hur de hemlösas bostadssituationskall få sin lösning ligger inom det kommunala ansvaret. Inte hellerhar utskottet några invändningar mot att även privata fastighetsägaretar sin del av ansvaret genom att olika former av avtal upprättas medkommunerna. I den mån förslaget om ett tillkännagivande i övrigt böruppfattas som ett ställningstagande mot behovet av allmännyttigabostadsföretag är utskottet av en helt annan åsikt.När det gäller huvudfrågan, dvs. hur de hemlösas situation skall kunnaförbättras innefattar denna, som motionärerna också konstaterar, iflertalet fall olika sociala problem som går långt utöver frågan om bostad.Av detta skäl bereds inom flertalet frågor om de hemlösassituation av socialutskottet. Vid behandlingen av frågor om hemlöshethösten 2003 framhöll socialutskottet vikten av att konkreta och omedelbaraåtgärder vidtas i syfte att bistå de hemlösa och att målet med dettaarbete måste vara att människor skall kunna få egna bostäder (bet.2003/04:SoU1 s. 106). På socialutskottets förslag gjorde idetta sammanhang ett tillkännagivande med innebörden att regeringensnarast skall återkomma till med en redovisning av vilkaåtgärder som vidtagits, vilka resultat man har fått samt vilkaåtgärder som regeringen planerar att vidta inom den närmaste framtideni syfte att förbättra situationen för de mest utsatta i samhället.Socialutskottet konstaterade i samband med budgetberedningen hösten 2004att regeringen då inte hade lämnat den begärda redovisningen (bet.2004/05:SoU1). På socialutskottets förslag upprepade därför riksdagensitt tidigare tillkännagivande om hemlöshet och begärde att regeringensnarast återkommer i frågan.Utskottet kan konstatera att regeringen genom tillkännagivanden gjortsuppmärksam på syn på vikten av att åtgärder vidtas för attbistå de hemlösa och att målet med detta arbete måste vara att människorskall kunna få egna bostäder. Den nu aktuella motionen ger däremot inteutskottet anledning att föreslå något ytterligare tillkännagivande ifrågan. Motionen 2004/05:Bo309 (fp) yrkande 8 avstyrks.Bostäder åt utsatta kvinnorI motion 2004/05:Bo309 (fp) anförs att ett EG-direktiv om jämställdhetriskerar att begränsa möjligheten för jourboenden att endast erbjudabostäder för kvinnor. Detta är enligt motionärerna en orimlig tolkningav EG-direktivet. Enligt motionens yrkande 7 bör därför i etttillkännagivande framhålla att det även i fortsättningen måste finnasmöjlighet att erbjuda sådant boende.Motion 2004/05:Bo313 (mp) utgår från en beskrivning av det stöd som kan erbjudas kvinnor som utsatts för misshandel av sina män. Detgäller bl.a. hjälp med att få en ny bostad och eventuellt starta ettnytt liv på en annan plats. Motionärerna anser det vara en brist attförtur till lägenheter inte alltid kan erbjudas i annan kommun änhemkommunen. Mot denna bakgrund föreslås att det bör införas en generellmöjlighet till förtur i annan kommun i samband med hot (yrkande 1) ochatt det skall vara en skyldighet att acceptera sådan förtursansökan(yrkande 2).Förslaget i fp-motionen är framlagt under höstens allmänna motionstidinnan det var klart hur regeringen ansåg att bl.a. det s.k.likabehandlingsdirektivet skulle implementeras i den svenska lagstiftningen.Regeringen har i proposition 2004/05:147 - Ett utvidgat skyddmot könsdiskriminering - lagt fram sitt förslag för . Vad gällerden fråga som tas upp i motionen föreslås vissa förändringar i lagen(2003:307) om förbud mot diskriminering. Förslaget innebär att diskrimineringsom har samband med kön blir förbjuden vid yrkesmässigt tillhandahållandeav varor, tjänster eller bostäder. I den aktuella paragrafen (9 §) angesatt förbudet mot könsdiskriminering dock inte gäller vid tillhandahållandeav bl.a. bostäder om olika behandling av kvinnor och män kan motiverasav ett berättigat mål och de medel som används är lämpliga och nödvändigaför att uppnå målet. I propositionens författningskommentar till 9 §anförs bl.a. följande:Några exempel på hur undantagsregeln är avsedd att tillämpas är dessa.Skyddade boenden för kvinnor eller män som utsatts för fysiskt ellerpsykiskt våld eller annat utnyttjande omfattas inte av diskrimineringsförbudet.Även andra tjänster där det kan visas att villkoren är nödvändiga föratt tillgodose kvinnors eller mäns särskilda skyddsintressen kan undantas.Detsamma gäller lån eller rådgivning som lämnas till kvinnor på merförmånliga villkor än till män i samband med start eller bedrivande avnäringsverksamhet. Även yrkesmässigt tillhandahållande av bostäder sominte har karaktären av skyddat boende kan i vissa fall undantas fråndiskrimineringsförbudet. Ett särskilt fall är bostäder som yrkesmässigttillhandahålls enbart män eller kvinnor av stiftelser som enligt sinastiftelseförordnanden driver näringsverksamhet i form av uthyrning avbostäder (verksamhetsstiftelser). En sådan stiftelse kan ha sin grundt.ex. i ett testamentsförordnande. Bostäder som tillhandahålls av sådanastiftelser kan undantas från diskrimineringsförbudet.Bostadsutskottet kan således konstatera att syftet med förslaget ifp-motionen, såvitt utskottet förstår det, redan får anses vara tillgodosett.Skulle några oklarheter kvarstå får det förutsättas att de kanuppmärksammas i samband med beredningen av den aktuella propositionen.När det gäller förslagen i mp-motionen delar utskottet motionärernasuppfattning att samhällets stöd måste innefatta ett brett kommunaltengagemang för att lösa bostadsfrågan för utsatta kvinnor. Detta engagemangkan också medföra ett behov av samarbete mellan flera kommuner ochmyndigheter för att exempelvis lösa frågan om skyddat boende. Utskottetställer sig emellertid tveksamt till den typ av reglering av samarbetetmellan kommunerna som motionärernas förslag tycks innebära. Det skullesannolikt av såväl formella som praktiska skäl vara svårt att utformaett regelsystem med denna innebörd, åtminstone inom ramen för denlagstiftning som ingår i bostadsutskottets beredningsområde.Huvudansvaret för beredning av olika förslag om stöd till kvinnor somutsatts för våld ligger emellertid inom på socialutskottet.På socialutskottets förslag gjorde etttillkännagivande med innebörden att regeringen omgående bör vidta åtgärderför att dels inventera i vilken utsträckning det finns handlingsplaneri kommunerna för arbetet med våldsutsatta kvinnor, dels återkomma tillriksdagen med förslag om hur kommunerna skall kunna ta ett systematisktansvar för arbetet med våldsutsatta kvinnor (bet. 2004/05:SoU1). Medanledning av den del av tillkännagivandet som rör kommunala handlingsplanerhar regeringen uppdragit åt att tillsammans medlänsstyrelserna inventera i vilken utsträckning landets kommuner harhandlingsplaner för arbetet med våldsutsatta kvinnor. Vidare har regeringen nyligentillkallat en särskild utredare för att göra en översyn av socialtjänstensstöd till våldsutsatta kvinnor (dir. 2005:32). Utredaren skall bl.a.lämna förslag till hur stöd till våldsutsatta kvinnoroch deras barn bör vara utformat för att det skall motsvara kommunernasansvar samt till hur stödet kan stärkas och förbättras. Uppdraget skallredovisas senast den 30 juni 2006.En översyn av kommunernas stöd till våldsutsatta kvinnor har såledesinletts. Det får förutsättas att även de problem som föranlett förslageni mp-motionen kommer att uppmärksammas i denna översyn.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Bo309(fp) yrkande 7 och 2004/05:Bo313 (mp).Lagen om allmännyttiga bostadsföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omavskaffande av lagen om allmännyttiga bostadsföretag, jämför reservation13 (m, fp, kd, c),översyn av vissa villkor för allmännyttiga bostadsföretag, jämförreservationerna 14 (m, fp, kd, c) och 15 (v).Avskaffande av lagen om allmännyttiga bostadsföretagLagen (2002:102) om allmännyttiga bostadsföretag trädde i kraft den 1april 2002 efter ett riksdagsbeslut . Lagen innehålleren definition av allmännyttigt bostadsföretag samt anger förutsättningarnaför att bli och förbli ett sådant företag. ärenligt lagen ett allmännyttigt bostadsföretag som en kommun har detbestämmande inflytandet över. Lagen innehåller också bestämmelser omtillståndsplikt vid överlåtelse av fast egendom samt aktier och andelari kommunala bostadsföretag. I denna del ersatte lagen en tidsbegränsadlagstiftning på området (den s.k. stopplagen).I sju motioner föreslås att lagen om allmännyttiga bostadsföretag upphävs.I vissa av motionerna omfattar yrkandena även upphävande av övergångsreglerfrån den tidigare s.k. stopplagen samt tillkännagivande om att kommunernainte bör hindras att sälja sina bostadsföretag.De aktuella motionerna är 2004/05:Fi258 (kd) yrkande 5, 2004/05:Bo246(m), 2004/05:Bo286 (m, fp, kd, c), 2004/05:Bo301 (m) yrkande 25,2004/05:Bo302 (m) yrkande 9, 2004/05:Bo306 (kd) yrkande 20 samt 2004/05:Bo310(fp) yrkandena 18 och 19.Motiveringarna till dessa yrkanden sammanfaller till stora delar.Motionärerna anför att lagen innebär att den kommunala självstyrelseninskränks. Tillämpningen av lagen anses också ha inneburit ett stortmått av godtycke. Vidare anförs att det kan finnas flera skäl att säljaut en större eller mindre del av de kommunala bostadsbolagen och attolika kommuner har olika behov när det gäller innehav av bostadshus.Ytterligare en motion, 2004/05:Bo243 (kd), innehåller förslag om attkommunerna skall vara oförhindrade att vid behov sälja bostadsfastigheter.Motionären föreslår att lagen ändras så att den inte hindrar sådanaförsäljningar.Motioner med förslag om att lagen om allmännyttiga bostadsföretag skallavskaffas har väckts sedan den trädde i kraft den1 . Det är nu tredje gången som bostadsutskottet har att taställning till sådana förslag. Utskottet har i dessa sammanhang erinratom att lagen om allmännyttiga bostadsföretag tillkom för att tillgodoseflera behov. Genom att samla reglerna om allmännyttiga bostadsföretagi en lag tydliggjordes de krav som bör ställas på denna typ av företag.Lagens tillkomst fyllde också ett behov av regler för att godkänna nyaföretag som allmännyttiga, något som inte varit möjligt under ett antalår. Ett starkt vägande skäl för att införa lagen var också att slå vaktom den särskilda ställning som de allmännyttiga och kommunalabostadsföretagen har i den svenska bostadspolitiken. Det hade blivit alltmeruppenbart att det behövdes en lagstiftning som skyddar det gemensammabostadskapital som byggts upp. Lagen ersatte till dennadel den tidigare s.k. stopplagen och har inneburit att ett långsiktigtregelverk för överlåtelser från kommunala bostadsföretag kan tillämpas.Liksom vid tidigare tillfällen som förslag om lagen behandlats kan detkonstateras att det framför allt är reglerna om tillståndprövning somväcker invändningar. Utskottet står fast vid sin uppfattning att detvid lagens tillkomst fanns ett påtagligt behov av en tillståndsprövningi syfte att bl.a. garantera en fortsatt tillämpning av bruksvärdesreglernai hyreslagen. Utvecklingen som lagen nu varit i kraftger inte anledning att förmoda att detta behov har minskat. Bruksvärdessystemetoch förekomsten av allmännyttiga bostadsföretag är två av grundförutsättningarnaför en väl fungerande bostadsförsörjning till rimliga kostnader för deboende.Under föregående år genomfördes två uppföljningar av hur systemet medtillståndsprövning vid överlåtelser från kommunala bostadsföretagfungerat. genomförde för sin del en begränsad uppföljningav samtliga beslut som länsstyrelserna fattat i de aktuella tillståndsärendenafram till utgången av 2003. Utskottet kunde bl.a. konstatera att dentidigare kritiken mot lagen som inneburit att tillstånd till överlåtelsermer eller mindre regelmässigt skulle komma att hindras inte varit riktig.Mindre än 10 % av besluten och av det totala antaletlägenheter som besluten gällde avsåg avslag på tillståndsansökan föröverlåtelse. Vidare kunde konstateras att det inte heller föreföll finnasnågon grund för kritiken mot valet av som den instans som skallöverpröva länsstyrelsernas beslut. Kritiken innebar bl.a. ett ifrågasättandeav om verket skulle kunna svara för en självständig överprövning avbesluten. Utskottet kunde i sin uppföljning konstatera att Boverketsöverprövning resulterat i en ändring av det tidigare länsstyrelsebesluteti av de aktuella fallen.Boverket fick regeringens uppdrag att utvärdera de erfarenhetersom dittills gjorts av lagens tillämpning. I utvärderingsuppdraget ingickförutom frågor om tillståndspliktens tillämpning också ett antalspecificerade frågeställningar om bl.a. aktieutdelning från allmännyttigabostadsföretag, ekonomiska transaktioner och åtaganden inom en koncernoch utdelningar från bolagen. Dessa frågeställningar återkommer utskottettill i nästkommande avsnitt. I frågan om tillståndsprövningen kundeBoverket registrera motsvarade utfall som i bostadsutskottets uppföljning.Verket konstaterade att det inte fanns skäl att föreslå någon ändringi lagen i det aktuella avseendet. Däremot ansåg man att det behövdesett förtydligande när det gäller den formella hanteringen så att störrekrav kan ställas på ansökningshandlingarna i tillståndsärenden.Bostadsutskottet kan konstatera att inget framkommit i de nu aktuellamotionerna som ger utskottet anledning att ändra sin inställning tillbehovet av lagen om allmännyttiga bostadsföretag och en tillståndsprövningi samband med överlåtelser från kommunala bostadsföretag. Inte hellerde uppföljningar av tillämpningen av lagen som har genomförts geranledning till en sådan omprövning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga motionersom behandlas i detta avsnitt, dvs. motionerna 2004/05:Fi258 (kd) yrkande5, 2004/05:Bo243 (kd), 2004/05:Bo246 (m), 2004/05:Bo286 (m, fp, kd, c),2004/05:Bo301 (m) yrkande 25, 2004/05:Bo302 (m) yrkande 9, 2004/05:Bo306(kd) yrkande 20 samt 2004/05:Bo310 (fp) yrkandena 18 och 19.Översyn av vissa villkor för allmännyttiga bostadsföretagUtskottet övergår nu till att behandla förslag om vissa specifikaförändringar i lagen om allmännyttiga bostadsföretag. Ett flertal förslagmed sådan inriktning läggs fram i motion 2004/05:Bo257 (v). Förslagen,som till stor del utgår från utvärdering av lagen omallmännyttiga bostadsföretag, innebär i korthet attregeringen utifrån intentioner bör klargöra vilka regler somskall gälla i koncernförhållanden där allmännyttiga bostadsföretag ingår(yrkande 1),regeringen bör låta utreda hur lagstiftningen kan skärpas i samband medtillståndsprövning vid utförsäljning av allmännyttiga bostäder (yrkande2),sanktioner bör införas mot kommuner som bryter mot gällande regler förskälig utdelning på insatt kontant kapital från allmännyttiga bostadsföretag(yrkande 3),kraven beträffande rapportering till om utdelning m.m.bör skärpas (yrkande 4),regeringen bör återkomma med ett förslag till lagstiftning om turordningvid eventuell försäljning av allmännyttiga bostäder (yrkande 5),regeringen snabbt bör tillsätta en utredning i frågan om självkostnadsprincipenoch återkomma till med ett lagstiftningsförslag som ävenförhåller sig till hyreslagen och hyresförhandlingslagen (yrkande 7),regeringen bör låta utreda och därefter återkomma till medförslag om införande av någon form av MBL-regler vid utförsäljning avallmännyttiga bostäder (yrkande 8).Även i motion 2004/05:Bo320 (s) föreslås en översyn av lagen omallmännyttiga bostadsföretag. I denna översyn bör bl.a. ingå att utredavilka förändringar som krävs för att säkerställa att eventuella överskottstannar i bostadsbolagen, vad självkostnad innebär, frågor ombostadskoncerner, sanktionsmöjligheter om man bryter mot gällande regler samtredovisningsprinciper i kommunala bostadsföretag.Som framgått i föregående avsnitt har haft regeringens uppdragatt utvärdera de erfarenheter av lagens tillämpning som gjorts. Iutvärderingsuppdraget ingick bl.a. frågor om aktieutdelning från allmännyttigabostadsföretag, ekonomiska transaktioner och åtaganden inom en koncernoch utdelningar från bolagen. redovisade sitt uppdragi rapporten av lagen om allmännyttiga bostadsföretag.Rapporten innehåller överväganden i flertalet av de frågor som tas upp ide aktuella motionerna. lämnar också förslag till vissaförfattningsändringar och andra åtgärder som delvis sammanfaller medförslagen i v-motionen.Boverkets utvärdering och förslag till åtgärder bereds för närvarandeinom . anser att det är av stor viktatt de frågor som aktualiserats av och genom de nu aktuellamotionerna blir föremål för ingående överväganden. Det är naturligtvisangeläget att de behov som kan finnas av att ytterligare konsolidera deallmännyttiga bostadsföretagens ställning på bostadsmarknaden kantillgodoses oavsett om det bör ske genom lagändringar eller andra åtgärder.Utskottet vill emellertid inte föregripa den pågående beredningen inomRegeringskansliet genom att nu ta ställning i de frågor som aktualiserasi motionerna. Av detta skäl avstyrks motionerna 2004/05:Bo257 (v)yrkandena 1-5, 7 och 8 samt 2004/05:Bo320 (s).Systemet för hyressättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omförändringar i bruksvärdessystemet, jämför reservationerna 16 (m, kd,c), 17 (fp) och 18 (v).hyressättning för studentbostäder, jämför reservation 19 (kd) ochsärskilt yttrande (m, fp, c).Förändringar i bruksvärdessystemetI ett antal motioner läggs förslag fram om olika förändringar i detnuvarande hyressättningssystemet, det s.k. bruksvärdessystemet.