bet · GT01FöU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Som sådana kan de kanske spela en roll när det gäller att individvis eller med viss materiel förstärka insatsförbanden. Som förband kommer de uppenbarligen aldrig att förstärka eller ens organiseras. Det är en självklarhet att förband som inte planeras kunna användas inte kan rättfärdiga sin existens. I likhet med många andra förband blir deras definitiva avveckling bara en tidsfråga. Att inte ta till vara de investeringar som gjorts i utbildning av soldater och materielanskaffning framstår som ett slöseri med skattebetalarnas pengar. Det kommer därtill att slå hårt mot motivationen hos den värnpliktiga och anställda personal som skall ingå i förbanden. En viktig fråga är också hur skall kunna utvärdera och följa upp resursförbanden. Om ett sådant arbete skall bli meningsfullt, eller ens möjligt, krävs fixerade kriterier i form av bemanning eller beredskapstid. Under beredningen av budgetpropositionen har utskottet fått en föredragning från Försvarsmakten angående resursförbanden. När vad som då framkom jämförs med regeringens beskrivningar blir förvirringen närmast total. Att regeringen och Försvarsmakten, i den fundamentala frågan om utformningen av insatsorganisationen, ger helt olika bilder av resursförbanden understryker styrningsproblemen inom politikområdet. Vi underkänner alltså regeringens förslag om insatsorganisationen (punkt 2). Regeringen bör återkomma med en förnyad formell redovisning av insatsorganisationen och dess beredskap. Detta bör ges regeringen till känna. 4.Internationella insatser (punkt8) (m,fp,kd,c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 4. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) yrkande 3 av m.fl. och 2005/06:U290 yrkande 24 av m.fl. (m). Antalet väpnade konflikter i och mellan stater visar på ett stort behov av internationella kris- och konflikthanteringsförmågor. Krishantering har betydelse för att skapa stabilitet och säkerhet med hjälp av både fredsbevarande och fredsframtvingande metoder. FN:s, EU:s och Natos trovärdighet i fråga om internationell fred och säkerhet bygger på att de enskilda länderna (utifrån egna beslut) tar sin del av ansvaret och bidrar till de gemensamma fredsansträngningarna. Efterfrågan på svensk medverkan inom FN, EU och NATO är stor. bidrag skulle dock kunna bli avsevärt större. Vi förordar en högre ambitionsnivå från sida när det gäller långsiktiga internationella insatser. Svenskt försvar bör klara av att leda och delta i två insatser av bataljons storlek, samt några mindre insatser i fredsbevarande operationer. Mot bakgrund av detta, och regeringens önskan att bidra till , krävs prioriteringar samstämmiga med våra utrikespolitiska mål. skall ha förmåga att sätta upp en egen battle group. De svenska internationella insatserna präglas av en tydlig, geografisk splittring. tjänstgör ca 780 män och kvinnor i utlandstjänst, fördelade på 15 olika missioner. På några ställen är det enbart en handfull observatörer som utgör själva insatsen. Varje separat operation som engagerar sig i kräver avsevärda stabs- och underhållsresurser. Dessa kostnader ökar inte proportionellt med ett större antal soldater. Därför borde insatserna långsiktig koncentreras till färre områden. Förhållandet blir mycket tydligt när vi tittar på kostnaden per anställd i utlandsstyrkan vid små och korta missioner. Där blir snittkostnaden väsentligt högre än vid mera omfattande och långsiktiga internationella insatser. Att etablera och avetablera förband i främmande land framstår som mycket kostsamt. Det dåliga resursutnyttjandet gör att bidrag generellt blir mindre och mera kortvariga än vad som annars skulle ha varit fallet. Färre men större insatta svenska förband har också betydelse för våra officerares möjlighet att öva sig i ledning av högre förband. agerande i internationella operationer bör styras mot områden där besitter komparativa fördelar. Vi måste fråga oss vad andra länder inte kan eller vill bidra med och bli mera bristtäckande. För att ytterligare stärka svenskt inflytande över insatserna bör vi sträva efter att komma på plats mycket tidigare än . Det gäller både när insatsen skall etableras och då den förstärks eller byggs ut. Den antagna säkerhetsstrategin för EU är en viktig del i den utveckling vi vill se med en union som i ökad utsträckning skall kunna bidra till att främja frihet, fred och säkerhet i världen. Säkerhetsstrategin har direkt påverkan på den fortsatta utformningen av svensk och europeisk utrikes- och säkerhetspolitik och har resulterat i ett antal konkreta initiativ, däribland upprättandet av en sammanhållen krishanteringsförmåga som skall finnas till EU:s förfogande som ett komplement till EU:s övriga diplomatiska, ekonomiska och utvecklingspolitiska verktyg. Meningen är att stridsgrupper bestående av 1 500 soldater skall kunna mobiliseras och delar av styrkan vara på plats i ett krisområde och kunna stanna där under minst en månad. Vi välkomnar att har åtagit sig att ansvara för arbetet med att sätta upp och leda en nordisk-baltisk stridsgrupp. Dock råder oklarheter i huruvida regeringen har löst finansieringen vad gäller det svenska bidraget till EU:s stridsgruppskoncept. Detta bör omgående ut. De operationer som den nordisk-baltiska stridsgruppen kan tänkas genomföra kan bli mycket krävande och farliga. Det är därför extra viktigt att finansieringen för personalförsörjning, materiel och träning är tryggad. måste även fortsatt kunna ställa upp i FN- och Natoledda operationer. Vidare har det upprättats en europeisk försvarsbyrå för utveckling av militär förmåga, forskningssamarbete och materiel, inom ramen för den utveckling som sker av medlemsländernas gemensamma försvarsmaterielpolitik. Medlemsländerna har även antagit en solidaritetsklausul för att gemensamt och bättre kunna hantera konsekvenserna av storskaliga terroristangrepp eller kunna bistå varandra vid större naturkatastrofer. Vi ser det som självklart att måste kunna bistå ett EU-land eller nordiskt land som utsätts för hot eller angrepp. Utskottet föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motion 2005/06:U290 av m.fl. (m) anförs om att regeringen klarar att finansiera det svenska bidraget till EU:s stridsgrupper som även fortsatt kan delta i FN- och Natoledda insatser (yrkande 24). bör vidare tillkännage för regeringen som sin mening vad i motion 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) av m.fl. anförs om utökad förmåga till internationella insatser (yrkande 3). 5.Försvarsunderrättelse- och säkerhetsverksamhet (punkt9) (kd) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 5. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju564 yrkande 7 av m.fl. (kd) samt avslår motionerna 2005/06:Ju480 yrkandena 3 och 7 av m.fl. (fp) och 2005/06:Ju534 yrkande 5 av i m.fl. (m). Vikten av god underrättelsetjänst kan inte överskattas i kampen mot terrorism. anser att de olika underrättelseinstanserna Säkerhetspolisen, Militära underrättelsetjänsten och måste samordnas bättre. Den ena handen måste veta mer om vad den andra gör. Ett tänkbart förslag är att placera en samordningsfunktion med egen stab och underrättelsechef i något relevant departement eller i en krisledningsfunktion på regeringsnivå. Den här övergripande hatten skall ha tillgång till både civila och militära underrättelser. Det skulle stärka sammantagna analysförmåga av terrorism. bör tillkännage för regeringen vad som anförs i kommittémotion 2005/06:Ju564 yrkande 7 av m.fl. (kd). Motionerna 2005/06:Ju480 yrkandena 3 och 7 av m.fl. (fp) och 2005/06:Ju534 yrkande 5 av i m.fl. (m) avstyrks. 6.Livstidsförlängning av förband (punkt10) (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 6. Därmed bifaller motion 2005/06:Fö225 av m.fl. (fp, kd, c). utbildar ett stort antal män och kvinnor till soldater. Kostnaden för denna grundutbildning utgör en stor andel av de samlade utgifterna för det militära försvaret. Efter utbildning placeras merparten av soldaterna i de s.k. insatsförbanden. har livstiden på dessa förband varit kort. Redan efter tre eller har förbanden omsatts med nya soldater. Det är enligt vår mening en klok politik att så långt som möjligt ta till vara den investering som militär grundutbildning utgör. I stället för att kasta bort duktiga soldater och förband bör de förvaltas och underhållas . Vi utgår från att de flesta som genomgått grundutbildning känner likadant. Att minska takten i förbandsomsättningen och livstidsförlänga soldaterna kräver emellertid regelbundna repetitionsutbildningar. Även repetitionsutbildning är naturligtvis förenat med kostnader. Dessa är dock mindre än kostnaderna för grundutbildning. Möjligheterna att på detta sätt sänka Försvarsmaktens sammantagna utbildningskostnader bör tas till vara. En annan fördel är att repetitionsutbildningar medger övningar med fler deltagande förband. deltar enbart förband under grundutbildning. Detta har blivit gränssättande i två avseenden. För det första har våra officerare fått färre möjligheter att öva sig i ledning av högre förband, vilket hotar deras kompetens. Detta i sin tur minskar möjligheten för svenskar att få ledande befattningar vid internationella insatser. I slutändan påverkas både vårt inflytande vid internationella krishanteringsoperationer och vår allmänna försvarsförmåga negativt. För det andra innebär övningar med begränsat antal förband och soldater mindre möjligheter att följa upp insatsförsvarets förmåga att operera i större enheter. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs i flerpartimotion 2005/06:Fö225 av m.fl. (fp, kd, c) om livstidsförlängning av förband. 7.Materielförsörjning (punkt13) (kd) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 7. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Fö220 av () och 2005/06:Fö257 yrkandena 13 av () samt avslår motionerna 2005/06:Fö228 av m.fl. (s) och 2005/06:Fö254 av m.fl. (kd, m, fp, c, v). Ett område som kommit i skymundan, men som borde uppmärksammas och lyftas fram, är propositionens avsnitt om materielfrågor och kopplat till det försvarsindustrins framtida roll. Svensk försvarsindustri intar en unik ställning och befinner sig inom en rad områden på teknikens absoluta framkant. Den modell som vi haft, har också givit billig försvarsmateriel i förhållande till om den skulle ha köpts från utlandet. Till detta skall också läggas den tekniköverföring som sker; försvarsindustrins forskning och utveckling har i hög grad kommit också andra, civila områden till godo. I regeringens förslag står att strategin för materielförsörjningen har fortsatt giltighet. Här talas också om nischområden som särskilt bör prioriteras. Regeringen menar att satsningarna på följande områden i ett första steg borde ha bäst förutsättningar för att ge en önskad position inom försvarsmaterielområdet: nätverksbaserade ledningssystem, flygfarkoster, stridsfordonssystem, korträckviddiga bekämpningssystem samt robusta telekommunikationssystem. Det talas också om att en nisch benämnd system för grunda vatten bör fortsatt övervägas. Den sistnämnda nischen är ett av de områden där finns i tätposition genom smygtekniken på och under vatten för den kustnära zonen. Här har ett erkänt gott renommé , och industrin har också fortsatt goda möjligheter att exportera dessa system. Därför vore det märkligt om inte nischen system också skall tillhöra de högprioriterade områdena! Det finns många anledningar att satsa på system som ett i högsta grad prioriterat nischområde, något som vore bra för . behärskar bevisligen det maritima området och det finns intresse för produkterna också på exportmarknaden, vilket ju gör att systemen blir ekonomiskt effektiva. Det är landets spetskunskap inom t.ex. det området som gör att kan fortsätta vara attraktivt inom den internationella säkerhetspolitiken och även fortsatt vara med och påverka. har en ledande ställning i världen när det gäller minröjningssystem och smygtekniken på och under vatten. Till bilden hör att sjöfarten fortsätter öka och det sker just i den kustnära zonen världen över, ett område som svenska marinen behärskar väl och där vår kunskap kan komma till sin rätt. Även av det skälet bör nischen system i kustnära zonen högprioriteras. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motion 2005/06:Fö220 av () anförs om att satsa på nischen, system. bör vidare tillkännage för regeringen som sin mening vad i motion 2005/06:Fö257 av () anförs om att högprioritera försvarsnischen system för grunda vatten (yrkande 1), att följa upp marinbasbeslutet (yrkande 2) och om att det kvalificerade underhållet utförs i nära samarbete med den industri som har kompetens att bygga fartygen (yrkande 3). Motionerna 2005/06:Fö228 av m.fl. (s) och 2005/06:Fö254 av m.fl. (kd, m, fp, c, v) avstyrks. 8.Rakelsystemet (punkt16) (kd) av (). Jag anser att utskottets förslag under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 8. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju564 yrkande 8 av m.fl. Vid extraordinära händelser, exempelvis ett terrorattentat i , måste samtliga berörda myndigheter kunna kommunicera utan hinder. En självklar förutsättning är att samtliga använder samma kommunikationssystem, vilket inte varit fallet. tillbaka implementeras det s.k. Rakelsystemet (Radiokommunikation för effektiv ledning) som är tänkt att råda bot på problematiken. Dessvärre vägrar vissa myndigheter att ansluta sig till systemet. För det fall detta beror på brister i systemet eller kostnadsökningar skall de definieras och möjligt åtgärdas. Beror det på andra faktorer så är det oacceptabelt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet tillstyrker motion 2005/06:Ju564 yrkande 8 av m.fl. Utskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. 1.Utgifterna m.m. inom utgiftsområde 6 för (punkt 1) (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och () anför: Inför försvarsbeslutet eftersträvade en bred samförståndslösning med regeringen kring försvars- och säkerhetspolitiken. Regeringen ställde sig avvisade till denna strävan. Socialdemokraternas försvarspolitiska uppgörelse med och var förvånande då det är dessa partiers förhållningssätt till säkerhets- och försvarspolitiken som är statsministerns argument mot att släppa in dem i regeringen. Därför ställer vi oss starkt kritiska till den interna försvarsöverenskommelse som ingåtts mellan Socialdemokraterna, i samband med budgetpropositionen . Uppgörelsen bygger inte bara på vänster- och miljöpartistiskt inflytande och bestämmanderätt över anslaget, utan ger i praktiken de båda stödpartierna vetorätt över vilka förmågor som skall bevaras i det svenska försvaret, vilken materiel som skall utvecklas och anskaffas samt hur den nationella krishanteringen skall utformas. Det betyder att försvarsfientliga miljöpartister och vänsterpartister som motsätter sig hela säkerhetssamarbetet inom EU, uppbyggande av snabbinsatsförmåga och den svenska insatsen i får rätt att diktera de avgörande delarna i svensk försvars- och säkerhetspolitik. Stödpartierna är inte längre bara ett underlag för regeringen, utan en direkt del av innehållet. som anslagsminskningar genomförts har nya uppgifter tillförts försvaret. En kombination av osäkra ingångsvärden och återkommande ekonomiska förändringar har skapat en svårhanterlig situation där försvaret på vissa områden närmar sig en systemkollaps. Ansvaret för dagens försvarskris vilar på regeringen. I försvarsbeslutet uppgick anslagssparandet till som inte fick disponeras. Trots löften att dessa skulle få disponeras så avser regeringen av allt att döma att hålla inne . Därmed är finansieringen av det prioriterande området Internationella insatser inte säkrad. Upprättandet av snabbinsatsstyrkan och utökade insatser i såväl som Kosovo skall finansieras inom ramen. Ideliga förändringar utan tillräcklig styrning och uppföljning ställer Försvarsmakten inför en omöjlig situation. Ambitionen att i grunden ändra inriktning på försvaret är dock både nödvändig och riktig. Det är vår uppfattning att skall öka sin förmåga att medverka i internationella operationer. skall aktivt delta i uppbyggnaden av EU:s nya snabbinsatsstyrkor och kunna bidra med styrkor motsvarande en egen battle group. Risken är att omställningskostnaderna för den förändring som försvaret nu går igenom är underskattade liksom att den önskade utvecklingen inte ryms inom angiven ram. Det innebär att vi förordar en väsentligt mindre besparing på det militära försvarets anslag än regeringen. Det militära försvaret förstärks med som bör tillföras Försvarsmaktens anslag (6:1 och 6:2). 2.Utgifterna m.m. inom utgiftsområde 6 för (punkt 1) (v) av () anför: står bakom budgetpropositionen utgiftsområde 6 med dess budgetramar samt inriktning och omfattning i stort. har med detta dock inte gått ifrån sina tidigare åsikter utan vidhåller sin syn i de frågor där vi genom motioner eller på annat sätt markerat annan uppfattning än . Det gäller t.ex. synen på Europeiska försvarsbyrån . Utgifterna m.m. inom utgiftsområde 6 för (punkt 1) (mp) av () anför: Försvarsmakten har lidit brist på politisk styrning och ansvarstagande, vilket bl.a. har lett fram till en situation där det viktigaste operativa kravet i närtid, internationella FN-mandaterade insatser, inte ännu har fått genomslag i vare sig personal- eller materielförsörjning. Allt från ubåtar till JAS-plan har anpassats för dyra pengar till Natostandard och anmälts till internationella styrkeregister, när man egentligen borde prioritera det som verkligen behövs, nämligen väl utrustade och utbildade soldater på marken för att hålla isär stridande parter och möjliggöra civila hjälpinsatser. Försvarsmakten har hitintills utan framgång bett om en inriktning för vad man, inom ramen för en begränsad ekonomi, inte skall göra. Men svaret har låtit gör allt med mindre pengar, vilket naturligtvis är en omöjlig ekvation. har i sitt samarbete med regeringen ambitionen att bidra till både långsiktighet och tydlighet i besluten. I budgetpropositionen för tas några viktiga steg i den riktning som har förespråkat, men inom några områden anser jag att man kunde ha gått längre. På krigsmaterielsidan måste kraven på den operativa förmågan styra materielanskaffningen, vilket inte alltid motsvarar industrins behov och önskemål. Jag ser den danska materielanskaffningsprocessen, inklusive tillvägagångssätt för information och beslutsfattande i de politiska instanserna, som ett riktmärke. Kopplingen mellan de utrikespolitiska målen, en helhetssyn på säkerhetsarbete i vid mening och krigsmaterielexport måste stärkas. När det gäller de värnpliktiga anser jag att det nya utbildningssystem som genomförs kommer att ställa krav på förbättrade ekonomiska villkor för de kvinnor och män som kallas in till plikttjänstgöring. Till detta kommer att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att de som genomgår utbildningen skall kunna använda denna som en merit i det civila livet. Resurstilldelningen mellan det militära försvaret och de säkerhetsskapande åtgärder statsmakterna kan genomföra lämnar fortsatt övrigt att önska. säkerhetspolitiska analys, som bygger på ett helhetstänkande kring utveckling, miljö, hot och risker, har aktualiserats genom förödande katastrofer. , SARS-utbrottet , tsunamikatastrofen 2004, orkanen 2005 och en pågående svält-, fattigdoms- och aidskatastrof som skördar liv året runt är bara några exempel på detta. Det konfliktförebyggande arbetet är långt mer kostnadseffektivt än ständiga katastrofutryckningar och måste ges ett långt större utrymme. Mot de icke-militära hoten såsom IT-sabotage, miljöförstöring, terrorism och klimatrelaterade naturkatastrofer kan man inte skydda sig med JAS-plan eller ubåtar. Dessa hot mot det civila samhället måste förebyggas genom minskad sårbarhet och mötas med en god civil krisberedskap. Jag anser att det förebyggande arbetet för att förhindra att konflikter uppstår ännu inte har fått tillräckligt genomslag i statsbudgeten. 4.Insatsorganisationen (punkt 7) (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och () anför: skrev i sammanfattningen till försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU4 försvarspolitik 20052007: Det är viktigt att behålla och utveckla förmåga och kompetens för strid i bebyggd miljö och subarktiskt klimat. Vidare skriver utskottet i betänkandet: Utskottet anser att vad som redovisats i dessa delar tills vidare kan läggas till grund för förmågeutvecklingen för de olika förbanden. skall ha förmåga att uppträda i hela landet och under förekommande klimatologiska förhållanden. Det är viktigt att behålla och kunna utveckla förmåga och kompetens för strid i bebyggd miljö och i subarktiskt klimat. Regeringen säger i budgetpropositionen om helikopterbataljonen att det inte är möjligt att nu göra en samlad bedömning av dess förmåga. Dock bedöms att nödvändig operativ fredsverksamhet kan bedrivas från ordinarie fredsgruppering. Vi kan bara konstatera att regeringen när det gäller helikopterförbanden inte klarar av att verkställa vad utskottet begärt om den subarktiska förmågan. Regeringen bör rätta till detta och återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits. 5.Värnpliktsersättningar (punkt 11) (v) av () anför: har i en motion föreslagit att en målsättning i ett system med totalförsvarsplikt bör vara att den enskilde inte skall förlora ekonomiskt på att genomföra sin plikttjänstgöring. När det är så få som tas ut till plikttjänstgöring ökar vikten av att i högre grad kompensera dem som genomför utbildningen. Dessutom kommer plikttjänstgöringen i allt högre grad att bygga på motivationen, och därmed bör den vara så ekonomiskt förmånlig att den framstår som ett meningsfullt alternativ till arbete och utbildning. Dagens ersättningar ligger inte i paritet med de faktiska utgifter som de totalförsvarspliktiga har. Behovet i en framtida nivå på dagersättningen kan uppskattas till . Bostadsbidraget utgår från den hyra man betalar, dock högst ett schablonmässigt tak som grundar sig på den generella bostadskostnaden i regionen. I vissa regioner är schablonen så låg att det inte täcker hyran. Detta innebär i praktiken att värnpliktiga som bor i dessa regioner är tvingade att använda sin dagersättning och i förlängningen låna pengar av anhöriga för att kunna genomföra sin totalförsvarsplikt. Förutom ett bostadsbidrag utgår ett hyrestillägg på, , , för att täcka kringkostnader utöver hyran. Detta gäller t.ex. fasta telefonavgifter, elkostnader, tv-licens, hemförsäkring, m.m. Enligt beräkningar krävs en höjning av bidraget till för att täcka ovan nämnda kostnader. Det kan finnas särskilda skäl till att bostadsbidraget utgår om man skaffat lägenhet efter inryckningen. utgår inte bidraget i dessa fall. Man får heller inte bostadsbidrag för tiden efter utryckning enligt dagens regler. Den nu utgående utbildningspremien måste då användas om man inte får arbete eller kommer in på någon utbildning direkt efter utryckningen. En övergångsperiod på t.ex. borde därför vara logisk. Regeringen har i budgetpropositionen sagt att värnpliktsförmånerna bör räknas upp i enlighet med pris- och löneutvecklingen. Regeringen har också redovisat att den anser att de ekonomiska villkoren för de totalförsvarspliktiga bör ses över och förbättras. Utskottet anför att man delar regeringens och motionärernas uppfattning om att de ekonomiska förmånerna till totalförsvarspliktiga bör ses över och förbättras.