bet · GS01UBU4 · 2005-02-17 00:00:00 — Huruvida enfunktionshindrad elev får en bra undervisning skallinte vara beroende av vid vilken högskola lärarenhar fått sin utbildning. Kunskaper om olikafunktionshinder bör därför anges i examensordningensom ett av målen för lärarexamen.17. Kunskaper om mobbning och konflikthantering(punkt 14) - m, fp, kd, c, mpav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), (), MikaelaValtersson (mp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub233 yrkande 11,2004/05:Ub387 yrkande 1,2004/05:Ub470 yrkande 9 och2004/05:Ub472 yrkande 19.StällningstagandeMobbning är ett oacceptabelt beteende som iskrämmande stor utsträckning förekommer i skolan.För att förverkliga intentionerna i skollagen ochläroplanerna behöver lärare få bättre verktyg föroch möjlighet att utveckla sina kunskaper när detgäller konflikthantering. Det är viktigt attförebygga alla former av kränkande behandling medhjälp av konstruktiv konflikthantering. Lärarenmåste dels kunna hantera konflikter på skolan, delslära ut icke-våldslig konflikthantering tilleleverna. Redan i lärarutbildningen bör mobbningbehandlas utförligt, liksom i fortbildningen avlärare. Kunskaper om mobbning och konflikthanteringbör anges i examensordningen som ett av målen förlärarexamen.18. Kunskaper om sex och samlevnad (punkt 15) -m, fp, cav (), (), MargaretaPålsson (m), (), TobiasBillström (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub292 yrkande 5,bifaller delvis motion2004/05:Ub255och avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkande 23,2004/05:Ub454 yrkandena 1-5 samt2004/05:A321 yrkande 12.StällningstagandeSexualundervisningen i skolan skall vara modern ochfördomsfri. Det finns redovisningar omsexualundervisningen som ger en skrämmandegammaldags bild av synen på homo- och bisexuellasoch transgenderpersoners sexualitet. Ettfördomsfullt bemötande från skolan och dess personalfår inte förekomma, vare sig i direkt uttryck elleri nyttjandet av gammalt, obsolet material. För attlärarna skall kunna undervisa och obesvärat kunnadiskutera inte bara heterosexualitet utan ävenhomosexualitet och transgenderfrågor är det viktigtatt de har den utbildning och underbyggnad debehöver. Lärarna inom akademin måste också fåtillgång till en adekvat utbildning och underbyggnadsom svarar mot deras respektive uppdrag.19. Kunskaper om sex och samlevnad (punkt 15) -mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub230 yrkande 23,2004/05:Ub454 yrkandena 1 och 5 samt2004/05:A321 yrkande 12och bifaller delvis motion2004/05:Ub292 yrkande 5 samtavslår motionerna2004/05:Ub255 och2004/05:Ub454 yrkandena 2-4.StällningstagandeNär sex- och samlevnadsundervisningen blevobligatorisk i den svenska skolan 1955 var Sverigepionjärland, först i världen med att görasexualundervisning obligatorisk i skolan. Men vi ärdefinitivt inte något pionjärland om vi ser till vadlärarkandidaterna får inom sin utbildning. Det ärviktigt att de som leder undervisningen i skolan hargoda kunskaper bl.a. i frågor rörande homo- ochbisexualitet samt könsöverskridande. Högskoleverketbör göra en översyn av kursplanerna förlärarstuderande i syfte att stärka kunskaperna omsex- och samlevnadsfrågor. Vidare bör Myndighetenför skolutveckling få ett tydligt uppdrag att utredabehovet av fortbildning och metodutveckling av sex-och samlevnadsundervisningen samt stödjametodutveckling liksom forskning inom sex- ochsamlevnadsområdet.20. Kunskaper hos skolpersonalen i frågor omhomo- och bisexuella och transpersoner(punkt 16) - v, mpav () och MikaelaValtersson (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub442 yrkande 1 och2004/05:U257 yrkande 26och avslår motionerna2004/05:Ub260 och2004/05:Ub442 yrkande 9.StällningstagandeAtt främja likabehandling och motverkadiskriminering är viktiga uppgifter för skolan. Föratt utbildningsväsendet skall ge samma kvalitet ibemötandet av enskilda individer oavsett derassexuella läggning krävs kunskaper om HBT-frågor hosolika kategorier av anställda, som skolsköterskor,övriga delar av elevvården samt lärare. Regeringenbör ge och i uppdrag attinitiera ett utvecklingsarbete som syftar till attalla anställda inom utbildningsväsendet får HBT-kompetens.21. Kunskaper om genus (punkt 17) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub230 yrkande 18 och2004/05:A321 yrkande 13.StällningstagandeExamensordningen för lärarexamen är föråldrad ochsnarare befäster än motarbetar den rådandeojämställdheten. Där står det nu att studenten skall"inse betydelsen av könsskillnader iundervisningssituationen och vid presentationen avämnesstoffet". Regeringen bör se överexamensordningens beskrivning av lärarexamen ochändra den så att den befäster vikten av attstudenten skall ha insikt i genusproblematik ochkunna undervisa på ett sätt som främjar jämställdhetoch motverkar att eleverna stängs in i könsroller.22. Kompetensutveckling för lärare (punkt 20) -fp, kd, cav (), (), AnaMaria Narti (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub242 yrkande 14,2004/05:Ub472 yrkande 9 och2004/05:Ub477 yrkande 14.StällningstagandeMånga lärare får inte möjlighet att utvecklasi sin yrkesutövning, och det leder självklart tillatt en del lärare lämnar skolvärlden för andra jobbmed bättre utvecklingsmöjligheter. Läraryrket är ettyrke som aldrig får vara statiskt. Skolansskyldighet att erbjuda fortbildning ochvidareutbildning måste därför slås fast. Det ärviktigt att skolan gör strategiska satsningar ochatt lärare kan utvecklas både ämnesmässigt och i sinövriga kompetens. Varje lärare bör få enindividuell, skriftlig plan för sinkompetensutveckling. Planen bör revideraskontinuerligt.23. Kompetensutveckling av viss skolpersonal omätstörningar (punkt 21) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:So249 yrkande 3.StällningstagandeÄtstörningar - som anorexi, bulimi och hetsätning -är ett folkhälsoproblem . Ätstörningar förstör,begränsar och förkortar livet för tusentals svenskaroch resulterar i lidande och utanförskap. Regeringenbör därför i samarbete med skola och idrottsrörelsetillse att skolsköterskor, gymnastiklärare ochidrottsledare ges möjlighet till adekvat utbildningkring ätstörningar, så att dessa kan upptäckas ochbemötas i tid.24. Lärarauktorisation (punkt 22) - fp, kdav (), () och AnaMaria Narti (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottet förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub242 yrkandena 3 och 18,2004/05:Ub472 yrkande 1 och2004/05:Ub480 yrkande 25,bifaller delvis motion2004/05:Ub477 yrkande 17och avslår motionerna2004/05:Ub302 yrkande 5 och2004/05:Ub313 yrkande 3.StällningstagandeInrättande av en särskild lärarlegitimation skullege ett tydligt budskap till samhället att läraryrketkräver något alldeles särskilt. Detta skulleinnebära en kvalitetssäkring av lärarutbildningenoch därmed höja kvaliteten i skolan.Lärarlegitimationen bör utfärdas avtillsynsmyndigheten för skolan, dvs. Föratt få legitimationen bör det krävas att läraren hargodkänd lärarutbildning och har genomgått praktiksamt uppfyller yrkesetiska kriterier. Dessa börfastställas genom samarbete mellan staten,arbetsgivarna och professionella organisationer.Legitimationen skall vara en förutsättning för attfå tillsvidareanställning som lärare, och den skallkunna dras in vid tydliga fall av misskötsel.Lärarlegitimation skall kunna utfärdas även efterutbildning i godkänd fristående lärarhögskola.Skollagskommittén ansåg att frågor om behovet avlegitimationsregler för lärare bör utredas.Regeringen bör se till att denna utredning blir av.25. Lärarauktorisation (punkt 22) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub302 yrkande 5 och2004/05:Ub313 yrkande 3och avslår motionerna2004/05:Ub242 yrkandena 3 och 18,2004/05:Ub472 yrkande 1,2004/05:Ub477 yrkande 17 och2004/05:Ub480 yrkande 25.StällningstagandeEtt lärarcertifikat bör införas. Det skall delsinnehålla examensbevis från föreskrivenhögskoleutbildning, dels visa genomgången kompetens-utveckling, fortbildning och eventuell yrkespraktik.På grundval av sådant underlag kan beslut omutfärdande av certifikat fattas. Beslutet, som skallkunna överklagas, kan fattas av en fristående nämnd.Certifikatet har inget med behörigheten att göra.Behörig är varje lärare med föreskrivenlärarutbildning. Certifikatet bör tidsbegränsas,förslagsvis till , och skall medföra enskyldighet för skolan att se till att läraren underperioden får fortlöpande vidareutbildning enligt denindividuella utvecklingsplan som lagts upp. På sammasätt medföljer en skyldighet för läraren att skaffasig den fortbildning och uppdatering som höjervederbörandes kompetens. Med införandet av ettlärarcertifikat skapas ett system för kontinuerligkvalitetskontroll och kompetenshöjning, samtidigtsom läraryrkets status höjs. Regeringen bör isamverkan med universitet, högskolor, lärarnasorganisationer och arbetsgivare ta initiativ tillatt utarbeta regler för ett lärarcertifikat.26. Lärarauktorisation (punkt 22) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 22borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 17,bifaller delvis motionerna2004/05:Ub242 yrkandena 3 och 18,2004/05:Ub472 yrkande 1 och2004/05:Ub480 yrkande 25samt avslår motionerna2004/05:Ub302 yrkande 5 och2004/05:Ub313 yrkande 3.StällningstagandeStaten bör underlätta för lärarnas organisationeroch skolans huvudmän att införa en certifiering avlärare. En certifiering skulle vara en del i atthöja statusen för läraryrket och innebära enkvalitetssäkring av verksamheten. Certifikatet börbygga på gemensamt uppsatta regler. Införandet avett lärarcertifikat kommer att medföra ett tryck påkommunerna att anställa certifierade lärare. Fråganvilken formell reglering som eventuellt behövs börövervägas ytterligare.27. Ledarskap i skolan (punkt 23) - m, fpav (), (), MargaretaPålsson (m), () och TobiasBillström (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub313 yrkande 6.StällningstagandeSkolan behöver skickliga ledare. Varje skola måsteha en pedagogisk ledare, som inte nödvändigtvisockså behöver leda skolans administration.Skolledarutbildningen måste stärkas och kan mycketväl ske tillsammans med annan ledarskapsutbildning,som vänder sig till olika yrkeskategorier. Mer än enfjärdedel av dem som är verksamma som skolledare harinte deltagit vare sig i rektorsutbildning eller inågon annan form av längre ledarskapsutbildning. Detär nödvändigt att stärka såväl utbildningen somkraven på genomgången utbildning. Den enskildaläraren måste också ges kunskaper i ledarskap. Detär mycket viktigt att alla lärarstuderande lär sigprinciperna för ett aktivt ledarskap och hur manpraktiskt tillämpar utvärdering, uppföljning ochbetygssättning.28. Skolledarutbildning med rektorsexamen(punkt 24) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2004/05:Ub472 yrkande 5 och2004/05:Ub480 yrkande 27.StällningstagandeI dag är det en stor andel av rektorerna som intehar gått den statliga rektorsutbildningen, somMyndigheten för skolutveckling har ansvar för. Dettaär inte acceptabelt, eftersom den målstyrda skolanställer stora krav på rektorernas kompetens ochansvarstagande. En ny statlig skolledarutbildningsom leder till rektorsexamen bör införas.29. Värnande av läraryrkets kompetens (punkt25) - fp, kdav (), () och AnaMaria Narti (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub242 yrkande 15.StällningstagandeAlltför många skolreformer har genomförts i strid med lärarkåren. Detär inte underligt att så många som var tredje lärarefunderar på att byta yrke. Kommunala skolor måste fåvillkor som mer liknar de fristående skolornas:korta beslutshierarkier och större frihet frånkommunpolitikerna. Politiker har till uppgift attsätta upp målen för skolans verksamhet och meduppföljning och utvärdering tillse att målen uppnås.Däremot är det skolans pedagoger, lärare ochskolledare, som måste bestämma hur målen skalluppnås. Politiker skall inte lägga sig i detpedagogiska arbetet i skolan. Vid beslut som gällerskolan måste lärarnas professionella synpunkter fåkomma fram. Detta gäller också vid utarbetandet avnya kursplaner, som tyvärr ofta sker utan dialog medlärarkåren. Stora förändringar i skolan måsteföregås av ett omfattande remissförfarande, därlärarkåren får tillfälle att aktivt delta och lämnasynpunkter.30. Värdegrunden i lärarutbildningen (punkt 26)- kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub472 yrkande 18.StällningstagandeVårt samhälles värdegrund bygger på den etik somförvaltats av tradition och västerländskhumanism. Alla människors unika och lika värde,människolivets okränkbarhet och individens frihet ärgrundpelare som denna etik vilar på. Den är ocksåfastlagd i läroplanerna för de obligatoriska och defrivilliga skolformerna. Lärarna skall varavärdegrundens levande ambassadörer i skolvardagen.För att möjliggöra det behöver värdegrundengenomsyra lärarutbildningen och undervisning omvärdegrundsfrågorna göras obligatorisk i denna.31. Utredning om karriärmöjligheter för lärare(punkt 27) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 15.StällningstagandeI dag lämnar många duktiga lärare skolannär de vill utveckla sig själva och villgöra mer än att undervisa. Det måstefinnas fler karriärvägar att gå inomskolan. En lärare skall inte behöva sökasig bort därifrån för att vidareutbildaeller vidareutveckla sig. För att främjavidareutbildning och specialisering ilärarkåren bör specialisttjänsterinrättas i skolan. De skall vara till föratt utveckla det pedagogiska arbeteteller för att ge annan undervisning.Regeringen bör tillsätta en utredning,där bl.a. lärarorganisationerna bör ingå,för att se över hur karriärmöjligheterför lärare kan vidareutvecklas.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Fler yrkeslärare (punkt 2) - vav ().Vänsterpartiet har med oro noteratbristen på pedagogiskt utbildade lärare i yrkesämnenoch svårigheterna att rekrytera studenter tilllärarutbildning som både har god yrkeserfarenhetinom sin bransch och fyller högskoleförordningenskrav på formella meriter. Att utbildningen tilllärare medför studieskulder och ett framtida yrkemed i många fall lägre lön än inom det aktuellayrkesområdet underlättar naturligtvis interekryteringen. Det finns risk för att bristen påyrkeslärare kommer att påverka yrkesutbildningarnaskvalitet och i sin förlängning möjligheten förbranscherna att rekrytera välutbildad arbetskraft.Det är bra att har haft en inriktning påyrkesämnen, men när nu det projektet nalkas sinavslutning behöver frågan om rekryteringen tillyrkeslärarutbildning fortsatt uppmärksamhet.Skolministern har i ett tal lovat att följautvecklingen inom detta område och att övervägaytterligare åtgärder, om utvecklingen inte vänder.För att undvika paniklösningar när krisen väl är ettfaktum är det av stor vikt att dessa frågor lyftsupp på agendan och behandlas snabbt och med stornoggrannhet. Det finns också ett samband mellandenna fråga och den översyn av den eftergymnasialayrkesutbildningen som begärde vid förrariksmötet på grundval av bl.a. ett förslag frånVänsterpartiet.2. Fler lärare i hem- och konsumentkunskap(punkt 3) - vav ().Skolverkets nationella utvärdering av grundskolan2003 visar att både elever och deras föräldrar anseratt hem- och konsumentkunskap är viktigt och att dehar användning för vad de lär sig i undervisningen.Enligt samma utvärdering hade av dem somundervisade i hem- och konsumentkunskaplärarutbildning i ämnet. har hem- ochkonsumentkunskap också förts in som ettkunskapsområde i grundläggande vuxenutbildning,vilket är välkommet men givetvis ökar behovet avlärare i ämnet. Det är besvärande att det inte finnsnågon ordentlig statistik över tillgången på lärarei detta ämne, och . I detstatistiska material som regeringen via Skolverketoch SCB har tillgång till finns kategorin praktisk-estetiska ämnen, dvs. de olika lärarkategorierna somundervisar i bild, hem- och konsumentkunskap, idrottoch hälsa, musik respektive slöjd särskiljs inte.Utbildnings- och kulturministern har hänvisat tillSÄL som en väg att öka tillgången på lärare i hem-och konsumentkunskap. Utöver detta behövs sannoliktatt lärarutbildning i ämnet inrättas på flerlärosäten än , och universitetdär den finns i dag.3. Lektorstjänster, m.m. (punkterna 4, 23 och28) - kdav ()En av de yrkesgrupper som har avgörande betydelseför vår framtid är lärarna. Det är lärarna som imötet med vår framtid - barn och ungdomar - skapardynamik i lärandet. Otaliga undersökningar har visatatt läraren är skolans viktigaste resurs. En centralutmaning i skolpolitiken är därför att se till attdet finns professionella, kompetenta och engageradelärare. Läraryrket måste vara ett ledande yrke.I betänkandepoängterades att alla lärarutbildningar skall ta uppledarskap som ämne i sin utbildning eftersom lärareskall tränas i sin ledarroll som arbetslagsledareoch som ledare för sina elevers lärande. Det hardock varit svårt att väcka lärarutbildningarnasintresse för detta och det är ett område som behöverförbättras. Nyutexaminerade lärare är inte alltidförberedda på den arbetsbelastning som uppstår närde träder in i läraryrket och behöver därförmöjlighet till stöd. vill attvarje nyutexaminerad lärare skall få en erfarenlärare som personlig under sitt förstaarbetsår. Lärare måste vara medvetna om dekönsstrukturer som finns både i samhället i stortoch i skolans värld och aktivt verka för att dessamotarbetas. Det handlar i första hand inte om attundervisa om jämställdhet utan att indirekt förmedlavärderingar. Här har lärarutbildningen ett stortansvar. Skolans decentralisering och flera årsbesparingar på skolan har inneburit att uppgifteroch ansvar tillförts skolan. För att lätta påarbetsbördan och skapa reella förutsättningar atttillgodose alla elevers behov är det väsentligt attse över hela skolans organisation.Behovet av forskarutbildade lärare är stort iskolan. Lärare med ämnesinriktad forskarexamen blirallt färre i gymnasiet. Lärare med vetenskapligämnesdidaktisk kompetens saknas överlag i allaskolformer. Därför krävs insatser för att ökaantalet lärare med forskarutbildning i grund- ochgymnasieskola och självklart inom lärarutbildningen.Numera är det möjligt att som forskarstuderandestudera på deltid som man kan ha endeltidstjänst utanför lärosätet. Kommunerna ochskolorna måste bli bättre på att samarbeta medlärosätena så att sådana tjänster kan komma tillstånd i skolorna. Det är också viktigt attkommunerna inrättar forskningsinriktade tjänster påolika nivåer och återbesätter de lektorat ellerliknande som finns och har funnits i gymnasieskolan.Det bidrar till skolutveckling och vetenskapligförankring som sådana tjänster utgörkarriärsteg och på så vis bidrar till ökad statusför läraryrket.4. Förändringar av lärarutbildningens strukturi övrigt (punkt 8) - fpav () och ().Folkpartiets uppfattning är att det allmännautbildningsområdet inom den nya lärarutbildningenhar fått alldeles för stor omfattning och attämnesstudierna därmed har fått för litet utrymme. Vianser att det allmänna utbildningsområdet bordeminskas från dagens 60 poäng till 20 poäng och attdet överskjutande utrymmet på 40 poäng skallöverföras till ämnesstudier.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden20042004/05:Ub230 av m.fl. (mp):17. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attlärarutbildningen bör innehålla moment om detmångkulturella samhället.18. begär att regeringen ser överexamensordningen för lärarutbildningen så att denbefäster vikten av att studenten skall ha insikt igenusproblematik och kunna undervisa på ett sättsom främjar jämställdhet och motverkar atteleverna stängs in i könsroller.23. begär att regeringen gerHögskoleverket i uppdrag att göra en översyn avkursplanerna för lärarstuderande i syfte attstärka kunskapen om sex- och samlevnadsfrågor.2004/05:Ub233 av m.fl. (m):11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att mobbning börbehandlas utförligt redan i lärarutbildningen ochingå i lärarfortbildningen.2004/05:Ub242 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Skolverketupprättar en plan för att fler lektorer skall fåanställning i gymnasieskolorna.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att särskildakarriärtjänster bör inrättas för lärare.3. begär att regeringen tillsätter enutredning om lärarlegitimation.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att komma tillrätta med lärarbristen.7. begär att regeringen förändrarhögskoleförordningens examensordning så att ett avlärarutbildningens mål blir att ge kunskaper omelever med funktionshinder och hur dessa kan geslikvärdiga villkor i undervisningen.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att förbättralärarutbildningen.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn avfinansieringen av den verksamhetsförlagdautbildningen.10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att systemet medenhetslärare riskerar att försvaga lärarnasämneskunskaper.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om mer läs- ochskrivinlärning för lärare med inriktning motgrundskolans tidigare år.12.