bet · GS01BOU7 · 2005-05-12 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar bostadsutskottet regeringens förslag iproposition 2004/05:53 Ändringar i jordförvärvslagen (1979:230) och demotioner som väckts med anledning av propositionen jämte vissa motionerfrån den allmänna motionstiden som har anknytning till propositionensförslag.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker samtliga motioner.I propositionen föreslås vissa ändringar i jordförvärvslagen. Ändringarnatar huvudsakligen sikte dels på bestämmelserna om tillstånd vid förvärvav lantbruksegendom i glesbygd, dels på bestämmelserna om juridiskapersoners förvärv av lantbruksegendom.Enligt förslaget skärps bestämmelserna om tillstånd vid förvärv avlantbruksegendom i glesbygd genom att vissa tidigare tillståndsfriaförvärv blir tillståndspliktiga. Avsikten med förslaget är främst attmotverka s.k. exploaterande förvärv. Förslaget innebär att den tid enperson måste ha varit bosatt i glesbygd inom den kommun där fastighetenär belägen för att kunna göra tillståndsfria förvärv förlängs samt att möjligheten att undgå tillståndsplikt genomatt göra bosättningsåtagande på fastigheten tas bort. I stället föreslåsatt den som kan göra sannolikt att han eller hon varaktigt kommer attbosätta sig på fastigheten eller att förvärvet varaktigt kommer attfrämja sysselsättningen på orten inte skall vägras tillstånd.I fråga om juridiska personers möjligheter att förvärva lantbruksegendominnebär förslaget förenklingar. Juridiska personer föreslås, med undantagav vad som gäller enligt de särskilda bestämmelserna om förvärv iglesbygd och omarronderingsområden, få förvärva lantbruksegendom frånandra juridiska personer, med undantag av dödsbon, utan förvärvstillstånd.I övrigt innebär förslaget bl.a. att bestämmelserna om kompensationsfriaförvärv och om lämnande av kompensationsmark vid juridisk persons förvärvav lantbruksegendom från fysisk person förenklas.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2005.Till betänkandet har 22 reservationer och 2 särskilda yttranden fogats.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Slopande av jordförvärvslagen helt eller delvis m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:N407 yrkande 5, 2004/05:Bo5 yrkande2, 2004/05:Bo6 yrkandena 1-3 och 2004/05:Bo7 yrkandena 1-3.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)2. Behovet av skärpta regler för förvärv i glesbygdRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo232 yrkandena 1 och 2.Reservation 3 (m) - motiveringenReservation 4 (fp) - motiveringen3. Förvärv i glesbygd - regeringsförslagetRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i jordförvärvslagen(1979:230) i denna del. Därmed bifaller proposition 2004/05:53i denna del och avslår motion 2004/05:Bo5 yrkande 1.Reservation 5 (m)Reservation 6 (fp)4. Förvärv i glesbygd - ytterligare förändringarRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo9 yrkande 3.Reservation 7 (m) - motiveringenReservation 8 (fp) - motiveringenReservation 9 (c)5. Kompensationsprincipen - avstående av egendom till staten förnaturvårdsändamål m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i jordförvärvslagen(1979:230) i denna del. Därmed bifaller proposition 2004/05:53i denna del och avslår motionerna 2004/05:MJ504 yrkande 5, 2004/05:Bo8yrkande 1 och 2004/05:Bo9 yrkande 5 i denna del.Reservation 10 (kd, c)Reservation 11 (fp)6. Kompensationsprincipen - kompensationsfria förvärv m.m.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i jordförvärvslagen(1979:230) i denna del. Därmed bifaller proposition 2004/05:53i denna del och avslår motion 2004/05:Bo9 yrkandena 4 och 5 i denna del.Reservation 12 (fp)Reservation 13 (c)7. Kompensationsprincipen - företräde för fysiska personerRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i jordförvärvslagen(1979:230) i denna del. Därmed bifaller proposition 2004/05:53i denna del och avslår motionerna 2004/05:Bo8 yrkande 2 och 2004/05:Bo9yrkande 5 i denna del.Reservation 14 (kd, c)Reservation 15 (fp)8. Regeringens lagförslag i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i jordförvärvslagen(1979:230),2. lag om ändring i förköpslagen (1967:868) i den månlagförslagen inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan. Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:53 i denna del.Reservation 16 (m)Reservation 17 (fp)9. Markpolitikens inriktningRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo9 yrkandena 1 och 2.Reservation 18 (m) - motiveringenReservation 19 (fp) - motiveringenReservation 20 (kd, c)10. Skogsavverkning innan tillstånd erhållitsRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ504 yrkande 6.Reservation 21 (m) - motiveringenReservation 22 (fp) - motiveringenStockholm den 12 maj 2005På bostadsutskottets vägnarRagnwi MarcelindFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), dePourbaix-Lundin (m), (), (), MariaÖberg (s), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen beslutade att som sin mening ge regeringentill känna att en utvärdering bl.a. av bestämmelserna i jordförvärvslagenborde genomföras (bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). Regeringenbeslutade att tillsätta en utredning med uppgift att seöver jordförvärvslagstiftningen (dir. 1999:40). Utredaren gavs i uppdragatt utvärdera vilken verkan bestämmelserna i jordförvärvslagen har närdet gäller effekterna för både fysiska och juridiska personers möjligheteratt förvärva skogsmark, framför allt bestämmelserna om förvärvarensanknytning till den ort där den förvärvade egendomen finns och bestämmelsernaom förvärv mellan juridiska personer. Utredaren skulle vidare utröna omnuvarande regler i fastighetsbildningslagen bidragit till frånskogsvårdssynpunkt oönskade förvärv av skogsmark. Utredningen, som antognamnet , överlämnade sitt betänkandeÄgande och struktur inom jord och skog (SOU 2001:38).En sammanfattning av utredningsbetänkandets förslag finns intagen ipropositionen (bilaga 1) liksom en förteckning över remissinstansernaoch andra som har yttrat sig över betänkandet (bilaga 3). En sammanställningav remissvaren finns tillgänglig i (dnr Jo2001/2018).Regeringen tar i den i detta utskottsbetänkande behandlade propositionenupp de förslag till ändringar i jordförvärvslagen som föreslagits avJordförvärvsutredningen. De förslag till skärpningar av tillämpningenav skogsvårdslagstiftningen som utredningen tagit upp behandlar regeringeni en särskild proposition om ändringar i skogsvårdslagen (prop. 2004/05:58).Inom bereds nu denna proposition av miljö- och jordbruksutskottet.De övriga frågor som diskuteras i utredningsbetänkandet bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Utredningen har föreslagit bl.a. att bestämmelserna om tillståndspliktvid förvärv av lantbruksegendom i glesbygd skall upphöra att gälla. Motbakgrund av det behov av att behålla och skärpa bestämmelserna omtillståndsplikt vid förvärv av lantbruksegendom i glesbygd som behandlasi propositionen (avsnitt 6), har inom utarbetatsen promemoria, Tillstånd vid förvärv av lantbruksegendom i glesbygd (Ds2004:15).Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstansernaoch andra som har yttrat sig över promemorians förslag finns i propositionen(bilaga 4). En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig iJordbruksdepartementet (dnr Jo2004/789). Promemorians förslag överensstämmerhuvudsakligen med propositionens förslag och har därför inte bilagtspropositionen.Lagrådet har yttrat sig över regeringens lagförslag. Yttrandet finnsintaget i propositionen (bilaga 6).Under utskottets beredning av ärendet har företrädare för Skogsägarnalämnat synpunkter på regeringens förslag.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår vissa ändringar i jordförvärvslagen (1979:230).Ändringarna tar huvudsakligen sikte dels på bestämmelserna om tillståndvid förvärv av lantbruksegendom i glesbygd, dels på bestämmelserna omjuridiska personers förvärv av lantbruksegendom.Enligt regeringsförslaget skärps bestämmelserna om tillstånd vid förvärvav lantbruksegendom i glesbygd genom att vissa tidigare tillståndsfriaförvärv blir tillståndspliktiga. Avsikten med förslaget är främst attmotverka s.k. exploaterande förvärv. Förslaget innebär att den tid enperson måste ha varit bosatt i glesbygd inom den kommun där fastighetenär belägen för att kunna göra tillståndsfria förvärv förlängs samt att möjligheten att undgå tillståndsplikt genomatt göra bosättningsåtagande på fastigheten tas bort. I stället föreslåsatt den som kan göra sannolikt att han eller hon varaktigt kommer attbosätta sig på fastigheten eller att förvärvet varaktigt kommer attfrämja sysselsättningen på orten inte skall vägras tillstånd.När det gäller juridiska personers möjligheter att förvärva lantbruksegendominnebär förslaget förenklingar. Juridiska personer föreslås, med undantagav vad som gäller enligt de särskilda bestämmelserna om förvärv iglesbygd och omarronderingsområden, få förvärva lantbruksegendom frånandra juridiska personer, med undantag av dödsbon, utan förvärvstillstånd.I övrigt innebär förslaget bl.a. att bestämmelserna om kompensationsfriaförvärv och om lämnande av kompensationsmark vid juridisk persons förvärvav lantbruksegendom från fysisk person förenklas.Lagändringarna föreslås av regeringen träda i kraft den 1 juli 2005.Utskottets övervägandenUtskottet redovisar sina närmare överväganden i fråga om propositionensförslag huvudsakligen endast i de delar de berörs i motionsförslagen.Slopandeav jordförvärvslagen helt eller delvis m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om att jordförvärvslagen helt ellerdelvis skall slopas. bör också avslå ett motionsförslag omjordförvärvslagens utformning med syfte att motverka att lagen kringgåseftersom förslaget i allt väsentligt tillgodoses genom regeringsförslaget.Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (fp) och de särskilda yttrandena 1(kd) och 2 (c).I motion 2004/05:Bo7 (m) yrkandena 1-3 lämnas förslag om att jordförvärvslagen,med undantag för omarronderingsområden, enbart skall omfatta juridiskapersoner (förslag till riksdagsbeslut). Enligt förslaget skalljordförvärvslagens kvarvarande bestämmelser om juridiska personer endastgälla vid förvärv av skogsfastighet. Köp av jordbruksmark skall såledesinte förvärvsprövas (förslag till riksdagsbeslut). I motionen föreslåsvidare tilläggsdirektiv till . Dessa skall omfatta atten översyn av reglerna för juridiska personers förvärv av skogsmarkgenomförs. Översynen skall innefatta att en ny avvägning görs mellan åena sidan de inskränkningar i äganderätten som en förvärvslagstiftninginnebär och å andra sidan eventuella fördelar med en bibehållenförvärvsprövning jämte överväganden om fortfarande relevanta delar avlagstiftningen kan inarbetas i skogsvårdslagen och om jordförvärvslageni motsvarande delar kan upphävas (förslag om tillkännagivande). I motion2004/05:Bo5 (m) yrkande 2 föreslås att glesbygdsbestämmelserna ijordförvärvslagen skall slopas (förslag till riksdagsbeslut).Förslaget i motion 2004/05:Bo6 (fp) yrkandena 1-3 avser att jordförvärvslagenskall slopas (förslag om tillkännagivande). Enligt motionen bör dock deregler som kan behövas om förvärv i omarronderingsområde överföras tillannan lagstiftning (förslag om tillkännagivande). Vidare föreslås atten översyn av konkurrenslagstiftningen genomförs med syfte att säkerställaatt den omfattar ägande av lantbruksegendom (förslag om tillkännagivande).Enligt förslaget i den fristående motionen 2004/05:N407 (kd) yrkande 5,som alltså väcktes innan regeringen lade fram sin proposition, bör detinte vara möjligt att enkelt kringgå reglerna i jordförvärvslagen. Detär nödvändigt att se till att bestämmelserna om förvärvstillståndverkligen efterlevs, om jordförvärvslagen fortsättningsvis skall ha ettregionalpolitiskt syfte (förslag om tillkännagivande). Motionärernavill stärka de fastboendes situation i förhållande till utboägandet.Syftet med bestämmelserna om förvärvstillstånd i glesbygd är sedan deändringar som gjordes rent regionalpolitiskt. Jordförvärvslagensglesbygdsbestämmelser syftar således till att stärka sysselsättningsunderlagetför dem som redan är bosatta i glesbygden eller få till stånd varaktigbosättning där. För på orten redan etablerade jord- och skogsbrukareinnebär bestämmelserna i princip att förvärv av den som behöver ytterligaresysselsättningsunderlag för sin försörjning prioriteras i förhållandetill förvärv som görs av den som varken bor på orten eller har för avsiktatt flytta dit. För att den senast berörda bestämmelsen skall kunnaåberopas som avslagsgrund krävs dock att ett vägrat tillstånd kan få endirekt och påvisbar effekt på sysselsättningen eller bosättningen iområdet.Enligt den till grund för propositionen liggande promemorians förslagbör glesbygdsbestämmelserna behållas och skärpas. Det kan enligtpromemorian antas att berörda fastigheter, i de fall då tillstånd harvägrats med tillämpning av glesbygdsbestämmelserna, fått ett frånglesbygdssynpunkt bättre utnyttjande än vad de annars skulle ha fått. Detfinns också enligt promemorian ett fortsatt behov av att tillgodosebestämmelsernas bakomliggande syften, att främja bosättning ochsysselsättning i glesbygd. Det konstateras att även de fall av exploaterandeförvärv som förekommit efter den genomförda avregleringen av jordförvärvslagenvisar att det finns ett tydligt behov av förhandskontroll av förvärv avlantbruksegendom i glesbygd. Bland de förslag som lämnas i regeringensproposition om ändringar i skogsvårdslagen (prop. 2004/05:58) finnsvidare ett förslag om att avverkning som huvudregel inte får påbörjasförrän förvärvstillstånd beviljats i de fall då förvärvstillstånd krävs.De föreslagna ändringarna i skogsvårdslagstiftningen understrykersåledes ytterligare behovet av att reglerna om förvärvstillstånd iglesbygd behålls.Mot bakgrund av den i promemorian givna beskrivningen har regeringengjort bedömningen att glesbygdsbestämmelserna bör behållas. Då denuvarande bestämmelserna har visat sig vara förhållandevis enkla attkringgå har regeringen dessutom instämt i promemorians slutsats om attdet finns anledning att skärpa bestämmelserna.Inom omarronderingsområden krävs förvärvstillstånd för alla förvärvinom lagens tillämpningsområde. Inom omarronderingsområdena får tillståndvägras om förvärvet skulle försvåra genomförandet av rationaliseringenav ägostrukturen. Omarronderingsverksamheten bedrivs, förutom med hjälpav jordförvärvslagen, genom jordfondens verksamhet och genom förrättningarenligt fastighetsbildningslagen. För att begränsa den enskildes kostnaderför en lantmäteriförrättning kan bidrag också lämnas enligt förordningen(1978:250) om statligt stöd till jordbrukets rationalisering.Regeringen instämmer i utredningens slutsats att det inte nu finnsanledning att upphäva bestämmelserna och i att det är angeläget attrationaliseringen av ägostrukturen i de ägosplittrade områdena fortgår.Att föreskriva - såsom utredningen föreslagit - att bestämmelsernaskall upphävas skulle kunna motverka dettasyfte. Någon tidsbegränsning för bestämmelserna bör därför nu inte anges.För juridiska personer krävs inom lagens tillämpningsområde tillståndvid förvärv av lantbruksegendom inom hela landet. För att tillståndskall beviljas krävs - utöver vad som följer av de särskilda regler somgäller i glesbygd och omarronderingsområden - som huvudregel attförvärvaren avstår eller kan antas komma att avstå mark som kompenserarförvärvet. Kompensationsmarken skall ha betydelse för jordbrukets ellerskogsbrukets rationalisering och i storlek eller värde ungefär motsvaraden egendom som avses med förvärvet. Förvärvstillstånd kan i fyra fallbeviljas även om kompensationsmark inte lämnas.Anledningen till att juridiska personers möjligheter till förvärv harbegränsats är främst att det har ansetts viktigt att bibehålla balansenmellan olika ägarkategorier. Ett omfattande privat ägande har ansettssäkerställa en mångfald av olika brukningsmetoder i jord- och skogsbruket,medan ett ökat bolagsägande har ansetts leda till att alltmer mark ägsav personer med annan yrkesverksamhet än jordbruk och skogsbruk. Ettökat bolagsägande har vidare ansetts innebära att mark undandras frånfastighetsmarknaden på ett otillfredsställande sätt och till risk försådana prisökningar att jord- och skogsbrukare normalt inte har möjlighetatt förvärva den lantbruksegendom de behöver för sin sysselsättning.Den rationaliseringspolitik som förts har vidare i första hand ansettsböra främja uppbyggandet och vidmakthållandet av effektiva familjeföretag.Principen om att balansen mellan olika ägarkategorier skall bibehållashar fastslagits av vid ett antal tillfällen, senast i sambandmed ändringar i jordförvärvslagen. Upprätthållandet av dennaprincip har lett till att den totala andelen produktiv skogsmark i dagägs till av fysiska personer och till att fysiska personeräger av den samlade åker- och betesmarken i . finns det alltjämt skäl att bibehålla en regleringsom begränsar juridiska personers möjligheter att förvärva jordbruks-och skogsmark. Utredningen konstaterar att principen är accepterad ialla kretsar och att en oförändrad ägarbalans är en enkel och ändamålsenligutgångspunkt att utgå ifrån vid bestämmelsernas utformning.Regeringen har ansett att principen om att balansen mellan olikaägarkategorier skall upprätthållas och även fortsättningsvis ligga tillgrund för juridiska personers möjligheter till förvärv.Utskottet instämmer i de av regeringen gjorda bedömningarna som liggertill grund för slutsatsen om att jordförvärvslagen bör utgöra ettinstrument för den markpolitik som skall bedrivas. Lagens närmare utformningbör bestämmas så att den effektivt uppfyller ett regionalpolitiskt syfte.Med hänvisning till detta avstyrker utskottet m- och fp-motionsförslagensom går ut på att helt eller delvis skall göra sig av meddetta instrument. Kd-motionärerna kommer med den deklarerade inriktningenatt i allt väsentligt bli tillgodosedda. Utskottet avstyrker därföräven den motionen.Förvärv i glesbygdUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om skärpta regler för förvärv iglesbygd eftersom förslagen tillgodoses genom regeringsförslaget. Jämförreservationerna 3 (m) - motiv. och 4 (fp) - motiv.Riksdagen bör vidare anta regeringens lagförslag som gäller förvärv iglesbygd och avslå ett mot regeringsförslaget stående motionsförslag.Jämför reservationerna 5 (m) och 6 (fp).Riksdagen bör dessutom avslå ett motionsförslag om företrädesrätt tillförvärv för en person som bor eller verkar på orten. Jämför reservationerna7 (m) - motiv., 8 (fp) - motiv. och 9 (c).Behovet av skärpta regler m.m.Enligt regeringens förslag bör bestämmelserna om förvärv av lantbruksegendomi glesbygd skärpas.Jordförvärvslagens glesbygdsbestämmelser syftar till att stärkasysselsättningsunderlaget för dem som redan är bosatta i glesbygden ellerfå till stånd varaktig bosättning där. För på orten redan etableradejord- och skogsbrukare innebär bestämmelserna i princip att förvärv avden som behöver ytterligare sysselsättningsunderlag för sin försörjningprioriteras i förhållande till förvärv som görs av den som varken borpå orten eller har för avsikt att flytta dit. För att bestämmelsen skallkunna åberopas som avslagsgrund krävs dock att ett vägrat tillstånd kanfå en direkt och påvisbar effekt på sysselsättningen eller bosättningeni området.Enligt regeringens förslag skall kravet på bosättning i glesbygd vidtillståndsfria förvärv skärpas. För tillståndsfrihet skall det krävasatt förvärvaren är folkbokförd i glesbygd inomden kommun där egendomen är belägen. Någon anmälan om förvärvet skallinte längre behöva göras till . Regeringen föreslår ocksåatt möjligheten till bosättningsåtagande skall tas bort och attbestämmelserna om inlösenförfarande skall upphävas.I motion 2004/05:Bo232 (v) yrkandena 1 och 2 lämnas förslag om att kravetpå bosättning i glesbygd inom den kommun där egendomen är belägen skallförlängas och att institutet med bosättningsåtagandeskall avskaffas och ersättas med ett förfarande med tillståndsplikt(förslag om tillkännagivande).Motionärerna bakom den redan före propositionen väckta v-motionentillgodoses genom regeringens förslag och bör med hänvisningtill detta avslå motionen.Förvärv i glesbygd - regeringsförslaget och ytterligare förändringarRegeringens förslag vad gäller undantag för på orten redan bosattapersoner och möjligheten till bosättningsåtagande har återgivits ovan.Enligt regeringens förslag skall vidare en förvärvare inte vägrastillstånd till förvärv av egendom som ligger utanför omarronderingsområdenom denna kan göra sannolikt att han eller hon frånförvärvet kommer att varaktigt bosätta sig på fastigheten eller att haneller hon varaktigt kommer att främja sysselsättningen på orten. Omförvärvaren inte avser att bosätta sig på fastigheten eller på annatsätt främja sysselsättningen på orten skall prövningen göras enligtnuvarande bestämmelser. Några särskilda sanktionsbestämmelser motpersoner som inte fullföljer sina avsikter att bosätta sig på fastigheteneller främja sysselsättningen på orten bör inte införas.I motion 2004/05:Bo5 (m) yrkande 1 föreslås att avslårregeringens förslag om att glesbygdsbestämmelserna skall skärpas.Förslaget i motion 2004/05:Bo9 (c) yrkande 3 gäller problematiken kringde s.k. exploaterande förvärven och avser att ett förtydligande görs avde villkor som föreslås skall gälla för förvärv. Enligt motionen skallbestämmelserna utformas så att det blir mycket klart att skall ges till någon som redan bor och verkar på bygden,om det finns ett klart behov av fastigheten för att främja sysselsättningenpå orten (förslag om tillkännagivande).För att en lagstiftning om förvärvstillstånd vid köp av fast egendomskall vara förenlig med rättspraxis krävs som anförts avregeringen i propositionen (avsnitt 5), förutom att bestämmelsernauppfyller ett syfte av allmänintresse, att bestämmelserna inte ärdiskriminerande eller går längre än vad som är motiverat i förhållandetill deras syfte.Enligt regeringsförslaget bör personer som avser att bosätta sig påfastigheten även fortsättningsvis jämställas med personer som är bosattai glesbygd inom kommunen. Regeringen anser därför att den som vid förvärvutanför omarronderingsområde kan göra sannolikt att han eller hon avseratt bosätta sig på fastigheten alltid bör beviljas tillstånd utan attnågon jämförelse görs med andra behov av marken. Regeringen föreslår bl.a. att den som varaktigt kommer att främja sysselsättningen - skapareller bibehåller varaktiga arbetstillfällen - på orten ges företräde iförhållande till andra behov av marken, på samma sätt som en utomståendeförvärvare som avser att bosätta sig på fastigheten.Förslaget tillgodoser de regionalpolitiska ändamålen att främja bosättningoch öka sysselsättningen. Regeringen hänvisar dessutom i sammanhangetbl.a. till EG-rättens krav på proportionalitet (lagens krav skall integå utöver vad som är nödvändigt för att lagen skall uppnå sitt syfte)och den för regeringens förslag grundläggande promemorians slutsats atten prioritering av på orten redan etablerade personer riskerar att ansesdiskriminerande ur EG-rättslig synvinkel.Det förtjänar att uppmärksammas att regeringen med anledning av denremisskritik som framförts om att kravet att främja sysselsättningen påorten är alltför enkelt att uppfylla har förtydligat det remitteradeförslaget så att det krävs att förvärvaren gör sannolikt att förvärvetfrämjar sysselsättningen på orten genom att det skapar eller bibehållervaraktiga arbetstillfällen.Utskottet föreslår med hänvisning till vad utskottet inledningsvis anförtom skälen för att bibehålla glesbygdsbestämmelserna och i övrigt på dei propositionen angivna skälen att antar lagförslaget i dendel den avser glesbygdsbestämmelsernas utformning och därmed avslårm-motionen.