bet · GT01SoU5 · 2005-11-22 00:00:00 — Även frågan om nätverksstöd och liknande verksamheter riktade till ensamstående föräldrar behandlades i detta betänkande, och utskottet anförde att frågan om denna typ av stöd bör organiseras genom samhällets försorg ankommer på de enskilda kommunerna att avgöra. Utskottet avstyrkte därmed motionerna (res. Vidare avstyrkte utskottet i betänkandet två yrkanden med begäran om att tillsätta en utredning om forskningen kring separationer (res. följde utskottet (rskr. 2003/04:227). presenterade ett regeringsuppdrag att samla in, analysera och sprida kunskap om hur föräldrastöd av olika slag kan utformas genom rapporten verktyg för föräldrar - Förslag till nya former av föräldrastöd (R 2004:49). I rapporten redovisas förslag till föräldrastöd under olika delar av barnets uppväxt. Rapporten behandlar även stöd genom rådgivning per telefon, stöd genom böcker, tidningar, tidskrifter, radio, tv och Internet. När det gäller föräldrastöd under graviditet och spädbarnstid föreslås att primärkommunerna, under medverkan av personal, övertar ansvaret för det gruppbaserade föräldrastödet inklusive den verksamhet som bedrivs inom mödra- och barnhälsovården. En överenskommelse med denna innebörd skulle enligt rapporten - efter diskussioner och försök - kunna ingås mellan . Vidare föreslås, eftersom föräldrastödet berör olika kommunala förvaltningar, att kommunen på kommunledningsnivå utser en eller flera personer som har särskilt ansvar för föräldrastöd. Rapporten bereds inom (prop. 2005/06:1 utg.omr. 9 s. 107). Genom rapporten av hur kommunernas skyldighet att tillhandahålla familjerådgivning fullföljs redovisade ett regeringsuppdrag om detta. Av rapporten framgår bl.a. att merparten av kommunerna samverkar kring en gemensam familjerådgivningsbyrå och att har antalet familjerådgivningsärenden mer än fördubblats. I rapporten anförs att eftersom väntetiderna till familjerådgivning på många byråer är långa kan inte alla få rådgivning inom rimlig tid. På många byråer tvingas man därför att prioritera bland de sökande. Som regel prioriteras småbarnsfamiljer, familjer som väntar barn och familjer där det förekommer våld. Utskottet vidhåller uppfattningen att det mest grundläggande för barns välfärd är dess familj och familjens förhållanden. Föräldrarna har huvudansvaret för barnets vård och fostran. Samhällets roll är att stödja och komplettera föräldrarna så att alla barn kan garanteras goda uppväxtvillkor. Samhällets stöd till barn och deras familjer behöver finnas i olika former för att möta olika behov. Kommunerna skall enligt 5 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) sörja för att familjerådgivning eller annars genom lämplig yrkesmässig rådgivare stöd kan erbjudas de som begär det. Den rapport som presenterades av visar att antalet familjerådgivningsärenden har mer än fördubblats . Utskottet vidhåller att det är önskvärt att kommunerna inom rimlig tid kan erbjuda familjerådgivning till den som så önskar. Det är mycket angeläget att föräldrastöd finns att tillgå för föräldrar och familjer i olika situationer och med olika behov. Hur samhällets stöd närmare skall utformas och organiseras till olika grupper är dock frågor som i princip ligger hos de kommunala och landstingskommunala huvudmännen. Utskottet välkomnar emellertid de förslag till nya former av föräldrastöd som presenterats av (). För att genomföra förslagen krävs enligt FHI medverkan från samtliga samhällsaktörer, men primärkommunernas ansvar för föräldrastöd lyfts särskilt fram. Det ankommer härvid på kommunerna att utforma inriktningen i enlighet med vad som t.ex. tas upp i motionerna 2004/05:Sf354 (kd) yrkande 1, 2004/05:A321 (mp) yrkande 8, 2004/05:A352 (kd) yrkande 23, So711 (kd) yrkande 1 och A370 (kd) yrkande 27. Behovet av särskild kompetens i familjerådgivningen om samkönade par, som tas upp i motion 2004/05:So604 (c) yrkande 5, är det naturligtvis viktigt att beakta. När det gäller stödformen familjecentraler vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att det är en angelägen verksamhet, och utskottet utgår ifrån att kommuner och landsting utvecklar den utan något initiativ från . Motionerna 2004/05:Sf363 (kd) yrkandena 7 och 8, 2004/05:So578 (kd), Sf432 (kd) yrkande 22, So267 (kd) och So337 (kd) avstyrks därför. Motionerna 2004/05:Sf363 (kd) yrkandena 5, 6 och 9, 2004/05:So395 (c) yrkande 4, 2004/05:So600 (kd) yrkande 1, 2004/05:A352 (kd) yrkande 20, Sf432 (kd) yrkandena 21 och 23, So636 (kd) yrkande 1, So704 (kd) yrkande 1 och A370 (kd) yrkande 21 får anses i huvudsak tillgodosedda med det anförda. Utskottet avstyrker motion 2004/05:So402 (kd) med begäran om att tillsätta en utredning om forskning kring separationer. Utskottets förslag i korthet bör, mot bakgrund av pågående arbete, avslå motioner om hälsovård för barn, barns psykiska hälsa, missbruk och graviditet, alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador samt kunskapscenter för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador. Jämför reservationerna 13 (kd) och 14 (fp, kd). En nationell strategi för att säkerställa barns och ungdomars hälsa samt frågan om en bättre hälsovård för barn diskuteras i två olika motioner. I motion 2003/04:So526 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om en nationell strategi för att säkerställa barns och ungdomars hälsa. I motion 2004/05:So425 av och (båda mp) begärs ett tillkännagivande om att regeringen tillsätter en utredning om hur en bättre hälsovård för barn kan nås. Motionärerna efterfrågar en utredning om hur barns hälsa bättre kan prioriteras för att garantera alla barn lika tillgång och möjligheter att gå in i vuxenlivet med bra förutsättningar. Barns psykiska hälsa berörs i några motionsyrkanden. I motion 2004/05:So410 av m.fl. (v) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om en modell för hur statliga och kommunala verksamheter kan analysera förändringar och påverkan på barns och ungas psykiska hälsa. Motionärerna anser att regeringen bör ge , och i uppdrag att ta fram en sådan modell. Motionärerna har en liknande begäran i motion So606 yrkande 12. I motion 2004/05:So266 av och (båda c) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om att mer aktivt följa trendbrott hos unga i syfte att skapa ett "mjukare" samhälle. I yrkande 2 begärs tillkännagivanden om vad i motionen anförs om behovet av att öka forskningen kring företeelsen "osedda flickor". Motionärerna anför bl.a. att samhällets snabba och ständiga förändring kräver en snabbare reaktion på negativa tendenser för att motverka förråande attityder. Gemensamt för de drabbade flickorna är enligt motionärerna att de antagit ett pojkbrottsligt beteende samt att de har dåligt självförtroende och en mörk syn . I motion 2004/05:So658 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om barns och ungdomars livsvillkor. Motionärerna anför att barn och ungdomar lever under villkor som kan ge upphov till negativ stress. Regeringen bör enligt motionärerna ta initiativ till en kunskapsöversikt av befintlig forskning om barns- och ungdomars negativa stress. Fem motioner tar upp frågor om barn med alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador. I motion 2004/05:So398 av m.fl. (fp) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om ett nationellt för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador. I motion 2004/05:So670, motion So258 och motion So556 yrkande 7 av () finns liknande begäran. I motion 2004/05:So551 av Skånberg (kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot fetalt alkoholsyndrom (FAS). I motionens yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av kraftfulla insatser för att stödja familjer med alkoholproblem. En motion gäller hörseltester för barn. I motion 2004/05:So668 av m.fl. (fp, kd, c) begärs ett tillkännagivande om hörseltest för barn. Motionärerna anför att det finns mycket att vinna för barnets språkutveckling och kommunikation av en tidig diagnos och behandling av hörselnedsättning, men det förutsätter moderna diagnosverktyg. Regeringen bör därför enligt motionärerna ålägga att utarbeta föreskrifter för nya metoder för hörselmätning av barn. Bakgrund och tidigare behandling I det av godkända (rskr. 2003/04:227) betänkandet2003/04:SoU9 Utvecklingen av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter samt andra barnfrågor behandlade utskottet senast en rad motionsyrkanden om barns hälsa, vilka samtliga avstyrktes av utskottet som anförde bl.a. följande (s. 38-39). Utskottet konstaterade att barns psykiska ohälsa är en prioriterad fråga för regeringen och att en rad satsningar har gjorts på området. När det gällde åtgärder för att höja skolpersonalens beredskap att hantera personer med djupa depressioner och självmordsrisk, kunde utskottet med tillfredsställelse konstatera att WHO:s stödmaterial för självmordsprevention i skolan har översatts och omarbetats till svenska förhållanden samt att information om materialet har spridits till skolpersonal runtom i . Vidare behandlade utskottet frågan om hur barn påverkas av stress. Utskottet konstaterade att uppmärksammat detta problem och att frågan bereds inom . Regeringen anför i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 9) att en barnkompetens i ständig utveckling är avgörande för att barns och ungas möte med hälso- och sjukvården skall bli så tryggt och odramatiskt som möjligt (s. 24). För att kunna möta kraven om en god vård tillgänglig för alla är det enligt regeringen viktigt att såväl vårdpersonal som politiska beslutsfattare har erforderlig kunskap om barns och ungas behov. Detta är en grundförutsättning som stadgas både av hälso- och sjukvårdslagens portalparagraf och av . Regeringen erinrade om att genom att ansluta sig till har åtagit sig att säkerställa alla barns rätt till bästa uppnåeliga hälsa och rätt till sjukvård och rehabilitering (artikel 24). Vidare anförde regeringen att det finns en bred kunskap om barns och ungas behov i mötet med vården och att flertalet huvudmän och en rad andra aktörer arbetar aktivt för att etablera miljöer som är särskilt anpassade för både föräldrar och deras barn, där man har utarbetat arbetsmetoder och rutiner för att tillvarata barnens behov. ordnade i samarbete med Kommuner och Landsting en nationell konferens om barnkompetensen i hälso- och sjukvården: Mötet med barnet. Konferensen vände sig främst till politiker och tjänstemän inom kommuner och landsting, verksamhetschefer inom vården samt ledande representanter från vårdens organisationer och berörda vårdutbildningar. Några av de frågor som diskuterades vid konferensen var behovet av fortbildning av vårdpersonal om hur man förstår, samtalar med och möter barn och unga med olika behov, hur samverkan mellan skolhälsovården och sjukvårdshuvudmännens olika verksamheter för barn och unga kan utvecklas samt vilka politiska initiativ som krävs för att tillgodose detta (dokumenterad genom skriften Mötet med barnet) I betänkande 2004/05:UbU10 Elevhälsa m.m. behandlade utbildningsutskottet motioner om elevvårdens betydelse (s. 9-10). avstyrkte motionerna med hänvisning till det arbete som pågår inom med anledning av förslag (res. kd, c). Inom Utbildnings- och pågår arbetet med att utforma en ny skollag, vari bl.a. frågor om elevhälsa behandlas. Ett utkast till lagrådsremiss är under remissbehandling (Remiss U2005/5584/S) och en proposition planeras till början av 2006. Regeringen anför bl.a. att arbetet med elevhälsa i stor utsträckning bör vara förebyggande och ha en hälsofrämjande inriktning. Regeringen hänvisar till propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) och att arbete med elevhälsa enligt den propositionen förutsätter en hög grad av samverkan mellan elevhälsans personal och övriga personalgrupper samt att det finns kompetens att tillgå för detta arbete. I betänkande 2004/05:SoU11 Folkhälsopolitik behandlade utskottet ett par motioner om barns och ungdomars psykiska hälsa. Utskottet fann att motionerna fick anses tillgodosedda bl.a. genom det arbete som bedrivs inom , och (s. 29, res. m, fp, kd, c). har på uppdrag av regeringen lämnat rapporten Vad vet vi om flickor som skär sig? I rapporten har bl.a. kartlagt problemets omfattning och karaktär samt beskrivit kunskapsläget avseende förekomsten, förebyggande åtgärder och behandling. Enligt finns stora problem och kunskapsluckor på detta område. Det är enligt angeläget att förbättra omhändertagandet inom hälso- och sjukvården och för unga med långvariga psykiska problem och beteendeproblem. Rapporten bereds inom . föreslog i rapporten av barns och ungdomars psykiska hälsa - förslag till nationella och återkommande undersökningar bl.a. att återkommande mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa skall göras bland skolelever i årskurserna 6 och 9. Rapporten, som kom , bereds inom . I budgetpropositionen 2006 anför regeringen att () tillsammans med Myndigheten för skolutveckling har utarbetat en treårig handlingsplan för vad skolan kan göra för att främja ungdomars hälsa och förebygga alkohol- och narkotikamissbruk samt andra riskbeteenden (prop. 2005/06:1 utg.omr. 9 s. 76). FHI har fått för . Undersökningar har visat att stress och symptom på stress har ökat bland ungdomar . finns inte någon samlad kunskap om orsakerna till denna utveckling. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen en särskild utredare för att se över frågor om ungdomars livssituation utifrån stressoch dess konsekvenser för den psykiska hälsan (U 2005:03, dir. 2005:61). I uppdraget ingår bl.a. att sammanställa kunskap om vilka faktorer i ungdomars livssituation som framkallar stress, att lämna förslag till förbättringar när det gäller att följa utvecklingen av ungdomars psykiska hälsa och övrig statistik samt att ur ett helhetsperspektiv analysera samhällets stöd till de drabbade och identifiera områden av särskild vikt för ungdomars psykiska hälsa som kan behöva utvecklas och stärkas. Utredaren skall redovisa uppdraget . Utskottet behandlade i ovan nämnda betänkande 2004/05:SoU9 motionsyrkanden om alkoholrelaterade fosterskador, vilka avstyrktes (res. fp, kd) eftersom de fick anses tillgodosedda med hänsyn till bl.a. att har till uppgift att stimulera ökad samverkan mellan olika lokala aktörer samt att arbeta för att få till stånd stödinsatser för riskgrupper m.m. och att erhållit medel för ett projekt för fortbildning och kunskapsutveckling om riskbruk av alkohol till personal inom primärvården. Utskottet var inte heller berett att ställa sig bakom kravet i ett par motioner om att inrätta ett nationellt för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador, vilka avstyrktes (res. fp, kd). följde utskottet (rskr. 2003/04:227). Statsrådet anförde bl.a. följande om adhd-utredningar i ett svar på fråga för skriftliga svar (fråga 2004/05:1706). Personer med adhd har varit föremål för omfattande forskning och kunskapsutveckling. Det finns enligt statsrådet dock behov av fortsatta forskningsansträngningar och kunskapsutveckling på området. Statsrådet anförde att regeringen , via Allmänna arvsfonden, har stöttat ett projekt för vuxna med neuropsykiatriska funktionshinder vid , avdelningen för barn- och ungdomspsykiatri, i samarbete med berörda intresseföreningar. Projektet har syftat till att utforma en modell för upptäckt, utredning och habilitering av vuxna samt att stimulera uppbyggnaden av samarbete och vårdkedjor i kring personer med neuropsykiatriska funktionshinder. Utskottet delar bedömningen att det finns en bred kunskap om barns och ungas behov i mötet med hälso- och sjukvården och att flertalet huvudmän arbetar aktivt för att etablera miljöer som är särskilt anpassade för barn och deras föräldrar. Det finns ändå områden kring bemötandet som behöver utvecklas för att en ännu bättre hälso- och sjukvård för barn skall nås. Ett initiativ med detta syfte var den nationella konferens om barnkompetensen i hälso- och sjukvården som hölls . Vidare pågår enligt uppgift arbete med förslag till en ny skollag som inkluderar frågor om elevhälsa. Såvitt utskottet erfarit föreslås i detta arbete att elevhälsoarbetet i stor utsträckning skall vara förebyggande och ha en hälsofrämjande inriktning. Mot bakgrund av arbete som pågår med att utveckla hälso- och sjukvården för barn finner utskottet att motionerna 2003/04:So526 (s) och 2004/05:So425 (mp) får anses huvudsakligen tillgodosedda. Fyra motioner tar upp frågor kring barns psykiska hälsa. Utskottet, som tidigare behandlat liknande yrkanden, finner det alltjämt oroväckande att psykisk ohälsa tenderar att öka bland barn. För att ha verktyg att möta denna problematik har regeringen tillsatt en särskild utredare med uppdraget att analysera ungdomars livssituation utifrån stress och dess konsekvenser för den psykiska hälsan. Utredaren skall redovisa uppdraget . Förslagen bör enligt utskottet inte föregripas. Motionerna 2004/05:So266 (c) yrkandena 1 och 2, 2004/05:So410 (v) yrkande 12, 2004/05:So658 (s) och So606 (v) yrkande 12 avstyrks i den utsträckning de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Några motioner tar upp frågor om missbruk och graviditet samt de skador riskerar att utsättas för via moderns missbruk. Utskottet vidhåller sin inställning att det är ytterst angeläget att informera om riskerna med att bruka alkohol och andra droger under graviditeten. För blivande mödrar med dokumenterade alkohol- eller drogproblem behövs konkreta stödjande insatser. Mot bakgrund av bl.a. det arbete som initierats genom och görs viktiga insatser på detta område. Motion 2004/05:So551 (kd) yrkandena 1 och 2 får anses i huvudsak tillgodosedd med det anförda. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom en begäran om att inrätta ett kunskapscenter för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador, varför motionerna 2004/05:So398 (fp) yrkande 5, 2004/05:So670 (fp), So258 (fp) och So556 (fp) yrkande 7 avslås. Utskottet ställer sig inte heller bakom en begäran om att ålägga att utarbeta föreskrifter för nya hörseltester för barn. Motion 2004/05:So668 (fp, kd, c) avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet bör, mot bakgrund av pågående arbeten, avslå motioner om förebyggande arbete för utsatta barn, om stöd till barn med missbrukande, kriminella och psykiskt sjuka föräldrar, till barn som utsätts för sexuella övergrepp samt till barn i familjer som vräks och andra ekonomiskt utsatta barn samt om s.k. riskbarncentrum. Jämför reservationerna 15 (m), 16 (fp, kd), 17 (m, fp, kd, c), 18 (v), 19 (kd), 20 (mp), 21 (m, kd, c), 22 (fp) och 23 (v). I några motioner diskuteras vikten av förebyggande arbete kring utsatta barn. I motion Ju533 av m.fl. (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om riktade föräldrastödjande insatser till familjer i en utsatt situation samt utbildningsinsatser för personal vid mödravårdscentraler. Med riktade föräldrastödjande insatser avser motionärerna exempelvis möjlighet till hembesök av utbildad personal redan under graviditeten och stöd i den vardagliga uppfostran av barnet samt socialt och emotionellt stöd till föräldrarna. En liknande begäran finns i motion So556 av m.fl. (fp) yrkande 11. I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om telefonstödlinje för föräldrar och andra effektiva förebyggande åtgärder. I yrkande 4 begärs dessutom ett tillkännagivande om bättre utbildning i barnfrågor för socionomer. Motionärerna anför bl.a. att enligt en rapport från är det många socialsekreterare som inte kan tolka barns signaler. Det är enligt motionärerna allvarligt bl.a. eftersom utsatta barn är i stort behov av att tidigt få den hjälp de behöver. I motion 2004/05:So498 av m.fl. (fp, kd, v, c) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om att socialt arbete måste prioriteras samt att regeringen, i samverkan med kommuner och landsting, gör en översyn av hur det förebyggande arbetet bedrivs och återkommer med förslag till hur arbetet kan utvecklas. Motionärerna anför bl.a. att barn som vuxit upp i utsatta familjer har en ökad risk för psykisk ohälsa och andra problem. Därför är enligt motionärerna den förebyggande verksamheten helt avgörande. Ett liknande yrkande finns i motion 2004/05:So576 av (). I motion 2004/05:So391 av m.fl. (v) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att följa upp om propositionen avseende stärkt skydd för barn (prop. 2002/03:53) fått genomslag med tyngdpunkt på hur uppfyllt sitt åtagande. Motionärerna anför att det i propositionen föreslogs en rad åtgärder för att stärka skyddet för barn och att regeringen mot denna bakgrund bör göra en uppföljning. En likalydande begäran finns i motion So499 av m.fl. (v) yrkande 6. Flera motionsyrkanden gäller frågor om stöd till barn med missbrukande, kriminella eller psykiskt sjuka föräldrar. I motion 2004/05:So640 av m.fl. (kd) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om en lagändring om information och stöd till barn med psykiskt sjuka föräldrar. Motionärerna anser att regeringen måste åtgärda uppenbara brister i omhändertagandet av dessa barn i enlighet med förslag (SOU 1998:31). Motionärerna har samma begäran i motion So662 yrkande 9. I motion So695 av m.fl. (kd) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om bättre samverkan till stöd för barn till psykiskt sjuka. I motion 2004/05:So602 av () yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att initiera stödverksamheter i landet för barn till alkoholmissbrukare. Motionären har samma begäran i motion So313 yrkande 6. I motion 2004/05:So395 av m.fl. (c) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande för regeringen att lägga fram förslag om ytterligare åtgärder för att ge barn till missbrukare, intagna inom kriminalvården och psykiskt sjuka vård och stöd. En liknande begäran framförs i motion 2004/05:So520 av och (båda c) yrkande 1. Motionärerna anför bl.a. att en ytterligare förstärkning i informationen om myndigheternas skyldigheter att stödja barn som lever i familjer med missbruk, psykiska sjukdomar eller andra problem är nödvändig. Enligt motionärerna fungerar inte samhällets stödfunktioner eftersom det inte alltid anmäls att det finns barn i hem med psykisk sjukdom eller missbruk. Även i motion So695 av m.fl. (kd) yrkande 4 framförs en liknande begäran. Motionärerna hänvisar särskilt till behovet av barnpsykologisk expertis då socialförvaltningen fattar beslut om barns behandling vid föräldrars anstaltsvistelse. I motion So699 av m.fl. (mp, -) yrkande 40 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs angående barn som brottsoffer. Motionärerna anför att barn som bevittnat våld mot en närstående skall ses som brottsoffer. I motion 2004/05:Ju331 av m.fl. (v) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att det bör vidtas åtgärder för att öka barnkompetensen inom rättspsykiatrin. Motionärerna anför att barn, vars föräldrar omhändertas inom rättspsykiatrin, är en bortglömd grupp och att rättspsykiatrin bör förbättra sina kunskaper när det gäller att ta hand om dessa barn. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att det i hela landet bör vidtas åtgärder för att stimulera verksamheter där barn med frihetsberövade föräldrar får träffa andra barn i samma situation. I motion 2004/05:So410 av m.fl. (v) yrkande 21 begärs ett tillkännagivande om att bör ges i uppdrag att analysera situationen för barn till psykiskt sjuka. Motionärerna har samma begäran i motion So606 yrkande 18. I motion 2004/05:So362 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om barn i familjer med missbruk. Motionärerna anför att alla kommuner borde åläggas att ha stödgrupper för barn med missbrukande föräldrar. En liknande begäran finns i motion 2004/05:So611 av och (båda s) yrkande 2. I motion So632 av m.fl. (s) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att kraven i socialtjänstlagen bör skärpas vad gäller barnens situation i samband med att föräldrarnas missbruk utreds. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att barnens situation regelbundet skall följas upp genom samarbete mellan skolan och . I motion 2004/05:So398 av m.fl. (fp) yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om behovet av skriftlig redovisning från samt med anledning av det gemensamma uppdrag som gavs .