bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Utskottet avstyrker därmed motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 56. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motion 2004/05:N409 (fp) yrkande 11 om att arbetet med att trygga vattenkvalitet bör fortsätta och att riskerna för översvämningar bör minskas. Som anförs i propositionen har i samråd med geologiska undersökning och givit ut allmänna råd och en särskild handbok med vägledning för att skydda dricksvattentäkter genom att inrätta skyddsområden. Allmänna råden och handboken utgör ett viktigt stöd för länsstyrelsernas och kommunernas arbete med dessa frågor och kommer enligt regeringens bedömning att bidra till att skyddet av dricksvattenförsörjningen utvecklas. Genom beslut beslutade regeringen att en särskild utredare skall kartlägga det svenska samhällets sårbarhet för globala klimatförändringar och de regionala och lokala konsekvenserna av dessa förändringar samt bedöma kostnader för skador som klimatförändringarna kan ge upphov till. Den särskilde successiva utredaren skall föreslå åtgärder som minskar samhällets sårbarhet för klimatförändringar. En redovisning om översvämningsrisker och avtappningsmöjligheter när det gäller , , och ytterligare områden där konsekvenserna blir stora vid översvämningar skall lämnas till regeringen. Ett slutbetänkande skall lämnas . Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det utredningsarbete som pågår. Delmål 4 om utsättning av djur och växter Delmål 4 om utsättning av djur och växter lyder: skall utsättning av djur och växter som lever i vatten ske på sådant sätt att biologisk mångfald inte påverkas negativt. Utskottet konstaterar att delmålet inte kan uppnås . Särskilda insatser krävs för att delmålet skall nås . Som anförs i propositionen behöver ytterligare åtgärder vidtas för att motverka genetiska och ekologiska skador av kontinuerlig odling. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att tillsammans med och utarbeta förslag på åtgärder för att bibehålla de berörda beståndens naturliga egenskaper så långt detta är möjligt. Regeringen avser att ge i uppdrag att utarbeta och kostnadsberäkna förslag på hur bevarandet av andra arter än lax och öring skall kunna tillgodoses vid kompensationsutsättningar. All utsättning av vattenlevande arter är förknippad med ekologiska risker. och kommer därför att få i uppdrag att utarbeta vägledning för upprättande och tillämpning av miljökonsekvensbeskrivningar inför utsättning av vattenlevande djur och växter. Delmål 5 om hotade arter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om åtgärdsplan för att bevara och sprida flodkräfta till dess naturliga utbredningsområde (v) med hänvisning till att arbete pågår med frågan. Delmål 5 om hotade arter lyder: skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter och fiskstammar som har behov av riktade åtgärder. Enligt motion 2004/05:MJ421 (v) yrkande 8 bör en åtgärdsplan tas fram i syfte att bevara och sprida flodkräftan till dess naturliga utbredningsområde. bör tillsammans med få i uppdrag att komma med förslag till förvaltningsplan för flodkräftan i syfte att bevara arten och att den skall kunna återbesätta delar av sitt tidigare utbredningsområde. Delmålet kan nås om ytterligare åtgärder vidtas och arbetet intensifieras. Som anförs i propositionen är flodkräftan allvarligt hotad på grund av främst spridning av kräftpest. Regeringen har därför som ett första steg förbjudit import av levande kräftor. Ytterligare åtgärder kan dock bli aktuella för att motverka illegala utsättningar av signalkräfta. Utskottet instämmer i att länsstyrelsernas arbete för att skapa skyddsområden för flodkräfta bör fortsätta i alla huvudavrinningsområden, där flodkräfta långsiktigt kan förekomma. Utsättning av fisk ökar risken för spridning av parasiter, sjukdomar och främmande arter eller stammar, vilket bl.a. konstaterats vid introduktionen av främmande laxfiskar. Utsättning av små kräftdjur i vissa av fjällvärldens reglerade vatten har medfört negativa effekter. Illegala utsättningar av signalkräfta minskar successivt flodkräftans utbredning. Signalkräftan har som värd för kräftpest permanentat denna sjukdom i landet. I många fall har bestånden av signalkräfta blivit så stora att även andra vattenlevande arter påverkats. Detta behöver särskilt beaktas i skyddade områden som Natura 2000-miljöer med hotade arter eller där ursprungliga förhållanden eftersträvas. I andra områden är signalkräftan en värdefull resurs som ger betydande inkomster och behöver därför nyttjas på ett optimalt sätt. Regeringen avser enligt propositionen att ge och i uppdrag att utarbeta en strategi för hur signalkräftans utbredning och förekomst skall regleras för att motverka negativa effekter för bl.a. flodkräfta. Syftet med motion 2004/05:MJ421 (v) yrkande 8 bör därmed i allt väsentligt anses vara tillgodosett. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd i berörd del. Delmål 6 om åtgärdsprogram utgår Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att delmål 6 om åtgärdsprogram skall utgå. Delmål 6 om åtgärdsprogram lyder: skall det finnas ett åtgärdsprogram enligt EG:s ramdirektiv för vatten som anger hur God ytvattenstatus skall uppnås. Regeringen föreslår att delmål 6 om åtgärdsprogram utgår. Som regeringen anför kan delmål som täcks av ramdirektivet för vatten utgå. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet har följande lydelse: Grundvattnet skall ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. För miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet har fyra delmål fastställts. Skydd av grundvattenförande geologiska formationer Åtgärdsprogram för god grundvattenstatus Som anförs i propositionen bedöms grundvattensituationen i som god i ett internationellt perspektiv trots lokala och regionala problem med bl.a. nitrat, bekämpningsmedel och försurning. Det saknas dock till stora delar underlag för att ge en klar bild av uppfyllelsen för miljökvalitetsmålet. Genomförandet av ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) och i synnerhet av det kommande dotterdirektivet för grundvatten kommer att få stor betydelse för möjligheten att nå miljökvalitetsmålet. En central roll spelar även kommunala insatser såsom inrättandet av skyddsområden för grundvattentäkter. Regeringen avser att vidta åtgärder så att grundvattenfrågorna får en större tyngd i samhällsplaneringen. Regeringen anser även att kunskapsförsörjningen och övervakningen när det gäller grundvattenkvaliteten behöver förbättras och att detta behöver utredas närmare. Delmål 1 om skydd av grundvattenförande geologiska formationer Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (mp, -) om ändrad lydelse av delmålet. Jämför reservation 83 (mp). Delmål 1 om skydd av grundvattenförande geologiska formationer lyder: Grundvattenförande geologiska formationer av vikt för nuvarande och framtida vattenförsörjning skall ha ett långsiktigt skydd mot exploatering som begränsar användningen av vattnet. bör enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 59 besluta en lydelse av delmål 1 under Grundvatten av god kvalitet: Grundvattenförande geologiska formationer av vikt för nuvarande och framtida vattenförsörjning skall ha ett långsiktigt skydd mot föroreningar och exploatering som begränsar användningen av vattnet. Ett första steg bör enligt motionärerna vara att identifiera grundvattenförekomster där mänsklig aktivitet förorenar detsamma i sådan utsträckning att det utflödande grundvattnet påtagligt försämrar livsmiljön för växter och djur. Enligt propositionen går det att nå delmålet om kommunerna fortsätter med skyddande insatser som exempelvis inrättandet av skyddsområden. Utskottet vill i likhet med regeringen framhålla betydelsen av att det vid exploateringar, som exempelvis infrastrukturprojekt, vidtas förebyggande åtgärder så att inte förorenande ämnen påverkar vattenkvaliteten i viktiga grundvattenförekomster. Sådana försiktighetsåtgärder ingår exempelvis i trafikverkens rutiner och är även en viktig del i prövningar av miljöfarliga verksamheter. Det är viktigt att frågan om grundvattenpåverkan behandlas i miljökonsekvensbeskrivningarna. Kommande miljökvalitetsnormer för bl.a. bekämpningsmedel kommer att förstärka skyddet mot föroreningar ytterligare. geologiska undersökning (SGU) har i samråd med länsstyrelserna och pekat ut de grundvattenområden (dvs. grundvattenförande geologiska formationer med tillrinningsområden) som är av vikt för vattenförsörjningen nu och , i ett nationellt och regionalt perspektiv. och menar att berörda myndigheter måste få inrätta skydd för dessa områden om delmålet skall nås. Även geologiska formationer som används för konstgjord infiltration behöver skyddas. Regeringen avser att föreslå ändringar i 3 kap. (1998:808) så att grundvattenförekomster kan utpekas som riksintressen och på så vis får en större tyngd i den fysiska planeringen och samhällsplaneringen (se även avsnitt 13.3). Som har redovisats kommer nästa fördjupadeutvärdering av miljökvalitetsmålen att omfatta samtliga delmål. Utskottet delar regeringens uppfattning att den nuvarande formuleringen bör kvarstå och avstyrker därmed motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 59. Delmål 2 om grundvattennivåer Delmål 2 om grundvattennivåer lyder: skall användningen av mark och vatten inte medföra sådana ändringar av grundvattennivåer som ger negativa konsekvenser för vattenförsörjningen, markstabiliteten eller djur- och växtliv i angränsande ekosystem. Utskottet konstaterar att det går att nå delmålet om kommunerna fortsätter med sina insatser, som exempelvis framtagandet av vattenförsörjningsplaner, samt inför restriktioner när det gäller vattenuttag i vissa känsliga områden. Enligt ramdirektivet för vatten, som genomförts i svensk lagstiftning, är exploatering som medför saltvatteninträngning eller uttag som långsiktigt överskrider nybildningen av grundvatten inte förenligt med direktivets krav. I stora delar av landet är problem med förändrade grundvattennivåer små. Det finns dock områden i sydöstra samt i där konkurrens om grundvattnet förekommer. I , samt i förekommer saltvatteninträngning i brunnar på grund av överuttag av vatten eller för djupt borrade brunnar. Regeringen instämmer i SGU:s bedömning att delmålet kan nås, förutsatt att kommunerna kartlägger känsliga områden och att de utnyttjar möjligheterna i att införa restriktioner för vattenuttag. Utskottet instämmer i att det är viktigt att berörda kommuner informerar fastighetsägare i känsliga områden om problemen och om lämpliga förhållningssätt. Delmål 3 om rent dricksvatten Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker med hänvisning till det arbete som pågår en motion (mp, -) om vägsaltning i känsliga miljöer. Jämför reservation 84 (mp). Delmål 3 om rent dricksvatten lyder: skall alla vattenförekomster som används för uttag av vatten som är avsett att användas som dricksvatten och som ger mer än i genomsnitt eller betjänar mer än 50 personer uppfylla gällande svenska normer för dricksvatten av god kvalitet med avseende på föroreningar orsakade av mänsklig verksamhet. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 61 framhålls behovet av skärpta regler för vägsaltning i känsliga miljöer. Grundvattensystem reagerar ofta långsamt på åtgärder. Vidare är andra miljökvalitetsmål som detta delmål är beroende av svåra att nå. Det gäller framför allt Ingen övergödning, Bara naturlig försurning samt Giftfri miljö. I propositionen anförs att det är tveksamt om delmålet kan uppnås överallt, vilket beror på att grundvattensystem ofta reagerar långsamt på åtgärder. Enligt propositionen konstaterade att det finns föroreningspåverkat grundvatten som orsakar dålig vattenkvalitet i framför allt enskilda brunnar men som även ger sämre råvatten till den allmänna vattenförsörjningen. I jordbruksområden förekommer ofta förhöjda nitrathalter. I såväl områden som i jordbruksområden har rester av bekämpningsmedel hittats. Andra problem är saltvatteninträngning, vägsaltpåverkan och försurningseffekter. lyfter fram behovet av ändringar i samt en utökad övervakning för att säkerställa ett långsiktigt skydd för den framtida dricksvattenförsörjningen. Utskottet gör i likhet med regeringen samma bedömning. har i samråd med SGU och gett ut allmänna råd och en särskild handbok med vägledning för att skydda dricksvattentäkter genom att inrätta skyddsområden. Utskottet har under delmål 1 redovisat att regeringen avser att föreslå ändringar i 3 kap. så att grundvattenförekomster kan klassas som riksintressen och på så vis får en större tyngd i den fysiska planeringen och samhällsplaneringen. Regeringen avser även att införa miljökvalitetsnormer för nitrat och bekämpningsmedel i grundvatten. Utskottet instämmer i att en mer omfattande och kraftfull tillämpning av tillgängliga skyddsinstrument är en viktig förutsättning för att delmålet skall kunna uppnås. välkomnar i sitt yttrande att har tagit fram en ny strategi för att säkerställa att myndigheten, med fortsatt hög framkomlighet och trafiksäkerhet, minimerar saltanvändningen så att den bättre motsvarar medborgarnas och näringslivets krav och önskemål. Med anledning av det nu väckta motionsförslaget om vägsalt vill trafikutskottet upprepa sin tidigare redovisade ståndpunkt när det gäller det angelägna i att saltanvändningen kan nedbringas. Enligt vad utskottet erfarit gör bedömningen att det kan komma krav på att en fortsatt saltning av stora grundvattenmagasin upphör, att planer för efterbehandling av stora grundvattenmagasin tas fram och att ett stort antal vattenskyddsområden kommer att inrättas. För att möta dessa krav kommer bl.a. att se över det vägnät där verket använder salt i vinterväghållningen. Även miljö- och jordbruksutskottet instämmer självfallet i huvudsak i vad som anförs i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 61 om att vägsaltpåverkan bör undvikas i känsliga miljöer. Enligt utskottets mening föreligger det ingen motsättning mellan regeringens uppfattning och den uppfattning som kommer till uttryck i motionen. Utskottet föreslår att inte vidtar några åtgärder, utan avstyrker motionen i berörd del. Delmål 4 om åtgärdsprogram utgår Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att delmål 4 om åtgärdsprogram skall utgå. Motioner om miljökvalitetsnorm för bekämpningsmedel i grundvatten (mp, -) och för nitrat i grundvatten (kd) avstyrks med hänvisning till att dessa frågor övervägs av regeringen. Jämför reservation 85 (mp) och särskilt yttrande 6 (kd). Delmål 4 om åtgärdsprogram lyder: skall det finnas åtgärdsprogram enligt EG:s ramdirektiv för vatten som anger hur God grundvattenstatus skall uppnås. Delmål som täcks av ramdirektivet för vatten kan utgå. Regeringen föreslår därför att delmålet utgår. Kunskaper om bekämpningsmedel i grundvatten, dess väg dit och hur man undviker att bekämpningsmedel förorenar grundvatten behöver förbättras. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 60 bör en miljökvalitetsnorm för bekämpningsmedel i dricksvatten införas. I motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 30 anförs att höga nitrathalter i grundvattnet är ett problem främst i jordbruksområdena i . och lämnade ett gemensamt förslag till miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten. Detta förslag bör genomföras. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Det framgår av propositionen att SGU ser ett behov av att utreda ett nytt delmål för enskild vattenförsörjning då ungefär 1,2 miljoner svenskar är beroende av enskilda brunnar för sin dricksvattenförsörjning. Regeringen har i regleringsbrevet för givit SGU i uppdrag att utarbeta och redovisa förslag på hur grundvattenövervakningen principiellt bör organiseras, hur kunskapsförsörjningen avseende grundvattenkvalitet kan förbättras samt redovisa konsekvenserna av förslagen. Uppdraget skall redovisas . föreskrifter om dricksvatten inkluderar inte kontroll av råvattnet (obehandlat grund- eller ytvatten avsett för dricksvattenanvändning). Det kan medföra att råvattenkontrollen blir så sporadisk att den förlorar i värde som underlag för uppföljningen av kvaliteten hos landets grundvattenförekomster. och konstaterar i en rapport till regeringen (Rapport , dnr M2004/ 4303/Na, Ansvar för dricksvattenberedskap m.m. - regeringsuppdrag) att vattentäkter för dricksvattenuttag faller under tillämpningsområde. SGU föreslår att konsekvenserna av att råvattenkontroll inte ingår i dricksvattenföreskrifterna utreds. Regeringen bedömer att kvaliteten på råvattnet är en viktig fråga och avser att återkomma till frågan om behovet av miljökvalitetsnormer för yt- och grundvatten som är avsett för dricksvattenanvändning. Utskottet delar regeringens och uppfattning att en miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten behöver införas samt SGU:s bedömning att kunskaperna om och åtgärderna mot bl.a. bekämpningsmedel i grundvatten bör förbättras. Inom EU pågår förhandlingar om ett nytt grundvattendirektiv. I det förslag som lagts fram av kommissionen ingår bl.a. miljökvalitetsnormer för nitrat och bekämpningsmedel. Regeringen överväger frågan hur ett sådant normsystem bör utformas för svensk del, i syfte att kunna införa dessa normer, när kraven i det nya grundvattendirektivet fastställts. Om besluten inom EU inte kommer till stånd avser att gå vidare på nationell nivå. I avvaktan på resultatet av den fortsatta beredningen av dessa frågor föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 60 och 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 30 lämnas utan vidare åtgärd. Hav i balans och levande kust och skärgård Utskottets förslag i korthet Utskottet gör samma bedömning som regeringen när det gäller ändrad innebörd av miljökvalitetsmålet och avstyrker därmed en motion om annan innebörd (m, fp, kd, c). En motion om förvaltningen av (fp) avstyrks med hänvisning till att syftet med motionen kan anses tillgodosett. Jämför reservationerna 86 (m, fp, kd, c) och 87 (fp). Miljökvalitetsmålet Hav i balans och levande kust och skärgård har följande lydelse: och skall ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden skall bevaras. Kust och skärgård skall ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. För miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård har åtta delmål fastställts. - Skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden - Strategi för kulturarv och odlingslandskap - Åtgärdsprogram för hotade arter - Minskning av bifångster - Anpassning av uttaget av fisk - Begränsning av buller och andra störningar från båttrafik - Minskning av utsläpp av olja och kemikalier från fartyg - Åtgärdsprogram för god ytvattenstatus Enligt motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 23 bör preciseringen av miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård kompletteras med följande mening: Ingen undermålig sjöfart skall trafikera omgivande hav, de mest värdefulla områdena skall skyddas från sjöfartens negativa konsekvenser och räddningsberedskapen skall säkerställas. Motionärerna delar uppfattning att innebörden av miljökvalitetsmålet bör kompletteras. innebär enligt motion 2004/05:K431 (fp) yrkande 16 delvis en avgörande förändring och en helt ny möjlighet i förvaltningen av . Detta hav bör bli pilotområde för en helt ny förvaltningsstrategi. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. I propositionen anförs att miljökvalitetsmålet blir svårt att nå inom en generation även om ytterligare åtgärder vidtas. En förutsättning för måluppfyllelse är att även miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Ingen övergödning uppnås, vilket dock bedöms som svårt. Ytterligare åtgärder krävs på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå för att miljökvalitetsmålet skall nås. Måluppfyllelsen är även beroende av att fler åtgärder vidtas under övriga miljökvalitetsmål som har bäring på havsmiljön. EU-arbetet och det internationella arbetet bör intensifieras och en sammanhållen nationell strategi för havsmiljön bör utarbetas. Regeringen gör en mindre ändring i den nuvarande formuleringen av preciseringen av miljökvalitetsmålets innebörd, med tanke på att den med formuleringen "... ett fortsatt varsamt brukande" felaktigt ger uttryck för att ett "varsamt brukande" generellt sett redan är uppnått. Det innebär att miljökvalitetsmålets innebörd omformuleras enligt följande: Kust- och skärgårdslandskapets naturskönhet, naturvärden, kulturmiljövärden, biologiska mångfald och variation bibehålls genom ett varsamt brukande. Utskottet har ingen invändning mot preciseringen. Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 23 om att ingen undermålig sjöfart bör trafikera omgivande hav m.m. konstaterar i sitt yttrande att det förslag som framförs i motionen är samma som har lagt fram i sitt betänkande (SOU 2003:72) Havet - tid för en ny strategi. Av propositionen framgår att regeringen har övervägt denna formulering och kommit fram till att kommissionens förslag visserligen tar fasta på faktorer som är viktiga för att miljökvalitetsmålet skall nås. Regeringen anser emellertid att formuleringarna till sin karaktär är utformade som åtgärder snarare än som önskvärt miljötillstånd. Man avvisar således förslaget med hänvisning till att redan de nuvarande preciseringarna täcker in sjöfartens påverkan. Regeringen meddelar att man arbetar med att genomföra förslagen i form av åtgärder. har ingen annan uppfattning än regeringen i detta avseende och ansluter sig till vad som anförs i propositionen. I propositionen anförs vidare att sjötrafiken på , inte minst transport av råolja med tankfartyg, har ökat och utvecklingen förväntas fortsätta. Denna ökning innebär en allt större risk för kollisioner och grundstötningar, med oljeutsläpp som följd. Fler sjösäkerhetshöjande åtgärder, en hög beredskap och en god nationell förmåga inom miljöräddningstjänsten att möta oljeutsläpp krävs, liksom ett väl utvecklat internationellt samarbete. Mot denna bakgrund anser regeringen att behovet av ett nytt eller reviderat delmål som kopplar till risken för olycksrelaterade oljeutsläpp bör övervägas i samband med nästa fördjupade utvärdering. Även delmål som tar fasta på annan miljöpåverkan från sjöfarten bör övervägas. Motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 23 avstyrks. Utskottet har självfallet ingen annan uppfattning än vad som anförs i motion 2004/05:K431 (fp) yrkande 16 delvis om att en långsiktigt hållbar utveckling i bör kunna garanteras. tyder mycket på att övergödningen och dess följder tillsammans med annan påverkan leder till att ekosystemet i genomgår en dramatisk förskjutning i dess struktur och funktion, där ett återställande avsevärt försvåras. Miljövårdsberedningen skriver exempelvis att det finns risk för att ett regimskifte redan har ägt rum i och det nu möjligen krävs att utsläppen minskar till en nivå som är lägre än de nivåer som började orsaka problemen (Miljövårdsberedningens promemoria 2005:1, dnr M/2005/1531/Na). Utskottet instämmer i att utvecklingen är djupt oroande. Detta är ett av skälen till att regeringen avser att högprioritera nationella och internationella åtgärder som leder till minskad övergödning av . Med utgångspunkt från EU:s sjätte åtgärdsprogram för miljön lade den Europeiska kommissionen fram meddelandet Mot en strategi för att skydda och bevara den miljön (KOM (2002) 539 slutlig). gav rådet sitt stöd till strategins inriktning och målsättningar. Regeringen fäster stort avseende vid att strategin skall kunna utgöra ett betydelsefullt instrument i arbetet för att uppnå relevanta nationella miljökvalitetsmål. Uppgiften att vara drivande i förhandlingsprocessen och påverka den slutliga strategins innehåll kommer därför att ges hög prioritet.