bet · GT01MJU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Viltvården syftar till att bevara och utveckla de viltarter som tillhör landets viltbestånd och de fågelarter som tillfälligt förekommer naturligt i landet. Risken för viltskador skall i första hand motverkas genom skadeförebyggande åtgärder och i andra hand genom jakt. Resultatredovisning, analys m.m. Kostnadsutvecklingen för forskning inom det biomedicinska området överstiger kraftigt utvecklingen i försöksdjursanvändning , vilket tyder på att alternativ till försöksdjur används i ökande omfattning, något som är positivt från djurskyddssynpunkt. Ansökningar om forskningsmedel inom djurskyddsområdet används som indikator för jämställdhet. Av de ansökningar som behandlats lämnades av ansökningarna av kvinnor och av ansökningarna av män. Av de beviljade ansökningarna var lika stor andel inlämnad av kvinnor som av män varför indikatorn visar en tendens till större beviljandegrad av kvinnornas ansökningar. Av de ca 6 miljoner höns som finns i hölls 392 000 stycken i icke godkända burar utan rede, sittpinne och sandbad . En kraftig minskning har skett /04 då antalet var minst 813 500 i oinredda burar utan dispens. , länsstyrelser och kommuner har arbetat hårt för att djurskyddsförordningen skall slå igenom fullt ut. Den juridiska processen har tagit tid men gör bedömningen att frågan kommer att lösas . har arbete pågått med flera av konventioner på djurskyddsområdet. Inom ramen för konventionen om skydd av försöksdjur pågår ett arbete med att omarbeta den del som handlar om hållande och skötsel av försöksdjur. Arbetet beräknas kunna avslutas . Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att de valda indikatorerna och resultaten i övrigt inom djurpolitiken visar att utvecklingen som helhet kan betecknas som tillfredsställande, och sammantaget ges en bild av att den svenska modellen fungerar. Det nya regelverket om djurhälsa, djurskydd, foder och livsmedel m.m. förväntas utgöra ett kraftfullt redskap i linje med den svenska modellen. Att kontrollerna fungerar väl och tydligt dokumenterar det goda läget är enligt regeringen också en garant mot exempelvis tredjeländer om att det som marknadsförs som svenska mervärden upprätthålls. Internationellt är djurhälsoläget mindre tillfredsställande. SVA rapporterar att ansvariga inom EU anser att risken för utbrott av smittsam djursjukdom aldrig har varit större, med hänvisning till bl.a. fågelinfluensan. Globalt sett skapar antibiotikaresistens stora hälsoproblem, när tidigare behandlingsbara sjukdomar nu är mycket svårbehandlade. Regeringen arbetar med en proposition om smittsamma djursjukdomar då även antibiotikaanvändning på djursidan kommer att tas upp. I relation till de mål som satte för rovdjursstammen konstaterar regeringen att utvecklingen för järv, lo och varg är positiv gällande antalet föryngringar. Ännu har dock inte de uppställda miniminivåerna för björn och lodjur respektive etappmålen för järv och varg uppnåtts. Antalet häckande kungsörnspar är och beräknas ligga under uppställda mål. Regeringen drar slutsatsen att måluppfyllelsen med de medel som har avsatts nationellt är god. Den internationella utvecklingen är mindre positiv och bör följas noggrant. gör bedömningen att och årsredovisningar för i allt väsentligt är rättvisande. har lämnat en invändning i revisionsberättelsen för . Frågan rör hur har utformat sina beslut om forskningsmedel. anser att en del av besluten har en sådan form att de innebär ett åtagande också , vilket inte har haft bemyndigande för. har informerat om att man inte avsett att med sina beslut ge bindande löften om anslag för mer än innevarande år. Regeringen kommer att följa upp att myndigheten fortsättningsvis utformar sina beslut i enlighet med regelverket för bemyndiganden. överlämnade sin rapport effektiv är djurskyddstillsynen? (RiR 2003:1) till och till regeringen. Den samlade bedömningen är att djurskyddsarbetet har förstärkts och förbättrats men att brister i djurskyddstillsynen kvarstår. Regeringen har i en proposition till (prop. 2004/05:72 Förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn), beslutad av (bet. 2004/05:MJU10, rskr. 2004/05:200), lagt förslag som förväntas innebära att den lokala tillsynen generellt förstärkts. Djurhälsa och djurskydd m.m. Regeringen arbetar för att skapa förutsättningar så att det goda djurhälsotillståndet och det goda djurskyddet i upprätthålls. Det finns en samsyn i om att djurfrågor är viktiga, inte minst bland allmänhet och djurhållare. Grundtanken i den svenska politiken är att lägga stor vikt vid förebyggande åtgärder och kontrollprogram, och den svenska modellen bygger på aktiva producenter som samarbetar med myndigheterna i denna strävan. Den nya EG-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel innebär i många stycken nya principer och arbetssätt för tillsynsmyndigheterna. Under initialskedet kommer det att krävas särskilda insatser vid , , och . Myndigheterna skall utarbeta tillsynsvägledningar som vilar på de nya gemenskapsprinciperna, utbilda personal vid de lokala tillsynsmyndigheterna och efter införandet ge stöd och råd till företag och kommuner. Uppgifterna skall lösas genom omprioritering inom ramen för myndigheternas verksamhet. En god djurhållning är en viktig del i livsmedelskedjan och är också en förutsättning för säkra livsmedel. Regeringen lägger stor vikt vid att höga krav på livsmedlens säkerhet och etiskt försvarbar produktion skall tillgodoses. När det gäller användningen av försöksdjur är etiska frågor av särskilt stor betydelse. Regeringen anser att den djurförsöksetiska prövningen och den statliga regleringen av djurförsöksverksamheten som helhet har haft betydelse för att uppnå en begränsning av försöksdjursanvändningen och att den användning som sker är så skonsam som möjligt. De djurförsöksetiska nämnderna är ett viktigt instrument för att avväga å ena sidan försökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuren. Ett program för att följa och analysera utvecklingen av sjukdomstillstånd hos vilda djurpopulationer skapas inom SVA. Programmet skall genomföras i samråd med och finansieras med medel från det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald med . Regeringen avser att fortsätta att arbeta aktivt inom EU och i internationella forum för att få genomslag för den svenska modellen avseende djurskydd och djur- och folkhälsa. EU-arbetet är fortsatt av särskilt stor betydelse mot bakgrund av att en stor del av lagstiftningen beslutas inom EU. Även nordiskt samarbete, arbete inom och inom OIE (världsorganisationen för djurhälsa) är viktigt i det sammanhanget. Globalt skapar antibiotikaresistens stora problem för folkhälsan, och det finns en trend med ökande antibiotikaresistens även inom svensk animalieproduktion. Frågor om antibiotikaresistens bör därför prioriteras. Viltvården syftar till att bevara och utveckla de viltarter som tillhör landets viltbestånd och de fågelarter som tillfälligt förekommer naturligt i landet. Risken för viltskador skall i första hand motverkas genom skadeförebyggande åtgärder och i andra hand genom jakt. föreslår i motion 2005/06:MJ546 (c) yrkandena 1 och 2 delvis att tillförs ett nytt anslag för . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att de valda indikatorerna och resultaten i övrigt inom djurpolitiken visar att utvecklingen som helhet kan betecknas som tillfredsställande. Bland annat visar de indikatorer som använts för djurhälsa och djurskydd, liksom beslutet av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA), att får behålla sin placering i lågriskgruppen för BSE (bovin spongiform encefalopati, "galna ko-sjukan"), att måluppfyllelse inom politikområdet är god och att läget i fortsatt är stabilt och gott. Utskottet har inte heller något att erinra mot redovisningen av inriktningen av skogspolitiken. I likhet med regeringen anser utskottet att de resurser som ställts till förfogande har använts på ett ändamålsenligt sätt och regeringen bör därför fortsätta på den inslagna vägen som bygger på hälsoförebyggande arbete kopplat till kontroll- och bekämpningsprogram, liksom en hög nivå av beredskap. Som regeringen anför kan det nya regelverket om djurhälsa, djurskydd, foder och livsmedel m.m. förväntas utgöra ett kraftfullt redskap i linje med den svenska modellen. Att kontrollen av efterlevnaden av regelverket fungerar väl och tydligt dokumenterar det goda läget är enligt utskottets mening också en garant mot exempelvis tredjeländer om att det som marknadsförs som svenska mervärden upprätthålls. I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att djurhälsoläget internationellt är mindre tillfredsställande, och ansvariga inom EU anser att risken för utbrott av smittsam djursjukdom aldrig har varit större, med hänvisning till bl.a. fågelinfluensan. Globalt sett skapar antibiotikaresistens stora hälsoproblem, när tidigare behandlingsbara sjukdomar nu är mycket svårbehandlade. Som anförs i propositionen måste riskerna för att resistens sprids från djur till människa studeras. Bland annat måste övervakningen av resistensläget hos bakterier i livsmedel förbättras, och det finns ett generellt behov av att förstärka samverkan mellan human- och veterinärsidan. I relation till de mål som satt för rovdjursstammen kan utskottet i likhet med regeringen konstatera att utvecklingen för järv, lo och varg är positiv gällande antalet föryngringar men att de uppställda miniminivåerna för björn och lodjur respektive etappmålen för järv och varg ännu inte har uppnåtts. Antalet häckande kungsörnspar är och beräknas ligga under uppställda mål. Därmed kan utskottet dra slutsatsen att måluppfyllelsen med de medel som har avsatts nationellt är god. Den internationella utvecklingen är emellertid mindre positiv och bör följas noggrant. och senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen för har utskottet tagit ställning till motionsyrkanden om ett nytt anslag för (bet. 2004/05:MJU2, rskr. 2004/05:128-129). Utskottet, som inte har haft någon annan uppfattning än regeringen när det gäller inrättande av , har med hänvisning härtill avstyrkt motionsyrkandena. Utskottet, vars inställning kvarstår, avstyrker därför även motion 2005/06:MJ546 (c) yrkandena 1 och 2 delvis. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget och avstyrker ett motionsyrkande (c) om sänkning av anslaget. () är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan för myndigheter och enskilda och utreder bl.a. uppkomst av orsak till och spridningssätt för av sjukdomar hos djur. SVA:s uppgift är att uppnå och vidmakthålla en god djur- och folkhälsa. Arbetet bedrivs genom forskning och utveckling samt direkta förebyggande, diagnostiserande och bekämpande åtgärder rörande infektionssjukdomar hos djur. SVA medverkar vid utbrott av epizootiska och zoonotiska sjukdomar och ansvarar för i . SVA:s verksamhet består av anslagsfinansierade myndighetsuppgifter, avgiftsfinansierad uppdragsverksamhet och forskning. Uppdragsverksamhetens intäkter inklusive uppdragsforskning har jämfört med ökat från till . SVA:s huvuduppgift är att bidra till att en god djur- och folkhälsa bibehålls i och att beredskapen vid utbrott av smittsamma djursjukdomar fungerar väl. SVA skall bidra till att införliva den nya EG-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Särskilt skall man svara för nationella referenslaboratoriefunktioner och därmed tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd. Uppgifterna skall lösas genom omprioritering inom ramen för myndighetens verksamhet. Ett program för att följa och analysera utvecklingen av sjukdomstillstånd hos vilda djurpopulationer skapas inom SVA. Programmet skall genomföras i samråd med och finansieras med medel från det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald med . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:1 för . anser i motion 2005/06:MJ546 (c) att, som en generell besparing, anslaget bör minska med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 2 delvis). Utskottet, som finner regeringens förslag om medelstilldelning väl avvägt, tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker därmed motion 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 i den del yrkandet berör anslaget 42:1 . 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget och avstyrker två motionsyrkanden (fp, kd) om sänkning av anslaget. Anslaget disponeras för statens bidrag till distriktsveterinärorganisationen (DVO) och för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader avseende livsmedelsproducerande djur. är chefsmyndighet för DVO. DVO är avpassad främst för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hos hästar som används i jord- och skogsbruket. Om det finns djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan anvisas, är en distriktsveterinär skyldig att även tillhandahålla djursjukvård för övriga djur. DVO skall, i samarbete med bl.a. den av lantbruksnäringen organiserade hälsokontrollverksamheten, medverka vid förebyggande åtgärder, delta i kontroll- och bekämpningsprogram samt utföra officiella veterinäruppgifter. Under anslaget anvisas även medel för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader för vård av livsmedelsproducerande djur. Dessa medel får disponeras till veterinär inom DVO eller till annan veterinär som arbetar under liknande former. Enligt förordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning meddelar föreskrifter om avgifter vid sådan veterinär yrkesutövning som står under verkets tillsyn och som avser arbetsuppgifter som utförs av en distriktsveterinär eller av annan veterinär på grund av en föreskrift eller ett myndighetsförordnande. Anslaget är uppfört på statsbudgeten som obetecknat. I enlighet med vad som anförts ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) bör anslaget anvisas som ramanslag. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen för . liberalerna begär i motion 2005/06:MJ526 (fp) att anslaget minskas med i förhållande till regeringens förslag. Bakgrunden är att partiet har framfört kritik mot organisationen av distriktsveterinärerna och varnat för risken för att statliga medel används för att konkurrera med privata aktörer (yrkande 5 delvis). I motion 2005/06:MJ594 (kd) anför att anslaget bör minska med i förhållande till regeringens förslag. Trots att en tredjedel av den dåvarande distriktsveterinärkåren vid omorganisationen valde att övergå till privat verksamhet förblev statsanslaget oförändrat. En minskning av anslaget är därför rimlig och behöver inte innebära skadliga effekter på verksamheten (yrkande 36 delvis). Utskottet finner regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget väl avvägt. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 i denna del och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 36 i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget och avstyrker två motionsyrkanden (fp, c) om höjning av anslaget. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om bemyndigande. Under anslaget, som disponeras av , anvisas medel för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem. Insatser skall begränsa skadeverkningarna av djursjukdomar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen som i i huvudsak utnyttjas för bekämpande av bisjukdomar, totalt omfattande , beviljas i taget och löper i enlighet med EU:s budgetår den 16 oktober-den 15 oktober. Detta innebär att staten behöver åta sig framtida förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan beviljade anslag. Av denna anledning föreslås att regeringen bemyndigas att för ramanslaget 42:3 Djurhälsovård fatta beslut som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst . Medel från detta anslag bör i huvudsak gå till djurhälsovård i samarbete med näringens djurhälsoorganisationer. Även stöd till biodling och till djursjukdata finansieras här. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:3 Djurhälsovård för . Enligt motion 2005/06:MJ526 (fp) bör anslaget höjas med utöver regeringens förslag. Medlen bör anvisas för ytterligare satsningar på bekämpningen av smittsamma husdjurssjukdomar och djurhälsa (yrkande 5 delvis). I motion 2005/06:MJ546 (c) begärs höjning av anslaget med ytterligare för forskning om bättre villkor för pälsdjuren (yrkande 2 delvis). Utskottet anser att regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget är väl avvägt och tillstyrker därför förslaget. Därmed avstyrker utskottet motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 delvis. Det yrkande om höjt anslag som framställs i motion 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 delvis ryms inte inom den av fastlagda ramen för utgiftsområdet (bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). Med hänvisning härtill och till vad utskottet anfört ovan om medelstilldelningen avstyrks motionen i denna del. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bemyndigande. 42:4 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget 42:4. Även regeringens förslag om bemyndigande tillstyrks. 42:5 Ersättning för viltskador m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget och avstyrker fyra motionsyrkanden (fp, kd, c) om höjning av anslaget. Med hänvisning till tidigare ställningstaganden avstyrker utskottet ett motionsyrkande (kd) om ersättning till tamdjur som inte är kopplade till näringsverksamhet. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om bemyndigande. De utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). Inventeringarna av järv, lo och varg visar att antalet ökar och utvecklingen för åtminstone vargstammen förväntas fortsätta kommande år. Även fortsättningsvis är det därför viktigt med en metodisk satsning för att introducera rovdjursstängsel i rovdjurens naturliga utbredningsområde. Insatsen görs för att så långt som möjligt undvika den konflikt som annars kan uppstå mellan rovdjursetablering och betesdrift. Av den orsaken kommer en fortsatt omfördelning att ske inom ramen för anslaget för att stärka insatserna utanför renbetesområdet för att förebygga skador på tamdjur. Den som jagar är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldig att betala en viltvårdsavgift på per jaktår till Viltvårdsfonden. Medlen i Viltvårdsfonden används för att främja viltvården och andra liknande syften som är förenliga med syftet med jaktlagen. Jaktåret omfattar tiden den 1 juli-den 30 juni. Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Kammarkollegiet bör mot denna bakgrund ha tillgång till en särskild kredit för Viltvårdsfonden i på högst för . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:5 Ersättningar för viltskador m.m. för . I motion 2005/06:MJ526 (fp) begär liberalerna en höjning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Partiet vill höja ersättningen för viltskador för att säkerställa en god ersättning till dem som drabbas av skador orsakade av de stora rovdjuren (yrkande 5 delvis). yrkar i motion 2005/06:MJ546 (c) att anslaget höjs med för ersättningar för viltskador och annat arbete vid rovdjursangrepp (yrkande 2 delvis). Även anser att anslaget bör höjas. Enligt motion 2005/06:MJ594 (kd) bör ytterligare tillföras anslaget (yrkande 36 delvis). utgår inte någon ersättning för rovdjursdödade hjortar i hägn eftersom hjortarna räknas som vilt trots att deras möjligheter att fly undan ett rovdjur är mycket begränsade i hägnet. Ersättning för viltskador bör därför utgå även för rovdjursdödade hjortar i hägn (yrkande 34). För att minska friktionen mellan människa och rovdjur bör djurägare kompenseras fullt ut för rovdjursskador som inträffar även på tamdjur som inte är kopplade till näringsverksamhet. Anslaget bör därför höjas och en modell tas fram för ersättning för tamdjur som inte är kopplade till näringsverksamhet (yrkande 33). Utskottet finner regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget väl avvägt och tillstyrker regeringens förlag om medelstilldelning under anslaget. Därmed avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 delvis. Med hänvisning härtill och till beslutet om utgiftsram för utgiftsområde 23 (bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34) avstyrker utskottet även motionerna 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 delvis och 2005/06:MJ594 (kd) yrkandena 34 och 36 delvis. Regeringens förslag om bemyndigande tillstyrks av utskottet. och har utskottet behandlat frågan om ersättning för tamdjur som inte är kopplade till näringsverksamhet (bet. 2004/05:MJU7, rskr. 2004/05:87). Utskottet redogjorde då utförligt för de regler som gäller på området och avstyrkte det då aktuella motionsyrkandet. Någon anledning till ändrat ställningstagande finner utskottet inte föreligga och avstyrker med hänvisning till tidigare uttalanden motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 33. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens anslagsförlag och avstyrker fyra motionsyrkanden (m, fp, kd, c) om annan medelstilldelning. Utskottet avstyrker dessutom ett motionsyrkande (m, kd, c) med krav på att läggs ned. Regeringens förslag till bemyndiganden tillstyrks av utskottet som i samband därmed avstyrker två motionsyrkanden (m) med anknytning till dessa bemyndiganden. Anslaget disponeras för regelarbete, tillsynsvägledning, registerhållning, djurförsöksetiska prövning, stöd till forskning och utveckling samt information och utbildning. uppbär offentligrättsliga avgifter i ärenden enligt djurskyddslagen (1988:534) och lagen (2000:537) om märkning och registrering av hundar. För att förbättra förutsättningarna att planera forskningsprojekt bör regeringen bemyndigas att i fråga om ramanslaget 42:6 ingå ekonomiska förpliktelser (i samband med forskningsprojekten) som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . skall bidra till att införliva den nya EG-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. Bland annat skall tillsynsvägledningar om djurskydd som vilar på de nya gemenskapsprinciperna utarbetas. Uppgiften skall lösas genom omprioritering inom ramen för myndighetens verksamhet. De djurförsöksetiska nämnderna är ett viktigt instrument för att avväga å ena sidan försökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuren. Arbetsbelastningen är hög och kapaciteten förstärks nu genom att en heltidstjänst vid var och en av de sju nämnderna inrättas i syfte att förbereda ärenden, inhämta underlag och vid behov göra utredningar. Som en följd av detta föreslås anslaget öka med . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 42:6 för .