bet · GT01MJU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett bättre sätt än kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. Eftersom majoritet genom rambeslutet har valt en annan inriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 23. I det följande redovisar vi vilken fördelning på anslagen inom utgiftsområde 23 som vi förordade i vår anslagsmotion 2005/06:MJ574. En stor del av utgiftsområdet styrs av EU:s gemensamma jordbruks- och landsbygdspolitik (CAP). Området innehåller såväl direktbidrag från unionen som svensk medfinansiering, vilket i många fall är ett villkor för att stöd skall kunna erhållas. Dessa utgifter styrs inte från , och vi har därför ingen möjlighet att föreslå andra, ökade nivåer. Regeringen har emellertid i allmän spariver föreslagit att också vissa av de av EU finansierade anslagen minskas. Det rör sig t.ex. om statistikkostnader och skogsövervakning. Det rör sig i dessa fall om mindre belopp, varför det inom övriga anslag går att finna motsvarande medfinansiering. Vi anser att varit alltför dåligt på att ta till vara de medel som EU ställer till förfogande. Minskningar av dessa anslag bör inte göras. Sparniten tar sig löjeväckande proportioner när också anslaget till omarronderingsverksamheten schablonmässigt minskas eller i reda pengar . Rent principiellt borde europeisk lantbruksnäring klara sig med avsevärt lägre stödnivåer. Det gäller såväl direkt som indirekt stöd till produktion, men även det stöd som betalas till landsbygden. Det sistnämnda borde inte heller betraktas som en del av jordbrukspolitiken utan som en del av regionalpolitiken. Stödminskningen kan inte göras ensidigt utan måste ske parallellt i alla länder. Den nya jordbrukspolitiken som beslutats på EU-nivå ger emellertid utrymme för vissa nationella bidrag. De samlas under anslag 44:1 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Vi anser inte att detta skall utökas utöver vad som motiveras av förändringen i den gemensamma jordbrukspolitiken. Vi kommer att ta ny ställning inför det nya LBU-programmet som skall börja gälla . Vår bedömning är att anslaget då kommer att behöva öka, men i likhet med regeringen avstår vi från att spekulera om hur mycket. Innehållet i det nya LBU-programmet kan till stor del påverkas nationellt. Enligt vår uppfattning är det viktigt att det livsmedelsproducerande jordbruket ges förutsättningar att överleva på lång sikt. I stora delar av är detta inte fallet. Därför bör huvuddelen av stödet gå till det aktiva lantbruket. Vi motsätter oss att medel från skatterna på växtnäring och bekämpningsmedel först tas in för att sedan användas till offentliga bidrag. Detta påverkar vår inställning till anslagen 44:1 och 44:6. Anslagen 42:6 och 43:13 är myndighetsanslag för och för . Vi anser inte att någon av dessa myndigheter behövs. Verksamheten som bedrivs eller skall bedrivas där kan skötas av andra myndigheter i huvudsak inom deras nuvarande ramar. Anslagen till dessa båda myndigheter kan därför fasas ut, och myndigheterna bör läggas ned . En del av anslag bör då föras över till . Eftersom bör läggas ned skall därför inte heller någon kredit för verksamheten beviljas. Anslag 44:7 Ekologisk produktion som inrättades fördubblas . Liksom tidigare motsätter vi oss att medel anslås för att stödja en produktionsmetod. En stor del av medlen avses att användas till marknadsföringsstöd. Det är anmärkningsvärt att staten ger marknadsföringsbidrag till en förhållandevis lönsam nisch av livsmedelsmarknaden. Ekologisk produktion är på det hela taget inte mer miljövänlig än konventionell. Det finns således inte något motiv att av miljöskäl stödja ekologisk produktion. Anslaget 44:7 bör utgå. Som en konsekvens skall inte regeringen bemyndigas att besluta om bidrag under detta anslag. Inom utgiftsområdet finns också en rundgång av skatt på jordbrukets produktionsmedel på eget anslag. Då vi motsatt oss att skatt först tas ut på vissa produktionsmedel för att sedan gå till för jordbruket gemensamma ändamål vill vi naturligtvis inte heller ha någon återföring av dessa medel. Det är bättre att skatterna aldrig tas ut. Systemet påminner inte så lite om den jordbruksprisreglering som övergavs . Eftersom vi i vårt budgetalternativ tar bort dessa skatter blir konsekvensen att anslaget 44:6 utgår. Vad gäller bidrag till regionala resurscentrum för småskalig livsmedelsproduktion har vi ingen annan synpunkt än vi har för bidrag till andra ändamål. Investeringar skall ske på marknadsmässiga grunder. I annat fall riskerar medel att satsas på verksamheter utan egen livskraft. Därför minskar vi anslaget 43:16 Åtgärder inom livsmedelsområdet. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, punkt 1 (fp) () och () anför: liberalernas budgetförslag för syftar till att förändra de ekonomiska förutsättningarna så att potential kan komma till sin rätt. Det handlar om förslag som förbättrar förutsättningarna för den dryga miljon människor som står utanför arbetsmarknaden att få en möjlighet att komma in och bidra med en egen arbetsinsats och förslag som leder till nya jobb. Vi föreslår en stor inkomstskattereform för alla som arbetar och skattelättnader för företagare så att det skall bli lättare att anställa. Vi föreslår vidare reformer av arbetsmarknadspolitiken, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår också ett antal åtgärder för att underlätta företagande och nya jobb. Våra utgiftsökningar avser ökade resurser för en stärkt rättssäkerhet, bättre utbildning och forskning, satsningar på vård och omsorg särskilt för äldre samt förbättringar för handikappade. Vi uppnår utrymme för detta genom ett antal besparingsåtgärder. Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 23 har emellertid avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. Då budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inom utgiftsområdet. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 23. har stött bildandet av och anser att det är viktigt att det finns en myndighet som har ett tydligt ansvar för djurskyddet. Vi anser dock att i likhet med övriga myndigheter inte bör bedriva opinionsbildande verksamhet. Dessutom anser vi att myndigheten har byggts ut kraftigt och därför bör kunna ta delar av kostnaden för de utökade utgifterna för de djuretiska nämnderna inom befintlig budget. Vi anser att bör ta kostnaden för ökade bidrag till djurskyddsorganisationer på som vi har skissat ovan. Den sammanlagda besparingen på blir då . liberalerna har varit kritiskt till organisationen av distriktsveterinärerna och varnat för risken för att statliga medel används för att konkurrera med privata aktörer. Vi föreslår därför en neddragning av verksamheten med . liberalerna anser det viktigt med ytterligare satsningar på bekämpningen av smittsamma husdjurssjukdomar och på djurhälsa. Det gäller inte minst att förbättra arbetet mot Sars och andra typer av fågelinfluensa. Vi ökar därför anslagen till sådan verksamhet med . Ekologiska odlare har varit en spjutspets i att åstadkomma ett långsiktigt hållbart brukande. vänder sig ändå mot att regeringen särskilt bryter ut ekologisk odling och satsar på denna för att uppnå önskvärda miljömål. Vi anser att ekologisk odling kan spela en stor roll för att förbättra jordbrukets miljöprofil, men detta gäller också andra insatser, som Greppa näringen och Odling i balans. anser att de miljösatsningar som görs bland landets konventionella brukare har en mycket stor betydelse. Vi anser därför att olika miljöåtgärder skall vägas samman i LBU-programmen och satsningarna göras där man får mesta möjliga miljönytta. Därför vill avskaffa anslaget 44:7. Omarronderingsarbetet i och angränsande län går alltför sakta. vill att detta arbete påskyndas och anslår ökade anslag för detta. vill även öka ersättningen för viltskador för att säkerställa en god ersättning till dem som drabbas av skador orsakade av de stora rovdjuren. vänder sig emot återföringen av skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel m.m. Vi anser att detta går emot principen att förorenaren betalar och att denna typ av växling inte är effektiv. En satsning på fisketurismen vill se en treårig satsning på en vidare utveckling av svensk fisketurism. Det är uppenbart att vi behöver en minskning av det konventionella fisket längs våra kuster. För att göra detta möjligt men stödja målen om en levande skärgård vill göra en satsning på fisketurism. När det nya LBU-programmet sjösätts ser vi här en möjlighet att fasa in denna verksamhet i LBU-verksamheten, men initialt vill vi ha en specialsatsning. liberalerna föreslår en ny myndighetsstruktur vad gäller framför allt de areella näringarna och landsbygdsutveckling. Vi vill ha en myndighetsstruktur där man får ett tydligt avgränsat intresseområde: En djurskyddsmyndighet - med tydligt ansvar för djursäkerhet. Ett naturvårdsverk - med tydligt ansvar för miljöhänsynen. Ett livsmedelsverk - med tydligt ansvar för livsmedelssäkerheten från jord till bord. Ett verk för landsbygden och de areella näringarna () - med tydligt ansvar för landsbygdsutveckling samt EU-frågor och näringspolitiska frågor vad avser de areella näringarna. Bildandet av innebär att de verksamheter som till stor del nu ingår i , , och slås samman. Den del av som berör havsmiljön och havsmiljöforskning bör falla in under ansvarsområde. Vidare anser vi att ansvarsfördelningen mellan och de nuvarande skogsvårdsstyrelserna när det gäller skogliga skyddsfrågor bör tydliggöras och renodlas men att förändringar i skogsvårdstyrelsernas organisation bör sammanlänkas med de eventuella förändringar som görs på det regionala planet med anledning av ansvarsutredningen. Vi gör bedömningen att en förändring skulle kunna vara genomförd och räknar med samordningsvinster i en storleksordning på . Det fortsatta ansvaret för allt djurskydd skall ligga hos , och regeringen bör utreda vilka ytterligare verksamheter som skall flyttas från nuvarande till . Vi vill också flytta över vissa delar av inspektionsverksamhet vad avser t.ex. foderanläggningar till . Vi har länge krävt att livsmedelstillsynen i landets skall skärpas men anser att de åtgärder som vi föreslagit i våra motioner bör kunna åstadkomma denna skärpning. anser att man bör minska på anslaget till insamlande av statistiska uppgifter vad avser livsmedelsområdet. I linje med vår organisationsstruktur anser vi dels att dessa frågor bör ligga under , dels att en minskning av anslaget bör kunna ske. Vi anser att det finns ett flertal organisationer och institut som arbetar med liknande frågor, varför en besparing är befogad. Dessutom bör man vara medveten om att statistiska insamlingar inte enbart genererar kostnader för den som samlar in informationen utan även för dem som tillhandahåller informationen. Det finns alltså all anledning att ur ett företagarperspektiv försöka minska insamlingen av statistiska data. liberalerna vill också öka satsningarna på forskning och utveckling inom området. har haft en ekonomiskt besvärlig situation, och vi vill öka anslagen till med . Vidare gör vi en viss satsning på Formas när det gäller livsmedels- och jordbruksforskningen med . Vi vill inte öronmärka dessa medel, men ett flertal forskningsområden är viktiga , t.ex. forskning om samexistens mellan GMO och konventionella grödor, forskning om alternativ användning av jordbruksprodukter för t.ex. gröna material och livsmedelsutveckling samt inte minst forskning om småskalig livsmedelsförädling. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, punkt 1 (kd) () anför: har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår. budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för fler människor i arbete, minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att statens finanser och därmed den gemensamma välfärden tryggas för alla. Marknadsekonomin behöver ordning och regler för att kunna fungera effektivt. Modern institutionell ekonomisk teori visar att en sund och väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner - såsom ett förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människor emellan - utmärks av ordning och låg osäkerhet. Denna ordning har inte uppkommit spontant utan bygger på det kristna och det klassiska kulturarvet. Här betonas bl.a. skillnaden mellan rätt och fel, karaktär, hederlighet, personligt ansvarstagande, duglighet och arbetsetik. Det kostar merarbete, tid och pengar för att kompensera och reducera osäkerhet. Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet med solidaritet och omtanke. Grundläggande är frihet under ansvar. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagande skall uppmuntras. Statens uppgift är att sörja för att alla får tillgång till vård och omsorg och därtill säkra en grundläggande ekonomisk trygghet för alla som inte klarar sin egen försörjning. Det sker genom socialpolitiken, skattesystemet, lagarna och den offentliga verksamheten. Ett exempel på detta är gemensamt och solidariskt finansierad social service som alla medborgare har rätt till, men också stor frihet för individen att välja vem som skall tillhandahålla denna service. står inför stora utmaningar. Vi vet att kommer att medföra en växande andel äldre i befolkningen, med ökade krav på vård och omsorg som belastar de offentliga finanserna. Andelen i arbetsför ålder minskar, vilket ökar behovet av att öka antalet arbetade timmar för att upprätthålla skatteintäkterna. Här ser vi ett stort och växande utanförskap, där omkring 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder står utan arbete eller arbetar mindre än de skulle vilja. Det bidrar till stora kostnader för samhället och är en tragedi för alla de människor som skulle vilja försörja sig själva men som av arbetsmarknadsskäl eller bristande vård tvingas till utanförskap. För att fler skall komma i arbete räcker det inte med att reformera delar av den svenska ekonomin - det krävs ett helhetsgrepp. Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel för att möjliggöra nyanställningar i nya och växande företag. Den kraftigt ökade sjukfrånvaron måste mötas med förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering men också tydligare krav på återanpassning till arbetslivet för den som annars riskerar att hamna i utanförskap. För att åstadkomma detta måste skatterna på arbete sänkas, särskilt för dem med låga inkomster och där förtjänsten av att gå från bidragsförsörjning till arbete är särskilt låg. Arbetsgivare måste också uppmuntras att anställa människor som står långt ifrån arbetsmarknaden genom nedsatta arbetsgivaravgifter. Pålagor och ansvar på den som anställer måste minimeras så att nyanställningar uppmuntras, särskilt när det gäller mindre företag. utmanas även från omvärlden genom den alltmer globaliserade ekonomin. Svenska storföretag har klarat omställningen bra, men främst genom att förlägga verksamheter till andra länder. som land står dock som förlorare, där alltför få av de utflyttade jobben har ersatts med nya och bättre betalda. Globaliseringen medför därför sannolikt att skatterna på arbete och företagande måste anpassas till omvärldens betydligt lägre skattetryck. Den höga kapitalbeskattningen leder t.ex. till att exporterar investeringskapital som skulle kunnat göra nytta på hemmaplan, bl.a. som riskkapital till nya affärsidéer i växande företag. Den offentliga sektorn måste också förnyas för att bättre möta medborgarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, polis- och rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas och infrastrukturen förbättras. anser också att statens lånebehov kan minskas jämfört med regeringens förslag genom ett starkare finansiellt sparande och genom en snabbare avveckling av det statliga ägandet av bolag som verkar på den konkurrensutsatta marknaden. Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, där sysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser och där statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. majoritet, bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, har genom förslag till ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten. Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (i stället för i en reservation) den del av vår politik som rör utgiftsområde 23 och som vi skulle ha yrkat bifall till om vårt förslag till ramar hade vunnit bifall i den första beslutsomgången. jordbrukspolitik syftar till uthållig användning av åkermarken för livsmedelsproduktion med hög kvalitet, eller annan användning som enkelt kan ställas om till livsmedelsproduktion, exempelvis energigrödor. En förutsättning för att jordbruket ska finnas kvar som basnäring i hela landet är att konkurrensvillkoren är desamma som omvärldens. Att behålla de öppna landskapen och ge möjlighet till fortsatt brukande också i skogs- och mellanbygd är en annan viktig grundbult i jordbrukspolitiken. I det fortsatta arbetet med EU:s jordbrukspolitik anser att skall inta en mer jordbruksfrämjande inställning syftande till bevarande av , fortsatta förutsättningar för produktion i hela och förstärkandet av en god miljömässig livsmedelsproduktion. Samma hållning skall vara utgångspunkten i WTO-förhandlingarna som också ska betona vikten av att ges möjlighet att utveckla sin livsmedelsproduktion. De svenska bönderna har fortfarande sämre villkor än bönderna i våra viktigaste konkurrentländer. vill att det svenska jordbruket skall fortsätta att utveckla sin goda djurhållning, sina omfattande miljöhänsyn och den höga kvalitet och livsmedelssäkerhet som kännetecknar svenskt jordbruk. De regler som skall gälla för tvärvillkoren skall vara desamma i som i övriga EU. vill sänka dieselskatten på jord- och skogsbrukets maskiner till per liter. Vidare anser att skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel även fortsättningsvis skall återgå till jordbruksnäringen och föreslår att utöver regeringens förslag återförs till näringen. vill också uppmärksamma jordbrukarnas sociala situation och föreslår att ett särskilt anslag om inrättas för stöd till avbytartjänster. Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket är nödvändigt för att nå de uppsatta miljömålen. Framför allt handlar det om att minska näringsläckaget, vilket är nödvändigt för att nå miljömålet "Ingen övergödning", som enligt är ett av de mål som är svårast att uppnå . Detta anslag används till många viktiga områden bl.a. till forskning för att minska växtnäringsläckage, ammoniakavgång, säkrare och minskad användning av bekämpningsmedel. Dessutom ingår forskning och utveckling kring bevarande av biologisk mångfald och tillvaratagande av kulturvärden. vill därför satsa mer än regeringen på anslaget 44:3 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket för . Skogsbruket och den därmed sammanhängande förädlingsindustrin är en viktig svensk basnäring och är den bransch som svarar för de största nettoexportinkomsterna i vårt land. För att svenskt skogsbruk och svensk skogsindustri ska kunna utvecklas krävs övergripande långsiktiga och hållbara spelregler som främjar såväl produktions- som miljömål. En ökad andel av skyddet av skogens biologiska mångfald skall ske genom naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar av värdefulla områden. Skogsbrukarnas utsatta situation efter stormen ställer särskilda krav på att ekonomiska villkor och andra regelverk utformas för att ta hänsyn till den speciella situationen. Stödet till återplantering av stormfällda områden behöver ökas för att tillförsäkra en lämplig artsammansättning av den nyplanterade skogen. För att öka resurserna till en ökad andel naturvårdsavtal samt ge bättre förutsättningar för återplantering till följd av stormen föreslår att anslaget till Insatser för skogsbruket ökas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget till ersättning för viltskador föreslås öka med . vill skapa långsiktiga förutsättningar för fiskenäringen att utvecklas i balans med miljön. Det är viktigt att svensk fiskerinäring har villkor som motsvarar de i konkurrerande länder och vi vill därför bl.a. införa ett yrkesfiskaravdrag samt kompensera yrkesfiskarna för de extra kostnader som uppstår i samband med åtgärder för att förhindra bifångst av tumlare. Inom utgiftsområdet föreslår också vissa besparingar. Anslaget till Formas minskas med . När distriktsveterinärorganisationen minskade i omfattning fick man behålla sitt anslag oförändrat. föreslår att detta utrymme dras in som en ny organisation för veterinärverksamheten föreslås. Detta innebär att anslaget föreslås minska med . motsatte sig den tidigare genomförda utökningen av anslaget till varför en besparing om nu föreslås. föreslår att verksamheten vid avvecklas, varför en besparing om föreslås i ett första steg. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar, punkt 1 (c) () anför: I finns en majoritet, bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, för förslagen i budgetpropositionen för om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samt för beräkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten. Samma majoritet har också uttalat sitt stöd för beräkningen av det offentliga utgiftstaket samt förslaget om preliminära utgiftstak . budgetalternativ, med förslag till utgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar, skall ses som en helhet där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från de andra. står inför betydande utmaningar. Nästan en och en halv miljon vuxna går inte till jobbet en vanlig dag eller arbetar mindre än de skulle önska. Allt färre arbetstimmar blir utförda, och allt färre väljer att starta och driva företag. Svenskt jord- och skogsbruk skapar mervärden i form av god djuromsorg, bra miljöhänsyn, biologisk mångfald och en levande landsbygd. anser att dessa mervärden är samhällsnyttigheter som samhället också skall vara med och betala för. Utöver skattesänkningar, där dieselskatten och handelsgödselskatten är de viktigaste, krävs regelförenklingar som ger det svenska lantbruket möjlighet att konkurrera på likvärdiga villkor med andra länders lantbruk. Dessutom behövs ett antal offensiva satsningar. Stormen i är den största naturkatastrof som drabbat vårt land. Långt ifrån alla skador och problem till följd av stormen kan täckas genom försäkringar. Inte heller kan staten förväntas gå in och helt kompensera för de kostnader som har uppstått. Vad man däremot kan begära är att det skapas en grundtrygghet och en bas för framtidstro inom skogsbruket i det drabbade området. Statliga medel för återbeskogning och underhåll av vägar är ett krav.