bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Med denya medlen till utbildningsvetenskap vill regeringen förstärka den del av denutbildningsvetenskapliga forskningen som har anknytning till den pedagogis-ka yrkesverksamheten och stimulera samverkan mellan högskola och skola,t.ex. genom att yrkesverksamma lärare ges möjlighet att genomgå forskarut-bildning. Regeringen avser med detta inte något ställningstagande vad gällerden generella inriktningen av uppdraget till Utbildningsvetenskapliga kom-mittén inom Vetenskapsrådet.MotionerRegeringens prioritering av teknik, medicin och forskning för hållbar utveck-ling ifrågasätts inte i någon av de motioner som väckts med anledning avpropositionen.Folkpartiet tar i motion 2004/05:So613 yrkande 2 upp behovet av ett genus-perspektiv i all medicinsk forskning. Motionärerna konstaterar att denmedicinska forskningen övervägande har bedrivits på män, vilket harmedfört att kvinnor behandlas och bedöms efter en manlig norm som inteöverensstämmer med kvinnors sjukdomar och reaktioner. Riktlinjer för attforskningen skall omfatta både kvinnor och män skall tas fram i samverkanmed forskarsamhället, heter det i motionen. Förslag till tillkännagivande omatt genusperspektiv skall genomsyra all medicinsk forskning - även den kli-niska - förs fram också i motion 2004/05:So598 (s) yrkande 1. Motionärernaanser att samtliga anslagsansökningar inom medicin, omvårdnad och hälso-och sjukvårdsforskning bör redovisa studiepopulationens könsfördelning iförhållande till fördelningen i befolkningen eller i den aktuella patientgruppe(yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivanden.Liknande yrkanden har behandlats av , senast i be-tänkande 2003/04:UbU16 (s. 15 f.). Utskottet har även nu uppfattningen attdet är självklart att könsspecifika skillnader måste uppmärksammas både vidforskning och klinisk läkemedelsprövning. Regeringen har markerat betydel-sen av genusperspektiv i forskningen genom att i instruktionen för skriva in att rådet skall verka för att genusperspektiv får genom-slag i forskningen och genom att öronmärka vissa medel för genusforskning. Ibudgeten har under anslag 10 miljoner kronoröronmärkts för genusforskning.Motionerna väcktes under allmänna motionstiden - således innanforskningspropositionen lades fram. I propositionen förklarar regeringenåterigen att det är angeläget att forskningen inom genusområdet fortsätter, ochsom utskottet har redovisat ovan avser regeringen att tillföra Vetenskapsrådetytterligare för genusforskning. Med denna förstärkning avresurserna till genusforskning kommer de medel som dispo-nerar särskilt för genusforskning att ha mer än fördubblats vid fyraårsperio-dens slut. Dessutom skall tillföras somavser Sekretariatet för genusforskning.Vi anser inte att det är en uppgift för att föreskriva vilka uppgif-ter som skall finnas i ansökningar om medel hos forskningsfinansierandeorgan.Forskning om vissa frågor eller branscherUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandena om forsk-ning om brottsutvecklingen, byggsektorn, FN, idrott, inköp, livs-medel, medicin och bioteknik, social ekonomi, trä och träanvänd-ning. Vissa av yrkandena har avstyrkts i bostadsutskottets och när-ingsutskottets yttranden. , som anser att vissayrkanden redan är tillgodosedda, hänvisar också till vad som redo-visas i propositionen och till tidigare ställningstaganden av riksda-gen.Jämför reservation 8 (c).PropositionenI propositionens avsnitt 9, med rubrik Forskning till stöd för andra politikom-råden, redogör regeringen för insatser på olika områden. Under skilda rubri-ker tar regeringen där upp forskning om demokrati och offentlig förvaltning,forskning om brottsligheten, brottslighetens konsekvenser och åtgärder motbrottsligheten, forskning om mänskliga rättigheter, folkrörelser och idrott,forskning för utrikespolitiken, forskning om försvar samt beredskap motsårbarhet, forskning om hälsa, välfärd, sociala frågor m.m., forskning omutbildning och lärande, forskning och utveckling, forskning för enhållbar tillväxt, naturresursanvändning och konsumtion, forsknings- ochutvecklingsinsatser på kulturområdet, miljöforskning samt forskning kring IT,transport, arbetsliv, energi, jämställdhet, turism m.m.MotionerI motion 2004/05:N241 (fp) framhålls förutsättningar dels attfortsatt vara ett viktigt centrum för svensk medicinsk-teknisk forskning (yr-kande 1), dels att fortsatt vara ett viktigt centrum för produktion, forskningoch utveckling på fordonsområdet (yrkande 2). När det gäller det första yr-kandet pekar motionärerna på att av 60 000 medarbetare finns13 000 i , av vilka nästan hälften arbetar i . De signaler somkom om att biltillverkningen kan komma att flyttas från Trollhät-tan till Rüsselsheim i visar, anser motionärerna, att måsteligga i framkanten både vad gäller forskning, utveckling, produktion ochmarknadsföring för att säkerställa att inte viktiga delar av verksamheten flyt-tas till andra länder.Motion 2004/05:N284 (kd) tar upp nedläggningarna inom försvaret, somfår stora konsekvenser för . Motionärerna anser att staten bör ta sittansvar för en industri som har varit lojal och stått till förfogande för den svenska staten och dess försvar. Det bör kanaliseras medel,med fördel genom , för att omorientera mot annan hightechproduk-tion. På det sättet kan arbetstillfällen bibehållas och kompetensen finnas kvari landet, skriver motionärerna (yrkande 2).Ökad forskning om attitydförändringars negativa påverkan på brottsut-vecklingen behövs enligt motion 2004/05:Ub7 (c). Motionären pekar på atti-tydförändringar hos polisen, som aktivt trappar upp våldsspiralen, samt på attvåldsvideor ses som en alltmer naturlig del av samhällets utveckling.Motion 2004/05:Ub6 (c) tar upp forskningen inom byggsektorn. Hittillshar denna forskning enligt motionärerna mest varit inriktad på byggmaterialoch liknande, medan beteende i samband med byggande, boende och förvalt-ning alltför sällan har omfattats av någon forskning (yrkande 1). Vidare påta-lar motionärerna att det är brist på genusperspektiv i byggforskningen. Kvin-nors erfarenheter och behov tas inte till vara. Denna brist måste åtgärdas(yrkande 2). Mer forskning behövs om energiförbrukning i boendet, dels förenergibesparing, dels utifrån kostnaden för boendet i ett framtidsperspektiv(yrkande 3). Forskningen måste belysa såväl stads- som landsbygdsutveck-ling, så att man ser till behoven i hela landet (yrkande 4).En förstärkt FN-forskning förordas i motion 2004/05:Ub231 (fp). Trots attFN är ett mycket viktigt inslag i den svenska utrikespolitiken, bedrivs endasten begränsad FN-forskning här, påpekar motionären. Mot bakgrund av att deti år är föddes föreslår han en utredning omatt inrätta ett nationellt program för att stärka FN-forskningen vid svenskauniversitet. Det är enligt motionären naturligt att satsningen leds från Utrikedepartementet, medan det nationella ansvaret på forskningssidan bör läggaspå vid universitet.Idrottsforskningen tas upp av i motion 2004/05:Kr269. Det ärnaturligt att idrottsrörelsen får ett inflytande över de organ som samordnaridrottsforskningen i landet, anser motionärerna. som det är viktigtatt stimulera och stödja forskningen på idrottsrelevanta områden på samtligahögskolor är det naturligt att se i som ett natio-nellt centrum för idrottslig kunskapsutveckling (yrkande 9).Behovet av forskning inom området inköp lyfts fram i motion2004/05:N318 (s). Motionären skriver att det i princip inte bedrivs nå-gon forskning inom detta område, medan behovet av sådan är stort och ökar.Ett förstärkt forskningssamarbete mellan och när detgäller livsmedel, medicin och bioteknik förordas i motion 2004/05:N403 (fp,m, kd, c). I har starka kluster växt fram inom dessa fram-tidsbranscher. Man bör undersöka möjligheterna till gemensamma forskarsko-lor och stödja andra gemensamma forskningssatsningar speciellt mellan indu-stri och universitet, anser motionärerna (yrkande 23).Forskning om social ekonomi tas upp i motion 2004/05:Ub468 (s). Motio-närerna anser att forskning är angelägen framför allt på tre områden, nämligenvillkor och förutsättningar för den sociala ekonomins organisering, den socia-la ekonomins organisationer samt den sociala ekonomins betydelse för indi-vider och samhälle. Det bör övervägas om för social eko-nomi vid i kan ges en starkare roll, heter det imotionen.Forskning om trä och träanvändning bör prioriteras, anser Kristdemokra-terna i motion 2004/05:MJ504. Regeringen måste se till att utrymmet för denskogliga forskningen inte krymper (yrkande 8).Yttranden från bostadsutskottet, näringsutskottet och trafikutskottetBostadsutskottet redogör i sitt yttrande (2004/05:BoU4y) kortfattat för denuppföljning av frågor om bygg- och bostadsforskning som utskottet nyligenhar genomfört. De synpunkter som framkommit under denna uppföljningsin-sats tas som utgångspunkt för att kommentera de förslag som framförs i mo-tion 2004/05:Ub6 (c).Bostadsutskottet anser inte att förslagen i motionen behöver föranleda nå-got särskilt tillkännagivande till regeringen. Däremot bör, enligt bostadsut-skottets mening, beredning av bl.a. denna motion ses som en del iden breda diskussion om forskningens inriktning och relevans som bör förasmellan forskarsamhället, politiska beslutsfattare och forskningsresultatensolika avnämare. Det gäller bl.a. vad bostadsutskottet anför om behovet avforskningsinsatser med såväl teknisk-naturvetenskaplig som samhällsveten-skaplig inriktning och om ett genusperspektiv i bygg- och bostadsforskning-en.Näringsutskottet avstyrker i sitt yttrande (2004/05:NU1y) motion 2004/05:N241 yrkande 1 med hänvisning till de insatser som redan görs och de somplaneras. Dessa redovisas i propositionen. När det gäller yrkande 2 om medi-cinteknisk forskning delar näringsutskottet motionärernas bedömning omvikten av denna, men utskottet anser inte att det finns något skäl för riksdageatt genom ett tillkännagivande särskilt lyfta fram förutsättningarpå området.Motion 2004/05:MJ504 om forskning kring trä och träanvändning bör en-ligt näringsutskottet inte heller föranleda något riksdagsuttalande. Näringsut-skottet hänvisar till redovisningen i propositionen av vilka insatser som görsnär det gäller skogsforskning och skogsindustriell forskning. Det rör sig omforskning vid tekniska universitet och högskolor samt vid industriforsknings-institut.Den fråga som tas upp i motion 2004/05:N318 och som rör optimering avinköp kan enligt näringsutskottet ha stor betydelse för berörda små och me-delstora företags konkurrenskraft. Forskning avseende inköpsområdet kanbedrivas inom befintliga forskningsdiscipliner. ser inte någotbehov av ett särskilt riksdagsuttalande i frågan.Trafikutskottet konstaterar i sitt yttrande (2004/05:TU3y) att propositionensförslag till riksdagsbeslut liksom väckta motionsförslag inte berör utskottetsberedningsområde. ser det dock som angeläget att riksdagenvid regelbundna tillfällen med utgångspunkt från regeringens forskningspoli-tiska propositioner och väckta motioner ges möjlighet till en samlad behand-ling av forskningens utgångspunkter, förutsättningar och mål. Därmed gesförutsättningar för att sektorsforskning inom fackutskott som trafikutskottetkan sättas in i ett större forskningspolitiskt sammanhang.Mot denna bakgrund redovisar trafikutskottet i yttrandet sin bedömningom forskningens roll för den fortsatta utvecklingen inom utskottets ansvars-område och det arbete som skett inom utskottet med att följa upp och bevakaFoU-frågor inom området. konstaterar att forskningen harstrategisk betydelse för att man skall kunna uppnå såväl de transportpolitiskasom de IKT-politiska målen. Enligt utskottets mening är det därför angelägetatt forskningen inom området ges en tillfredsställande omfattning, kvalitetoch inriktning mot angelägna samhällsfrågor. I sammanhanget hänvisar tra-fikutskottet till att regeringen har meddelat sin avsikt att senare under dettariksmöte lägga fram dels en transportpolitisk proposition, dels en IT-politiskproposition. Enligt trafikutskottet är det viktigt att forskningsfrågorna i dessammanhang ges en tillfredsställande behandling.Utbildningsutskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtliga här redovisade motionsyrkan-den.När det gäller motion 2004/05:Ub6 har vi samma uppfattning som bo-stadsutskottet.Motionerna 2004/05:Ub468, 2004/05:MJ504 yrkande 8 och 2004/05:N241yrkandena 1 och 2 avstyrks med hänvisning till vad näringsutskottet skriver isitt yttrande.I propositionen (s. 182 f.) redovisas regeringens bedömning av läget ochbehoven när det gäller forskning om brottsligheten, brottslighetens konse-kvenser och åtgärder mot brottsligheten. Det bör vara forskarna själva och deforskningsfinansierande myndigheterna som gör de närmare bedömningarnaav vilka frågor som skall belysas.Som näringsutskottet påpekar med anledning av bl.a. motion2004/05:N284 kommer enligt regeringen att få en ökning av sinaresurser med under perioden 2005-2008.Regeringen skriver i propositionen (s. 188), i avsnittet om utrikes- och sä-kerhetspolitiskt motiverad forskning, att funktionen hos det multilateralasamarbetet, dess tyngdpunkt i en internationell säkerhetsordning, är ett viktigforskningsfält. FN:s roll är härvidlag ett centralt forskningsämne. Det sägsockså att kommer att anslå resurser för viss forskninginom det utrikespolitiska området. Med hänvisning till detta avstyrker utskot-tet motion 2004/05:Ub231. Vi vill tillägga att det inte bör vara sompekar ut vilken institution eller vilket lärosäte som en viss forskning skallförläggas till.Yrkande 9 i motion 2004/05:Kr269 har behandlats av vid ettstort antal tillfällen, senast i betänkande 2004/05:KrU5. Av de 13 ledamöternai styrelsen för två av ,en av i och två av vart och ett av Lunds, Göte-borgs, och samt . Universitetenskall samråda med vissa närliggande lärosäten. Utskottet anser att yrkandet iallt väsentligt är tillgodosett.Det bör enligt vår mening vara en angelägenhet för respektive lärosäten iÖresundsregionen att undersöka möjligheterna till gemensamma forskarsko-lor och gemensamma forskningssatsningar tillsammans med industrin. Riks-dagen bör inte göra något tillkännagivande med anledning av motion2004/05:N403 yrkande 23.Forskningssamarbetet inom EUUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandena om etteuropeiskt forskningsråd, eftersom regeringen arbetarför ett sådant. Utskottet föreslår också avslag på motionsyrkandenaom att EU:s forskningsbudget skall koncentreras på stora flernatio-nella projekt och om inrättande av EU-professurer.Förslaget om ett i Europaparla-mentets nuvarande byggnad avstyrks också.Jämför reservation 9 (m, fp, kd, c).PropositionenI avsnitt 4.3.1 i propositionen redovisas deltagande i EU:s rampro-gram . Regeringen konstaterar att med hänsyn till folkmängdenligger bland de främsta inom EU när det gäller projektdeltagande. Det svens-ka deltagandet ökade totalt sett i det femte ramprogrammet, något som dockinte gällde för små och medelstora företag. Regeringen konstaterar att det intebara är i som småföretagsdeltagandet har sjunkit, utan detta gäller förhela . Trots vissa farhågor på förhand har det visat sig att det svenskadeltagandet i det sjätte ramprogrammet, som pågår , ligger på en högre nivå än i det femte.Inför diskussionerna om ett sjunde ramprogram prioriterar inrät-tandet av ett forskarstyrt europeiskt forskningsråd med budget från EU. Dessuppgift skall vara att främja vetenskaplig excellens genom att finansielltstödja högt kvalificerade forskargrupper utsedda i europeisk konkurrens.Detta garanterar kvalitet i forskningen och hög kvalitet är en väsentlig grundför att nå Lissabonmålen, skriver regeringen (s. 30).Inför kommande ramprogram för FoU inom EU föreslår kommissionen attEU:s strukturfonder än mer aktivt än skall kunna delta i stöd till forningsprojekt. Detta harmonierar med synsättet i Lissabonstrategin och strate-gin Innovativa , och denna möjlighet bör enligt regeringen tas tillvara.Regeringen redogör också för sin bedömning av hur den nationella organi-sationen för EU:s forskningssamarbete bör förändras. Rådet för forsknings-och utvecklingssamarbetet inom EU (EU/) bör avvecklas och verk-samheten överföras till ett sekretariat inom . Huvudansvariga myn-digheter för de tematiska områdena inom EU:s ramprogram för forskning ochteknisk utveckling bör utses.MotionerAllians för tar i motion 2004/05:Ub11 upp forskningssamarbetetinom EU. Alliansen anser att ett eller flera europeiska forskningsråd börutvecklas och få i uppgift att fördela en betydande del av forskningspengarnapå europeisk nivå. I forskningsråden eller -rådet skall representanter för forskarsamhället ha det avgörande inflytandet. EU:s forskningsresurser skallsatsas på stora flernationella projekt som det är svårt för ett enskilt land atfinansiera. EU:s forskningsresurser bör i första hand prioritera grundforsk-ningssatsningar. För att dessa projekt skall kunna finansieras på bästa sättmåste administrationen runt resurstilldelningen förenklas betydligt (yrkande14).I motion 2004/05:Ub355 (fp) föreslår motionären vissa principer för EU:sforskningspolitik och unionens förhållande till medlemsstaterna på forsk-ningsområdet. Han anser att den finansiella expansionen av EU:s forsknings-politik bör hållas tillbaka. Unionens insatser inom forskningspolitiken börhuvudsakligen inriktas på att stödja och underlätta, men inte styra, utbyte ochsamverkan mellan europeiska forskare och europeiska forskningsprojekt. Debeslut om finansiering och prioriteringar som ändå behöver fattas på europe-isk nivå bör i så hög grad som möjligt fattas av forskarsamhället självt. Enmodell vore enligt motionären ett europeiskt forskningsråd.Utvecklingen av EU:s forskningspolitik tas också upp i motion 2004/05:Ub9 (fp). Motionärerna anser att EU i huvudsak bör fokusera på satsningarsom är för stora för de flesta enskilda medlemsländer att göra på egen hand.Vidare borde EU införa någon typ av EU-professurer, som skulle utlysasinom specifika områden och kunna sökas i konkurrens mellan fors-kare. Den som får tjänsten skall kunna förlägga den till valfritt universitetinom EU (yrkande 1).Ett europeiskt forskningsinstitut i föreslås i motion2004/05:Ub5 (fp). Motionären framhåller att kostnaden för att Europaparla-mentet en gång flyttar från till är 200 miljo-ner euro, något som innebär ett gigantiskt slöseri. Parlamentsbyggnaden iStrasbourg borde omvandlas till ett medMassachusetts () i som förebild. Vid kom-mande möten med borde tydligt drivainrättandet av ett sådant institut, anser motionären.Utskottets ställningstagandenUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandena om forskningssam-arbetet inom EU.Initiativet till att skapa ett europeiskt forskningsråd för att stödja grund-forskning togs av under det svenska ordförandeskapet i EU . Inrättande av ett sådant råd ingår nu i Europeiska kommissio-nens förslag till det sjunde ramprogrammet. Ett forskarstyrt europeiskt forsk-ningsråd med budget från EU är en svensk prioritering inför diskussionernaom kommande ramprogram. I den delen är alltså motionsyrkandena tillgodo-sedda. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom uttalanden om att EU:sforskningspengar skall satsas huvudsakligen på projekt som är för stora förenskilda länder att driva själva. Inte heller kan vi tillstyrka förslaget om EUprofessurer.Europeiska kommissionen har lämnat förslag till finansieringsramar förEU som helhet för . Det innebär en utgiftsnivå som mot-svarar av bruttonationalprodukten, att jämföra med dagens nivå somär . Regeringen har i skrivelse 2004/05:60 Berättelsen om verksamhe-ten i Europeiska unionen redovisat sin uppfattning att förslag är alldeles för högt. är dock öppet för ökadesatsningar på bl.a. utrikesområdet och på tillväxtfrämjande insatser såsomutbildning, forskning och utveckling (s. 45). instämmermed regeringen och utrikesutskottet i bedömningen att kommissionens förslagtill budget innebär en alldeles för kraftig ökning (bet. 2004/05:UU10 s. 15).Däremot är vi inte beredda att ställa oss bakom något uttalande om att EU:ssatsningar på forskning inte skall få expandera. På den punkten delar vi reger-ingens uppfattning om att satsningar på forskning är tillväxtfrämjande ochdärför bör kunna tillåtas att öka.Det är enligt utskottets mening viktigt att de resurser som EU disponeraranvänds till största möjliga nytta för unionens medborgare. Vi anser dock inteatt skall uppmana regeringen att aktivt driva förslaget om att om-vandla i till ett ofTechnology.Infrastruktur för forskningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår bifall till regeringens förslag att inga fler natio-nella forskningsanläggningar skall inrättas. Motionerna om Europe-an Spallation Source (ESS) avstyrks med hänvisning till pågåendeförhandlingar. En motion om utredning av möjligheterna att startaett digitalt vetenskapligt bibliotek avstyrks med hänvisning till vadsom redovisas i propositionen.Jämför reservation 10 (c).Propositionen och utskottets ställningstagandeSedan drygt tio år har det funnits fyra nationella forskningsanläggningar förvilka ansvaret har legat på ett nationellt forskningsråd, först och sedermera . Anläggningarna harvarit knutna till vissa lärosäten. Två av anläggningarna har efter förslag avVetenskapsrådet och beslut av regeringen sedermera upphört som nationellaanläggningar. har hos regeringen tagit upp frågan om rådetbör och formellt kan ta eget ansvar för inrättande och avveckling av nationellaanläggningar.Regeringen instämmer med om att beslut om att göra ve-tenskaplig utrustning tillgänglig för forskare från universitet, högskolor ochövriga forskningsinstitutioner och forskare från andra länder inte bör fattas aregeringen. Beslut om sådan verksamhet bör fattas i nära anslutning till denvetenskapliga verksamheten och kompetensen. Regeringen föreslår därför ipropositionen att regeringen i fortsättningen inte skall inrätta nya nationellaforskningsanläggningar. De två befintliga nationella anläggningarna skalldock förbli organiserade som i dag.Inte heller bör fatta beslut om organisation vid en annanmyndighet. Däremot är det enligt regeringen en lämplig ordning att beviljar bidrag till dyrbar vetenskaplig utrustning vid ett lärosätesyfte att utrustningen skall göras tillgänglig för forskare från andra lärosäteoch forskningsinstitutioner i samt för forskare från andra länder.Vetenskapsrådet bör tillföras ytterligare 42 miljonerkronor för stöd till forskningsinfrastruktur inom alla områden.U t s k o t t e t föreslår att godkänner vad regeringen förordarom nationella forskningsanläggningar.Motioner och utskottets ställningstagandenTre motioner tar upp placeringen av en planerad stor europeisk neutronforsk-ningsanläggning, European Spallation Source (ESS).Enligt motion 20045:N403 (fp, m, kd, c) bör regeringen på ett tydligt sättengagera sig i arbetet för att få ESS till . Det finns enligt motionärernaett starkt stöd inom skånsk politik, näringsliv och forskarvärld för en sådanplacering. Den förhandlare som regeringen har tillsatt borde få ett tydligareuppdrag att redan från början arbeta med målsättningen att ESS skall placerasi och . har den tänkta finansieringen av ESS utgått frånatt olika enskilda länder tillsammans bidrar från sin forskningsbudget.