bet · GS01UU12 · 2005-05-19 00:00:00 — Det är angeläget, anser utskottet,att landet på nytt kan integreras i den europeiska gemenskapen.Utskottet anser, liksom regeringen, att den nya georgiska regeringensreform- och utvecklingspolitik har skapat nya möjligheter för ettfördjupat svenskt utvecklingssamarbete med - och för ett EU-närmande,som kan bidra till både ökad stabilitet och minskad fattigdom.Landet har en fattigdomsstrategi (Poverty Reduction Strategy Paper,PRSP) men saknar ännu en utvecklingsplan, där inte minst EU-närmandetoch fattigdomsstrategin skulle kunna harmoniseras. Frågan bör kunnaövervägas som föremål för svenskt stöd.Utskottet anser att ett växande svenskt utvecklingssamarbete med Georgienbör inriktas såväl på central som på lokal och regional nivå. Som ettdirekt stöd till regeringens reformsträvanden bör inriktningen av detsvenska biståndet på institutionell kapacitetsutveckling och attitydförändringpå olika nivåer och inom skilda sektorer förstärkas. Sådana insatserbör kopplas till policydialogen på respektive område. Andra projekt påregional eller lokal nivå bör också bidra till utvecklingen av förvaltningen.Minoriteternas fri- och rättigheter i landet, de mänskliga rättigheternamer generellt samt behovet av konflikt- och våldsförebyggande bör beaktas.Tänkbara koncentrationsområden är säkerhet och demokrati, förvaltning,näring och jordbruk, miljö, handel samt utbildning och sociala områden.Utskottet anser, liksom regeringen, att utvecklingssamarbetet medGeorgien skall planeras i ett långsiktigt perspektiv och att dialogen medlandet på utvecklingsområdet bör förstärkas.Utskottet noterar att frågan rörande internationell övervakning av denrysk-georgiska gränsen ger anledning till oro. har vägratacceptera ett förlängt mandat för gränsövervakningsmission (BorderMonitoring Operation, BMO) mellan och . BMO är nu underavveckling och kommer att upphöra . Utskottet konstaterar attSverige aktivt arbetar för att en oberoende övervakning av gränsen mellanGeorgien och skall kunna fortsätta att verka. Utskottet anseratt gränsövervakningen i första hand bör organiseras av . Om dettainte kan ske bör aktivt verka för att EU skall etablera engränsövervakningsinsats i Georgien.Frågan angående rysk truppnärvaro i är likaledes en osäkerhetsfaktor.Utskottet anser att EU och måste fortsätta sitt arbete för att fåRyssland att leva upp till de åtaganden angående trupptillbakadragandesom gjordes vid i 1999.Utskottet konstaterar att situationen i och Azerbajdzjankarakteriseras av en bristande respekt för de mänskliga rättigheterna, avavsaknad av fria och rättvisa val samt av ett bristfälligt fungeranderättssystem. Såväl som har det senaste åretkraftigt kritiserats av och dess parlamentariska församling.Ett visst närmande till europeiska strukturer äger dock rum.Utskottet anser, liksom regeringen, att det utvecklingssamarbete sombedrivs med , fortsättningsvis främst bör utgöra ett stöd tilldemokratiseringen av landet och till den fortsatta reformprocessen iövrigt och inriktas på institutionell kapacitetsutveckling, kunskapsutvecklingoch attitydförändring i relevanta sektorer. Minoriteternas fri- ochrättigheter i landet bör beaktas i samarbetet. Ett återkommande tema isamarbetet bör också vara konflikt- och våldsförebyggande verksamhet.Vidare bör frågor rörande mänskliga rättigheter, säkerhet, demokrati,förvaltning samt sociala problem stå högt på dagordningen.Det svenska bilaterala biståndsengagemanget i begränsasför närvarande till insatser på statistikområdet, på MR-området ochtill stöd för kvinnors organisering. Situationen ger inte för närvarandeanledning att utvidga det bilaterala samarbetet. Utskottet anser dockatt insatser till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter bör kunnagenomföras.Utskottet delar regeringens linje att det bör finnas en beredskap tillökat svenskt engagemang i såväl som om ländernasförutsättningar för ett sådant påtagligt skulle komma att förändras.CentralasienDen politiska utvecklingen i de centralasiatiska staterna, ,, , och under de förstaåren efter 1991 kännetecknades av reformeri demokratisk riktning. Dessa reformer har dock alltmer kommit attträngas undan av auktoritära tendenser. I och Turkmenistanförbjöds tidigt politisk opposition. I pågick mellan 1992och 1997 ett inbördeskrig, som i praktiken omöjliggjorde demokratiseringen.I och ägde delvis en liberalisering av detpolitiska systemet rum. Oppositionspartier tilläts fungera, relativt friaparlamentsval hölls och ett civilt samhälle började växa fram. Sedan1997 synes dock reformprocessen i regionen ha stagnerat.Demokratiutvecklingen i , ett land som tidigare omnämndessom en demokratisk enklav i , har alltmerbörjat likna den i övriga regionala stater. Tendensen att fängslaoppositionella krafter och beskära mediernas frihet har stärkts. Regimeni landet har gradvis blivit alltmer beroende av klaner och intressegrupperfrån landets norra del, som kontrollen över landets olikaregioner minskat. Mot bakgrund av oegentligheter i samband medparlamentsvalet , utbröt oroligheter i södra delen avlandet och krav på presidentens avgång restes. Oroligheterna spred sigsnabbt till huvudstaden , regeringen avgick och president lämnade landet. En premiärminister och en tillförordnad presidenthar utsetts och såväl presidentval som nyval till parlamentet skallenligt planerna hållas under året.Från rapporteras om trakasserier av oppositionsgrupper. ITadzjikistan har den forna oppositionen i allt högre grad marginaliserats.Utskottet anser, liksom regeringen, att regionen präglas av enkonsolidering av autokratiska tendenser med gradskillnader mellanländerna. En djupgående demokratisk omvandling saknas.Utskottet delar regeringens bedömning att såväl som Uzbekistansaknar det slags reformprocess, som skulle kunna inbjuda tillutvecklingssamarbete med . Utskottet vill i sammanhanget, vad gällerde hastigt uppflammade våldsamheterna i , understryka sittstarka avståndstagande från den uzbekiska regeringens övervåld mot civilasamt de rättsvidriga arresteringar av journalister och aktivister förmänskliga rättigheter som har ägt rum i samband härmed.I finns reformsträvanden som kan motivera stöd. Dessa kandock i hög utsträckning finansieras med de snabbt växande egna resurserna.Gemensamt för och är att såväl reformsträvandensom motstånd mot reformer kan skönjas. De bägge länderna lider dockbrist på nödvändiga resurser för att en gynnsam industriell och ekonomiskutveckling skall kunna komma till stånd. Utskottet delar regeringensbedömning att ett svenskt utvecklingssamarbete med dessa två länder kanvara av betydelse.Utskottet delar vidare regeringens bedömning att kärnan i det svenskautvecklingssamarbetet med länderna i bör inriktas påkapacitetsutveckling inom staten och i det civila samhället. Samarbetetmed statliga organ hämmas dock av deras bristfälliga förmåga atttillgodogöra sig tekniskt och monetärt stöd. Givare måste arbeta långsiktigtoch själva bidra till att denna förmåga byggs upp. Ett annat problem ären kvardröjande sovjetisk mentalitet och en växande korruption, sompåverkar förvaltningarna. Tillsammans leder dessa fenomen till attkapaciteten, eller viljan, att verkställa fattade beslut och överenskommetutvecklingssamarbete ofta är starkt begränsad. I flera fall kan detvara att föredra att arbeta med statliga institutioner på regional ochlokal nivå. Ett trepartssamarbete med enskilda organisationer kan varafördelaktigt.Västra BalkanVad gäller västra konstaterar utskottet att regionen ännu intehämtat sig från det lidande, den förödelse, de flyktingströmmar och deetniska motsättningar, som präglade händelseutvecklingen under 1990-talet.Uppgifterna om det totala antalet döda, skadade och flyende i regionenvarierar fortfarande och skulle behöva bekräftas i folkräkningar.De ekonomiska effekterna var dramatiska - i Bosnien och Hercegovinahade BNP 1995 sjunkit till av sin nivå före kriget. ,som har en hög tillväxt, har alltjämt inte av 1989års BNP. Regionen är nu militärt och säkerhetspolitiskt stabiliserad såtill vida, att risken för en konventionell militär konfrontation avbetydelse numera är liten.I Bosnien och och Kosovo fanns 1999 70 000 personer utländsktrupp. En betydande internationell närvaro finns alltjämt kvar men harsuccessivt kunnat minskas till mindre är 25 000. Den Natoledda Kfor-insatseni Kosovo fortsätter att kräva en närvaro om ca 17 000 personer. Antaletsvenskar i denna styrka uppgår till ca 330. Sfor i Bosnien och Hercegovinaavlöstes av en EU-styrka (Eufor operation ) om7 000 personer, vilket innebär att EU nu åtagit sig ett övergripandeansvar för stabiliseringen. bidrar med drygt 70 personer tillstyrkan och har tagit beslut om att kunna bidra med totalt högst 200.EU har vidare ansvaret för två civila rådgivande polisinsatser i regionen.I Bosnien och medverkar knappt 500 EU-poliser, varav 15svenska, i insatsen European Mission (EUPM). I finnsdrygt 150 EU-poliser, varav 10 svenska, i insatsen "Proxima".Våldsamheterna i Kosovo , då 19 personer dödades och mer än4 000 människor, av vilka de flesta var serber, drevs på flykt, visaratt starka spänningar ligger kvar. Utländsk trupp kommer att behövasunder . Etniska motsättningar dröjer kvar i Kosovo,och Bosnien och samt i mindre grad i Serbienoch . Det internationella samfundet står fast vid målet attsamhällena i regionen skall vara multietniska. Minoritetsflyktingarsåtervändande förblir därför angeläget.Utskottet noterar att den svenska politiken, som ligger i linje medEU:s, syftar till att främja regional stabilitet och att integreraregionens länder i EU. Utskottet anser, liksom regeringen, att västraBalkans framtid ligger i EU. Det är ländernas egen förmåga och ambitionsnivåvad gäller genomförandet av nödvändiga reformer i enlighet med EU:sfärdplan som kommer att bestämma takten i integrationsprocessen. Utskottetanser att länderna på skall få påbörja medlemskapsförhandlingarså snart de uppfyller de mål och kriterier som EU har satt upp förmedlemskap, med bl.a. krav på respekt för minoriteter, fungerande rättsstat,demokrati och mänskliga rättigheter.Utskottet noterar att det pågående utvecklingssamarbetet mellan Sverigeoch har fyra huvudinriktningar; demokrati och god samhällsstyrning,MR, jämställdhet, ekonomisk tillväxt, naturresurser och miljö, samtsocial utveckling och trygghet. Stöd skall kunnages till förvaltningsutvecklingen på central och lokal nivå, tillekonomiska strukturreformer, till politik- och kapacitetsutveckling påmiljöområdet, samt till reformarbetet inom sociala sektorer. Vidareskall program, som direkt syftar till att stärka kvinnors roll i samhälletsamt till att bekämpa människohandel, fortsatt kunna stödjas.Utskottet konstaterar vidare att ansökte om EU-medlemskap ifebruari 2003. presenterade sitt yttrandeom landets förmåga att möta EU:s krav. Bedömningen var i huvudsak positiväven om brister och tillkortakommanden på många områden lyftes fram.Rättsväsendet behöver reformeras i grunden för att uppfylla kraven pårättssäkerhet. Behoven av strukturreformer och marknadsekonomisk anpassningär stora. Förutsättningar måste skapas för att alla flyktingar som såönskar skall kunna återvända till landet. Utskottet vill i sammanhangetunderstryka vikten av att landet förmås samarbeta fullt ut med deninternationella tribunalen för f.d. , (International CriminalTribunal for the former , ICTY). Relationerna till grannländernabehöver därutöver på ett allmänt plan förbättras.Utskottet anser, liksom regeringen, att så snart som möjligtbör bli medlem i EU. beslutade EU att skjuta upp startenför medlemskapsförhandlingar till dess landet fullt ut samarbetarmed i . Utskottet anser att landet, föratt EU-medlemskap skall kunna komma i fråga, måste samarbeta med destrukturer och organisationer som verkar för försoning och att deansvariga för krigsförbrytelser under ställs till ansvar.Utskottet delar regeringens bedömning att det svenska utvecklingssamarbetetmed bör koncentreras på områden av direkt relevans för detkommande EU-medlemskapet och för relationerna med Sverige.Vad avser Bosnien och konstaterar utskottet att denationalistiska partiernas dominans på den politiska arenan innebär ett hinderi närmandet till de europeiska samarbetsstrukturerna. Någon försoningsprocesshar ännu inte inletts i landet och de etniska motsättningarna utgör enfortsatt bromskloss i försöken att skapa en fungerande statsbildning.Korruption och organiserad brottslighet är vanligt förekommande i storadelar av landet. Det bristande samarbetet med Internationellakrigsförbrytartribunalen för f.d. i utgör ett fortsatt hinderför såväl försoning som närmande till EU och Nato.Läget i landet kan , på ett övergripande plan, betecknas som stabilt,men situationen är alltjämt skör. Lokala sammandrabbningar och begränsadevåldshandlingar kan därför inte uteslutas. Bosnien och är,liksom som helhet, av stor betydelse för stabiliteten ochsäkerheten i . Det är därför av vikt, anser utskottet, att detinternationella samfundet också framgent kan upprätthålla närvaro i landet.Utskottet noterar att , , antog ett europeisktpartnerskap för Bosnien och fortsatta närmande till EU.Partnerskapet konkretiserar och förtydligar de åtgärder, som måstegaranteras för att fortsätta EU-närmandet. Europeiska kommissionen haridentifierat 16 lagstiftnings- och andra reformområden, där framstegmåste göras, innan förhandlingar om ett stabiliserings- och associeringsavtalkan inledas. Kommissionen bedömer framstegen inom ramen förpartnerskapet som måttliga. Utskottet delar regeringens bedömning attett EU-medlemskap för Bosnien och ter sigavlägset.Utskottet konstaterar vidare att de nuvarande målen för det svenskautvecklingssamarbetet med Bosnien och omfattar såväl fredoch stabilitet som övergång till marknadsekonomi. Samarbetet skall ocksåstödja landets utvecklingsstrategi samt bidra till dess EU-närmande.Vidare skall utvecklingssamarbetet bl.a. utgå från ett regionalt perspektivpå arbetet, bidra till ett varaktigt flyktingåtervändande, beakta köns-och miljöperspektiv i arbetet och främja ett utnyttjande av den svenskaresursbasen.Utskottet konstaterar att reformarbetet i och utvecklaslångsamt. Ännu fungerar inte det viktiga samarbetet med den internationellakrigsbrottstribunalen i (ICTY) tillfredsställande, även om detförbättrats . Frågan om Kosovos framtid är en ödesfråga förregionen och starkt problematisk för och . Inte hellerrelationerna mellan och är problemfria.Trots vissa inrikespolitiska spänningar har ett EU-närmande nu påbörjats.Såsom fastlades vid i kommerSerbien och , liksom de övriga länderna i regionen, att bliintegrerade delar av EU när de förmår uppfylla de kriterier som unionenhar ställt upp. EU-närmandet, som genomförs inom ramen för den för VästraBalkan utformade stabiliserings- och associeringsprocessen (SAp), fickdärmed ytterligare drivkraft. Inom SAp tydliggör de Europeiska partnerskapenvilka åtgärder, som på kort och medellång sikt skall uppfyllas inärmandeprocessen. och har utarbetat svar tillEU om sina reformplaner och om hur partnerskapet skall uppfyllas.Utskottet konstaterar vidare att det tidigare avbrutna förberedelsearbetetinför kommande förhandlingar med Europeiska kommissionen om ettstabiliserings- och associeringsavtal kan komma att återupptas under 2005.Regeringarna i och har stabiliserings- ochassocieringsprocessen som fortsatt utgångspunkt för sina prioriteringar inomutvecklingssamarbetet. EU-närmandet är nu den allmänt erkända övergripandepolitiska dagordningen. Det pågår ett flertal processer på skilda planför att främja det. befinner sig ett EU-medlemskap undernuvarande omständigheter, inte minst så länge ICTY-samarbetet brister,ännu relativt långt in . Europeiska kommissionen bedömer attett medlemskap för och ligger fram itiden, men att det med ett mer aktivt samarbete med den internationellakrigsbrottstribunalen kan komma att påskyndas betydligt.Utskottet anser att det pågående svenska utvecklingssamarbetet medSerbien och , som syftar till att stödja reformer som bidrartill landets EU-närmande och integration i europeiska samarbetsstrukturer,är väl avvägt. En tyngdpunktsförskjutning sker från återuppbyggnadtill institutionsuppbyggnad, samt från insatser på lokal och individuellnivå till insatser för att stärka centrala strukturer och långsiktigtoch nationellt genomgripande processer. De prioriterade verksamhetsområdenai den svenska landstrategin för utvecklingssamarbetet med ochMontenegro 2004-2007 är demokrati och god samhällsstyrning, respekt förde mänskliga rättigheterna, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och hållbartutnyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön samt social utveckling.Kosovos framtida status är, som ovan nämnts, alltjämt en öppen fråga.Den albanska majoritetsbefolkningen vill att Kosovo skall bli ensjälvständig stat, medan regeringen i och större delen av denserbiska minoriteten i Kosovo vill att området förblir en del av Serbien.FN:s nuvarande strategi, den s.k. standardprocessen för Kosovo, innebäratt Kosovos lokala styre tillsammans med FN-administrationen ()skall arbeta för att uppnå vissa väl preciserade målsättningar vad avserdemokrati, rättssäkerhet, minoritetsskydd och mänskliga rättigheterföre . En mindre översyn av måluppfyllelsen väntas överlämnastill FN:s generalsekreterare , varefter en merheltäckande utvärdering skall genomföras under sommaren 2005.Om dessa mål uppnås kommer FN att kunna inleda diskussionerna om hurfrågan om Kosovos framtida status kan lösas. Utskottet konstaterar attdenna process drabbades av ett allvarligt bakslagi samband med de ovan nämnda våldshandlingarna som främst drabbade denserbiska minoriteten. Utskottet välkomnar att FN kommer attlägga särskild tonvikt vid målsättningar som syftar till att trygga denserbiska minoritetens ställning. Utskottet välkomnar vidare attEU-kommissionen har öppnat ett kontor i i Kosovo och att en personligrepresentant för EU:s generalsekreterare har utsetts.Utskottet anser, liksom regeringen, att bör ha ett långsiktigtoch relativt kraftigt biståndsengagemang med inriktning på ett omfattandestöd för demokrati, rättssäkerhet, skydd för minoriteter och ekonomiskutveckling så att de krav som det internationella samfundet har ställtpå Kosovo kan uppfyllas.Utskottet delar vidare regeringens bedömning att Kosovos relation tilleuropeiska samarbetsstrukturer fungerar som ett långsiktigt instrumentför fattigdomsbekämpning. Detta bidrar till utvecklingen mot fred,demokrati och en fungerande marknadsekonomi och utgör det övergripanderamverket för det svenska stödet. Inom dess ram skall biståndet särskiltfrämja en demokratisk samhällsutveckling, en fortsatt stabilisering,ett säkert återvändande för flyktingar och internflyktingar, samt ensocialt och ekologiskt hållbar marknadsekonomi i syfte att minskafattigdom och generera tillväxt. Det skall bygga på användningen av svenskaresurser och erfarenheter, där så är lämpligt.Utskottet konstaterar att ansökte om medlemskapi EU och att landet, vars aktiva roll i det regionala samarbetet ärvärd att uppmärksammas, nu har kommit relativt långt i sitt närmandetill unionen. Ett stabiliserings- och associeringsavtal med EU träddei kraft . Kommissionens yttrande om landets medlemskapsansökanförväntas presenteras , möjligen redan under hösten 2005.Utskottet delar regeringens bedömning att utvecklingsnivån i Makedonienger andra förutsättningar för det svenska utvecklingssamarbetet än deni Kosovo och . Den politiska situationen är mer stabil, även ometniska spänningar kvarstår. Den ekonomiska utvecklingen är positiv,även om fattigdomen är en fortsatt utmaning. EU-närmandet pågår enligtplan, om än med vissa förseningar. Utskottet anser att situationenmotiverar ett fortsatt svenskt biståndsengagemang på medellång sikt medfokus på närmandet till EU, vilket i sin tur kan bidra till ökad stabilitet.Utskottet noterar att regeringen har beslutat öppna en svensk ambassadi , vilket sannolikt kommer att ske efter sommaren 2005.Utskottet konstaterar vidare att målen för det nu pågående utvecklingssamarbetetmed enligt regeringens landstrategi är fred och stabilitetsamt övergång till marknadsekonomi. Målen skall nås genom närmande tilleuropeiska strukturer. Vidare skall fattigdomsbekämpningen stödjas.Biståndet skall syfta till att underlätta åtaganden inomramen för stabiliserings- och associeringsavtalet med , med detslutliga och övergripande målet att landet skall uppnå medlemskap iEU.Utskottet konstaterar att det instabila inrikespolitiska läget i ,med starka motsättningar mellan de största politiska partierna, harverkat hämmande på landets arbete för ett närmande till EU. Landetssvaga statsapparat och illa fungerande rättsväsende har därtill utgjortgrogrund för organiserad brottslighet och korruption. EU har under 2004bedrivit förhandlingar med om ett s.k. stabiliserings- ochassocieringsavtal (Stabilisation and Association Agreement, ). Innanförhandlingarna kan avslutas krävs dock ett omfattande reformarbete föratt stärka landets möjligheter att genomföra de åtaganden som avtaletinnebär. EU har vidare tydligt uppmanat till ökade ansträngningar, isynnerhet vad gäller stärkande av rättsväsendet samt bekämpande avorganiserad brottslighet och korruption. Utskottet anser att Albaniensinrikespolitiska och ekonomiska reformarbete, liksom dess strävan motden europeiska gemenskapen bör stödjas och uppmärksammas. Utskottetvill särskilt peka på den stabiliserande och modererande roll somAlbanien har haft i förhållande till sina grannländer, i synnerhet gentemotmera radikala politiska krafter i Kosovo och Makedonien.Utskottet välkomnar därför att det nu pågående svenska utvecklingssamarbetetmed fokuseras på landets EU-närmande. EU-närmandet ses som denviktigaste drivkraften för de reformer, som måste genomföraför att bekämpa fattigdom och främja demokrati, god samhällsstyrningoch respekt för mänskliga rättigheter. Biståndet inriktas i ökad gradpå institutionsuppbyggnad och kapacitetsutveckling på centrala och lokalanivåer samt på att stärka det regionala samarbetet, exempelvis inomramen för för sydöstra . Regeringen har ocksåaviserat att stödnivån för landet kan komma att höjas.Partianknutna organisationer (),Tacisbiståndet, medlemskapsperspektiv,människohandel m.m.Utskottet anser att ett väl fungerande partiväsende är en förutsättningför att den representativa demokratin skall kunna uppfylla ett av sinaviktigaste ändamål, nämligen att skapa kanaler mellan medborgare ochpolitiska beslutsfattare. Utskottet anser vidare att de svenska partierna,genom lång erfarenhet och många års internationella kontakter, kanlämna ett värdefullt bidrag till uppbyggandet av partiorganisationer ide Öst- och Centraleuropiska länderna. Utskottet har i andra sammanhang(bet. 2003/04:UU3 politik för global utveckling) framhållitvikten av att det partinära stödet stärks och utvecklas och noterar attSida, i en nyligen genomförd utvärdering presenterar en rad rekommendationerför framtida utformning av denna stödform.Utskottet anser, i likhet med regeringen, att fortsatt bör arbetaför att övriga länder i det forna i skilda hänseendennärmar sig EU, och att länderna på västra ges stöd i sinEU-integration. Detta framstår, anser utskottet, som det långsiktigt mesteffektiva sättet att i enlighet med politiken för global utvecklingbidra till en rättvis och hållbar utveckling, inklusive att bidra tillbättre förutsättningar för fattiga människor att förbättra sinalevnadsvillkor.Utskottet ser med oro på att EU:s finansiella engagemang för staternai respektive staterna i det östra närområdet präglasav en obalans till fördel. De biståndsmedel somhanteras inom ramarna för Barcelonaprocessen (5,) är betydligt större än motsvarande medel för deöstliga grannstaterna.