bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Utskottet har inget att invända mot regeringens utgångspunkter. Bevarande och hållbart brukande av särskilt värdefulla miljöer Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om bildande och skötsel av naturreservat (m, fp, kd, c). Jämför reservationerna 198 (m), 199 (fp) och 200 (kd). Enligt motion 2003/04:MJ215 (m) yrkande 1 bör inte reservat som drabbar främst små enskilt ägda fastigheter beslutas och enligt motionens yrkande 3 bör nya naturreservat inte inrättas om pengar till skötsel saknas. Hanteringen av naturreservatsbildning bör enligt motion 2003/04:MJ314 (kd) ske enklare, snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler ger möjlighet till. I de fall där skötselplan för reservat inte fullföljs bör även enligt motion 2003/04:MJ349 (c) yrkande 3 den fulla förfoganderätten återgå till markägaren. Information bör enligt motion 2003/04:MJ404 (m) yrkande 5 lämnas till markägaren vid planerat ingrepp i egendomen. En bättre analys bör enligt motion 2004/05:MJ380 (c) yrkande 1 göras av den skogliga reservatspolitiken med en samhällsekonomisk kalkyl för de skogliga reservatsbildningarna. bör enligt motionens yrkande 2 presentera en samlad strategi för bildandet av nya naturreservat. I fråga om frivilliga avsättningar, biotopskydd, naturvårdsavtal samt naturreservat anförs i motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 9 att det är viktigt att det tidigt skapas en lokal dialog och förankringsprocess med de människor som i sin vardag berörs av detta när skyddsåtgärder införs. Även i motion 2004/05:N254 (fp) yrkande 17 framhålls vikten av att ta till vara det lokala engagemanget vid arbete med biologisk mångfald. Olika alternativ bör enligt motion 2003/04:MJ274 (m) prövas för att skydda natur. Långsiktiga avtal om skydd och vård av unika natur bör upprättas med de berörda markägarna. För de åtaganden som markägarna gör enligt avtalet skall ersättning utgå. Enligt motion 2003/04:MJ464 (s) är väl värt att omfattas av högsta naturskyddsstatus. Även enligt motion 2004/05:MJ449 (s) uppfyller med stor sannolikhet de kriterier som ställs på en nationalpark vad gäller storlek, naturvärden, vetenskapliga värden, upplevelsevärden och kulturvärden. Även bör enligt motion 2004/05:MJ307 (s) inrättas som nationalpark. Utskottet instämmer i att nyttan för människan med en god miljökvalitet bör göras tydligare. I det fortsatta arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen bör det ges möjlighet till delaktighet i olika processer och insatser som görs i de särskilt värdefulla områdena. Som anförs i propositionen bör en utgångspunkt vara att de fastställda målen som rör särskilt värdefulla områden och miljöer inte kommer att kunna nås enbart med statliga insatser. Grupper av aktörer gör värdefulla insatser. Konkreta exempel på detta är det ökade engagemanget från kommunerna när det gäller att bilda och förvalta skyddade områden, skogsnäringens frivilliga avsättningar av värdefull skogsmark och konkreta naturvårdsprojekt som drivs framgångsrikt av flera naturvårdsorganisationer. Områdesskyddet bör även fortsättningsvis ha en central roll. Det innebär att rikta insatser till de områden som har särskilda värden. I begreppet områdesskydd inkluderas bl.a. naturreservat och kulturreservat. redovisade vid behandlingen av skrivelsen En samlad naturvårdspolitik sin syn på områdesskydd. Denna innebär att de särskilt värdefulla områdena bör ses i sitt landskap, inte som "öar" utan som en del av en större helhet. Andra viktiga element är förstärkning av insatserna i vattenmiljöerna, fortsatt kartläggning av vad som finns inom de särskilt värdefulla områdena av naturtyper och andra värden. Ytterligare väsentliga frågor är flexibilitet när det gäller om staten vid reservatsbildning bör köpa mark eller om intrångsersättning bör väljas, förstärkning av förvaltningen av skyddade områden samt ett ökat nyttjande av de skyddade områdena, t.ex. genom natur- och kulturturism och friluftsliv. Ett annat viktigt inslag är att samhället betalar för naturvårds- och kulturmiljötjänster i syfte att bevara gemensamma nyttigheter och värden, t.ex. ett rikt växt- och djurliv eller ett öppet, traditionellt kulturlandskap. Ett bra exempel är miljöersättningarna inom jordbruket till brukare för hävd av kvarvarande ängar och naturbetesmarker. Detta verktyg bör utvecklas i de fortsatta insatserna i de särskilt värdefulla områdena. Det räcker inte med skydd med stöd av eller annan lagstiftning för att trygga värden i sådana områden utan det behövs även ersättningar, avtal och liknande. Utskottet instämmer i att det är angeläget att fortsätta att utveckla naturvårdens arbetsformer mot ökad delaktighet och bra dialog. Regeringen avser att ge ett särskilt uppdrag till ett antal länsstyrelser att dels redovisa erfarenheter, dels ta fram program för hur arbetet bör fortsätta. Det är också viktigt att fortsatt utveckla den kommunala naturvården och kulturmiljöarbetet och ta till vara den kraft, kunskap och det engagemang som finns på lokal nivå. Regeringen avser att återkomma till hur staten på olika sätt kan fortsätta att skapa drivkrafter för att ytterligare stärka det lokala och kommunala arbetet med de särskilt värdefulla områdena och miljöerna. bör få i uppdrag att analysera vilka åtgärder som behövs inom områdesskyddet med anledning av arbetsprogrammet inom konventionen om biologisk mångfald och . En nationell strategi för formellt skydd av skog har fastställts av och . Strategins målsättning är att formellt skydd och frivilliga avsättningar skall komplettera varandra så att hela delmål 1 fylls med skog med så höga naturvärden som möjligt. Utskottet har inga invändningar mot vad regeringen anfört och anser därmed att syftet med motionerna 2003/04:MJ215 (m) yrkandena 1 och 3, 2003/04:MJ314 (kd), 2003/04:MJ349 (c) yrkande 3, 2003/04:MJ404 (m) yrkande 5, 2004/05:MJ380 (c) yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 9 och 2004/05:N254 (fp) yrkande 17 i allt väsentligt tillgodosetts. Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd. Som utskottet har redovisat , (bet 2003/04:MJU3 s. 22), är inrättande av nationalparker ett långsiktigt arbete som grundar sig på den av utarbetade nationalparksplanen. I den befintliga planen finns inte med. har inlett sitt arbete med en översyn av nationalparksplanen. I översynen ingår att föreslå nya tänkbara områden för nationalparker. och i har enligt uppgift inlett ett samarbete för att diskutera lämpliga naturvårdsåtgärder för och bl.a. utreda förutsättningarna för en eventuell nationalpark. Utskottet har även erfarit att har avsatt som s.k. ekopark. Även motionerna 2003/04:MJ274 (m), 2003/04:MJ464 (s), 2004/05:MJ307 (s) och 2004/05:MJ449 (s) bör lämnas utan vidare åtgärd. Miljöanpassad fysisk planering och samhällsbyggande samt en hållbar regional utveckling Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om miljökonsekvensbedömningar (mp, -), jordbruksmark som begränsad resurs (mp, -), biologisk mångfald i (fp) och tång på (kd). Jämför reservation 201 (mp). Miljökonsekvensbedömningar bör enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 104 förbättras utifrån ett biologiskt mångfaldsperspektiv. I fråga om hushållning med jordbruksmark anförs i motionens yrkande 125 att jordbruksmark är en begränsad resurs som hotas av markförstöring och exploatering av annan verksamhet. I fråga om statligt stöd inom naturvårdspolitiken anförs i motion 2003/04:MJ376 (fp) yrkande 1 att det begränsade antalet områden i västra som skyddats och deras litenhet urholkar den biologiska mångfalden. sandstränder bör enligt motion 2004/05:MJ457 (kd) rensas från ruttnande tång. En blandning av tång och sjögräs ligger vid strandkanten på , ofta 5 m upp på stranden och 10-15 m ut i vattnet, på kilometer efter kilometer av stranden. Bönderna bör enligt motionären verka för tångtäkt och gödsling med tång. Utskottet instämmer i att den fysiska planeringen kan och bör mer aktivt än medverka till att miljökvalitetsmålen uppnås. Detta gäller också den regionala utvecklingspolitiken. En viktig del är att skapa förutsättningar för en ökad användning av förnybara energikällor. Miljöbedömningar och miljökonsekvensbeskrivningar är strategiska verktyg för att besluten om planer, program och projekt skall få en från miljösynpunkt bra utformning. Människors hälsa, den biologiska mångfalden och kulturmiljöns värden bör ges en mer ändamålsenlig behandling i samband med miljöbedömningar och konsekvensbeskrivningar. Regeringen avser att ge i uppdrag att senast redovisa hur påverkan på den biologiska mångfalden kan ges en ändamålsenlig behandling i miljökonsekvensbeskrivningar. Eftersom tillämpningen bl.a. kommer att gälla de kommunala fysiska planerna kommer samtliga kommuner i landet att behöva ta ställning till hur hänsyn kan tas till den biologiska mångfalden. För att en ändamålsenlig och enhetlig tillämpning av dessa nya regler skall kunna växa fram krävs utveckling av metoder och kunskapsunderlag. Utskottet föreslår att inte vidtar någon åtgärd med anledning av motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 104 i avvaktan på resultatet av de överväganden som pågår. Jordbruksmark är enligt propositionen en begränsad resurs som på olika sätt hotas av markförstöring och exploatering. Den bästa jordbruksmarken i kustzoner, dalgångar och slättbygder är ofta utsatt för ett särskilt hårt exploateringstryck. Dessutom nyttjas vattentillgångarna alltför hårt i många jordbruksområden, vilket kan hota den framtida produktionen. Behovet av mark som kan producera biologisk råvara kommer sannolikt att öka, inte minst mot bakgrund av de omställningar som behöver ske inom trafik- och energisektorerna i syfte att begränsa utsläppen av växthusgaser. Utskottet instämmer i att det därför är viktigt att val av lokalisering av bl.a. nya vägar och byggnader tar hänsyn till värdefull jordbruksmark. Det bör ske genom såväl fysisk planering som genom tillämpning av allmänna bestämmelser och bestämmelser om hushållning med mark- och vattenområden. Enligt utskottets uppfattning föreligger ingen motsättning mellan regeringens uppfattning och den uppfattning som kommer till uttryck i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 125. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. Den fysiska planeringen skall söka den lokalisering eller den fysiska struktur som är lämpligast från allmän synpunkt. Kopplingen mellan markanvändnings- och miljöfrågor har väsentligt stärkts sedan trädde i kraft. Utvecklingen av miljöbedömningar som verktyg för att i ett tidigt skede belysa miljökonsekvenser av skilda slag i samband med projekt, planer och program bidrar till att kvaliteten i beslutsunderlaget förbättras. Den fortgående urbaniseringen måste mötas med insatser inom olika politikområden och genom en bättre samordning. Inte minst bör samordningen mellan den fysiska planeringen, miljöarbetet och den regionala utvecklingspolitiken utvecklas. För en hållbar stadsutveckling är det angeläget att trygga tillgång till och möjlighet till utevistelse i natur- och kulturmiljön. I den handlingsplan för folkhälsa som regeringen avser att ta fram kommer naturens roll att utvecklas. Nyckeltal för tillgång till bostadsnära natur och hur sådana kan användas på nivå i den fysiska planeringen bör tas . Tillgång till bostadsnära natur är enligt utskottets bedömning en av flera viktiga faktorer för att åstadkomma ökad fysisk aktivitet och välbefinnande. Möjlighet till vistelse i natur- och kulturmiljön är viktig för att främja en god folkhälsa, men även som en tillgång i hälso- och sjukvården. Modeller för att åstadkomma tillgång till bostadsnära natur och hur de kan tillämpas på nivå i den fysiska planeringen skall tas fram. Regeringen avser att ge i uppdrag till att utveckla sådana modeller, med utgångspunkt i den erfarenhet som redan finns från flera kommuner och . Även beträffande motion 2003/04:MJ376 (fp) yrkande 1 konstaterar utskottet en stor samstämmighet mellan vad som uttrycks i motionen och vad som anförs i propositionen. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om att rensa sandstränder från ruttnande tång vill utskottet erinra om att miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag enligt beslut (prop. 200/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:26) bl.a. innebär att sjöars, stränders och vattendrags stora värden för natur- och kulturupplevelser samt bad- och friluftsliv värnas och utvecklas hänsynsfullt och långsiktigt. Utskottet har tidigare redovisat (bet. 1998/99:MJU6) att användning av tång kan vara ett alternativt gödselmedel. Utskottet har erfarit att stranddyner och tångvallar på stränderna hyser en speciell flora och gynnar en rik produktion av olika smådjur som utgör en viktig födoresurs för ett flertal arter. Tångvallar eller s.k. driftvallar kan utgöra en skyddsvärd naturtyp enligt bilaga 1 i rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter, det s.k. habitatdirektivet (jfr 7 kap. 28 § ). Syftet med strandskyddet är vidare enligt 7 kap. 13 § andra stycket att trygga förutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och att bevara goda livsvillkor på land och i vatten för djur- och växtlivet. Samfälligheter kan enligt uppgifter från i län ha rätt till tångtäkt längs vissa kustavsnitt. rensas vissa av stränder från tång. Utskottet konstaterar mot den redovisade bakgrunden att förutsättningarna för bedrivande av tångtäkt bör utredas i varje enskilt fall och föreslår att motion 2004/05:MJ457 (kd) med denna redogörelse lämnas utan vidare åtgärd. Genetiskt modifierade organismer och främmande arter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om genetiskt modifierade organismer (mp, -) och om främmande arter i havsmiljö (mp, fp) med hänvisning till det arbete som pågår med dessa frågor. Jämför reservationerna 202 (kd, mp) och 203 (fp, mp). Genetiskt modifierade organismer (GMO) kan enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 108 liknas med introduktionen av främmande arter i vår miljö. Det aviserade regeringsuppdraget till bör belysa hur GMO-introduktion kan påverka möjligheterna att uppnå snarare än möjligheterna att bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålen. Regeringen bör enligt motion 2004/05:MJ371 (mp, fp) yrkande 13 återkomma med heltäckande förslag till åtgärder för att förhindra eller minska problem med främmande arter i våra havsmiljöer, särskilt . Vissa arter som införts avsiktligt för t.ex. vattenbruk har kommit ut i naturen på ett okontrollerat sätt och etablerat livskraftiga populationer. Barlastvatten har utpekats som ett särskilt allvarligt hot. Som anförs i propositionen kan användningen av genetiskt modifierade organismer (GMO) inom de areella näringarna påverka förutsättningarna att uppnå vissa miljökvalitetsmål. förekommer relativt småskaliga försöksodlingar av GMO i . Användningen av GMO kan innebära både möjligheter och risker för miljön. Ett hållbart brukande av mark och vatten innebär enligt regeringens mening att introduktionen av GMO, i likhet med annat brukande, skall bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås, liksom till att bidra till jordbrukets effektivitet och lönsamhet. De miljökvalitetsmål som i första hand berörs är de mål som behandlas i denna strategi. Eftersom användningen av GMO kan påverka vissa miljökvalitetsmål både positivt och negativt är det viktigt att dessa mål fortlöpande beaktas i utvecklingen av regelverk, rutiner och praxis på området. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att efter samråd med berörda myndigheter belysa hur användningen av GMO påverkar förutsättningarna för att uppnå miljökvalitetsmålen. En utgångspunkt för denna belysning bör vara gällande regelverk på GMO-området. bör regelbundet rapportera resultaten av övervakning och tillsyn samt utvärdera detta i samarbete med och andra berörda myndigheter. Berörda myndigheter bör beakta inverkan på introduktionen av GMO vid sin regelbundna uppföljning av miljökvalitetsmålen. Utskottet avstyrker i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 108. Utskottet instämmer till stor del i vad som anförs i motion 2004/05:MJ371 (mp, fp) yrkande 13 om att det är angeläget att förhindra eller minska problem med främmande arter i havsmiljöer. Utskottet har tidigare i detta betänkande anfört att utvecklingen i våra vattenmiljöer inte är hållbar. Det gäller utfiskning, övergödning, anrikning av stabila gifter samt etablering av främmande arter och stammar av fisk. Det är inte bara stora natur- och kulturvärden som står på spel utan även betydande ekonomiska värden. Ambitionsnivån måste därför höjas när det gäller insatserna för att förbättra situationen i våra vattenmiljöer. Som anförs i propositionen avser regeringen att genom såväl nationella insatser som fortsatt arbete inom EU och internationellt, tillskapa ett regelverk och ett system för hantering av införsel, förflyttning och utsättning av främmande arter och genotyper. Vidare bör säkerställas att spridningsvägar för oavsiktliga introduktioner är identifierade och underkastade riskanalyser och att de spridningsvägar som medför störst risker är brutna. Detta är av stor betydelse för att kunna nå samtliga miljökvalitetsmål knutna till en viss naturtyp. För att genomföra ett sådant system krävs bl.a. att i förväg identifiera sådan införsel, utsättning och förflyttning som riskerar att bidra till förlust av biologisk mångfald i . All utsättning av vattenlevande arter är förknippad med ekologiska risker. och kommer därför även att få i uppdrag att utarbeta vägledning för upprättande och tillämpning av miljökonsekvensbeskrivningar inför utsättning av vattenlevande djur och växter. För att motverka genetiska och ekologiska skador av kontinuerlig odling behöver ytterligare åtgärder vidtas och regeringen avser därför att ge i uppdrag att tillsammans med och utarbeta förslag på åtgärder för att bibehålla de berörda beståndens naturliga egenskaper så långt detta är möjligt. har till regeringen redovisat ekologiska konsekvenser av utsättningar av fisk med utgångspunkt från regelverket för främmande arter och fiskstammar (Delrapport - Ekologiska konsekvenser av utsättningar av fisk med utgångspunkt från regelverket för främmande arter och fiskstammar, dnr Jo2003/639/NS). I detta arbete har behovet av ett nationellt register för beviljade och använda utsättningstillstånd lyfts fram. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att utarbeta ett förslag till ett nationellt utsättningsregister. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att utarbeta och kostnadsberäkna förslag på hur bevarandet av andra arter än lax och öring skall kunna tillgodoses vid kompensationsutsättningar. Motion 2004/05:MJ371 (mp, fp) yrkande 13 bör i avvaktan på resultatet av det redovisade arbetet lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om rätt att besluta regionala miljömål (c) och om (m, fp, kd, c) med hänvisning till vad som redovisas i propositionen. Jämför reservation 204 (c). och bör enligt motion 2004/05:MJ36 (c) få rätt att besluta om sina regionala miljömål. För att skapa den förankring som behövs till det lokala miljö-, tillväxt- och utvecklingsarbetet behövs ett större regionalt och kommunalt inflytande i arbetet med de regionala miljömålen. Agenda 21-arbetet på och statlig nivå behöver enligt motion 2004/05:MJ510 (fp, kd, c, mp) yrkande 10 kvalitetssäkras så att arbetet blir mer systematiskt. Utskottet instämmer i att länsstyrelserna i bred förankring i länen bör utveckla regionala åtgärdsprogram för att nå miljökvalitetsmålen. De utvecklade regionala målen och arbetet med åtgärdsstrategier och åtgärdsprogram bör enligt utskottets mening kunna ge tydligare och mer anpassat underlag för länsstyrelsernas arbete med prövning och tillsyn enligt som en del i arbetet med att nå målen. Arbetet med vattenförvaltning bör samordnas med arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. I flera län bedrivs ett ambitiöst utvecklingsarbete för att integrera det miljöstrategiska arbetet och hållbarhet i det regionala utvecklingsarbetet och dessa fungerar på så sätt som föregångare och inspiratörer för övriga län. För att öka takten och bredda genomslaget i detta förändringsarbete över hela landet behöver utvecklingen stimuleras genom processtöd, utbildningar och handledning. Regeringen avser att ge ett uppdrag att i samråd med Verket för näringslivsutveckling () och andra berörda myndigheter genomföra en regional utbildningsinsats riktad till samtliga länsstyrelser, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan om integration av det miljöstrategiska arbetet och hållbarhet i det regionala utvecklingsarbetet utifrån det kunskapsunderlag, den strategi och metodik samt exempel på regionala hållbarhetsprocesser, som togs fram inom ramen för regeringens samordningsuppdrag. Erfarenheter från det pågående regeringsuppdraget om att redovisa förslag till metoder för att stärka arbetet med regionala utvecklingsprogram skall tas till vara. Regeringen avser även att initiera ett uppdrag att utveckla hur miljökvalitetsmålen konkret kan kopplas till de regionala utvecklingsprogrammen, hur programmen kan vara ett sätt att genomföra en del av den regionala miljöpolitiken, öka förståelsen för miljökvalitetsmålens utvecklingspotential samt på vilka sätt de kan utgöra restriktioner och vilka målkonflikter det kan leda till. De myndigheter som främst berörs är och . I ungefär hälften av länen ligger ansvaret för det regionala utvecklingsarbetet hos länsstyrelserna som därigenom har ansvaret för både det regionala miljömålsarbetet och för utvecklings- och tillväxtarbetet. I den andra hälften ligger ansvaret för det regionala utvecklingsarbetet hos regionala självstyrelseorgan eller samverkansorgan medan länsstyrelserna har miljömålsansvaret. Oavsett huvudmannaskapet för de regionala utvecklingsfrågorna är det av avgörande betydelse för möjligheterna att nå de regionala miljökvalitetsmålen och en hållbar regional utveckling att det tvärsektoriella samarbetet utvecklas och förstärks. Regeringen vill understryka att den miljökompetens och det kunskapsunderlag inom miljöområdet som finns hos länsstyrelserna skall tas till vara i arbetet med såväl regionala tillväxtprogram, regionala utvecklingsprogram som infrastrukturplaner etc. Erfarenheter från de fyra regionala självstyrelseorganens samarbete med länsstyrelserna i de s.k. försökslänen finns redovisade i - Miljö och regional utveckling (Rapport 5189). Studien visar på svårigheter med att bygga upp ett bra samarbete när ansvar och roller förändras men ger även exempel på goda samarbetsformer. Regeringen ser ett behov av att stödja och stärka detta samarbete för att länsstyrelsernas miljökompetens bättre skall tas till vara i det regionala utvecklingsarbetet. Regeringen avser därför att initiera ett uppdrag att utveckla samarbetsformerna och sprida erfarenheterna. Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens regionala utvecklingspolitik. Varje län skall utarbeta ett tidsbundet regionalt utvecklingsprogram som skall ange inriktning och prioriteringar av arbetet för en hållbar regional utveckling. Dessa program skall fungera som övergripande strategiska styrdokument för det regionala utvecklingsarbetet och vara ett paraplydokument för de underliggande mer operativa programmen för t.ex. tillväxtarbete, strukturfonder, transportinfrastruktur och miljömålsarbete. För att betona vikten av att fortlöpande bidrar med analys-, metod- och kompetensstöd i det regionala utvecklingsarbetet, avseende såväl regionala tillväxtprogram som regionala utvecklingsprogram avser regeringen att föra in uppgiften i instruktion. Utskottet har självfallet ingen annan uppfattning än den som framförs i motion 2004/05:MJ36 (c) om att möjligheterna att samordna och utnyttja synergier mellan miljömålsarbetet och det regionala tillväxt- och utvecklingsarbetet bör tas till vara. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. Lokalt har kommunerna det samlade ansvaret för att åstadkomma en god livsmiljö.