bet · GS01NU16 · 2005-06-02 00:00:00 — Liberaliseringen är ännu i sin linoch hur väl den kommer att lyckas beror på i vilken utsträckning autonomaoch kraftfulla institutioner utvecklas. Utredningen anser att det är viktigt atskapa transparens och rolltydlighet och framlägger vissa förslag för att åstad-komma detta.Betänkandet är föremål för remissbehandling t.o.m den 22 juli 2005.Konkurrensen inom dagligvaruhandelnKonkurrensen inom dagligvaruhandeln berörs i några motioner. gavs i uppdrag av regeringen att dels genomföra för-djupade undersökningar av konkurrensförhållanden i dagligvaruhandeln, delsanalysera prisnivån i jämfört med andra länder. Uppdraget redovisa-des i två rapporter. I den ena rapporten, -struktur, ägarform och relation till leverantörer (2002:6), redovisades den delav uppdraget som avser konkurrensförhållandena i dagligvaruhandeln. I denandra rapporten, De svenska priserna kan pressas! (2002:5), jämfördes Sveri-ges prisnivå för den privata konsumtionen med EU-genomsnittet. bedömning förklarar bristande konkurrens i om-kring hälften av prisskillnaden gentemot presenterade ytterligare en rapport omdagligvarumarknaden - Konsumenterna, matpriserna och konkurrensen(2004:2). Verkets sammanfattande bedömning av konkurrensen i dagligvaru-handeln i är att en viss skärpning skett , menatt konkurrensen kan förbättras ytterligare genom etableringar av fler natio-nella och internationella aktörer. Slutsatserna sammanfattas i följande fempunkter:- Efter etableringen av internationellt verksamma lågpriskedjor har kon-kurrensen skärpts i viss mån. Detta har verkat återhållande på priserna förprodukter med detaljhandelns egna varumärken samt stimulerat övriga ked-jors satsningar på sortiment och service, vilket är positivt för konsumenterna.- De svenska matpriserna är fortfarande höga i ett internationellt perspek-tiv, även när mervärdesskatten räknas ifrån. kan få lägrematpriser än genom bättre konkurrens.- En tvåbarnsfamilj skulle spara om Sverigesmatpriser låg i nivå med . Genom att förlägga en stor del av inkö-pen till lågprisbutiker kan samma familj göra en besparing på 2 000-3 000 krom året.- Kedjornas egna varumärken ökar sina marknadsandelar, vilket delvis be-ror på hårdare konkurrens. Det är också ett sätt att profilera den egna kedjan.Konsumenterna kan gynnas av denna utveckling genom lägre priser underförutsättning att konkurrenstrycket upprätthålls. Konsekvenserna för kvalite-ten, mångfalden och innovationstakten kan i detta skede inte bedömas.- Det är positivt för konsumenterna om utbudet på dagligvarumarknadenbreddas genom etablering av fler internationella aktörer och en utveckladkompletteringshandel, såsom torghandel, specialbutiker och andra distribu-tionskanaler. Framtidsutsikterna för dessa typer av nyetableringar bedömssom rimligt goda.För att förbättra konkurrensen bör regeringen och kommunerna minska denfysiska planeringens betydelse som inträdesbarriär för nya företag på mark-naden, sägs det i rapporten. Det är alltjämt svårt för nya företag att få tillgtill lämpliga lägen där det är tillåtet att bedriva handel med livsmedel. Yttergare åtgärder för att förbättra konkurrensen är att stimulera kompletterings-handeln och etablering av fler dagligvarukedjor. Även mer forskning behövs.Konkurrensverket föreslår följande åtgärder:- Ändra plan- och bygglagstiftningen så att konkurrensintresset lyfts fram,planprocessen påskyndas och aktörerna får bättre möjligheter att överklaga enkommuns ställningstagande att inte tillåta ny handel.- Tillämpa plan- och bygglagstiftningen så att planeringen blir mer flexi-bel och ta fram nya metoder för att analysera den lokala konkurrensen.- Stimulera kompletteringshandeln, såsom torghandel och specialbutiker.- Stimulera etablering av fler dagligvarukedjor.- Initiera forskning om sambanden mellan pris, kvalitet, service, mångfald,inträdeshinder, innovationer och konkurrens.Vidare kan noteras att en parlamentariskt sammansatt kommitté har i uppdragatt se över (1987:10, PBL) och lämna förslag till lagänd-ringar (dir. 2002:97). I uppdraget ingår att analysera hur konkurrensaspekter-na beaktas vid den fysiska planeringen och att pröva om och i så fall hurplaneringen kan ge bättre förutsättningar för ökad konkurrens inom bl.a.handeln. Uppdraget skall redovisas (dir. 2004:150).Näringsminister besvarade en interpellation (ip.2004/05:479) av () om en översyn av konkurrenslagstift-ningen mot bakgrund av den senaste tidens utveckling inom dagligvarumark-naden. I interpellationen föreslogs följande:- det skall bli enklare att definiera vad som kan anses vara en s.k. relevantmarknad för svenska livsmedelshandlare och grossisternas möjlighet att ut-nyttja sin dominerande ställning måste förhindras,- grossistföretagens möjligheter att kontrollera handlarnas sortiment, varu-beställning och prissättning genom olika IT-system skall starkt begränsas,- det skall bli lättare för enskilda handlare att fritt välja huvudleverantör,- gamla samarbets- och hyresavtal tillkomna i syfte att stärka småföretaga-re och skapa tillväxt skall inte i andra och senare sammanhang kunna utnytt-jas för konkurrensbegränsande handlingar och direkt maktmissbruk.I sitt svar underströk näringsministern att en väl fungerande dagligvarumark-nad är ett viktigt område för regeringen. Svenska konsumenter skall ha till-gång till dagligvaror till rimliga priser och av god kvalitet. Konkurrensverketbedömer att kan få lägre matpriser genom bättre konkur-rens. Konkurrenssituationen på den svenska dagligvarumarknaden behöverförstärkas, anförde näringsministern. Marknaden domineras av tre block därhandelsledet och grossistledet är mer eller mindre integrerade, och Sverigehar ett högre prisläge än EU-genomsnittet. Beslutsfattandet inom handels-blocken sker vidare alltmer på central nivå. Därtill kan det vara svårt att fåtillgång till butikslokaler.Näringsministern uttryckte önskemål om en utveckling inom dagligvaru-branschen som leder till ökad konkurrens och valfrihet. En sådan utvecklingär till nytta för alla konsumenter. Han ansåg dock inte att de ändringar i kon-kurrenslagstiftningen som interpellanten föreslagit är ändamålsenliga. Densvenska konkurrenslagen är noga övervägd och utformad i enlighet med EG-rättens konkurrensregler och utgör en generell reglering som gäller för allasektorer. Förändringar i detta generella regelverk skulle därmed få genomgri-pande konsekvenser. Näringsministern har därför inga planer på att ändrakonkurrenslagens innehåll på det föreslagna sättet. Även om han inte serförutsättningar för att göra dessa specifika förändringar i konkurrensreglernabetonade han att regeringen fortlöpande arbetar för att se till att de svenskakonkurrensreglerna och förfarandet för att tillämpa denna lag är så effektivasom möjligt. Detta skapar förutsättningar för att goda konkurrensförhållandenskall råda på hela den svenska marknaden, inklusive dagligvarumarknaden.För utvecklingen inom den sistnämnda marknaden har givetvis även andraregleringar betydelse.Möjligheterna till nyetablering är en grundläggande förutsättning för attskapa väl fungerande marknader, sade näringsministern vidare. har i ett flertal rapporter framhållit att den kommunala tillämpningenav medfört att det varit svårt för nya företag att etablerasig på den svenska dagligvarumarknaden. konstaterade han att detunder etablerats nya dagligvarubutiker, inte minst i form avs.k. Han ser positivt på denna utveckling. I sammanhangetnämnde han även den nyssnämnda kommittén för en översyn av PBL och sågmed stort intresse fram emot kommitténs rapport.Avslutningsvis sade näringsministern att han är angelägen om att det skallråda goda förutsättningar för en sund strukturomvandling med fler och nyaaktörer och nya, mindre konstellationer av samarbetande företag. En sådanutveckling medför ökad nytta i form av lägre priser och ett varierat utbud förSveriges konsumenter.Utskottets ställningstagandeUtskottet redovisade, som nämnts, sin syn på konkurrenspolitikens inriktningsenast . De bedömningar som då gjordes äger fortfarande giltighet.Utskottet anser sålunda att en effektiv konkurrens är en viktig förutsättningför en väl fungerande samhällsekonomi. Konkurrens bidrar till ett nödvändigtomvandlingstryck och till ett innovativt företagsklimat som stärker tillväxtenoch internationella konkurrenskraft. För konsumenterna betyderdetta tillgång till ett brett utbud av ständigt förbättrade varor och tjänstergod kvalitet till rimliga priser. Andelen av den samlade ekonomin där konkur-rens råder bör öka, eftersom en väl fungerande konkurrens stimulerar nytän-kande och bidrar till att utveckla nya produkter och tjänster till nytta för kosumenterna, vilket i sin tur ökar produktiviteten och dämpar prisutvecklingen.Konkurrenspolitiken har därmed en viktig uppgift att fylla inom ramen förnäringspolitiken och i ett samhällsekonomiskt perspektiv.Konkurrenspolitiken skall ha följande allmänna inriktning:- Den svenska marknaden är en del av EU:s inre marknad; hinder för till-trädet skall avlägsnas och för konkurrensen skall kunna tillämpasockså i Sverige.- Karteller och andra konkurrensbegränsningar som allvarligt skadar kon-sumentintresset kan inte accepteras; de medel som staten förfogar över för attupptäcka och ingripa när företag sätter konkurrensen ur spel måste bli effekti-vare.- Konsumenternas intresse av effektivt fungerande konkurrens måste vägatungt när offentliga regler som påverkar marknadernas funktionssätt utformas.- Andelen av den samlade ekonomin där konkurrens råder skall öka. Pånya marknader skall strukturer och regler stödja uppkomsten av en balanseradoch väl fungerande konkurrens.- När offentliga aktörer agerar på konkurrensmarknader får det inte ske påett sådant sätt att det privata företagandet hämmas otillbörligt. Myndighets-uppgifter skall hållas isär från kommersiell verksamhet.- Statligt stöd får inte snedvrida konkurrensen; en policy för det svenskastatsstödet skall understödja arbete i EU mot subventioner somskadar industrin.- skall aktivt stödja utvecklingen av sunda konkurrensförhållandeni den globala ekonomin och i samarbete med andra länder ingripa mot inter-nationella konkurrensbegränsningar.Utskottet finner det alltså viktigt att konkurrensen utvecklas till att gälla idelar av den svenska ekonomin och att den blir mer effektiv på befintligakonkurrensmarknader. I detta sammanhang vill utskottet framhålla att offent-liga aktörer i större utsträckning än bör försöka dela upp upp-handlingar för att främja konkurrensen. I annat fall kan resultatet bli att detefter någon tid endast finns kvar företag med monopolliknande ställning somkan delta i kommande upphandlingar.Det är vidare väsentligt att konkurrensen är verksam även inom den globa-la ekonomin. För ett litet land som med ett stort utlandsberoende ärdet av yttersta vikt att sunda konkurrensförhållanden råder på den globalanivån och att internationella konkurrensbegränsningar motverkas.Utskottet anser, som nämnts, att en effektiv konkurrens är en viktigförutsättning för en väl fungerande samhällsekonomi och att den syftar till attge konsumenterna en starkare ställning på marknaden. Det beslut som riksda-gen fattade om en moderniserad konkurrensövervakning (prop.2003/04:80, bet. 2003/04:NU13) kan ses som ett led i strävandena att effekti-visera konkurrensen. Beslutet innebar bl.a. att individuella undantag och icke-ingripandebesked har slopats, vilket bl.a. medför att resurser frigörs hos . Dessa kan i stället användas för övervakning och bekämpningav allvarliga konkurrensstörningar. Syftet med de nya reglerna är att effekti-visera tillämpningen av och möjliggöra en förstärktövervakning av allvarligare konkurrensbegränsningar, såsom karteller. Re-formen innebär bl.a. att och alla nationella konkurrens-myndigheter inom EU samarbetar inom ett nätverk. Genom detta samarbetekommer hanteringen av EU-ärenden i större utsträckning än för närvarandeatt delegeras till nationella konkurrensmyndigheter och domstolar.Utskottet vill också erinra om det beslut som utskottet fattat röran-de proposition 2004/05:117 om skadestånd enligt konkurrenslagen, m.m. (bet.2004/05:NU17). Utskottet tillstyrkte det i propositionen framlagda förslagetom att kretsen av skadeståndsberättigade enligt konkurrenslagen skall vidgasoch att preskriptionstiden skall förlängas, med motivering att det är åtgärdersom kommer att stärka konsumenternas ställning. Såväl den s.k. reparativaeffekten som den preventiva effekten av konkurrenslagen kan förväntas ökagenom att kretsen av skadeståndsberättigade vidgas.När det gäller önskemål om ökad effektivitet på konkurrensområdet villutskottet också påminna om den utredning som regeringen tillsatte hösten2004 med uppdrag att effektivisera förfarandet enligt konkurrenslagen. Densärskilde utredaren, kammarrättspresident , skall lämna endelredovisning och sin slutredovisning i februari 2006.Frågan beträffande om- och avregleringar berörs i några motioner. Somredovisats presenterade sitt betänkandeLiberalisering, regler och marknader där sex olika marknader studerades.Betänkandet är föremål för remissbehandling t.o.m den 22 juli 2005.Konkurrensen inom dagligvaruhandeln har berörts i några motioner. redovisade två rapporter på området, i vilka bl.a. kon-stateras att prisnivån i ligger över den genomsnittliga nivån inom EU.Sommaren 2004 presenterade ytterligare en rapport omdagligvaruhandeln, varvid den sammanfattande bedömningen är att en vissskärpning av konkurrensen skett , men att den kan för-bättras ytterligare genom etableringar av fler nationella och internationellaaktörer. Utskottet vill framhålla det angelägna i att åtgärder vidtas för atteliminera sådana prisskillnader som inte är rationellt motiverade.Avslutningsvis vill utskottet betona att konsumentperspektivet måste stå ifokus i konkurrenspolitiken. Konkurrens är inget självändamål, utan åtgärderför att stärka konkurrensens effektivitet har till syfte bl.a. att ge konsumenten starkare ställning på marknaden. I det sammanhanget vill utskottet under-stryka vikten av samordning i insatserna från de ansvariga myndigheterna förkonkurrens- och konsumentpolitik.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuella motioner i berör-da delar.Genomförande av transparensdirektivet och konkur-rens på lika villkor mellan offentlig och privat sektorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om genomförande av EU:stransparensdirektiv, som har till syfte att underlätta granskning av att företag inte får sådana stöd fråndet allmänna eller andra fördelar av en medlemsstat som strider motEG:s konkurrensregler för företag och stater. Jämför reservation 3(m, fp, kd, c).Riksdagen bör vidare, genom ett tillkännagivande, anmoda reger-ingen att återkomma till med förslag till åtgärder för attkomma till rätta med konkurrensproblemen mellan offentlig ochprivat sektor. Regeringens förslag bör kunna behandlas av riksda-gen under /06. Regeringen bör härutöver under nästariksmöte redovisa sina förslag med anledning av förslag på områdetfrån och återkomma till med förslagom bl.a. hur en nationellt utformad reglering kan utformas. Jämförreservation 2 (m, fp, kd, c).PropositionenPropositionens beredningRegeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare, general-direktör , med uppgift att analysera vissa frågor som rör ge-nomförandet av kommissionens direktiv /723/EEG av ominsyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentligaföretag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet, senast ändrat genomdirektiv /52/EG av (transparensdirektivet). Utredarenskulle även utarbeta förslag till den författningsreglering som behövs (dir.2002:117). Utredningen, som antog namnet , redovi-sade betänkandet Införlivande av transparensdirektivet (SOU2003:48). Betänkandet har remissbehandlats.I en dom av konstaterade att un-derlåtit att uppfylla sina skyldigheter att genomföra de senaste ändringarna itransparensdirektivet (mål C-141/03).Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande över de aktuella lagförslagen.Lagrådet hade ingen erinran.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen lämnas förslag till lagstiftning för genomförande av transpa-rensdirektivet. Direktivet uppställer tre olika redovisningskrav som skallunderlätta kommissionens tillämpning av EG-fördragets konkurrensregler,främst de som gäller statligt stöd till näringslivet. Dessa krav föreslås bligenomförda i svensk rätt genom en särskild lag, lagen om insyn i vissa finan-siella förbindelser m.m.Lagförslaget innebär ett tydliggörande av föreskrifter i direktivet som skallsäkerställa kommissionens insyn i de finansiella förbindelserna mellan å enasidan det allmänna (stat, kommun och landsting) och å andra sidan offentligföretagsverksamhet. Detta gäller oavsett om företagsverksamheten bedrivsinom en myndighet eller i ett bolag där myndigheten har ett dominerandeinflytande. Bestämmelserna innebär att det tydligt skall redovisas bl.a. vilkaoffentliga medel som det allmänna har tillfört företagsverksamheten och hurmedlen har använts (öppen redovisning).Lagförslaget innebär vidare att företag som bedriver å ena sidan ekono-misk verksamhet med ett legalt monopol eller liknande särställning och åandra sidan annan affärsverksamhet skall särredovisa intäkter och kostnaderför de båda områdena (separat redovisning). Dessa bestämmelser kan omfattabåde offentliga och privata företag. I fråga om offentlig företagsverksamhetgäller reglerna oavsett om verksamheten bedrivs inom myndigheten eller i ettbolag.Från de nya bestämmelserna undantas, i enlighet med direktivet, företagvars nettoomsättning understiger och företag som tillhanda-håller tjänster som inte påverkar handeln med andra EES-länder i nämnvärdomfattning. Bestämmelserna om den separata redovisningen skall inte hellergälla för verksamheter som omfattas av andra EG-relaterade bestämmelserom separat redovisning, t.ex. reglerna i ellagen (1997:857) om separat redo-visning av elnätsverksamhet.Informationen från de öppna och separata redovisningarna skall på begäranges in till för att överlämnas till . Sammaregler om bevarande skall gälla för informationen som för annan räkenskaps-information. För att kontrollera att redovisningskraven uppfylls föreslås attdet berörda organets revisor skall granska redovisningarna och utfärda ettsärskilt intyg över granskningen. föreslås få en tillsynsrolloch skall kunna genomdriva de nya redovisnings- och rapporteringskravengenom ålägganden som kan förenas med vite.Lagförslaget omfattar slutligen äldre föreskrifter i direktivet om årlig eko-nomisk rapportering till kommissionen om större offentliga tillverkningsföre-tag. I denna del har direktivet fullgjorts genom rapportering av regeringen efter insamling av information i enskilda fall. föreslås att rapporte-ringen regleras i lag och att uppgiften läggs på . Lagstift-ningen föreslås träda i kraft den 1 augusti 2005.Separat redovisning av konkurrensskyddad och annan affärsverk-samhetRegeringen föreslår (prop. s. 36) att företag som, å ena sidan, bedriver eko-nomisk eller kommersiell verksamhet med exklusiva eller särskilda rättighetereller som får offentligt stöd för att tillhandahålla tjänster av allmänt ekono-miskt intresse (konkurrensskyddad affärsverksamhet) och, å andra sidan,bedriver annan affärsverksamhet skall upprätta en separat redovisning för debåda delarna av företagets verksamhet. Begreppen exklusiva och särskildarättigheter definieras i lag på motsvarande sätt som i transparensdirektivet. Ifråga om begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse hänvisas som idirektivet till EG-fördragets artikel 86.2.Regeringen gör bedömningen att det inte bör införas någon definition ilagstiftningen av det grundläggande begreppet företag, utan detta bör tolkas ienlighet med gemenskapsrätten.När det gäller undantag från kravet på en separat redovisning föreslår re-geringen (prop. s. 47) att detta skall gälla för företag som tillhandahållertjänster som inte i nämnvärd omfattning kan påverka handeln med andraEES-länder. Undantag skall vidare gälla om företagets nettoomsättning förvart och ett av har understigit 40 miljoner euroeller, om företaget är ett kreditinstitut, balansomslutningen har understigit800 miljoner euro. Ett undantag uppställs även för tjänster av allmänt ekono-miskt intresse när stödet getts för en skälig tidsperiod enligt ett öppet, genoblickbart och icke-diskriminerande förfarande. De nya lagreglerna skall inteheller gälla för verksamheter som omfattas av särskilda EG-rättsligt grundadebestämmelser om separat redovisning av motsvarande slag.Den separata redovisningen skall upprättas för varje räkenskapsår, föreslårregeringen (prop. s. 54). Den behöver inte ingå i den årsredovisning somomfattar företaget.I den separata redovisningen skall företagets intäkter och kostnader i denkonkurrensskyddade affärsverksamheten redovisas åtskilda från intäkter ochkostnader i annan affärsverksamhet. Detta skall göras på ett korrekt och kon-sekvent sätt enligt sakligt motiverade redovisningsprinciper. Vidare skallprinciperna och metoderna för fördelningen av intäkter och kostnader på deolika verksamheterna anges på ett tydligt och fullständigt sätt. Den separataredovisningen skall också innehålla en beskrivning av organisationen ochfinansieringen av företagets olika verksamheter.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelanärmare föreskrifter om den separata redovisningens utformning och innehåll.När det gäller underlaget för den separata redovisningen föreslår regering-en (prop. s. 56) att företag som skall upprätta en sådan redovisning skall re-dovisa händelser av ekonomisk art uppdelade på de olika verksamheter somden separata redovisningen skall avse. Regeringen gör bedömningen att denseparata redovisningen inte behöver föras löpande under räkenskapsåret.Öppen redovisning av offentliga finansiella förbindelserRegeringen föreslår att lagbestämmelser införs som tydliggör transparensdi-rektivets äldre krav på öppen redovisning (prop. s. 58). Bestämmelserna inne-bär att offentliga företag skall redovisa sina finansiella förbindelser medoffentliga myndigheter så att det tydligt framgår vilka offentliga medel somföretaget fått direkt eller indirekt via andra offentliga företag eller finansiinstitut samt hur medlen har använts. I bestämmelserna definieras offentligaföretag och anges vilka finansiella förbindelser som i synnerhet skall redovi-sas.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall få med-dela närmare föreskrifter om den öppna redovisningens utformning och inne-håll.Undantag från skyldigheten att ha en öppen redovisning föreslås (prop.s. 63) gälla för följande kategorier:- offentliga företag som tillhandahåller tjänster som inte kan påverka han-deln med andra EES-länder i nämnvärd omfattning,- offentliga företag vilkas nettoomsättning för vart och ett av de senastetvå räkenskapsåren har understigit eller, om företaget är ettkreditinstitut, vars balansomslutning understigit ,- offentliga företag som är kreditinstitut när det gäller insättningar på nor-mala affärsmässiga villkor.Regeringen gör bedömningen att det inte behövs något särskilt undantag förcentralbanker.Årlig rapportering om offentliga tillverkningsföretagRegeringen föreslår (prop. s. 64) att lagbestämmelser skall införas om attoffentliga företag inom tillverkningsindustrin vilka har en nettoomsättning förräkenskapsåret som överstiger skall, utöver vad som följerav tillämpliga redovisningsförfattningar, sända in bestyrkta kopior av årsre-dovisningen och viss annan ekonomisk information till en myndighet. Sammaskyldighet åläggs holdingföretag som har offentliga företag inom tillverk-ningsindustrin som dotterföretag, om sådana dotterföretags sammanlagdanettoomsättning överstiger .