bet · GS01NU11 · 2005-04-05 00:00:00 — Vissa handelspolitiska frågor inom WTO och EU SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet 45 motionsyrkandenom olika handelspolitiska frågor inom WTO och EU.Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet.Ställningstagandena från utskottet har föranlett sjureservationer.Utskottet understryker att frihandel kan vara enstark välståndsskapande kraft för såväl deutvecklade länderna som för världens fattigasteländer. Vidare framhåller utskottet att stabila ochrättvisa spelregler för ett fritt utbyte av varoroch tjänster är en avgörande förutsättning förekonomisk tillväxt och sysselsättning. När detgäller utvecklingen mot en ökande mängd bilateralaoch regionala avtal betonar utskottet behovet av enförsiktig linje och att utvecklingen noga följs.Beträffande frågor om () välkomnar utskottet att förhandlingarna om detglobala handelssystemet har återupptagits och attdet finns goda möjligheter att få ett slutresultatinom rimlig tid. Det finns ett starkt stöd inomutskottet för en inriktning som innebär ökadöppenhet inom WTO. Enligt utskottets mening är detviktigt att de svenska förhandlingspositionerna ävenfortsättningsvis redovisas öppet i , inteminst inför WTO:s ministermöten. I en reservation(v, mp) sägs att det måste till stora ochgenomgripande förändringar i WTO-systemet till förmån samt att regeringen bör lämna enårlig skrivelse till om vad görinom handelspolitiken.Utskottet ser positivt på att frågan om sambandetmellan handel, miljö och sociala frågor har kommitupp i olika forum och i olika sammanhang. Det finnsflera skäl för att skall verka föratt en internationell uppförandekod av bindandenatur inrättas. I en reservation (v, mp) anförs attbehovet av internationellt bindande regler förtransnationella företag är oavvisligt. I en annanreservation (kd) görs bedömningen att regeringen böruppmana och stödja företagen att utarbeta s.k.etiska uppförandekoder men också säkerställakontroll och uppföljning.Angående exportkreditfrågor noterar utskottet medtillfredsställelse att arbetet medExportkreditnämndens miljögranskning avexportprojekt går framåt. Vidare är det positivt attverksamheten angående frågor om etisk hänsyn, bl.a.rörande antikorruption och sociala frågor, utvecklasvidare. I en reservation (kd, v, mp) hävdas attExportkreditnämndens nya miljöpolicy inte ärheltäckande och att en obligatorisk miljöprövningskall föregå alla beslut om statliga exportkrediter.När det gäller inremarknadsfrågorna anserutskottet att det är viktigt att stödja tillkomstenav ett tjänstedirektiv. återstår dock ettantal problem med direktivförslaget, vilka måstelösas. I en reservation (m, fp, kd, c) äruppfattningen att bör medverka till att etttjänstedirektiv kommer på plats så snart som möjligtoch till att de gråzoner och oklarheter som finns idet första utkastet klarläggs.Utskottet avstyrker vidare ett par yrkanden omtullfrågor på den inre marknaden. Ett argument äratt tullfrågor inte avgörs inom den svenskariksdagen utan inom ramen för den europeiskaunionen. I en reservation (kd) hävdas att densvenska regeringen bör vara mer pådrivande inom EUnär det gäller att avskaffa alla importtullar påbiodrivmedel.Mot bakgrund av att den inre marknaden inte fåttfullt genomslag i ser utskottet positivt påatt regeringen har tagit steg för att formulera ennationell strategi för att utveckla den inremarknaden i . I en reservation (m, fp, kd, c)hävdas att en effektivisering bör ske genomregelbundna uppföljningar med mätbara kriterier avverksamheter inom de olika EU-länderna och attnärhetsprincipen bör tillämpas så långt som möjligt.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. FrihandelRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K431yrkande 14, 2004/05:Sk405 yrkande 7, 2004/05:L291yrkande 7, 2004/05:U226 yrkande 14, 2004/05: U242yrkande 13, 2004/05:U307 yrkande 9, 2004/05:N274yrkande 1 och 2004/05:N413 yrkande 12.2. WTO-frågorRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U254yrkandena 2, 4, 5, 7-14 och 15 i denna del,2004/05:U278 yrkande 6, 2004/05:U313 yrkandena 5och 6, 2004/05:MJ332 yrkande 9 och 2004/05:N274yrkandena 2 och 3.Reservation 1 (v, mp)3. Handel, miljö och sociala frågor m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:L278yrkande 3, 2004/05:U254 yrkande 15 i denna del,2004/05:U280 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U313yrkande 7, 2004/05:U315 yrkande 9, 2004/05:N246,2004/05:N439 och 2004/05:A222 yrkande 2.Reservation 2 (v, mp)Reservation 3 (kd)4. ExportkreditfrågorRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U280yrkande 4, 2004/05:U311 yrkandena 15 och 16,2004/05:N324 och 2004/05:N366.Reservation 4 (kd, v, mp)5. Inremarknadsfrågor, förslaget tilltjänstedirektivRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K431yrkande 13, 2004/05:N213 och 2004/05:N334.Reservation 5 (m, fp, kd, c)6. Inremarknadsfrågor, tullarRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T461yrkande 9 och 2004/05: MJ370 yrkande 7.Reservation 6 (kd)7. Inremarknadsfrågor i övrigtRiksdagen avslår motion 2004/05:K431 yrkande11.Reservation 7 (m, fp, kd, c)den 5 april 2005På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), Per (), (),(), (), SylviaLindgren (s), (), (), (), (), (), (),(), (),(), () och HåkanLarsson (c).2004/05NU11Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 25 motioner frånallmänna motionstiden om vissa handelspolitiskafrågor, främst frågor med anknytning tillVärldshandelsorganisationen (World TradeOrganization, WTO), och frågor rörande den inremarknaden.Genom ett uppdrag till utredningstjänsthar utskottet fått utförlig information medbakgrund, innehåll och centrala frågeställningar närdet gäller EU:s förslag (KOM/2004/2) om etttjänstedirektiv. Utredningstjänstens promemoria(14/2004) har också utgjort en grund för utskottetsoffentliga utfrågning om tjänstedirektivet, somhölls . Stenografiskaminnesanteckningar från utfrågningen bifogas sombilaga 2.VärldshandelsorganisationenDe multilaterala handelsförhandlingarna inomramen för Allmännatull- och handelsavtalet, den s.k. Uruguayrundan,inleddes och avslutades i april 1994.Förhandlingarna resulterade bl.a. i ett avtal omupprättande av (),vilket trädde 1995.Handelspolitiken är gemensam för EU, vilketinnebär att enhetliga regler gäller inom helaunionen. Det handelspolitiska ramverket omfattargemensam tulltaxa och gemensamma tull- ochhandelsavtal i förhållande till länder utanför EU.Normalt finns det inga nationella särregler inom EU.Efter det att blivit medlem i EU arbetarSverige framför allt inom gemenskapens ram för attpåverka det globala handelssystemet.De första reguljära ministerkonferenserna i WTOhölls i och i . Vidden tredje ministerkonferensen i år 1999misslyckades medlemsländerna att få till stånd enöverenskommelse om att inleda en ny multilateralförhandlingsrunda. Inom ramen för den s.k. inbyggdaagendan fortsatte dock WTO-diskussionerna omjordbruk och tjänster. Den fjärdeministerkonferensen, i () ,resulterade i en ministerdeklaration med innebördatt en ny handelsrunda skulle påbörjas ochförhandlingar inledas om handelsliberalisering föralla varor och om förnyade regler för världshandelnpå ett flertal områden. Målet var attförhandlingarna skulle vara avslutade till den1 januari 2005.Den femte ministerkonferensen, i () iseptember 2003, bröt samman eftersom medlemsländernainte kunde komma överens om ett ramavtal för någraav de mest centrala frågorna. Sammanbrottet beroddepå oenighet på många olika områden men främst påjordbruksområdet, inbegripet de rika ländernasjordbrukssubventioner. Oenighet fanns också i frågaom de s.k. Singaporefrågorna (förenkling avhandelsprocedurer, insyn i offentlig upphandling,investerings- och konkurrensfrågor). Konferensenlade en öppen splittring mellan i- och u-länder.Vid mötet i WTO:s allmänna råd vid månadsskiftetjuli/i lyckades länderna dockuppnå enighet om ett ramverk för vidareförhandlingar inom WTO, det s.k. julibeslutet.Beslutet innebar bl.a. ett steg mot en öppnarehandel med jordbruksvaror. Vidare behandlades ijulibeslutet det s.k. bomullsinitiativet,marknadstillträde för icke-jordbruksvaror, olikautvecklingsfrågor, tjänstehandel,tvistlösningsförfarandet, förenkladehandelsprocedurer samt handel, miljö ochimmaterialrätt.I januari 2005 presenterades den s.k.Sutherlandrapporten, som tagits fram på uppdrag avWTO:s generaldirektör . Igeneraldirektörens förord till rapporten sägs attdet nu - efter WTO:s tillkomst - är dags bådeför firande och för reflektion. Rapporten äruppdelad i två delar, där den första beskriver degrundläggande principerna i det multilateralahandelssystemet, medan den andra delen fokuserar påförslag till institutionella förbättringar.Utskottets övervägandenFrihandelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandenbeträffande frihandel med hänvisning till attmotionsönskemålen ligger i linje med pågåendesträvanden för att förbättra detmultilaterala handelssystemet.MotionernaSverige bör arbeta för att EU intar enfrihandelsvänlig position i WTO-förhandlingarna,anförs det i motion 2004/05:Sk405 (m). En strategisom många inom jordbrukssektorn valt är att anpassasin verksamhet så att de kan komma i fråga för denflora av bidrag som finns. Till gagn för Sverigeskall nuvarande stöd sänkas och inte baraomfördelas, anser motionärerna.Frihandeln måste fungera och reformeringen av EU:sgemensamma jordbrukspolitik måste prioriteras, sägsdet i kommittémotion 2004/05:L291 (m). Tullhindrenmåste enligt motionärerna avskaffas, dels för attEuropas konsumenter inte skall behöva betalaöverpriser, dels för att världens fattigare länderskall kunna förbättra sina livsvillkor genom attexportera fritt.I Moderata samlingspartiets motion 2004/05:U242betonas vikten av frihandel, som utgör en god garantför ökat samförstånd, ökad säkerhet och ett högrevälstånd. För utvecklingsländerna är den friahandeln dubbelt viktig, dels genom att de fårtillträde till i-ländernas marknader, dels för attmöjliggöra handel och samarbete mellan . Detär således av stor betydelse att EU och övriga i-länder undanröjer sina handelshinder mot omvärlden.Sverige bör, enligt motionärerna, i EU verka för attdet hålls ett i så tidigt sommöjligt så att fortsattahandelsliberaliseringar på jordbruksområdet snarastkan ske. EU måste ta initiativ i WTO genom attavskaffa de låga tullsatserna, stegvis sänka dehögre tullsatserna, direkt avskaffaexportsubventionerna samt stegvis minskajordbrukssubventionerna , anförmotionärerna. Frihandel är vital inte bara för attfå ökat välstånd utan även för att förebygga enframväxt av fundamentalism och isolationism.I motion 2004/05:U307 (m) vill motionärerna ha enavveckling av tullar och andra handelshinder för attge tillträde till EU:s marknad och föratt möjliggöra handel och ekonomiskt samarbetemellan . Enligt motionärerna bör Sverigegenom EU driva frågan inom ramen för WTO, i den s.k.Doharundan. EU måste ta initiativ i WTO genom attavskaffa eller sänka tullsatser, avskaffaexportsubventioner samt stegvis minskajordbrukssubventionerna från år 2007.Folkpartiet understryker i motion 2004/05:K431 atten avreglering av den gemensamma jordbrukspolitikeni EU på ett kraftfullt sätt skulle kunna bidra tillförbättringar för stora delar av världens fattigalandsbygdsbefolkning men även för konsumenterna inomunionen. EU kan framför allt göra insatser genom attsänka handelshindren för import till i-länderna avjordbruksprodukter och enklare industrivaror.I motion 2004/05:U226 framhåller Folkpartietbetydelsen av en ökad frihandel, som är ettavgörande instrument för att nå mål om ökad tillväxtoch minskad fattigdom i världen, utveckling motdemokrati, kunskapsöverföring och minskad korruptionm.m. Vidare gynnas konsumenterna som får störrevalfrihet. Motionärerna välkomnar att WTO:smedlemsländer i månadsskiftet juli/augusti 2004kunde nå en överenskommelse om att fortsättahandelsförhandlingarna inom Doharundan. Därmed togsett viktigt steg i ansträngningarna för attliberalisera världshandeln och öppna marknaderna iEuropa och i för u-ländernasprodukter. Vidare hävdar motionärerna att änmer intensivt bör verka för ett borttagande avtulleskalering (tullar som ökar med varansförädlingsgrad), subventioner och kvoter.Motionärerna anser att en fri världshandelförutsätter både ett multilateralt regelsystem ochett system för tvistlösning. De tillägger att WTOspelar en oerhört viktig roll i detta sammanhang,särskilt för politiskt svaga länder. EU:sprotektionism på jordbruksområdet är dock etthinder; en avreglering av EU:s gemensammajordbrukspolitik skulle förbättra förutsättningarnaför utveckling.I motion 2004/05:N274 (fp) betonas frihandelnsbetydelse för ekonomisk tillväxt ochfattigdomsbekämpning. Genom EU:s handelsavtal medländerna i tredje världen har handelshinderavskaffats på många varor men knappast på de varorsom är viktigast för länderna i tredje världen.Frihandeln bör öka och bör - inom EU -intensivt driva på för att den inre marknaden skallöppnas för produkter. Enligtmotionärerna bör verka för ett borttagandeav tulleskalering, subventioner samt kvoter senastår 2015.Även i kommittémotion 2004/05:N413 (fp) framhållsvikten av ökad frihandel för att tillväxten i skall kunna öka. Motionärerna ser det somangeläget att inom EU driver kravet på atten tidsram sätts för när tullar och interna stödskall tas bort.Vissa kompletterande uppgifterInledningI publikationen "International trade statistics2004" från WTO redovisas utvecklingen avvärldshandeln t.o.m. . Ökningen i handelnförstärktes under loppet av . Dengenomsnittliga ökningen av den reala varuexporten ivärlden uppgick till , vilket var merän varuproduktionens ökning (). Enligt WTO:sprognoser beräknas världshandeln ha ökat med hela7,under år 2004.I alla regioner utom registrerades ettöverskott i handelsbalansen när det gäller varor ochkommersiella tjänster . Särskilt iÖstasien ledde detta till en ordentlig tillväxt avvalutareserverna. ökande roll i internationellhandel fortsatte att dra till sig uppmärksamhet.Landets import ökade med i löpande priserår 2003 och landets export . Vidare blevKina den största asiatiska marknaden för EU istället för , som tidigare hade tätplatsen. andel av världsexporten uppgick till nära32 % och preliminära uppgifter från Förentanationernas konferens om handel och utveckling() tyder på en ökning . För de 50minst utvecklade länderna ökade exportvärdet meddrygt år 2002.År 2003 låg på 18:e plats i fråga omvaruexport med en andel på av världens handeloch på 20:e platsen i fråga om varuimport med enandel på . Enligt Statistiska centralbyrånökade den svenska varuexporten i värde (10 %i volym) . ökade dentotala varuimporten i både värde och volym.På 30 års sikt har förloratvärldsmarknadsandelar när det gäller varuexporten;från till (Handelspolitisk lägesrapport 2004.Kommerskollegium).Tidigare behandlingBeträffande frihandelsfrågor har utskottet desenaste åren gjort enhälliga ställningstaganden. Ibetänkande 2003/04:NU12 redovisade utskottet bl.a.följande synpunkter. Utskottet framhöll att det ihögsta grad var ett svenskt intresse att värna omfrihandel som princip. Frihandel kunde enligtutskottets sätt att se vara en starkvälståndsskapande kraft för såväl de utveckladeländerna som för världens fattigaste länder. Vidarebetonades att stabila och rättvisa spelregler förett fritt utbyte av varor och tjänster var enavgörande förutsättning för ekonomisk tillväxt ochsysselsättning.U-länderna sades ha en sämre utgångsposition,bl.a. beroende på att många industriländer,inklusive EU-kretsen, fortfarande hade betydandehinder för import av varor som är viktiga för export. Vidare redovisades att u-ländernagenomsnittligt mötte högre tullar än i-länderna videxport, dels därför att i-länderna hade höga tullarpå varor som är av exportintresse för ,dels därför att själva hade högre tullarän i-länderna.När det gällde utvecklingen mot en ökande mängdbilaterala och regionala avtal ville utskottetunderstryka behovet av fortsatt engagemang i frågan.Med hjälp av sådana avtal var det möjligt, ansågutskottet, att inom en mer begränsad länderkrets gåföre och dra vinsterna av marknadsöppningar menockså finna lösningar till gagn för multilateralaavtal. Det ansågs viktigt att det multilateralahandelsregelverket utvecklades parallellt med debilaterala överenskommelserna, så att inte helafrågekomplex föll utanför de internationellareglerna. Utskottet kände härutöver viss osäkerhetnär det gällde de bilaterala och regionala avtalenskonsekvenser för . Vidare var detväsentligt att var med och bevakade att defattiga länder som förhandlade om bilaterala avtalmed bl.a. EU fick det stöd de behövde för att på etteffektivt sätt kunna driva sina intressen gentemotstarkare parter.Utskottet ansåg också att frihandel medför ensnabb spridning av information, vilket kan bidratill omvandling av slutna samhällen till störreöppenhet mot omvärlden. Utskottet framhöll även attmiljömässig och social hänsyn är viktig, samtidigtsom dessa krav inte skall få användas emot de ländersom ännu inte - trots ansträngningar - kan uppfyllakraven. Även konsumenterna gynnas av frihandel,sades det.Frihandeln förbättrar förutsättningarna förtillväxt i hela världsekonomin, såväl för en litenöppen ekonomi som den svenska som för u-länderna.Eliminering eller minskning av handelshindren sadesskapa nya förutsättningar, även i fråga om mänskligarättigheter, rättvisa och social utveckling. Däremotansåg inte utskottet att frihandel är en tillräckligförutsättning för att uppnå sådana mål.Frihandel och jordbruk i WTOI det multilaterala samarbetet verkar för engenerell liberalisering av handeln påjordbruksområdet. I WTO-arbetet framgår det tydligtav ministerdeklarationen från att enliberalisering av handeln på jordbruksområdet är enfundamental del av det åtagande alla WTO-medlemmarhar gjort. Detta innebär i praktiken att ländernaskall skapa betydande marknadsöppningar förjordbruksprodukter, kraftigt minska handelsstörandeinternstöd samt minska och avskaffa allaformer av handelsstörande exportstöd. är -tillsammans med , ochStorbritannien - ett av de länder inom EU somkraftigast driver på för fortsattahandelsliberaliseringar på jordbruksområdet. Detfinns ingen medlemsstat som är helt emotliberaliseringar, men det finns storaåsiktsskillnader om hur snabbt och hur omfattandeförändringar skall ske.Jordbruksförhandlingarna inom WTO delas vanligenin i tre pelare: marknadstillträde, interna stödsamt exportstöd.Vid mötet i WTO:s allmänna råd i månadsskiftetjuli/i lyckades länderna uppnåenighet om ett ramverk för vidare förhandlingar inomWTO, det s.k. julibeslutet. Detta beslut innebarbl.a. åtgärder för ökat marknadstillträde, minskadehandelsstörande internstöd och utfasning avhandelsstörande exportstöd. Beslutet välkomnades avSverige eftersom det var ett steg mot en öppnarehandel med jordbruksvaror.Sverige kommer enligt uppgift att fortsätta arbetaför att förbättringar av marknadstillträdet uppnås ijordbruksförhandlingarna. Tulltoppar (tullarnaöverstiger en viss nivå eller är höga i förhållandetill den genomsnittliga tullnivån) ochtulleskalering är två frågor som måste tas upp.Samtidigt som den övergripande målsättningen är attförhandlingsresultatet skall vara i u-ländernasintresse, värnar också om den egnalivsmedelsindustrins offensiva intressen. att få ökade marknadsöppningar förhögförädlade varor som bakverk, färdigrätter,soppor, barnmat m.m.Julibeslutet bygger på principen atthandelsstörande stöd skall sänkas mest. När detgäller interna stöd är den avgörande frågan vilkenformel som kommer att användas för att sänka stöden.Sverige vill se reella sänkningar av i-ländernasstöd, framför allt av de mest handelsstörandestöden. Enligt den svenska uppfattningen bör pålängre sikt alla handelsstörande stöd fasas ut; desvenska jordbrukspolitiska målen bör kunna uppnåsgenom riktade, minimalt handels- ochproduktionspåverkande s.k. gröna stöd (exempelvisstöd för regionala program och miljöprogram och stödför forskning och teknikutveckling).Det är bara ett fåtal länder i WTO som över huvudtaget ger denna typ av stöd till sina jordbrukare.Ett skäl är att de allra flesta saknarekonom[1]iska förutsättningar för att ge internastöd. En annan faktor hänger samman med landetsmöjlighet att ge sådana stöd i enlighet med tidigarehandelsöverenskommelser. Stödsänkningar bedömsfrämst komma att beröra i-länder med höga stödnivåeroch stor andel handelsstörande stöd.När det gäller låg- eller medelinkomstländer finnsflexibla regler avseende interna stöd. Framför alltges inga restriktioner på stöd som inte ärhandelsstörande (gröna stöd). Vidare finnsmöjligheten att utnyttja den s.k. de minimis-regeln.Just när det gäller de minimis-regeln preciserarjulibeslutet att som använder sig av dettastöd främst till småjordbrukare inte skall behövagöra några sänkningar alls. För en stor majoritet avalla räcker de minimis-regeln mer än välför att täcka de interna stöd de har behov av ochekonomiskt utrymme att ge.Enligt julibeslutet skall exportsubventioner fasasut. har varit en av de medlemsstater inom EUsom hårt pläderat för en eliminering avexportsubventionerna och betraktar därförjulibeslutet som en stor framgång i detta avseende.När det gäller exportstöd för övrigt (dvs.exportkrediter, statshandelsföretag och vissa typerav livsmedelsbistånd) anser att allahandelsstörande element skall elimineras.Den svenska bedömningen är att julibeslutet gerförutsättningar för en ambitiös slutuppgörelse påjordbruksområdet. Mycket arbete sägs dock återstå.Frihandel och jordbruk i EUEU är en betydelsefull part i världshandeln ochutformar en egen handelspolitik i enlighet med detmultilaterala handelssystemet. På dethandelspolitiska området gäller gemenskapskompetensinom EU, vilken innebär att medlemsländernasamordnar sina synpunkter. arbetar för ettöppet och regelbaserat internationellt handelssystemoch söker likasinnade medlemsländer för att skapaallianser i detta arbete.Sverige har sedan tillträdet i EU konsekventdrivit att den gemensamma jordbrukspolitiken (CommonAgricultural Policy, CAP) måste reformeras.Jordbruksstöden snedvrider konkurrensen och ledertill att produktionsresurser som skulle kunnaanvändas på ett bättre sätt i samhällsekonomin låsesin i jordbrukssektorn och medför lägre välfärd änannars. Vidare är CAP oförmånligt för Europaskonsumenter genom onödigt höga livsmedelspriser.Europas livsmedelsindustri missgynnas också av CAPeftersom de höga jordbrukspriserna leder till högapriser på insatsvaror, vilket försvagarlivsmedelssektorns konkurrenskraft internationellt.Dessutom finns det risk att CAP påverkar miljönnegativt genom att stimulera intensiv produktion.I juni 2003 tog EU ett viktigt steg genom beslutetom en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken.Reformen syftade till att i större utsträckningmarknadsorientera produktionen genom frikoppling avstöden, i stället för att produktionen sker utifrånstödsystemens uppbyggnad. drev i dettaarbete en mycket offensiv linje med krav påsuccessiv neddragning av stöden och betydandeprissänkningar. Resultatet av reformen var inte sålångtgående som skulle ha önskat eftersomendast mindre besparingar i budgeten gjordes. Trotsdetta är det den mest omfattande reformen somgenomförts av CAP och innebär en ny inriktning avgemenskapens jordbrukspolitik. Reformen innebär ävenen marknadsanpassning vars effekt blir att det ärkonsumenterna som i större utsträckning kommer attstyra vad som produceras. har ävenbomullssektorn och tobakssektorn reformerats. Enreform för tobaksstödet beslutades . Beslutetinnebar att kan av stödbeloppet utgöra stöd till odling av tobak(). kommer emellertidstödet att helt frikopplas från produktionen och istället gå till omstruktureringsåtgärder inom ramenför landsbygdsprogrammet.När det gäller EU:s sockerreglering, vilken harfällts i WTO:s panel 2004, harEG-kommissionen presenterat ett förslag tillriktlinjer för införande av en sockerreform(KOM/2004/499).