bet · GS01AU7 · 2005-05-24 00:00:00 — Förbudet syftar till attmotverka särbehandling mellan kvinnor och män.Utskottet välkomnar förslaget.Folkpartiet menar att den föreslagna utformningenav 9 § skapar oklarheter och att bestämmelsen därförinte bör ändras förrän ett samlat förslag till nydiskrimineringslagstiftning föreligger.Att ett direktiv inte behöver vara genomförtförrän är enligt utskottetsmening i sig inget skäl att avvakta en lagändring.Tvärtom anser utskottet att förslaget ligger väl ilinje med de uttalanden som har gjorts tidigare.Någon närmare redovisning av vilka oklarheter somförslaget skulle skapa lämnas inte i motionen.Utskottet anser för sin del att det inte finns skälatt avvakta med att utvidga skyddet motdiskriminering som har samband med kön på deområden som täcks av 9 § lagen (2003:307) om förbudmot diskriminering. Motion A7 (fp) avstyrks därför.Utskottet återkommer till den närmare utformningenav bestämmelsen i det följande avsnittet.Undantagets omfattning och prissättning på tjänsterSkyddet mot könsdiskriminering i den föreslagna 9 §kan enligt regeringen inte vara absolut, och tvåundantag föreslås därför. Förbudet ska inte gällatillhandahållande av försäkringstjänster. Inteheller ska förbudet gälla tillhandahållande avtjänster eller bostäder om olika behandling avkvinnor och män kan motiveras av ett berättigat måloch de medel som används är lämpliga och nödvändigaför att uppnå målet. Något undantag vidtillhandahållande av varor föreslås inte.Undantagsregeln har formulerats med utgångspunkt idet nya EG-direktivet om likabehandling av kvinnoroch män.Kristdemokraterna tar som framgått upp frågan omdiskrimineringsförbudets omfattning och ger uttryckför att lagen bör förtydligas så att inteprissättning av typen "tjejtaxa" i taxinäringenomfattas av lagens förbud.Undantagsbestämmelsen har getts en generellutformning. Utrymmet för avsteg frånlikabehandlingsprincipen är begränsat. Som betonas ipropositionen är en konsekvens av en generellthållen regel att undantagsområdet inte kan anges idetalj. Vilka situationer som kan undantas frånbestämmelsen avgörs ytterst av för tolkningen av undantagets omfattning anförsdock att en faktor av avgörande betydelse är att ettmissgynnande för att kunna undantas fråndiskrimineringsförbudet måste framstå som godtagbarti den meningen att det inte uppfattas som stötande,orättvist, oskäligt eller liknande. Skyddat boendeför kvinnor och män som utsatts för fysiskt ellerpsykiskt våld eller annat utnyttjande anges ipropositionen som exempel på en företeelse som intebör omfattas av diskrimineringsförbudet. Enligtregeringen bör rent kommersiella intressen däremotinte omfattas av undantaget.Så kallad tjejtaxa i taxinäringen är enligtpropositionen i varje fall typiskt sett enprissättning som tillkommit i rent kommersielltintresse.Utskottet ansluter sig till de överväganden somgörs i propositionen i denna fråga. Utskottetavstyrker därför motion A8 yrkande 2 (kd).Könsrelaterade åldersgränserEn konsekvens av den förslagna utvidgningen av 9 §är att det fortsättningsvis i princip strider motdiskrimineringsförbudet att erbjuda olika villkortill kvinnor och män vid tillhandahållande av bl.a.tjänster. Som exempel på villkor som får ansesstrida mot diskrimineringsförbudet anges ipropositionen skilda åldersgränser för kvinnor ochmän för inträde på en nöjeslokal eller att bättreservice erbjuds till en man än till en kvinna.I den mån motionerna A314 (s) och A306 (v) intekan anses tillgodosedda med det anförda avstyrkerutskottet desamma.Undantagets omfattning i fråga omförsäkringstjänsterDiskrimineringskommittén föreslog i sittdelbetänkande (SOU 2004:55) att förbudet motkönsdiskriminering skulle omfattaförsäkringstjänster. Regeringen för inte fram detförslaget . I propositionen anges dock att det ärregeringens utgångspunkt att diskriminering i frågaom försäkringstjänster är oacceptabel och att dettagäller oberoende av vad som följer av EG-rättensutformning och minimikraven i det nya EG-direktivet.Utskottet delar den uppfattningen. Här bör ävennämnas att lagutskottet har behandlat fråganom könsneutrala pensionsförsäkringar (bet.2004/05:LU17) och då - liksom vid tidigaretillfällen - uttalat att försäkringspremier börkunna vara könsneutrala.Som några av motionärerna anfört agerade iEU-förhandlingarna med ambitionen att få till ståndett tydligt diskrimineringsförbud i fråga omförsäkringar. Utfallet av förhandlingarna beskrivs ipropositionen som att medlemsstaterna har fått ennationell och tidsbegränsad möjlighet att välja attantingen införa ett diskrimineringsförbud förförsäkringstjänster eller att avstå. Det finnssåledes inget direktivkrav att redan nu införa ettdiskrimineringsförbud som omfattarförsäkringstjänster.Principerna för vad som ska anses varadiskriminering och utformning av ettdiskrimineringsförbud som gäller försäkringar börenligt regeringen analyseras mer än vad som hittillsgjorts. En del av den analysen måste ta sinutgångspunkt i att ett avtal om försäkring i detenskilda fallet bygger på en riskbedömning frånförsäkringsgivarens sida. Det kan enligt regeringenäven finnas skäl att närmare belysaförutsättningarna för och eventuella konsekvenser aven händelseutveckling där försäkringsbolagen iSverige förändrar sina beräkningsgrunder, men därmotsvarande åtgärder inte vidtas i andramedlemsstater i EU. Regeringen avser nu attskyndsamt vidta de åtgärder som krävs för att tafram ett fullgott beredningsunderlag i frågan ominförandet av ett förbud mot könsdiskriminerandeförsäkringar, inbegripet vilka konsekvenser ettsådant förbud skulle kunna få.Utskottet anser att detta arbete inte börföregripas och avstyrker därför motionerna A8yrkande 1 (kd) och A9 yrkande 1 (c).Omfattningen av undantaget från förbudet motdirekt diskriminering i jämställdhetslagenKristdemokraterna anser att hänsyn till respektenför den civila gemenskapen och religionens betydelseuttryckligen bör framgå av ordalydelsen av 17 §andra stycket jämställdhetslagen.Regeringens förslag innebär att undantaget i 15 §andra stycket jämställdhetslagen från förbudet motdirekt diskriminering för ideellt eller annatsärskilt intresse upphävs. Undantaget från förbudetska i stället - vid sidan av lagens gällandeundantag för positiv särbehandling - gälla vidbeslut om anställning, befordran eller utbildningför befordran om visst kön är nödvändigt på grund avarbetets natur eller det sammanhang där det utförs.Den nya undantagsbestämmelsen finns i ett nytt andrastycke till 17 §, punkt 1.Regeringen anför i propositionen att desituationer där det nuvarande undantaget ska varatillämpligt och den exemplifiering som finns i äldreförarbeten - även med det förslag som läggs - istort sett alltjämt har relevans. Dit hör, somnämnts tidigare, hänsyn till anständighetskänsla ochkrav på skydd för den personliga integriteten,teaterföreställningar och verksamheter som bygger påideologiska eller värderingsmässiga grunder. Som ettsärskilt fall där en arbetssökandes kön någon gångbör kunna tillmätas betydelse anges i propositionenatt arbetsgivaren är en organisation eller liknandesom med hänsyn till verksamhetens ändamål ellerspeciella förutsättningar bör ges en särskildmöjlighet att väga in könsfrågan i ett anställnings-, utbildnings- eller befordransbeslut. Några exempeldå sådana överväganden kan göra sig gällande ärenligt propositionen kyrkor och trossamfund ellerkvinnoorganisationer såsom förkvinnojourer och tjejjourer i . Utskottetansluter sig till propositionens bedömningar i dennafråga.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrkerutskottet motion A8 yrkande 3 (kd).Överfallsskyddet i hemförsäkringenI propositionen läggs inget förslag om det s.k.överfallsskyddet i hemförsäkringen. Några närmareöverväganden i denna fråga redovisades inte ilagstiftningsärendet då antog en nyförsäkringsavtalslag (prop. 2003/04:150, bet.2004/05:LU4, rskr. 2004/05:160). somhar behandlat liknande yrkanden tidigare beklagade ibetänkande 2004/05:LU17 att några sådanaöverväganden inte fanns i lagstiftningsärendet.Lagutskottet utgick från att regeringen inom ramenför det fortsatta uppföljningsarbetet med den nyaförsäkringsavtalslagen kommer att överväga behovetav en reglering för den situation som behandlas imotionerna. delar denbedömning som lagutskottet gett uttryck för. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotion A9 yrkande 2 (c).Gemensamma lån vid separationNär två eller flera personer gemensamt tar ett lånär de solidariskt ansvariga för skulden såvida deinte har kommit överens om annat med långivaren.Det solidariska ansvaret innebär att långivarenhar rätt att vända sig mot vem som helst avlåntagarna och utkräva hela skulden. Den låntagaresom i en sådan situation tvingas betala mer än vadsom belöper på honom eller henne har sedan rätt attkräva övriga gäldenärer på vad som belöper på dem,s.k. regressrätt.Propositionen behandlar inte frågan om solidarisktbetalningsansvar i samband med separation.Lagutskottet har tidigare behandlat liknandeyrkanden och då bl.a. uttalat (bet. 2004/05:LU14)att lånevillkoren till alla delar måste betraktassom en integrerad del av låneavtalet och attändringar i avtalet inte kan komma till stånd utanatt avtalets parter är överens om det enligtgrundläggande civilrättsliga principer. En ändringav avtalsvillkoren måste alltså ske i samförståndmed långivaren. hänvisade vidare tillatt utskottet vid tidigare behandling av liknandeyrkanden anfört att ett bifall skulle innebära engenomgripande förändring av svensk rätt somutskottet inte kunde ställa sig bakom.Arbetsmarknadsutskottet delar de överväganden somredovisas ovan och avstyrker därför motion A9yrkande 3 (c).Skyddet för föräldraledigaSom utskottet uttalat och i olikasammanhang hör det inte hemma på svenskarbetsmarknad att bli missgynnad på grund av att mansom arbetstagare nyttjat sina lagstadgaderättigheter som förälder. Utskottet har vid fleratillfällen betonat vikten av att förslag läggs framsom kan förbättra situationen för gravida ochföräldralediga och att detta sker som aviserats. Iyttrande 2004/05:AU3y till konstitutionsutskottethar utskottet framhållit att ytterligare dröjsmålnär det gäller förstärkt skydd för föräldraledigainte kan godtas.Nyligen har det i tagits framen promemoria (Ds 2005:15) Förstärkning ochförenkling - ändringar i anställningsskyddslagen ochföräldraledighetslagen. Där finns förslag omändringar i dessa lagar. Promemorian har utarbetatsav en arbetsgrupp inom departementet. Arbetsgruppenhar bearbetat de förslag avseende tidsbegränsadeanställningar och stärkt rätt till föräldraledighetsom lämnade ipromemorian arbetsrätt - för ettföränderligt arbetsliv (Ds 2002:56). Promemorian (Ds2005:15) remissbehandlas för närvarande.Utskottet avstyrker med hänvisning till vad somanförts motion A8 yrkande 4 (kd).Fördelning av riskkapitalCenterpartiet tar upp frågan om en lika fördelningav de medel som samhället ställer till förfogandevia , och för att nya företag skakunna komma till stånd.Almi som är ett statligt ägt bolag styrs främstgenom ägardirektiv till moderbolaget. Moderbolagetlämnar i sin tur ägardirektiv till de regionalabolagen. När det gäller långivningsverksamhetuttalas bl.a. i det senaste ägardirektivet attbolaget inom finansieringsverksamheten ska strävaefter att ha en jämn könsfördelning mellan kunderna.Vidare ska inriktningen av finansieringsverksamheteni högre grad vara tidigare skeden av existerandeföretags förändrings- och förnyelseprocess. Nutekoch sysslar företrädesvis med rådgivningm.m.Frågan om riskkapital behandlas även ipropositionen. Regeringen anför i detta sammanhangatt det inte går att bortse från könsmaktsordningeni samhället. Den tar sig uttryck bl.a. i attsvårigheter att skaffa riskkapital och att få stödför att utveckla affärsidéer och liknande ipraktiken tycks vara särskilt besvärande förkvinnor. Regeringen menar därför att lån ellerrådgivning i samband med start eller bedrivande avnäringsverksamhet som lämnas till kvinnor på merförmånliga villkor än till män därför i princip börvara tillåtet även om lagregeln i sig inte ger ettexplicit uttryck för principen om positivsärbehandling. Utskottet vill peka på att syftet medde nya lagreglerna är att närma sig det övergripandejämställdhetspolitiska målet att kvinnor och män skaha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheteroch förutsätter därmed att detta kommer tillpraktiskt uttryck i styrningen av de statligabolagen och myndigheterna. Utskottet avstyrkermotion A9 yrkande 4 (c).Sammanfattning av utskottets ställningstagandeSammanfattningsvis finner alltså utskottet attriksdagen med bifall till propositionen bör antalagförslagen.Utskottet behandlar ytterligare frågor omjämställdhetslagen under rubriken . nedan.Jämställdhetspolitiken - en bakgrundNedan lämnas en översiktlig beskrivning av hurjämställdhetsarbetet är organiserat i Sverige.Vidare redovisas det arbete som har bedrivits undermandatperioden och det arbete som ärpågående på området.Sverige bäst i världen?Sverige brukar beskrivas som ett av världens mestjämställda länder.I en jämförande forskningsstudie som Stiftelsenvärldsekonomiskt forum (WEF) i nyligenpresenterade, Women s Empowerment: Measuring theGlobal Gender Gap, rankas som det land somhar den minsta "könsklyftan" av 58 i undersökningeningående nationer. I undersökningen, som är WEF:sförsta försök att mäta och jämföra kvinnorsmöjligheter och ställning i samhället världen runt,har bl.a. områden som deltagande i förvärvslivet,ekonomiska möjligheter, politiskt inflytande ochtillgång till utbildning studerats.OrganisationDen organisatoriska uppbyggnaden i avjämställdhetspolitiken inleddes dåJämställdhetsombudsmannen, , inrättades. InomRegeringskansliet ansvarar varje departement förjämställdhetsfrågorna på sina ansvarsområden. Detfinns även en särskild jämställdhetsenhet. I april2004 fastställdes en plan för genomförande avjämställdhetsintegrering i (N2004/3108/JÄM). Planen gäller ochsyftar till att fördjupa och förstärka arbetet medjämställdhetsintegrering i Regeringskansliet.Länsstyrelserna har på regional nivå ansvar föratt jämställdhetspolitikens mål får genomslag ilänen. JämO övervakar bl.a. att kvinnor och män iarbetslivet har lika rättigheter oavsett kön. Övrigastatliga myndigheter har också ett ansvar förjämställdhetsmålen, som bl.a. kommer till uttryck irespektive myndighets regleringsbrev. Vidare harvarje myndighet enligt verksförordningen ansvar föratt beakta de krav som ställs på verksamheten närdet gäller jämställdhet mellan kvinnor och män. Förnärvarande förbereds en förordning inomRegeringskansliet som innebär att myndigheternaockså ska tillämpa jämställdhetsintegrering i sinverksamhet.Även inom bedrivs ett aktivtjämställdhetsarbete. presenterade enarbetsgrupp inom 15 förslag fören jämställd riksdag (2004/05:URF1).Riksdagsstyrelsen antog etthandlingsprogram för jämställdhetsarbeteoch uppdrog åt riksdagsförvaltningen att återkommamed en uppföljning av programmet eftermandatperioden. Därutöver anordnades ettoffentligt seminarium om riksdagsuppdraget urgenusperspektiv. Ett aktivt jämställdhetsarbetedrivs även inom förvaltning.De övergripande målen för jämställdhetDet övergripande målet för svenskjämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska hasamma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inomalla väsentliga områden i livet (prop. 1993/94:147,bet.1993/94:AU17). Utifrån detta övergripande målhar följande delmål formulerats:- En jämn fördelning av makt och inflytande.- Samma möjligheter till ekonomiskt oberoende.- Lika villkor och förutsättningar i fråga omföretagande, arbete, arbetsvillkor ochutvecklingsmöjligheter i arbetet, lika tillgång tillutbildning och möjligheter till utveckling avpersonliga ambitioner, intressen och talanger.- Delat ansvar för hem och barn.- Frihet från könsrelaterat våld.I regeringens skrivelse Jämt och ständigt (skr.2002/03:140) framhöll regeringen attjämställdhetsarbetet fortsättningsvis måste ges enmer feministisk inriktning. Skrivelsen harbehandlats av arbetsmarknadsutskottet i betänkande2003/04:AU2. I skrivelsen redovisas följande fems.k. fokusområden som särskilt skulle lyftas framunder mandatperioden 2002-2006:- Representation: jämn fördelning av makt ochinflytande.- Lika lön för lika och likvärdigt arbete.- Mäns våld mot kvinnor, prostitution och handel medkvinnor för sexuella ändamål.- Män och jämställdhet.- Sexualiseringen av det offentliga rummet.Ett aktivt arbete pågår inom alla fokusområden.Bland annat har regeringen beviljatstöd till 15 projekt som ska arbeta motsexualisering av det offentliga rummet. Ivårpropositionen 2005 föreslogs att 135 miljonerkronor ska avsättas i budgetpropositionen för 2006för ett ökat stöd till våldsutsatta kvinnor ochderas barn, en omorganisering av Rikskvinnocentrumoch ett ökat stöd för kvinnors organisering. Imitten av anordnade enhearing om mäns ansvar för jämställdhet. Det arbetesom bedrivs med representationsfrågor ochlönediskriminering beskrivs översiktligt nedan.För att utvärdera de numera gamlamålen för jämställdhetspolitiken tillsatteregeringen en särskild utredare(2004:07). Sammanfattningsvis ska utredarenöverväga vilka mål som bör gälla för den framtidajämställdhetspolitiken och lämna förslag till måloch resultatindikatorer för dessa. Utredningen skaredovisa sitt uppdrag (dir. 2004:18, dir. 2004:173). Enligt vad utskotteterfarit kommer utredningen bl.a. att föreslå en nysektorsövergripande jämställdhetsmyndighet.Här ska också nämnas att regeringen den 1 juli2004 beslutat att tillsätta en kommitté som ska göraen samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96).I kommittédirektiven hänvisas bl.a. till uttalandenav (2003/04:KU9) i sambandmed behandlingen av motioner om en översyn av densvenska författningen. utgickfrån att en analys av den framtida maktfördelningenbl.a. sedd ur ett könsperspektiv skulle göras.JämställdhetsintegreringDen metod som regeringen använder för att uppnå dejämställdhetspolitiska målen ärjämställdhetsintegrering. I korthet innebär det attjämställdhets- och könsperspektivet ska införlivas ide sakpolitiska frågorna på alla nivåer och i allasteg av beslutsprocessen. tillsatteregeringen en styrgrupp för jämställdhetsintegreringi . För att stärka arbetet med attgenomföra jämställdhetsintegreringen har regeringenantagit en särskild plan utarbetad av styrgruppensom gäller . En särskildutredare (dir. 2005:7) tillsattes föratt stödja arbetet med jämställdhetsintegrering iden statliga verksamheten. Utredningens insatser skariktas till myndigheter under regeringen inklusiveRegeringskansliet. Uppdraget ska redovisas senastden 31 januari 2006.Det statliga bidraget till kvinnoorganisationerhar analyserats och utvärderats av Utredningen omstöd till kvinnors organisering (Ju 2003:05). Inomramen för uppdraget skulle man även undersöka vilkakrav avseende jämställdhet som kan ställas generelltpå folkrörelser och föreningar för att de ska fåstatligt bidrag.Inom drivs för närvarandeprojektet . Projektet har somsyfte att stärka styrningen av jämställdhetsfrågornaoch synliggöra kön i den statliga budgetprocessenoch statsbudgeten så att regeringensjämställdhetspolitik på ett strukturerat och tydligtsätt kommer till uttryck i form av mål inom allapolitikområden.Internationellt arbeteRegeringen har i olika sammanhang betonat attSverige har ett särskilt ansvar för att driva på motökad jämställdhet i . Det har också varit ettuttryckligt mål från regeringens sida att verka förjämställdhet ska integreras i samtliga politiskaområden i EU.Sverige har bl.a. tagit initiativ till etteuropeiskt jämställdhetsinstitut, European GenderInstitute. Enligt den faktapromemoria (2004/05FPM54)som har upprättats i frågan ska institutet getekniskt stöd till EU:s institutioner ochmedlemsländer i syfte att bekämpa könsdiskrimineringoch främja jämställdhet på gemenskapens allaområden. Det är tänkt att institutet ska ha enoberoende ställning i förhållande tillmedlemsländernas myndigheter och EU-institutionerna.Verksamheten föreslås komma 2007.Genom styrkommitté förjämställdhetsfrågor, CDEG, prioriteras arbetet medatt främja lika möjligheter och rättigheter,friheter och ansvar för kvinnor och män, attförebygga och motverka våld mot kvinnor ochmänniskohandel och att utvecklajämställdhetsintegrering inom och pånationell nivå. ingår i styrkommitténs byråunder och har åtagit sigvärdskapet för påjämställdhetsområdet, som kommer att äga rum underjuni 2006.Vid sidan av arbetet i EU bedrivs också ettnordiskt jämställdhetsarbete i det . Till grund för samarbetet inom dettaområde ligger ett nordisktjämställdhetssamarbetsprogram för perioden2001-2005. Den genomgående tanken isamarbetsprogrammet är att det är nödvändigt attarbeta mer målmedvetet inom alla samhällsområden föratt främja jämställdhet, likvärdighet och likamöjligheter för kvinnor och män och för atteliminera de hinder för kvinnors och mäns utvecklingsom fortfarande finns. Programmet ska stärka en bredinsats för att integrera ett könsperspektiv inomalla politiska fält. Som huvudsatsningsområden underperioden är följande områden utvalda: ett köns- ochjämställdhetsperspektiv i nordisk budgetpolitik, mänoch jämställdhet samt kvinnofrid (motverka mäns våldmot kvinnor). Ett nytt samarbetsprogram för perioden2006-2010 kommer att beslutas i dagarna.Sverige är också engagerat i ett nordiskt-baltisktsamarbete i jämställdhetsfrågor.Makt och inflytandeInflytandefrågorna berör alla nivåer i och delar avsamhället. Regeringen har under mandatperiodenfokuserat på inflytandefrågorna inom följandeområden:- politiska församlingar (riksdag, regering,kommunfullmäktige, ),-- statliga styrelser (centralt och regionalt),-- statliga bolagsstyrelser,-- statliga kommittéer (utredningar m.m.) och-- chefsbefattningar i statlig och privat tjänst.-Kvinnors deltagande på lednings- och styrelsenivå isvenskt näringsliv har studerats av Utredningen omkvinnor på ledande poster i näringslivet (SOU2003:16) som följde upp rapport om kvinnor och chefskap.När det gäller kvinnors representation ibörsnoterade företags styrelser pågår enligt vadutskottet har inhämtat från ettarbete i linje med vad som överenskommits i den s.k.121-punktsöverenskommelsen mellanSocialdemokraterna, gröna. Det går ut på att ta fram enuppdragsbeskrivning till en sakkunnig person som skase över möjligheterna att föreslå lagregler i syfteatt åstadkomma ökad jämställdhet i börsbolagensstyrelser.Jämnt på toppen är ett samarbete som bedrivitsmellan näringslivsenheten och jämställdhetsenhetenpå samt länsstyrelserna.Projektets syfte var att påskynda processen inäringslivet mot ökad jämställdhet mellan kvinnoroch män. Inom ramen för projektet harlänsstyrelserna erbjudits att lokalt anordnaseminarier för erfarenhetsutbyte ochkunskapsförmedling på temat kvinnor och män, maktoch ledarskap. Projektet på toppen avslutadesi februari 2004.Enligt en ny lag ska könsfördelningen blandledande befattningshavare redovisas iårsredovisningar (prop. 2002/03:56, 2004/05:LU3,rskr. 2004/05:89). Exempelvis ska uppgift lämnas omfördelningen mellan kvinnor och män blandstyrelseledamöter, verkställande direktör och andrapersoner i företagets ledning.Arbetsmarknaden och jämställdhetenI beslutade regeringen om direktiv(dir. 2003:18). En särskild utredare fick i uppdragatt utreda könssegregeringen på den svenskaarbetsmarknaden. Uppgiften bestod bl.a. i att ökakunskapen om hur könssegregeringen ser ut och hurden förändrats och att redogöra förolika faktorer som bidrar till att den upprätthålls.Uppdraget innebar också att redogöra för vilkasatsningar som gjorts för att brytakönssegregeringen på arbetsmarknaden. Utredningenredovisade sitt uppdrag islutbetänkande Den könsuppdelade arbetsmarknaden(SOU 2004:43).AnställningsformerEn utredning har tillsatts för se hur rätten tillheltidsanställning ska kunna stärkas (dir. 2004:50,dir. Den särskilda utredaren ska bl.a.överväga om det bör införas en reglering sombegränsar arbetsgivarens möjlighet att anställa pådeltid. Utredningen ska ha slutfört sitt uppdragsenast .