bet · GS01FIU22 · 2005-03-10 00:00:00 — I detta arbete har deltagit under ledning av SIS().Förutom den internationella standarden ISO 14001 finns inom EU ett annatetablerat standardiserat system för miljöstyrning, EMAS (Eco Managementand Audit Scheme). EMAS och ISO 14001 liknar varandra i sin uppbyggnad,men till skillnad från ISO 14001 kräver EMAS en offentliggjordmiljöredovisning.Arbetsmiljöledning - AFS 2001:1Enligt arbetsmiljölagen är alla arbetsgivare skyldiga att införaSystematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1), oavsett verksamhetens storlekoch natur. Certifiering enligt AFS 2001:1 är frivillig och innebär atten oberoende part granskat arbetsmiljösystemet. Certifiering avarbetsmiljöarbete har en betydligt mer begränsad omfattning än certifieringav kvalitets- och miljöledningssystem. har drygt hundrataletorganisationer i certifierats enligt AFS 2001:1.I AFS 2001:1 definieras systematiskt arbetsmiljöarbete enligtföljande:Med systematiskt arbetsmiljöarbete menas i dessa föreskrifter arbetsgivarensarbete med att undersöka, genomföra och följa upp verksamheten på ettsådant sätt att ohälsa och olycksfall i arbetet förebyggs och entillfredsställande arbetsmiljö uppnås.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är angeläget att utveckla och ständigt förbättrastatsförvaltningen med hjälp av ISO och andra modeller som t.ex. EU:sEMAS-modell för miljöstyrning. Valet av modell och arbetssätt måstedock göras i respektive myndighet. I syfte att åstadkomma ett struktureratsätt att arbeta med verksamhetsförbättring är det heller inte nödvändigtatt en myndighet certifieras av en utomstående part. Detta är ju ocksåen kostnadsfråga då certifiering kan vara förenat med stora kostnader.Som KKR () konstaterar har mångamyndigheter också börjat använda ISO 9001 och ISO 14001 i syfte attkvalitetssäkra sin verksamhet och minska sin miljöpåverkan, dock utanatt låta certifiera sig. () är ett exempel pådetta.Beträffande certifiering av arbetsmiljöarbete (enligt AFS 2001:1) så ärförutsättningarna lite annorlunda. AFS 2001:1 står för Systematisktarbetsmiljöarbete och är reglerat enligt arbetsmiljölagen, dvs. allaarbetsgivare är skyldiga att införa AFS 2001:1, och certifiering framståri det sammanhanget som än mindre relevant.Mot denna bakgrund avstyrks motion Fi272 (s).Processorientering i statenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionärens förslag om att ett generellt krav påett processorienterat arbetssätt bör riktas till samtliga statligamyndigheter.MotionenI motion Fi276 av () anförs att krav på ett processorienteratarbetssätt bör riktas till samtliga statliga myndigheter. Enligt motionärenställer medborgarna allt större krav på effektivitet och tillgängligheti offentlig verksamhet. Bäst resultat i dessa avseenden når enligtmotionären de myndigheter som arbetat med processorientering. Regeringenhar ökad effektivitet som ett generellt krav på statliga myndighetersamtidigt som man har ambitionen att sänka sjukfrånvaron inom denstatliga sektorn. Poängen med processorientering är att fler mål kan nåssamtidigt, t.ex. ökad nytta för medborgaren och ökat välbefinnande förmedarbetarna. I det processorienterade arbetssättet utgår man frånkundens/medborgarens krav och gör även regelbundna mätningar av medborgarensuppfattning om verksamheten. Regeringen bör enligt motionären med störretydlighet än ålägga statliga myndigheter och verk att arbeta påett processinriktat sätt.BakgrundProcessorientering går tillbaka till , då störreindustrikoncerner sökte effektivare metoder för främst logistik ochkostnadskontroll. Erfarenheterna från detta arbete har lett till attprocesssynsättet efterhand vunnit global spridning inom både näringslivoch förvaltning. Synsättet har också mött ökat intressesom en följd av att nya ISO 9001 (standard för kvalitetsledning) baseraspå ett processynsätt.KKR:s uppdrag att belysa potentialen i processynsättetRegeringen har uppdragit åt ()att i dialog med () belysa potentialen i attlägga processynsättet till grund för att effektivisera statsförvaltningenoch för att utveckla mål- och resultatstyrningen ur ett medborgarperspektiv.Uppdraget redovisades i rapporten .En process definieras av KKR som en kedja eller ett nätverk av länkadeaktiviteter som i ett återkommande flöde skapar värde för en kund.Processen kan brytas ned i delprocesser, aktiviteter och arbetsmomenttill ett sammanhängande arbetsflöde. Ett exempel är PRV:s patentprocess,där en patentansökan kommer in, registreras, fördelas på handläggareoch handläggs varefter ett beslut fattas och expedieras.En processansats syftar ytterst till att uppfylla kundernas krav påverksamheten. För detta krävs effektiva och kvalitetssäkrade processeroch mer direkta syften med en processansats är därför att effektiviseraoch kvalitetssäkra verksamheten. Enligt KKR erbjuder processynsättetbåde enskilda myndigheter och staten som helhet en väg att skapakostnadseffektiva och rättssäkra verksamheter som tillgodoserhögt ställda krav från medborgare och företag.Processorientering är ett relativt begrepp. KKR beskriver följande treansatser som innebär olika grad av processorientering:Processynsättet kan användas för hela eller delar av verksamheten medeffektivisering, kvalitetssäkring eller kundorientering som syfte. Ingakonsekvenser uppstår för organisation, roller och ansvar.När en processorienterad ledningsstruktur etableras påverkasansvarsfördelningen mellan linjeorganisationen och processen. Processerna fårtyngd och ett tydligt utrymme i organisationens ledning och styrning.Ien fullt ut processbaserad organisation leds, styrs och utvecklas helaverksamheten utifrån processerna och utifrån ett kundorienterat synsätt.Detta innebär att organisationen har en processorienterad ledningsstrukturoch att det operativa arbetet har processorienterats.Erfarenheter i statenMånga myndigheter arbetar med att processorientera verksamheten ellermed att skapa ett processbaserat kvalitetssystem. I KKR:s studiekontaktades statliga myndigheter med fler än 20 anställda samt statligaaffärsdrivande verk. Drygt 40 av dessa uppgav att de tillämpar enprocessansats. Få myndigheter har dock kommit så långt att de har lagtprocesserna till grund för verksamhetens styrning genom att sätta måloch utveckla mätsystem som utgår från processerna.Processynsättet har använts av bl.a. () ochStatens kärnkraftinspektion (SKI) när det gäller verksamheten i sinhelhet. Syftet har främst varit att kvalitetssäkra arbetet. Bådamyndigheterna har gjort det genom att införa kvalitetsledningssystem sombygger på verksamhetens processer. ESV har utgått från standarden ISO9001, medan SKI har utvecklat sitt system utan stöd av någon specifikstandard. I ingetdera fallet har organisation, roller eller ansvarpåverkats annat än i begränsad omfattning.Andra exempel där man tillämpat processynsättet på delar av verksamhetenär Verket för högskoleservice (VHS) i antagningsprocessen och Jordbruksverketi jordbrukarstödsprocessen. Båda myndigheterna har enligt KKR uppnåttmycket stora effektiviseringsvinster.En högre grad av processorientering, en struktur för processledning,har använts för hela eller delar av verksamheten av bl.a. Patent- ochregistreringsverket (PRV), , och styrning har utvärderats av Statskontoret och resultatetpresenteras i rapporten styrning av (2004:20).I rapporten framgår att processansvar var otydligtför berörda aktörer. Ansvaret vilade på svaga formella grunder och varinte kopplat till erforderliga styrmedel.De myndigheter som gått längst i att bli en fullständigt processbaseradorganisation är och i beskrivs av KKR som enda helt processtyrda ochprocessorganiserade myndighet. har bl.a. definierat de tvåprocesserna "effektiv handel" och "brottsbekämpning", som tillsammansuppfyller verksamhetens syfte och som lagts till grund för verksamhetensstyrning och fortsatta utveckling. har med processutvecklingenförbättrat alla interna relevanta nyckeltal. Exempelvis har kostnadenper handlagt ärende minskat kraftigt. Kundundersökningar visar samtidigtatt företagen anser att service har ökat dramatiskt.Förändringarna har dock inte skett smärtfritt. Sättet att implementera demuppifrån och ned i organisationen har medfört betydande konsekvenser,bl.a. när det gäller roller och mandat, främst för regioncheferna menäven för många andra chefer på regionnivå. Processerna har ännu intebrutits ned och implementerats fullt ut på operativ nivå, och förståelseni den operativa verksamheten för det processorienterade arbetssättet ärän så länge begränsad.KKR konstaterar sammanfattningsvis att processynsättet har en betydandepotential när det gäller att effektivisera statsförvaltningen. Framförallt när det gäller processer som går över myndighets- och sektorsgränser.Erfarenheterna från de studerade myndigheterna visar att detfinns många begränsningar och fallgropar på vägen och att det tar tidatt få intern acceptans för processynsättet och att processorienteraverksamheten. Enligt KKR är den mest uppenbara fallgropen, som mångamyndigheter hamnar i, att processarbetet begränsas till en detaljeradkartläggning utan tydligt syfte och utan koppling till styrningen.Erfarenheten pekar mot att processprojekt som startas utan tydligtledningsengagemang och strategiskt fokus har sämre förutsättningar attlyckas. Detsamma gäller om projekt är ensidigt toppstyrda, utan attmedarbetarna involveras och känner delägarskap.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är positivt att alltfler myndigheter processorienterarverksamheten med medborgare och företag i fokus. KKR bistår myndigheternai detta arbete och sprider kunskap och information om goda exempel. Somframgår av KKR:s studie är ett sådant gott exempel, där mangenom ett konsekvent tillämpat processynsätt uppnått stora förbättringaroch effektiviseringar i verksamheten. Ett annat exempel är ,men här har processansatsen varit förenad med avsevärda problem, vilketframgår av Statskontorets utvärdering. Utskottet anser att mer kunskapoch erfarenhet kring det processbaserade arbetssättet måste inhämtasinnan man kan ta ställning till processansatsens potential mer generelltbland statliga myndigheter. Det ligger också genom 7 § verksförordningen(1995:1322) i myndigheternas uppdrag att genom samarbete med andramyndigheter ta tillvara de fördelar som kan vinnas för staten som helhet.Hur detta samarbete över myndighetsgränser genomförs anser dock utskottetvara en fråga för berörda myndigheter att ta ställning till.Mot denna bakgrund avstyrks motion Fi276 (s).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Öppen programvara och öppna standarder, punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om öppen programvara och öppna standarder. Därmedbifaller motion2004/05:Fi261 av m.fl. (mp) yrkandena 1 och3.StällningstagandeÖppna programvaror vidareutvecklas av såväl ideella krafter ochkommersiella företag som av andra användare. Genom att licensavtalen föröppen programvara vanligen tillåter att förändringar i koden sprids kanfler aktörer än den ursprungliga skaparen bidra med förbättringar. Detbetyder att slutanvändaren inte riskerar att låsas in i ett slutet systemeller att bli beroende av en enskild leverantör.Öppna programvaror har länge funnits som en naturlig del av Internet,och en majoritet av alla webbservrar kör med någon av de öppnaoperativsystemen. Det ger dem en stark legitimitet som säkra och stabilaprodukter.Statskontoret har förbättrat villkoren för öppen programvaragenom att förbättra upphandlingsreglerna, men ännu har det i praktikeninte betytt någon större förändring. Trots att fördelarna är många medöppna programvaror har användningen i offentlig förvaltning istort sett uteblivit. Många inom förvaltningen tvekar att ta det förstasteget. Valet faller på det man har i drift, för att det erbjuderen (måhända falsk) känsla av trygghet.Det finns en vinst för både kommuner, landsting och landet i stort omöppna programvaror kan utnyttjas i större utsträckning. Jag ställer migdärför bakom motionärens förslag om att tillsätta en utredning för attbl.a. se övervilka konsekvenser en övergång till öppna eller fria programvaror istatliga, landstingskommunala och kommunala förvaltningar och myndigheterskulle få i form av kostnader, besparingar och möjlighet tillarbetstillfällen,vilka av de offentligt använda datorprogrammen som går att ersätta medöppna alternativ ochhur den offentliga upphandlingen av programvara kan förbättras för attbättre ta hänsyn till öppna programvarors fördelar.Vidare borde det vara självklart att den offentliga information somfinns tillgänglig på Internet görs tillgänglig för alla, oavsett tekniskplattform eller hjälpmedel. De som inte vill eller kan köra de vanligastesystemen på grund av fysiska förutsättningar eller andra skäl ska intediskrimineras. Öppna standarder förenklar användandet för alla.Mot denna bakgrund tillstyrker jag motion Fi261 (mp) yrkandena 1 och 3.2. Prissättningen på samhällets informationstjänster, punkt 2 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om prissättningen på samhällets informationstjänster.Därmed bifaller motion2004/05:Fi261 av m.fl. (mp) yrkande 2.StällningstagandeSverige ligger långt framme när det gäller informationsteknisk utveckling.Informationsteknik är dock beroende av underliggande information. Mångapotentiella innovatörer hindras från att pröva sina idéer på grundav orimliga licensavgifter för information som i grunden redan är betaldmed offentliga medel. All information som finansieras från det offentligaär alla skattebetalares gemensamma egendom och bör också göras tillgängligför alla, självklart med undantag för information som kan skada riketssäkerhet eller den personliga integriteten. Det finns exempel från andraländer där man kommit betydligt längre än i dessa avseenden.Engelska BBC gör exempelvis alla sina produktioner tillgängliga viaInternet. Amerikanska gör likadant med den mest grundläggande avsin information.Att det finns ett stort behov av att låta utreda myndigheternasavgiftssättning bekräftas inte minst av den framställning till ,angående brister och oklarheter i hanteringen av offentligrättsligaavgifter, som lagt fram (2004/05:RRS8).Mot denna bakgrund tillstyrker jag motion Fi261 (mp) yrkande 2.3. Minskning av antalet myndigheter, punkt 3 (m, fp, kd, c)av (), (), (), ChristerNylander (fp), (), () och JörgenJohansson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om minskning av antalet myndigheter. Därmedbifaller motion2004/05:Fi263 av och (båda fp).StällningstagandeMyndigheterna har en central roll i den demokratiska beslutsprocessen.Den svenska demokratin bygger på principen om en självständigstatförvaltning. Myndigheterna ska på ett effektivt, opartiskt och rättssäkertsätt tjäna medborgarna, sina yttersta uppdragsgivare. I dagens Sverigepekar mycket på att den principen är hotad. expanderarkraftigt, myndigheterna ägnar sig alltmer åt politisk propaganda,utnämningsmakten missbrukas och utredningsväsendet håller på att tappa ikvalitet och oberoende.Sedan sekelskiftet har 31 helt nya myndigheter tillkommit enligt enfärsk rapport från Statskontoret. är ett stort antal nyamyndigheter på väg att bildas eller är på förslag. har Sverigesammanlagt, enligt Statskontoret, 234 myndigheter som lämnar årsredovisningtill regeringen. Tillsammans omsätter myndigheterna 207 miljarder kronoroch har drygt 192 000 årsarbetskrafter.Orsakerna bakom tendensen att skapa nya myndigheter är flera. En är attregeringen har belönat lojala företrädare för sina samarbetspartier medmyndighetschefstjänster, en annan att regeringen i avsaknad av konkretaåtgärdsförslag på ett sakområde vill visa handlingskraft. Att då inrättaen ny myndighet ger intryck av politisk vilja, prioritering och engagemang.Ett talande exempel är EU 2004-kommitténs förslag om att det bordeinrättas en ny permanent myndighet som ska fördela bidrag till organisationerför EU-information.Många av de nystartade myndigheterna är små. Detta innebär högaadministrationskostnader och större sårbarhet jämfört med större myndigheter,vilket bidrar till att minska effektiviteten i statsförvaltningen.I takt med att den offentliga byråkratin växer ökar också krånglet förföretag och enskilda medborgare. Den offentliga förvaltningen bliralltmer svåröverskådlig, vilket försvårar ansvarsutkrävande och kontroll.Slutligen bör regeringen också ta fram en strategi för hur antaletmyndigheter ska kunna reduceras.Mot denna bakgrund tillstyrker vi motion Fi263 (fp).BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /05:Fi261 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att låta utreda öppen mjukvara i offentlig förvaltning.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att utreda hur samhällets grundläggande informationsresursersom finansieras med offentliga medel kan göras allmänt och fritttillgängliga via Internet, med undantag för information som kan skada riketssäkerhet eller privatpersoners integritet eller säkerhet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att offentlig information i första hand skall görastillgänglig via öppna standarder.2004/05:Fi263 av och (båda fp):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att reducera antalet myndigheter i Sverige.2004/05:Fi272 av och (bådas):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om på vilket sätt en eventuell översyn kan göras av för- ochnackdelar för statliga verk med en certifiering enligt ISO-standard.2004/05:Fi276 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om ett generellt krav på att processorienterat arbetssätt börriktas till samtliga statliga myndigheter.