bet · GS01UBU9 · 2005-04-07 00:00:00 — Detobligatoriska kunskapskontraktet skall upprättasvarje termin och utvärderas och revideras successivtunder arbetet gång. Vad som händer om kontraktetbryts skall regleras i kontraktet.9. Pedagogisk mångfald (punkt 9) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub230 yrkande 5.StällningstagandeDen pedagogiska mångfalden i skolan bör främjas. Enmöjlig väg kan vara att inrätta en utvecklingsfondtill stöd för pedagogisk utveckling i skolan. Dennaskall vara tillgänglig för både friskolor ochkommunala skolor, med syfte att underlättautveckling och prövning av nya pedagogiska vägar ochundervisningsmetoder.10. Värdegrunden i skolan (punkt 10) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 1och avslår motion2004/05:Ub341 yrkande 1.StällningstagandeVärdegrundsarbetet skall genomsyra hela skolansverksamhet. Eleverna måste få möjlighet att utifrånmänniskovärdesprincipen fundera över etiska dilemmanför att på så sätt tränas till etisk reflektion ivardagen. Värdegrunden måste kopplas till den egnasituationen och det egna beteendet. Goda kunskaper ivårt eget kulturarv, där kristendomen utgör enviktig kärna, är nödvändigt för att kunna diskuteravärdegrunden och etiska frågor men också för attförstå andra kulturer och religioner.11. Uppdrag till (punkt 12) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub470 yrkande 2.StällningstagandeSkolverket bör ges i uppdrag att utöva tillsyn överskolors värdegrunds- och mobbningsarbete. Skolverketbör utöva tillsyn över hur värdegrunden omsätts ipraktiken.12. Uppdrag till Myndigheten för skolutveckling(punkt 13) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub341 yrkande 2.StällningstagandeMyndigheten för skolutveckling bör få i uppdrag attfölja och sprida olika sätt att arbeta medvärdegrundsfrågor. Myndigheten för skolutvecklingbör få i uppdrag att följa skolornas arbete i syfteatt skapa ett icke-fördömande förhållningssätt hosbåde barn och vuxna. Myndigheten bör också spridagoda exempel på hur man kan arbeta med dessa frågor,exempelvis genom livskunskap som ämne eller arbetemed EQ.13. Rätt till respekt (punkt 14) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub233 yrkande 5.StällningstagandeSkolan bör garantera rätten till respekt för varjeelev. Skolans uppgift är att ge möjlighet till allaelever att klara kunskapsmålen, och det förutsätteratt varje elev har en sund självtillit och respektför andra människor.Rätten till respekt för den egna identitetenhandlar om många olika saker - rätten att slippa blidiskriminerad, slippa bli mobbad och inte minsträtten att bli sedd.14. Föräldrars ansvar för barns uppfostran(punkt 15) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub233 yrkande 3.StällningstagandeFöräldrarna har ansvar för barnens uppfostran.Föräldrarna är ansvariga för barnens fostran ochskall vara elevernas största tillgång i kunskaps-och personlighetsutvecklingen.För att föräldrarna skall kunna vara delaktiga ochbli en tillgång i skolan måste samarbetet mellan hemoch skola öka. Engagerade föräldrar ger bättremöjligheter för eleverna att klara och uppskattaskolarbetet. För att detta skall bli möjligt måsteföräldrar få mer information om arbetsinsatser ochresultat. En självklar del i arbetet med normer ochrespekt för varandra är att föräldrarna hållsinformerade om hur deras barn sköter sig. Olovligfrånvaro, skolk och mobbning skall alltidrapporteras direkt till föräldrarna.15. Arbetet med värdegrundsfrågor bör ingå iskolans kvalitetsredovisning (punkt 17) -fp, kdav (), () och AxelDarvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub470 yrkande 3 och2004/05:Ub480 yrkande 2.StällningstagandeRedovisning av skolornas värdegrundsarbete bör görasi skolornas kvalitetsredovisning. Värdegrundsarbetetskall redovisas i den kvalitetsredovisning som varjeskola gör för att på så sätt tydliggöraskolans uppgift att ständigt hållavärdegrundsarbetet levande.16. Tillgänglig skola för funktionshindrade(punkt 22) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 11.StällningstagandeKommuner som inte gör utbildningen fullt tillgängligför funktionshindrade skall kunna bötfällas.Kommunerna måste erbjuda alla funktionshindrade enfullt tillgänglig skola. Kommuner som inte gör vadde skall för att eleverna skall kunna tillgodogörasig undervisningen, skall tvingas att betala böter.17. Skolans roll i kampen mot utanförskapet(punkt 23) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Sf288 yrkande 8.StällningstagandeSkolan skall vara en murbräcka mot utanförskapet.Skolan har en central roll i kampen motutanförskapet. Skolor i utsatta områden borde varade bästa skolorna. Förbättrade möjligheter att väljaskola, extra satsningar på skolor i socialariskområden och uppbyggnad av s.k. magnetskolor kanlocka människor att bosätta sig och bo kvar iutsatta områden. Tydliga krav, mål och utvärderingarbehövs också för att skapa en skola där alla kanlyckas.18. Skolans skyldighet att redovisa sittarbete mot sexuella trakasserier ikvalitetsredovisningarna (punkt 25) - fp, kdav (), () och AxelDarvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub470 yrkande 4.StällningstagandeSkolorna bör vara skyldiga att redovisa sitt arbetemot sexuella trakasserier i sinakvalitetsredovisningar. Kränkningar i form avsexuella anspelningar har blivit allt vanligare iklassrum och på skolgårdar. Det är oerhört viktigtatt skolan betonar alla människors lika, unika ochokränkbara värde oavsett kön, etnisk tillhörigheteller sexuell läggning.19. Skolstart (punkt 30) - m, kd, cav (), (),(), () ochHåkan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 30 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub303 yrkande 1,2004/05:Ub390 yrkande 28,2004/05:Ub477 yrkande 5 och2004/05:Ub480 yrkande 11och bifaller delvis motionerna2004/05:Ub216 och2004/05:Ub230 yrkande 2.StällningstagandeAlla barn är inte skolmogna . Atttidsåtgången kan variera lite och att alla eleversom läser tillsammans inte är exakt lika gamla blirnaturligt i en skola med flexibel skolstart.Flexibel skolstart innebär att vi går från dagensfyrkantiga skola, där elevernas ålder styr mer änden kunskaps- och mognadsnivå som de befinner sigpå, till en verkligt individanpassad skola. Flexibelskolstart innebär att barnets utvecklingsnivå bliravgörande för skolstarten. Det handlar också om attge eleverna möjlighet att börja förskoleklass,grundskola och gymnasieskola änbara på höstterminen.Flexibel skoltid öppnar för att vissa eleverkommer att gå snabbare fram, medan andra gesmöjlighet att ta på sig, utan hindrandetidsstrukturer.Möjligheten till flexibel skolstart skallutnyttjas i högre grad. Alla beslut som gäller barnskall utgå från principen om barnets bästa. Detgäller även skolstarten. Ingen kan bedöma vad som ärbarnets bästa bättre än de som står barnet närmast,i normalfallet barnets föräldrar. Barn mognar iolika takt. Somliga är skolmogna vid fem eller sexårs ålder, andra först då de fyllt sju eller . Föräldrarnas åsikt om när barnet är mogetatt börja skolan skall tillmätas stor betydelse.Skolstarten bör kunna ske vid olika åldrar och kunnaske successivt. finns viss möjlighet till enflexibel skolstart inskriven i skollagen, men denutnyttjas i alltför liten omfattning.Barn borde börja skolan när föräldrar och skolanbedömer att barnet är moget för det. Skillnaden imognad mellan ett barn fött och ettbarn fött kan vara mycket stor.Social, motorisk och intellektuell mognad ärindividuell. Barn växer i olika takt, och skolanmåste anpassas efter detta.20. Möjlighet till höst- och vårintagning avelever (punkt 31) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub303 yrkande 2.StällningstagandeDet skall finnas möjlighet till höst- ochvårintagning av elever i grundskolan.Både skollagen och grundskoleförordningen behöverändras så att såväl höst- som vårintagninguttryckligen accepteras. Ingen skola eller kommunskall tvingas arbeta med flexibel skolstart, meningen skola eller kommun skall heller hindras frånatt genomföra detta. Med en kursbaseradgymnasieskola kan eleven fortsätta sin skolgång igymnasiet utan avbrott.21. skolstart i stället förförskolesklass (punkt 32) - m, fpav (), (), MargaretaPålsson (m), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 1.StällningstagandeFörskoleklassen bör ersättas av en tidigareskolstart för alla barn. Förskoleklassen bör ingå igrundskolan. Eleverna skall kunna börja grundskolanvid olika tillfällen beroende på om de är mogna fördet eller inte. Generellt bör dock svenska barnbörja skolan tidigare än . I har vi ensenare skolstart än man har i de allra flestaländer.22. Skolgången för flickor i patriarkalamiljöer (punkt 33) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 33 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub306 yrkande 4.StällningstagandeKommunernas uppföljning av fullgörandet avskolplikten måste förbättras, så att skolgångensäkras för flickor som växer upp i miljöer prägladeav patriarkala värderingar. Tillsynen måste skärpasav vart de barn tar vägen som plötsligt försvinnerfrån skolan. Kommunerna måste följa upp skolpliktenbättre och bötfälla de föräldrar som hindrar sinabarn att gå till skolan. Det är viktigt meduppsökande verksamhet för de föräldrar som intekommer på utvecklingssamtalen.23. Individuellt anpassad skoltid (punkt 34) -mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 34 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub303 yrkande 5.StällningstagandeSkoltiden bör kunna vara individuellt anpassad föralla elever. De som behöver mer hjälp och längre tidpå sig skall få det.24. Skoltidens längd (punkt 35) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 35 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub303 yrkandena 4, 6 och 7 samt2004/05:Ub390 yrkande 29.StällningstagandeDet kan behövas olika för landets eleveratt nå skolans kunskapsmål. För de flesta kan nio årsäkert vara ett riktmärke, men ingenting hindrar atten del elever kan klara att nå målen snabbare,som andra kan behöva mer tid på sig.Möjligheter skall finnas för elever att lämnagrundskolan om de uppnår kunskapsmålen tidigare änunder vårterminen i årskurs nio. Elevenskunskapsutveckling skall vara det styrande förskoltidens längd. För de flesta blir det somi dag, men ingen skall tvingas att efter nionde åretlämna skolan utan att ha nått målen. Det skallfinnas möjlighet till ett extra skolår för den somså behöver.Extra undervisning, undervisningstid eller skolårmåste läggas in tidigt under elevens skoltid. Försti sista hand skall det vara fråga om att gå om desenare årskurserna.25. Rätt till baskunskaper (punkt 36) - m, fpav (), (), MargaretaPålsson (m), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 36 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub212.StällningstagandeBarn och elever skall ha rätt att lämna grundskolanmed tillräckliga baskunskaper. Ingen elev skallbehöva lämna utan att ha tillräckligabaskunskaper, även om detta tar åtta eller tio,kanske . Hemortskommunen skall ge alla eleverdessa baskunskaper innan de lämnar grundskolan.26. Individanpassad undervisning (punkt 37)- mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 37 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub303 yrkande 10 och2004/05:Ub390 yrkandena 5, 24 och 27.StällningstagandeDet finns ett behov av en mer individanpassadundervisning. vill därför attindividuella utvecklingsplaner skall införas. Varjeelev skall ha en utvecklingsplan som utgår ifrån denationella kunskapsmålen där eleven kan välja attstudera olika ämnen i olika takt. Den individuellautvecklingsplanen är ett verktyg för att nå enindividualiserad skola.Elever kan tappa motivation och intresse om deutmaningar skolan ställer dem inför inte upplevs somrealistiska eller tvärtom tillräckligt stimulerande.En skola som anpassas efter elevers individuellatakt och utveckling måste kunna tillfredsställa bådeelever som har behov av mer stöd och tid och eleversom behöver gå fram i snabbare takt.27. Individuella utvecklingsplaner (punkt 38) -cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 38borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 6.StällningstagandeCenterpartiet anser att individuellautvecklingsplaner skall införas ett. För attpå ett tydligt sätt stödja varje enskild elevskunskapsutveckling bör skolans planering utgå frånvarje enskild elev. Alla elever i skallges en individuell studieplan, i likhet med vad somgäller för gymnasieskolan.28. Studieuppehåll för skoltrötta (punkt 39) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 39borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 22.StällningstagandeKristdemokraterna anser att det skall finnasmöjlighet för elever att göra studieuppehåll underett år eller en termin före årskurs åtta eller nio.I stället för att gå i skolan skall de då hamöjlighet att gå en lärlingsutbildning inom ettområde som de är intresserade av. Detta skulle varaen möjlighet dels för skoltrötta elever, dels förelever som vill pröva en särskild yrkesinriktning.29. Sommarundervisning (punkt 40) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 40 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub303 yrkande 11.StällningstagandePå flera håll i landet förekommersommarskoleundervisning för elever som halkat eftereller inte klarat målen i nionde klass.Sommarskola kan vara förvånansvärt effektivt. i skolan då man inte klarat målen kan treintensiva sommarveckor av undervisning göra attmånga hinner i kapp. Små grupper och stor motivationkan vara förklaringen till detta. Sommarskola är ettexempel på individualisering av skoltiden.30. Allmän och särskild kurs (punkt 42) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 4.StällningstagandeSkolorna skall själva kunna besluta om att införaallmän och särskild kurs i basämnen.För de högre årskurserna skall skolorna kunna väljaatt införa allmän och särskild kurs i matematik,engelska och svenska, om de anser det vara det bästasättet att öka individualiseringen. Båda kursernaskall ha samma mål men ta olika på sig föratt nå dem.31. Stödundervisning (punkt 43) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 43 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkandena 3 och 5och avslår motionerna2004/05:Ub477 yrkande 9 och2004/05:Ub480 yrkande 21.StällningstagandeGrundskolans ansvar för stödinsatser skalltydliggöras. skall ansvara för atteleverna får de grundläggande kunskaper som var ochen behöver. Att som låta elever läsa ingrundskolan på gymnasiet i det s.k. individuellaprogrammet är olyckligt. Det innebär att grundskolanges budskapet att stödinsatser kan skjutas på.Det skall vara en rättighet för elever att få stödav speciallärare om de behöver det. Specialpedagogerhar alldeles för grunda kunskaper i barnsspråkutveckling för att kunna möta och hjälpa elevermed läs- och skrivsvårigheter. Specialpedagoger ärinte utbildade för att hjälpa elever som harsvårigheter, utan för att stödja skolledningen ochandra lärare i deras arbete.32. Stödundervisning (punkt 43) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 43borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 21och avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkandena 3 och 5 samt2004/05:Ub477 yrkande 9.StällningstagandeElevers behov av särskilt stöd skall alltidtillgodoses. Elever med behov av särskilt stöd ärinte en tydligt avgränsad grupp, utan de flestaelever har under sin skoltid behov avextra stöd. En av de viktigaste faktorerna när detgäller särskilt stöd är att insatserna sätts intidigt.33. Stödundervisning (punkt 43) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 43borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 9och avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkandena 3 och 5 samt2004/05:Ub480 yrkande 21.StällningstagandeEn översyn bör göras av hur stödet som eleven harrätt till enligt grundskoleförordningen skallstärkas. Om vi ser på hur det fungerar på högskoloroch universitet i jämförelse med grundskola ochgymnasieskola är skillnaderna stora. fårstudenter på högskolan hjälp med t.ex. förlängd tidför examina, tillgång till andra examinationsformer,pedagogiskt datorstöd, extra stöd från läraren genomextra undervisning, anteckningshjälp,läromedelsutveckling etc. I får elevernaförlita sig till grundskoleförordningen och attskolan och kommunen tar sitt ansvar. Centerpartietbegär en översyn för att stärka det stöd som elevenhar rätt till enligt grundskoleförordningen.34. Tillsyn av stödinsatser (punkt 44) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 44 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 6.StällningstagandeNär elever avverkat i utan att nåmålen i basämnen, skall huvudmannenrapportera detta till en nationell skolinspektiontillsammans med uppgifter om vilka åtgärder somvidtagits. Om den nationella skolinspektionenbedömer att det är oklart huruvida skolan getteleverna den undervisning och det stöd de har rätttill, skall en tillsyn inledas. Syftet är att rättatill eventuella brister i skolans arbete, så attfler elever inte drabbas av bristande undervisningeller stöd.35. Tidiga stödinsatser (punkt 45) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 45 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 25.StällningstagandeTidiga stödinsatser måste sättas in för de eleversom riskerar att inte nå målen. Det är attkunskapsmålen kan nås som är det viktiga, inte iförsta hand vilken tid det tar.Redan i dag finns en formell möjlighet tillextraår i skollagen för elever som behöver, men denutnyttjas ytterst sällan. Extra insatser, stöd ellerskolår skall komma tidigt i ett barns skolgång föratt ge resultat. kommer extra stöd ofta försent, när problem blir uppenbara i samband med attde första betygen ges i åttonde klass.36. Barn med svårigheter i det socialasamspelet (punkt 46) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 46 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub479 yrkande 72004/05:Ub480 yrkande 23och avslår motion2004/05:Ub281.StällningstagandeEn utredning bör göras rörande utbildningen för des.k. De s.k. bokstavsbarnen står fören stor del av ökningen i särskolan. Särskolan ärtill för barn med en utvecklingsstörning, barn somsaknar den intellektuella förmågan att klaragrundskolan. Bokstavsbarnen tillhör oftast intedenna kategori. De kan ha en hög intellektuellkapacitet men saknar förmåga till socialt samspel.Självklart skall inte dessa barn placeras isärskola. Den ordinarie skolan måste möta dessabarns behov.Vi vill här framhålla den lilla gruppens betydelseför god inlärning. Speciellt de elever som harsociala svårigheter har möjlighet att få studiero ien lugnare miljö.37. IT vid undervisning av barn som lider avdyslexi (punkt 47) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 47 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub302 yrkande 6.StällningstagandeMöjligheterna att använda IT vid undervisning avbarn som lider av dyslexi måste utvecklas. Dessaelever kan på ett helt annat sätt hantera bokstäveroch siffror när de förmedlas elektroniskt.38.