bet · GT01KrU4 · 2005-11-17 00:00:00 — Beträffande önskemålet i motion 2005/06:Kr5 (c) om att den nya språkvårdsorganisationen bör ges i uppdrag att ta fram ett program för nordisk språkgemenskap anser utskottet att man bör avvakta med sådana uppdrag till dess att den nya organisationen varit verksam . Utskottet avstyrker således motion 2005/06:Kr5 (c) yrkande 3. När det gäller övriga yrkanden vill utskottet lyfta fram vikten av en långsiktig strategi för att öka språkförståelsen i . Ett sätt att förbättra språkförståelsen kan som motionärerna framhåller vara att tidigare exponera yngre barn för de nordiska språken. Utskottet anser dock att det inte bör ankomma på att detaljstyra frågor av detta slag. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:Kr5 (c) yrkande 1 och 2005/06:Kr321 (s) yrkandena 1 och 2. Svenska språkets ställning i EU Utskottets förslag i korthet Motionsförslag som går ut på att i större utsträckning värna svenskans ställning och bruk inom EU avstyrks. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). I EU finns 21 officiella språk och arbetsspråk. Att ett språk har ställning som officiellt språk och arbetsspråk innebär bl.a. att finns tillgängligt på detta språk. Regelverket är gällande rätt för EU-medborgarna. Vidare har varje medborgare rätt att skriva till en EU-institution och få svar på sitt eget officiella språk. I riktlinjer för handläggning av EU-frågor ingår ett cirkulär nr 6 med riktlinjer för att främja svenska språkets ställning i EU-samarbetet. Dessa riktlinjer ska tillämpas i förhållande till samtliga organ i EU där den representeras, oavsett om företräds av medlemmar av regeringen eller tjänstemän från eller en myndighet. Översättningar sker av alla förslag till rättsakter inför beslut, liksom av arbetspapper under beslutsprocessen och av andra diskussionsunderlag och policydokument som vitböcker och grönböcker. Efter initiativ från har en ny ordning genomförts i EU när det gäller tolkning i rådsarbetsgrupper. Den går ut på att tolkning mellan alla språk ska tillhandahållas vid möten på ministernivå, och i ett begränsat antal arbetsgrupper på tjänstemannanivå där behovet är särskilt stort. Detta finansieras av EU:s budget. Antalet arbetsgrupper som arbetar utan tolkning utökas. Det handlar om flera arbetsgrupper på det utrikespolitiska området och för övergripande frågor, där alla deltagare förväntas kunna engelska och franska. För övriga arbetsgrupper på tjänstemannanivå infördes ett system där medlemsländerna i förväg får ange vilken tolkning de önskar och sedan betala för det. Varje medlemsland tilldelas en pott ur EU:s budget som bör räcka för att täcka en avsevärd del av kostnaderna. Vill medlemsländerna ha tolkning därutöver får de bekosta den själva. Om ett land inte fullt utnyttjar sin pott, kan huvuddelen av återstående medel användas för att bidra till att täcka landets kostnader för resor till möten i rådet. Moderata samlingspartiet anför i motion 2005/06:Kr2 att det är av central betydelse att svenska språkets ställning inte undergrävs inom Europeiska unionen. Enligt motionärerna är det viktigt att med större kraft än värnar om svenskans ställning och bruk inom EU och att man i instruktionerna för svenska delegater och tjänstemän inom EU inskärper att det inte ligger i vårt nationella intresse att bereda vägen för engelskan som ett överordnat arbetsspråk inom unionen. Att få tala och läsa sitt eget språk vid förhandlingar är enligt motionärernas mening en självklar rättighet, och bör i detta sammanhang samarbeta med andra mindre länder som inte heller talar engelska, tyska eller franska (yrkande 2). I motion 2005/06:Kr8 påtalar liberalerna att det i olika EU-sammanhang visat sig att tolkning från och till svenska inte tillhandahållits i den utsträckning som begärt eller att s.k. relätolkning tillämpats, dvs. tolkning från svenska har skett via ett annat språk. Detta är, anser motionärerna, oacceptabelt. Regeringen måste därför enligt deras mening ställa högre krav på kommissionen, så att svenska politiker och tjänstemän kan använda sitt modersmål i umgänget med EU (yrkande 12). påpekar i motion 2005/06:Kr4 att översättningarna till och från svenska inom EU minskat drastiskt. Motionärerna anför att det på grund av finns risk för att svenskan inte får behålla sin ställning som officiellt språk i EU. Motionärerna framhåller att det torde bli lättare för de svensktalande som arbetar inom EU att använda sig av det svenska språket om svenska språket lagstadgades som officiellt språk i (yrkande 2). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är av vikt att värna svenska språkets ställning inom EU. Inte minst av rättssäkerhetsskäl är det nödvändigt att EU:s medborgare ska kunna ta del av den EU-lagstiftning de måste följa på sitt modersmål. Dessutom har medborgarna rätt till insyn i EU:s verksamhet och också rätt att påverka dess verksamhet. Inte heller här får språket vara ett hinder. Behovet av att kunna använda svenska språket i alla EU-sammanhang måste dock vägas mot de kostnader som tolknings- och översättningsverksamheten ger upphov till. I betänkandet Mål i mun anges att kostnaderna för all översättning och tolkning i hela EU uppgick till strax , vilket motsvarade av EU:s totala administrativa budget och av hela EU-budgeten (Europeiska kommissionens översättningstjänst, 2001). Det är således viktigt att avgöra i vilka EU-sammanhang och i vilken utsträckning som tolkning och översättning bör ske. Regeringen har i sina riktlinjer för att främja svenska språkets ställning i EU-samarbetet angett att syftet med språkpolicy är att förmå EU:s institutioner att ta sitt fulla ansvar för tolkning och översättning. Såväl enskilda som myndigheter måste enligt riktlinjerna ha möjlighet att använda svenska vid kontakter med EU:s institutioner i enlighet med gällande regler. Detta kräver enligt regeringen ett konsekvent och målmedvetet agerande på alla nivåer av såväl politiker som tjänstemän. Vidare gäller principen att svenska folkvalda representanter vid möten i EU:s institutioner ska kunna använda sitt modersmål. Valet av dessa representanter får inte avgöras av deras språkkunskaper. För tjänstemän som har som professionell uppgift att företräda i internationella förhandlingar måste det dock krävas att de är kapabla att utföra detta arbete på flera språk. Vid arbetet i rådsarbetsgrupper har tjänstemännen möjlighet att påverka när de vill ha tolkning. Syftet med detta tolkningssystem är att anpassa tolkning till de faktiska behov som finns. Utskottet förutsätter att vid bedömningen av tolk- och översättningsbehov värnar svenska språkets ställning samt ser till att alla regeringens representanter får den tolk- och översättningshjälp som behövs. Utskottet förutsätter också att regelbundet ser över att tillräcklig tolk- och översättningshjälp faktiskt tillgodoses. De riktlinjer som regeringen dragit upp för att främja svenska språkets ställning i EU slår också fast att det krävs ett konsekvent och målmedvetet agerande på alla nivåer av såväl politiker som tjänstemän. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionerna 2005/06:Kr2 (m) yrkande 2 och 2005/06:Kr8 (fp) yrkande 12. I motion 2005/06:Kr4(c) framhålls att det torde bli lättare för de svensktalande som arbetar inom EU att använda sig av svenska om det i lag slås fast att det svenska språket är officiellt språk i . Utskottet delar inte denna uppfattning eftersom svenska språket redan är ett officiellt språk och arbetsspråk i EU. Det kan tilläggas att en förändring av detta förhållande kräver en fördragsändring, vilket i sin tur kräver enhällighet bland medlemsstaterna. Utskottet avstyrker motion2005/06:Kr4 (c) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att EU-språkvården bör behållas i . Utskottet ser också positivt på regeringens avsikter att verka för att EU:s institutioner arbetar för enklare, begripligare och klarare texter samt för att svenska EU-texter förbättras. Motionsförslag med begäran om en redogörelse för vilka konkreta åtgärder regeringen avser att vidta avstyrks. Jämför reservation 6 (m). Regeringens bedömning är att EU-språkvården bör behållas i . Den bör fortsätta att dels verka för att EU:s institutioner arbetar för enklare, begripligare och klarare texter, dels förbättra svenska EU-texter genom rådgivning, riktlinjer och utbildning. Moderata samlingspartiet erinrar i motion 2005/06:Kr2 om att regeringen i propositionen anger att uppmärksamheten bör koncentreras på att påverka institutionerna att dels vidta åtgärder för att källtexterna på engelska eller franska utformas så klart och enkelt som möjligt, dels samverka med de svenska översättarna för att få översättningar av bra kvalitet. Motionärerna efterlyser dock en redogörelse för vilka konkreta åtgärder som man avser vidta för att höja EU-texternas kvalitet och läsbarhet (yrkande 3). Utskottet delar regeringens bedömning att EU-språkvården bör behållas i . Utskottet ser också positivt på regeringens avsikter att verka för att EU:s institutioner arbetar för enklare, begripligare och klarare texter samt för att svenska EU-texter förbättras. Kvalitén på EU-texterna säkerställs av genom rådgivning, riktlinjer och utbildning samt genom ett omfattande granskningsarbete vid översättningar av rättsakter. Detta arbete som sker löpande i kontakter med svenskspråkiga översättare och språkgranskare i institutionerna avser regeringen att bevaka särskilt. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:Kr2 (m) yrkande 3. Språkundervisning för elever med utländsk bakgrund Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att de insatser som görs för att förstärka språkundervisningen för elever med utländsk bakgrund och för de nationella minoriteterna bör fortsätta samt att språkens roll inom svensk undervisning bör stöttas. Utskottet avstyrker motionsförslag med hänvisning till att de enligt utskottets uppfattning ligger i linje med såväl utskottets som regeringens uppfattning. Jämför reservation 7 (fp). Regeringen konstaterar att undersökningar visar att det finns en rad brister i modersmålsundervisningen och i undervisningen i svenska som andraspråk. Ämnenas generellt låga status och bristen på behöriga lärare är kanske det som enligt regeringen framträder tydligast. Regeringen har med anledning av de konstaterade bristerna vidtagit flera åtgärder för att förbättra skolsituationen för elever med utländsk bakgrund. De insatser som görs för att förstärka språkundervisningen för dessa elever och för de nationella minoriteterna bör enligt regeringen fortsätta. Vidare bör modersmålsundervisningens status höjas och innovativa lösningar på området stödjas som man bör satsa på svenskundervisningen för elever med annat modersmål än svenska. I propositionen konstateras vidare att kunskaper i flera språk blir allt viktigare i och med att i ett globalt perspektiv är ett litet språkområde och att det internationella utbytet på alla områden ökar. Regeringen gör därför bedömningen att språkens roll inom svensk utbildning bör stärkas. I motion 2005/06:Kr6 av och (båda fp) framhåller motionärerna betydelsen av modersmålsundervisning. Motionärerna konstaterar att rätten till undervisning är viktig för att kunna hålla sitt modersmål levande och för språkets utveckling (yrkande 1). (fp) lyfter i motion 2005/06:Kr7 fram samhällets behov av flerspråkighet. En djup och nyanserad kunskap om majoritetens språk får inte enligt motionären ses som uttryck för förtryck av samhällets andra språk - minoriteternas och migrationens språk. Andra språk som redan lever i samhället ska inte heller betraktas som farliga för majoritetens språk eller för varandra. Motionären anser att vår tid antagligen är första akten i en utveckling som för alla världens folk mot flerspråkighet. I en sådan tid behöver vi alla fördjupade och förnyade kunskaper om både majoritetens och minoriteternas samt migrationens språk (yrkande 1). I samma motion yrkande 2 konstaterar motionären att det nu talas många språk i . Hon anser därför att arbetet med majoritetens språk bör intensifieras på alla nivåer, i förskola, skola, högskola och universitet. Kraven på elever med svenska som andraspråk är stora. Dessa elever måste hålla jämna steg med de barn som har svenska som förstaspråk, och de måste inhämta det försprång som barn med svenska som förstaspråk har. Det är enligt utskottet viktigt att inse att andraspråksinlärning kräver mycket tid och arbete från elevens sida och ställer stora krav på lärarinsatser. Forskning visar att utvecklingen av andraspråksfärdigheten går snabbare om man får undervisning på sitt modersmål. Den visar också att om modersmålet får utvecklas har det även stor betydelse för lärandet i ett mer övergripande perspektiv och för den kulturella identiteten (se bl.a. , 2001; 1997). Som regeringen konstaterar visar en rad färska kartläggningar att det finns stora brister i undervisningen i svenska som andraspråk och i modersmålsundervisningen. Det krävs som regeringen påpekar bl.a. fler utbildade lärare, attitydförändringar och även läromedel. Utskottet ser positivt på de åtgärder som vidtagits för att försöka förbättra skolsituationen för elever med utländsk bakgrund, bl.a. vad avser utbildningssatsningar riktade mot lärare i svenska som andraspråk. Utskottet välkomnar också de satsningar som föreslagits i budgetpropositionen för skolor i segregerade områden och de insatser som regeringen redovisar som bör vidtas framöver bl.a. i form av en höjning av modersmålsundervisningens status. Intresset för att studera andra främmade språk än engelskan tycks minska i . Detta är enligt utskottet oroande. Utskottet delar därför regeringens bedömning att språkens roll inom svensk utbildning bör stärkas och att alla goda krafter måste samverka för att motivera och stimulera fler elever att lära sig fler språk. I likhet med anser utskottet att det är viktigt med ett mångspråkigt samhälle och att kunskaper i flera språk är en stor tillgång. Det är också viktigt som motionären framhåller att inte språken ställs mot varandra utan kan utvecklas och berika varandra. Motionerna2005/06:Kr6 (fp) yrkande 1 samt 2005/06:Kr7 (fp) yrkandena 1 och 2 ligger enligt utskottets uppfattning i linje med såväl utskottets som regeringens uppfattning varför de inte kräver någon åtgärd utan avstyrks. Vikten av svenskundervisning i utlandet och svensk utlandsundervisning Utskottets bedömning i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att undervisning i svenska språket i utlandet liksom svensk undervisning på förskole-, grundskole- och gymnasienivå i utlandet stärker kunskapen om och intresset för . Verksamheterna bidrar också till att det svenska språket stärks. Utskottet delar även regeringens bedömning att mål och prioriteringar för statens stöd till svenskundervisning på högskolenivå i utlandet bör ses över. Undervisning i svenska språket har länge förekommit vid utländska lärosäten. Högskoleundervisning omfattar både språk- och litteraturkurser. Svenskundervisningen har en tydlig Sverigefrämjande karaktär genom att den sprider och stärker kunskapen om och intresset för . Svensk utlandsundervisning bedrivs med statligt stöd på en mängd platser runt om i världen i olika omfattning och under skiftande förutsättningar. Syftet med det statliga stödet är att tillhandahålla undervisning för svenska elever i förskoleklass och på grundskole- och gymnasienivå. För svenska elever som går i utländska skolor avser stödet undervisning i svenska språket och om . Dessa verksamheter stärker enligt regeringens bedömning kunskapen om och intresset för samt bidrar till att det svenska språket stärks. Det statliga stödet till svenskundervisning på högskolenivå i utlandet styrs huvudsakligen av de initiativ utländska lärosäten tar och av de behov dessa har. har situationen förändrats i flera länder främst genom nedskärningar och hårdare prioriteringar på berörda universitet och högskolor. Regeringen gör bedömningen att en närmare analys av mål och prioriteringar bör göras när det gäller stödet till svenskundervisning på högskolenivå i utlandet. Även frågan om ett samlat ansvar för de åtgärder som riktas mot undervisningen i svenska språket bör belysas. Regeringen avser att tillsätta en utredning för dessa frågor. Utskottet delar regeringens bedömning. Tillgången till barn- och ungdomslitteratur på andra språk än svenska Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att tillgången till barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska bör öka. Utskottet ser också positivt på regeringens uppdrag till att ge ut en barnbokskatalog med information om barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska. Motionsyrkanden om kartläggning av utgivning och distribution av litteratur på invandrarspråk avstyrks liksom förslag om att fler böcker än bör översättas till svenska från andra språkområden än engelskan. Jämför särskilt yttrande 2 (v). Tillgång till barnböcker på andra språk än svenska är enligt regeringens bedömning viktig för att ge föräldrar, förskolor m.fl. möjlighet till sagostunder på barnens modersmål. Regeringen gör därför bedömningen att tillgången till barnböcker bör öka och att särskilda insatser bör vidtas i detta syfte. Insatserna ska även gälla de nationella minoritetsspråken. bör därför enligt regeringen ges i uppdrag att återkommande samla in uppgifter och publicera information om barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska på motsvarande sätt som för barn- och ungdomslitteratur på svenska. efterlyser i motionerna 2004/05:Kr248 yrkande 6 och 2005/06:Kr336 yrkande 7 en kartläggning av vilka behov som finns och vilka åtgärder som krävs för att förbättra situationen för utgivning och distribution av litteratur på invandrarspråken. I förstnämnda motion yrkande 7 efterlyses en liknande kartläggning rörande de nationella minoriteterna. I motion 2005/06:Kr336 yrkande 8 anför vidare att man i samband med kartläggningen rörande invandrarspråk särskilt bör undersöka vilka möjligheter som finns till en nordisk samordning av utgivning och eventuellt översättning till invandrarspråk. Det krävs dessutom enligt kraftfulla åtgärder för att säkerställa att det översätts betydligt fler böcker än till svenska från andra språkområden än engelska, som svarar för . Detta gäller särskilt litteratur på de nationella minoritetsspråken och olika invandrarspråk (2004/05:Kr248 yrkande 5). Inom ramen för litteraturstödet finns möjligheter att få ersättning för utgivning och distribution av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. När det gäller utgivning och distribution av litteratur på de nationella minoritetsspråken kan nämnas att enligt regleringsbrev ska nationella minoriteter särskilt beaktas och av anslaget användas för att främja utgivning av nationella minoriteters litteratur. Enligt inhämtad uppgift har en relativt god bild av aktörerna när det gäller de nationella minoritetsspråken. När det gäller invandrarspråken i övrigt är bilden inte lika klar; där finns betydligt fler förlag som söker stöd. har vidtagit åtgärder för att förbättra möjligheterna för utgivning och distribution av litteratur på invandrarspråk, och då särskilt när det gäller barn- och ungdomslitteratur. tog initiativ till en inventering av de barn- och ungdomsböcker som fanns på andra språk än svenska och som gavs ut på förlag i . Utskottet ser positivt på regeringens avsedda satsning på att öka tillgången till barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska. Genom att även kommer att ge ut en barnbokskatalog med information om barn- och ungdomsböcker på dessa språk kommer de att synliggöras på ett helt annat sätt än och kan därmed få en ökad spridning. Regeringen redovisar i budgetpropositionen att den har för avsikt att återkomma till i budgetpropositionen i frågan om en fördjupad analys av stödformerna inom anslaget Litteraturstödet. Med hänvisning härtill och till vad som ovan redovisats avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Kr248 (v) yrkande 5 och 7 samt 2005/06:Kr336 (v) yrkandena 7 och 8. Beträffande motionsyrkandet om att fler böcker än bör översättas från andra språkområden än engelska kan erinras om att redan uppmärksammat de önskemål som motionärerna tar upp och att det finns en ambition och en prioritering på som svarar mot vad motionärerna eftersträvar. Utskottet avstyrker därför motion 2004/05:Kr248 (v) yrkande 6. Ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att en ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker bör stödjas och att den bör spegla olika språkområden och världsdelar. Utskottet avstyrker motionsyrkanden om att ge ut klassiska verk på danska, norska och finska med hänvisning till att den nordiska språkgemenskapen bör främjas i ett annat sammanhang. utkom med statligt stöd 100 titlar i serien Alla Tiders Klassiker för bruk i grund- och gymnasieskolan. Statligt stöd utgår fortlöpande från till förlagen för nytryck, distribution och marknadsföring av dessa böcker. Serien ger skolorna möjlighet att till ett lågt pris köpa in klassuppsättningar för att undervisa i litteraturämnet och för att stimulera läsintresse. Regeringens bedömning är att bör ges i uppdrag att ta initiativ till och stödja en ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker där litteraturen ska avspegla olika språkområden och världsdelar. En ambitionsnivå bör enligt regeringen vara att 50 klassiska verk ges ut . Det nuvarande litteraturstödet föreslås i budgetpropositionen förstärkas med för att inrymma den nya utgivningen. () delar i motion 2005/06:Kr5 regeringens bedömning att ytterligare 50 klassiska verk bör ges ut . Motionären anser att minst ett verk bör ges ut på danska, norska respektive finska i denna serie. Motionären framhåller att det är väl motiverat med tanke på den bristande tillgången till litteratur på originalspråk från våra nordiska grannländer (yrkande 4). I en motion från allmänna motionstiden, 2005/06:Kr249 av (), framhålls vikten av tillgång till klassiker inom litteraturen från olika världsdelar. Dagens skolelever och alla andra som på olika sätt vill berika sig bör enligt motionären få tillgång till klassiker från alla världens hörn (yrkande 1). Motionären anser att en utredning bör tillsättas för att se över hur man kan göra detta möjligt (yrkande 2). Utskottet delar regeringens bedömning att en ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker bör stödjas och att den bör spegla litteratur som kommer från olika språkområden och världsdelar. Utskottet anser inte att man i detta sammanhang även bör främja den nordiska språkgemenskapen på det sätt som efterlyses i motion 2005/06:Kr5 (c); det bör enligt utskottet göras i ett annat sammanhang. Utskottet avstyrker därmed motion 2005/06:Kr5 (c) yrkande 4. Motion 2005/06:Kr249 (mp) yrkandena 1 och 2 får med hänsyn till regeringens ovan redovisade planer anses tillgodosedd, varför den avstyrks. Arbetsplatsen viktig för ovana läsare Utskottets bedömning i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att bör ges i uppdrag att stödja långsiktiga läsfrämjandeprojekt. Utskottet utgår från att uppdraget innebär att stöd lämnas till projektet för mig, pappa! och andra projekt som vänder sig till grupper där läsandet minskar. Utskottet stöder även regeringens bedömning att En bok för alla AB bör ges fortsatt uppdrag att undersöka hur litteratur och läsning ytterligare kan främjas på arbetsplatserna genom t.ex. arbetsplatsbibliotek. Regeringen anför att tillgången till litteratur och läsning via arbetsplatsen är en viktig väg att gå för att nå ovana läsare. Regeringen konstaterar att projektet för mig, pappa! är ett framgångsrikt läsfrämjande projekt. Projektet startades av En bok för alla i syfte att få män inom att läsa mer böcker och därmed ge pojkar manliga förebilder. Regeringens bedömning är att bör ges i uppdrag att inom ramen för läsfrämjande verksamhet och arbetet med kultur i arbetslivet särskilt stödja långsiktiga projekt som Läs för mig, pappa!