bet · GS01FIU27 · 2005-05-19 00:00:00 — behandlar i betänkandet regeringens proposition 2004/05:142Marknadsmissbruk. Regeringen föreslår en ny lag om straff förmarknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. Lagen genomför bl.a.EG-direktivet om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan(marknadsmissbruksdirektivet). Syftet med marknadsmissbruksdirektivet äratt säkerställa finansmarknadernas integritet i EU och höja investerarnasförtroende för dessa marknader.Marknadsmissbruk omfattarinsiderhandel,obehörigt röjande av insiderinformation ochotillbörlig marknadspåverkan.Regeringen föreslår att förbuden mot insiderhandel och röjande avinsiderinformation ska gälla för alla som har tillgång till insiderinformation,oavsett hur och i vilken egenskap personen har fått tillgång tillinformationen. Det straffbara området utvidgas också genom att redanförsök till insiderhandel blir straffbart, liksom oaktsamt röjande avinsiderinformation. Det nya brottet otillbörlig marknadspåverkan täckerflera fall än det nuvarande otillbörlig kurspåverkan genom att brottetinte behöver begås i själva handeln utan också kan begås t.ex. genomspridande av falska rykten. En annan viktig skillnad är att det nyabrottet inte kräver att gärningsmannen har haft s.k. direkt uppsåt, dvs.handlat i avsikt att otillbörligt påverka kursen. Det kravet har oftagett upphov till bevissvårigheter för åklagarna.Vidare föreslås att företag som ger ut analyser och investeringsförslagsom är riktade till allmänheten och som gäller finansiella instrumentmåste se till att presentationen är saklig och rättvisande och attföretaget redovisar alla eventuella intressen eller intressekonfliktersom företaget kan ha med avseenden på de finansiella instrument sombehandlas. Syftet med dessa regler är bl.a. att hindra att denna typ avinformation till allmänheten används för otillbörlig marknadspåverkan.Regeringen föreslår vissa ändringar i lagen om anmälningsskyldighet förvissa innehav av finansiella instrument. Förbudet mot korttidshandelersätts med ett generellt förbud för vissa personer med insynsställningatt handla med bolagets aktier före varje delårsrapport.Möjligheterna att upptäcka och beivra marknadsmissbruk föreslås ökas bl.a. på följande sätt. Alla börsbolag ska fortlöpande föra förteckningaröver alla personer som arbetar för dem och som har tillgång tillinsiderinformation. Förteckningarna ska uppdateras så snart förhållandenaändras. Det införs också en skyldighet att rapportera misstänkta fallav marknadsmissbruk till . När en person som arbetarför ett bolag har handlat med bolagets aktier ska det alltså framgå avförteckningen om personen hade tillgång tillinsiderinformation.Den nya lagen och övriga lagförslag föreslås träda i kraft den 1 juli2005.Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och föreslår att riksdagenantar regeringens lagförslag.Utskottets förslag till riksdagsbeslutEn ny lag om marknadsmissbrukRiksdagen antar de av regeringen framlagda förslagen till1. lag om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument.3. lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument,4. lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse,5. lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet,6.lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiellainstrument,7. lag om ändring i lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissainnehav av finansiella instrument.Därmed bifaller proposition 2004/05:142 i denna del.Stockholm den 19 maj 2005På finansutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), SoniaKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), ChristerNylander (fp), (), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI proposition 2004/05:142 Marknadsmissbruk föreslår regeringen attriksdagen antar regeringens förslag till bl.a. lag om straff förmarknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. Regeringens förslagåterges i bilaga 1 och lagförslagen i bilaga 2.Ingen motion har väckts i ärendet.För att uppnå en lagteknisk samordning mellan förslagen i den häraktuella propositionen 2004/05:142 och i proposition 2004/05:144 harfinansutskottet till justitieutskottet överlämnat ett lagförslag iproposition 2004/05:142, nämligen punkt 2 avseende ändring i sekretesslagen(1980:100). Denna lag är också föremål för ändringsförslag i proposition2004/05:144 Internationell rättslig hjälp i brottmål: Tillträde till2000 års m.m, som ska besluta om senare undervåren 2005 (bet. 2004/05:JuU33).BakgrundGällande reglerI dag finns reglerna om marknadsmissbruk samlade i insiderstrafflagenoch lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiellainstrument (anmälningsskyldighetslagen). Lagarna trädde i kraft den 1januari 2001. Den första lagstiftningen i som syftade till attmotverka insiderhandel kom till genom lagen omregistrering av aktieinnehav. Den innebar en skyldighet för vissapersoner att anmäla innehav av vissa aktier m.m. till Värdepapperscentralen.Ett direkt förbud mot insiderhandel infördes först . Lagstiftningenhar därefter stegvis utvecklats för att motverka marknadsmissbruk.Förbudet mot insiderhandel motiveras i allmänhet med att det är viktigtmed ett stort förtroende för värdepappersmarknadens funktionssätt föratt kunna behålla en gynnsam utveckling av marknaden (se t.ex. prop.1990/91:42 s. 38).Personer med insynsställning i marknadsnoterade bolag är skyldiga attanmäla sina innehav av aktier m.m. i bolaget till ett register som äroffentligt. Syftet med anmälningsskyldigheten är dels dess betydelseför kontrollen av handelsförbudets efterlevnad, dels dess avhållandeeffekt.Övervakningen av att reglerna i insiderstrafflagen följs sker genom ettsamarbete mellan , marknadsplatserna, värdepappersinstitutenoch Ekobrottsmyndigheten.MarknadsmissbruksdirektivetEG-direktivet om insiderhandel och otillbörlig marknadspåverkan(marknadsmissbruksdirektivet) ersätter insiderdirektiv.Finansmarknadernahar utvecklats och förändrats mycket sedan insiderdirektivet antogs. EUantog därför ett nytt direktiv om insiderhandel ochmarknadsmissbruk. Direktivet innebär att harmoniseringen ökar avinsiderlagstiftningen inom EU och medför i flera avseenden en mer omfattandereglering än den som finns . Medlemsstaternas lagstiftning visarbetydande olikheter. Direktivet innebär i huvudsak en utvidgning avbestämmelserna i insiderdirektivet samt en reglering på europeisk nivåav otillbörlig marknadspåverkan. Med otillbörlig marknadspåverkan avsesatt en aktör bl.a. genom transaktioner, handelsorder eller informationsspridningger falska eller vilseledande signaler till värdepappersmarknaden omtillgång, efterfrågan eller pris på finansiella instrument. Otillbörligmarknadspåverkan är således ett vidare begrepp än otillbörlig kurspåverkanenligt insiderstrafflagen och påminner närmast om brottsbalkensbestämmelser om svindleri. En annan nyhet är att direktivets räckvidd inteär begränsad till transaktioner som genomförs på en marknadsplats ellergenom en yrkesmässigt verksam mellanhand, utan även omfattar direktatransaktioner mellan två parter. Däremot är direktivets räckvidd på detsättet begränsad i jämförelse med insiderstrafflagen, att direktivetsbestämmelser i stort sett bara gäller aktier som är godkända för handelpå en reglerad marknad och instrument som är relaterade till sådanaaktier. Förbuden i direktivet gäller såväl fysiska som juridiska personer.Utöver definitioner och förbud innehåller direktivet även bestämmelsersom syftar till att förebygga marknadsmissbruk samt att underlättaupptäckt och utredning av sådant missbruk. Bland dessa bestämmelser kannämnas en skyldighet för emittenter av finansiella instrument att såsnabbt som möjligt offentliggöra insiderinformation, liksom en skyldighetför personer som yrkesmässigt utför transaktioner med finansiellainstrument att anmäla misstankar om insiderhandel och otillbörligmarknadspåverkan till den behöriga myndigheten. Direktivet innehåller vidarebestämmelser om skyldighet för personer i ledande ställning att anmälavissa innehav av finansiella instrument och om offentliggörande av anmäldinformation.Varje medlemsstat ska utse en central behörig administrativ myndighetsom är ansvarig för att se till att bestämmelser som antas enligtdirektivet efterlevs.Utskottets övervägandenEn ny lag om marknadsmissbrukUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens förslag om bl.a. en ny lag om straffför marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. att förbuden mot insiderhandel och röjande av insiderinformationska gälla för alla som har tillgång till insiderinformation, oavsetthur och i vilken egenskap personen har fått tillgång till informationen.Det straffbara området utvidgas också genom att redan försök tillinsiderhandel blir straffbart.Finansutskottet tillstyrker också att företag som ger investeringsförslagtill allmänheten och som gäller finansiella instrument måste se tillatt presentationen är saklig och rättvisande. Utskottet tillstyrkervidare förslaget att förbudet mot korttidshandel ersätts med ett generelltförbud för vissa personer med insynsställning att handla med bolagetsaktier före varje delårsrapport. Utskottet tillstyrkeratt lagförslagen ska träda i kraft . Förslaget innebäratt EG-direktivet om marknadsmissbruk införlivas i svensk lagstiftning.PropositionenEn ny lag om marknadsmissbrukRegeringen föreslår att de nya bestämmelserna om straff för marknadsmissbruktas in i en ny lag som ersätter gällande insiderstrafflag.Regeringen anför bl.a. att de nya reglerna om insiderbrotten ochotillbörlig marknadspåverkan inte innebär några radikala förändringar. Denuppläggning av lagtexten som regeringen har funnit lämpligast innebäratt de flesta av paragraferna i insiderstrafflagen ändras och att allaändrade paragrafer får ny beteckning. Regeringen föreslår därför mer avpraktiska skäl, i stället för ändringar i insiderstrafflagen, en ny lagom straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiellainstrument.PersonkretsarRegeringen föreslår att nuvarande reglering som innebär att insiderstrafflagensuppdelning i personkretsar tas bort. Förbudet att handla själv ellerråda andra föreslår regeringen i stället ska omfatta alla som förfogaröver insiderinformation, oavsett i vilken egenskap och på vilket sättde har fått del av informationenRegeringen anför att de personer som kan fällas till ansvar förinsiderbrott är uppdelade i tre olika personkretsar i insiderstrafflagen.Enligt marknadsmissbruksdirektivet ska den som förfogar överinsiderinformation som t.ex. ledande befattningshavare och anställd förbjudasatt utnyttja insiderinformationen vid handel med finansiella instrument.Denna grupp brukar i kallas den första personkretsen och finnstillsammans med den andra personkretsen, aktieägare som förfogar överinsiderinformation, reglerad i insiderstrafflagen. Avmarknadsmissbruksdirektivetframgår att samma förbud ska tillämpas på andra personer som harinsiderinformation när dessa insett eller bort inse att det var fråga ominsiderinformation. I finns motsvarande bestämmelse i 3 §insiderstrafflagen, och denna grupp brukar kallas den tredje personkretsen.Regeringen anför vidare att kretsen av personer som omfattas av deolika förbuden i insiderlagstiftningen successivt har utvidgats. Tidenär nu enligt regeringen mogen att slå fast som en generell princip attingen får handla på insiderinformation. Regeringen föreslår därför attuppdelningen i personkretsar avskaffas och att reglerna omfattar varoch en som har insiderinformation.Att utnyttja insiderinformationRegeringen föreslår att nuvarande formulering av förbudet mot insiderhandelbehålls med det tillägget att den som har insiderinformation som beståri vetskap om egen brottslig verksamhet ska omfattas av bestämmelserna.Regeringen anser således att dagens utformning av förbudet mot insiderhandelbör behållas och att den som "får" insiderinformation ska omfattas avbestämmelsen. Regeringen anför att avsikten med marknadsmissbruksdirektivetär att även vetskap om egen brottslig verksamhet ska omfattas av förbudetatt utnyttja insiderinformation för att handla med finansiella instrument.Det bör därför enligt regeringen göras ett tillägg i lagen med innebördenatt bestämmelserna även ska omfatta den som har insiderinformation sombestår i vetskap om egen brottslig verksamhet.Vårdslöst insiderförfarandeRegeringen föreslår att ansvar för vårdslöst insiderförfarande skainträda redan vid oaktsamhet. Regeringen anför att enligt gällandeinsiderdirektiv skulle medlemsstaterna föreskriva bl.a. förbud att handlaoch råda för den som "med full insikt i förhållandena" förfogade överinsiderinformation. Utgångspunkten i marknadsmissbruksdirektivet ärenligt regeringen att förbudet ska gälla den som "insett eller borde hainsett" att den information som innehas är insiderinformation. Detinnebär enligt regeringens tolkning att vid bedömningen av vad någoninsett eller borde ha insett ska hänsyn tas till vad en normal ochförnuftig person skulle ha insett eller borde ha insett med hänsyn tillomständigheterna.Regeringen föreslår - således för att bestämmelserna ska vara förenligamed direktivet och dess skärpning av synen på insiderhandel - attreglerna ändras så att straffbarhet inträder redan vid oaktsamhet medavseende på att det varit fråga om insiderinformation. Regeringen anföratt samhällets attityd mot förfaranden som har inslag av marknadsmissbrukhar skärpts.FörsöksbrottRegeringen föreslår att straffansvar införs för försök till insiderbrottoch grovt insiderbrott. Regeringen anför som skäl att enligtmarknadsmissbruksdirektivet ska även försök att förvärva och avyttra finansiellainstrument med utnyttjande av insiderinformation förbjudas. Försök tillinsiderbrott har inte varit straffbart i Sverige.RöjandeförbudetRegeringen föreslår att röjandeförbudet ska omfatta alla som uppsåtligenröjer information som han eller hon inser eller borde inse ärinsiderinformation utom i de fall då röjandet sker som ett normalt led ifullgörande av tjänst, verksamhet eller åliggande.När bestämmelsen om röjandeförbudet infördes ansågs det vara för omfattandeatt införa ett generellt förbud (se prop. 1999/2000:109 s. 56). Regeringenföreslår nu för att den svenska bestämmelsen om obehörigt röjande avinsiderinformation ska vara förenlig med direktivet att den kompletterasså att dels alla som har tillgång till insiderinformation omfattas,dels straffbarhet inträder redan när en person insett eller bort inseatt det är fråga om insiderinformation.Förbudet mot otillbörlig marknadspåverkanRegeringen föreslår att ett nytt brott, otillbörlig marknadspåverkan,ersätter brottet otillbörlig kurspåverkan och kan begås genom vilseledandeorder och transaktioner eller på andra sätt, t.ex. genom spridande avfalsk eller vilseledande information.Regeringen föreslår vidare att för otillbörlig marknadspåverkan skaockså den dömas som vid handel på värdepappersmarknaden eller annarsförfar på ett sätt som han eller hon borde inse är ägnat att påverkamarknadspris m.m.Regeringen anför som skäl att det straffbara området enligt nuvarandebestämmelse om otillbörlig kurspåverkan behöver utvidgas till att omfattaäven åtgärder som vidtas utanför värdepappersmarknaden men som fårinverkan där - t.ex. spridande av medvetet missvisandeinvesteringsrekommendationer- för att bestämmelsen ska överensstämma med marknadsmissbruksdirektivet.Regeringen anför vidare att det nuvarande kravet på avsikt bör tasbort eftersom marknadsmissbruksdirektivet kräver ingripande vid oaktsamheti viss utsträckning. Den som påverkar kursen fast han eller hon insereller borde inse att agerandet sänder vilseledande signaler till marknaden,kan dömas för otillbörlig marknadspåverkan även om det yttersta syftetmed hans eller hennes agerande är ett annat. Med otillbörlighet fårenligt regeringen förstås sådana förfaranden som inte har något legitimtsyfte och som är vilseledande eller kursmanipulativa.Offentliggörande av insiderinformationRegeringen föreslår att emittenternas löpande informationsplikt inträderredan då en ansökan om inregistrering eller notering lämnats in till enbörs eller auktoriserad marknadsplats. En skyldighet för börser ochauktoriserade marknadsplatser att vägra inregistrering eller noteringvid allvarliga överträdelser införs till följd av detta.Regeringen föreslår vidare att röjande av kursrelevant information tillutomstående medför skyldighet att offentliggöra informationen, om intemottagaren har tystnadsplikt.RapporteringsskyldighetRegeringen föreslår att värdepappersinstitut, börser och auktoriserademarknadsplatser ska rapportera till om detkan antas att en transaktion utgör eller har samband med insiderbrotteller otillbörlig marknadspåverkan. Regeringen föreslår vidare attFinansinspektionen ska överlämna informationen till åklagare.Ett företag som har lämnat sådan information får inte röja för kundeneller någon utomstående att så har skett. Regeringen föreslår också attden som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet åsidosätterrapporteringsskyldigheteneller bryter mot meddelarförbudet döms till böter.Regeringen anför att förslagen överensstämmer med bestämmelser imarknadsmissbruksdirektivet. Medlemsstaterna ska t.ex. föreskriva att varjeperson som yrkesmässigt utför transaktioner med finansiella instrumentutan dröjsmål ska meddela den behöriga myndigheten om personen har skälatt misstänka att en transaktion utgör insiderhandel eller otillbörligmarknadspåverkan. Rapportering ska göras utan dröjsmål när uppgiftslämnarenhar blivit medveten om att det finns rimliga skäl för misstanke ominsiderhandel eller otillbörlig marknadspåverkan.I likhet med penningtvättsbestämmelserna bör enligt regeringen ansvaretför rapporteringsskyldigheten åvila företaget (se prop. 1998/99:19 s.62 f.). Skyldigheten enligt penningtvättsbestämmelserna är straffsanktionerad,och straffansvaret är begränsat så att det i enlighet med principernaom företagaransvar träffar personer i ledande ställning och personersom ansvaret delegerats till. Regeringen bedömer att detsamma bör gällarapporteringsskyldigheten avseende insiderbrott och otillbörligmarknadspåverkan.Bestämmelser om investeringsrekommendationerRegeringen föreslår att den som yrkesmässigt utarbetarinvesteringsrekommendationeravsedda för spridning till allmänheten ska ange vem som står bakom enrekommendation, presentera informationen sakligt samt uppge intressenoch intressekonflikter som är ägnade att påverka förtroendet förrekommendationen. Den som yrkesmässigt sprider sådana rekommendationer somutarbetats av någon annan ska uppge sig som spridare av en rekommendation,redovisa gjorda ändringar samt se till att kraven som primärt ställspå den som utarbetar rekommendationen är uppfyllda.Bestämmelser om detta föreslår regeringen ska införas i lagen om handelmed finansiella instrument.Förteckning över personer med tillgång till insiderinformationRegeringen föreslår att i lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehavav finansiella instrument ska införas bestämmelser om att svenskaaktiebolag som gett ut fondpappersom noterats vid en börs eller auktoriserad marknadsplats ellersom är föremål för handel på en reglerad marknad i en annan stat inomEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet ellerför vilka en ansökan om sådan notering eller upptagande till handel harlämnats in,fortlöpande ska föra förteckning över fysiska personer som på grund avanställning eller uppdrag arbetar för bolaget och som har tillgång tillinsiderinformation som rör bolaget.Regeringen anför att bestämmelsen är ny, och enligt marknadsmissbruksdirektivetska det finnas en bestämmelse som bl.a. innebär att det ska upprättasförteckningar över personer som har tillgång till insiderinformation.Förteckningen ska ange vem som har tillgång till insiderinformation,vilken information det är fråga om och när personen fick tillgång tillinformationen. Det ska vara fråga om insiderinformation avseende avbolaget utgivna finansiella instrument. I många fall kan insiderinformationom ett annat bolags instrument också vara insiderinformation om detegna bolagets instrument. En större affär mellan två bolag kan varainsiderinformation avseende båda bolagens aktier, och detsamma gällerplaner på ett offentligt erbjudande om uppköp som är känt hos både detuppköpande bolaget och målbolaget.En annan typisk situation där skyldigheten att föra förteckning bliraktuell är inför bokslutskommunikéer och delårsrapporter där chefer förett företags olika avdelningar eller lokala anläggningar har informationom sin egen enhets del i den kommande rapporten, andra ledandebefattningshavare, informationsavdelningen och redovisningspersonal har kanskekunskap om rapporten i dess helhet. Samtliga dessa ska då tas med iförteckningen.Förteckningen ska uppdateras så snart förhållandena ändras. Personersom förs in i förteckningen ska underrättas om vad detta innebär. Deska t.ex. informeras om förbudet mot att handla med de finansiellainstrument som informationen avser samt förbudet mot att röja informationen.Skyldigheten att informera de berörda personerna är sanktionerad meden avgift.Regeringen gör den bedömningen att bestämmelsen får både en preventivverkan, åtminstone för dem som upptagits i förteckningen, och underlättarutredningen av misstänkt insiderhandel.Bolag som omfattasRegeringen föreslår att det som föreskrivs om aktiemarknadsbolag i lagenom anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrumentockså ska tillämpas på svenska aktiebolag som gett ut aktier som ärföremål för handel på en reglerad marknad i en annan stat inom Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES). Det som föreskrivs om fysiska personersom har insynsställning i aktiemarknadsbolag ska också tillämpas påfysiska personer som har insynsställning i sådana bolag som ska jämställasmed aktiemarknadsbolagKorttidshandelsförbudetRegeringen föreslår att vissa personer som har insynsställning i ettaktiemarknadsbolag inför en ordinarie delårsrapport inte får handla medaktier i bolaget innan rapporten offentliggörs,dagen för offentliggörandet inkluderad.Regeringen anför att nuvarande bestämmelser om korttidshandelsförbudetallmänt har uppfattats som svårtolkat och relativt lätt att kringgå. Imarknadsmissbruksdirektivet finns inte någon motsvarande bestämmelse.Regeringen anser dock att nuvarande reglering som innebär en inskränkningi ledande befattningshavares möjligheter att handla med bolagets aktierbör behållas. En ny regel bör enligt regeringen utformas på det sättetatt den är effektivare och lättare att tillämpa. Ett alternativ tilldagens korttidshandelsförbud är ett mer generellt förbud att handla medbolagets aktier under vissa perioder. En naturlig utgångspunkt för ensådan regel är bolagens rapporteringstillfällen. Det innebär att ledandebefattningshavare kommer att vara förhindrade att göra affärer med aktieri bolaget under de perioder då dessa typiskt sett kan ha tillgång tillinsiderinformation.IkraftträdandeRegeringen föreslår att den nya lagen om marknadsmissbruk och övrigalagförslag ska träda i kraft den 1 juli 2005.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen att EG-direktivet om marknadsmissbrukbör införlivas i svensk rätt och tillstyrker därför regeringens förslagom bl.a. en ny lag om straff för marknadsmissbruk vid handel medfinansiella instrument. Utskottet konstaterar att marknadsmissbruksdirektivetenligt direktivets bestämmelser skulle ha införlivats senast den 12oktober 2004.