bet · GS01UU9 · 2005-05-24 00:00:00 — I yrkande 11 konstateras att det system med"regionala valkretsar" som tillämpas inom FN ibland medför attföreträdare för diktaturer får leda FN-organ som behandlar mänskligarättigheter. Motionärerna anser att grundläggande respekt för mänskligarättigheter och folkrätten bör krävas av ett land som gör anspråk på att ledaFN-organ.Sverige bör enligt partimotion 2003/04:U335 (mp) yrkande 3 helhjärtatsluta upp bakom försöken från FN:s generalsekreterare att stärka FN.Motionärerna förespråkar att FN demokratiseras, folkrätten anpassas till nyaförutsättningar och att krig, terror och aggressioner ses som illegitima sätt aavgöra konflikter. Miljöfrågor och hållbar utveckling bör genomsyra helaFN:s verksamhet. I yrkande 7 sägs att det totala ansvaret förmedlemskapsprocessen inklusive inval och uteslutning bör ligga hosgeneralförsamlingen. Detta innefattar också nominering och val avgeneralsekreterare. Likaså bör generalförsamlingen enligt yrkande 8 återfå dettotala budgetansvaret för verksamheten. I yrkande 4 välkomnas FN:sgeneralsekreterares positiva syn på samarbete mellan FN och det civilasamhället. Motionärerna anser att frivilligorganisationer bör ges konsultativstatus i generalförsamlingen och vill, enligt yrkande 5, att FN skall erbjudafrivilligorganisationerna ett partnerskap som omfattar rätt till informationsamt former för inflytande och samordning.Regeringen bör enligt motion 2004/05:U10 (mp) yrkande 1 återkomma tillriksdagen med en grundligare redogörelse för sitt agerande kring och sinaprioriteringar inför . I yrkande 2 aviserar motionären merpreciserade synpunkter på FN:s framtidsfrågor i anslutning till en merdetaljerad skrivelse eller proposition. Enligt yrkande 3 bör den linje somSverige företräder i EU i fråga om FN:s agerande tydliggöras och förankras iSverige. Detsamma gäller den linje som företräder i FN:sgeneralförsamling.Sverige måste genom FN och EU, enligt vad som anförs i motion2004/05:U260 (mp) yrkande 1, verka för att inte missbrukar sin militäraoch ekonomiska överlägsenhet för att utöva inflytande på det folkrättsligaregelverket, internationella överenskommelser eller och, enligtyrkande 8, förmå att upphöra med sin unilaterala utrikespolitik och blien fullvärdig medlem av FN med de rättigheter och skyldigheter som dettainnebär.I motion 2004/05:U334 (s) begärs att regeringen främjar ett världssamfundbyggt på förvärldsligade principer, mänskliga rättigheter och religionsfrihet.Som ett led i detta bör inflytandet minskas från religiösa organisationer överinternationell politik och då framför allt internationella organ som FN.Sverige bör enligt motion 2004/05:U335 (s) fortsätta att aktivt agera föratt bidra till att utveckla FN och så att organisationen effektivt kan verka föinternationell fred och säkerhet.Sverige bör i FN och andra lämpliga sammanhang verka för att öka ochstödja ungdomars politiska deltagande och inflytande på internationell nivå,enligt motion 2004/05:U235 (s).Sverige bör enligt fempartimotionen 2003/04:U285 (c, m, fp, kd, v, mp)yrkande 2 arbeta för att genderfrågor blir en stående punkt på säkerhetsrådetsdagordning.Utskottets övervägandenI detta avsnitt behandlas som framgått förslag av mer övergripande ellerallmän karaktär rörande modernisering och utveckling av FN. I senare avsnitti betänkandet återkommer utskottet till mer specifikt inriktade frågor rörandebl.a. reformer avseende säkerhetsrådet och vetorätten, mänskliga rättigheter,global krishantering, våldsanvändning och humanitära interventioner,nedrustning och utvecklingssamarbete.Utrikesutskottet vill redan i denna inledande del av betänkandet slå fast sitttydliga och starka stöd för generalsekreterare strävanden attreformera FN:s verksamhet och genomföra institutionella reformer. Utskottetvälkomnar den helhetssyn på utveckling, säkerhet och mänskliga rättighetersom kommer till uttryck i generalsekreterarens rapport larger freedom ochinstämmer i uppfattningen att reformförslagen måste ses som en helhet.Sverige skall, enligt utskottet, i alla sammanhang aktivt verka för attreformsträvandena når framgång och förverkligas och att helhetsperspektivetockså genomsyrar reformarbetet. Det svenska stödet måste, enligt utskottet,klart framgå i alla relevanta sammanhang. Detta gäller självfallet först ochfrämst inom FN-systemet men också inom exempelvis EU-samarbetet därSverige måste sluta upp bakom och vara starkt pådrivande för det angivnasynsättet. Det kan, enligt utskottet, inte nog understrykas vikten av att ocksåEU agerar uttryckligt och kraftfullt till stöd för den pågående reformprocessenså att den leder till konkreta resultat. Det brådskar med att stärka FNtrovärdighet, auktoritet och effektivitet. Världen väntar med otålighet pådetta.Utskottets syn på behovet av FN-reformer och betydelsen av svensktagerande till stöd för detta framhölls också när utskottetbehandlade FN-frågor i ett särskilt betänkande, 2002/03:UU8 FN och vissamultilaterala frågor. Utskottet framhöll där - och har senare upprepatdetsamma i olika sammanhang - behovet av reformer inom FN på ett flertalområden. Utskottet konstaterade att fäster stor vikt vid den pågåendeprocessen för att stärka och vitalisera FN.Som redovisats ovan har presenterat sina förslag under fyrahuvudrubriker: utveckling, säkerhet, mänskliga rättigheter respektiveförnyelse av FN. Utskottet avser här att i korthet kommentera någraövergripande frågor inom vart och ett av dessa områden. Som framgåttåterkommer utskottet i senare avsnitt i betänkandet till en något merfördjupad behandling av flera frågor.Utskottet ser positivt på det samband som generalsekreteraren slår fastmellan utveckling, fred och säkerhet och respekt för mänskliga rättigheter.Millennieutvecklingsmålen har, som regeringen konstaterar i skrivelse2004/05:95, genom att vara tidsbundna, mätbara och internationelltöverenskomna, fått stor betydelse för det globala utvecklingsarbetet. Ettsammanhållet perspektiv kännetecknar också den svenska politiken för globalutveckling, och utskottet förespråkar starkt att driver detta synsätt iinternationella sammanhang.I anslutning till vad som framförts här om ett sammanhållet perspektiv påutveckling, fred och säkerhet och respekt för mänskliga rättigheter villutskottet särskilt framhålla att kvinnors kraft och initiativförmåga måste tastill vara, och kvinnor måste aktivt och fullt ut involveras i fredsprocesser ocfredsfrämjande insatser. Likaså måste skyddet för kvinnors rättigheter stärkas.Utskottet återkommer senare i betänkandet till bl.a. FN:s resolution omkvinnor, fred och säkerhet.I fråga om utveckling föreslås i rapporten larger freedom attutvecklingsländerna skall anta nationella utvecklingsplaner, eller, om man såvill, fattigdomsstrategier, för att förverkliga millenniemålen samt attgenomförandet av dessa skall understödjas genom ökat bistånd från deutvecklade länderna. Flera av Annans förslag på utvecklingsområdet kansägas innebära ökad tonvikt på såväl kvantitet som kvalitet avseendebiståndet.Utskottet vill här särskilt lyfta fram ett par av komponenterna i Annansförslag under rubriken . Det ena gäller en tidtabell för att nå måletom av BNI till 2015, med ett delmål på till 2009, och betydandeökningar av biståndet . Det andra avser förslaget om enkonkret samordning, bl.a. genom tidtabeller och mätbara delmål, för attharmonisera givarländernas biståndsinsatser och de nationella strategier somrespektive utvecklingsland utarbetar i syfte att uppnå millenniemålen. Defattigaste ländernas strategier för hur millenniemålen skall uppnås till 2015förutsätts innefatta sju områden: jämställdhet, hållbar miljö,landsbygdsutveckling, urban utveckling, hälsovårdssystem, utbildning ochvetenskap samt teknologi och uppfinningar.Det sammanhållna perspektivet på utveckling, säkerhet, mänskligarättigheter och förnyelse av FN, med alla de olika beståndsdelar dessaområden innefattar, måste enligt utskottets uppfattning leda till attgenderfrågor i många sammanhang kommer upp på säkerhetsrådetsdagordning. Generalsekreteraren poängterar, som framgår på flera håll i dettabetänkande, vikten av att stärka kvinnors ställning som ett led iutvecklingsstrategier. Likaså framhålls exempelvis åtgärder för bättre sexuelloch reproduktiv hälsa. Utskottet förutsätter att aktivt bevakar frågorom sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.Bland övriga angelägna förslag rörande utveckling finns det anledning attframhålla att generalsekreteraren i sin rapport förespråkar ytterligare åtgärdeför hållbar utveckling och rekommenderar skapandet av ett ramverk för eninternationell klimatpolitik när upphör att gälla 2012.Utskottet konstaterar att de nämnda förslagen om ökat och förbättratutvecklingsbistånd ligger i linje med den svenska politiken för globalutveckling och utgår från att regeringen starkt stöder dessa i det fortsattareformarbetet. bör liksom gå i spetsen för en generösbiståndspolitik och främja en sådan inställning också bland andra givarländer.Stödet från måste vara tydligt och konsekvent i fråga om en snabbupptrappning av biståndsnivåerna för att biståndsmålet om av BNI skallkunna nås . Utskottet stöder det förslag från generalsekreterarensom innebär att de utvecklade länder som ännu inte slagit fast tidplaner för atuppnå 0,7-procentsmålet skall göra detta och dessutom avsevärtöka sitt bistånd samt se till att de når ett 0,5-procentsmål 2009.Detta ligger, enligt utskottet, helt i linje med de åtaganden som världensländer gjort i . Utskottet vill här också framhållabetydelsen av att även i fortsättningen verkar för en aktiv EU-politiktill stöd för millenniemålen. Det av kommissionen framlagdaförslaget om samstämmighet i utvecklingspolitiken kan framhållas isammanhanget.En fråga som togs upp i utskottets betänkande 2004/05:UU11gäller vilken vikt demokrati skall tillmätas i utvecklingssamarbetet. Utskottetframhöll där bl.a. att demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet ärgrundläggande förutsättningar för en rättvis och hållbar global utveckling ochatt de kan sägas vara både mål och medel. Alla måste kunna delta, höras ochrespekteras i arbetet med att avskaffa fattigdomen. Detta förutsätter ettdemokratiskt styrelseskick.FN:s millennieutvecklingsprojekt för i rapporten in development:A practical plan to achieve the Millennium Development Goals ettresonemang om vikten av god samhällsstyrning för att nå millenniemålen.Där slår man bl.a. fast att möjligheterna att utkräva ansvar förutsätter att definns demokratiska mekanismer som kan förhindra maktkoncentration ochsom kan uppmuntra till ansvarstagande i politiska system. Medborgarnamåste kunna utkräva ansvar av politiker för deras löften och agerande genomexempelvis regelbundna och rättvisa val inom ramen för demokratiskastyrelseformer och det måste vara möjligt att följa upp vallöften. Likasåbetonas i millennieutvecklingsprojektets rapport betydelsen av en fri press,informerade medborgare och väl fungerande parlament som aktivt deltar igenomförandet av millenniemålen. Utskottet ställer sig bakom det redovisadesynsättet.Även understryker i rapporten larger freedom i mångasammanhang demokratins betydelse för utveckling. Han föreslår bl.a.inrättande av en särskild demokratifond inom FN, vilken skall ge stöd tillländer som vill införa demokrati eller stärka sina demokratiskastyrelseformer.I fråga om säkerhet, det andra av de av utpekade huvudområdenaför reformering, kan skapandet av ett stärkt kollektivt säkerhetssystem sägasstå i centrum. Detta utgår från en breddad syn på kollektiv säkerhet som intebara innefattar mellanstatliga krig och konflikter utan också terrorism,massförstörelsevapen, organiserad brottslighet och civilt våld liksomfattigdom, dödliga infektionssjukdomar och miljöförstöring eftersom även desistnämnda hoten kan ha katastrofala konsekvenser. De kan orsaka död och hastarkt negativ påverkan på många människors levnadsförhållanden. De kanockså underminera staters existens.Det finns här anledning att erinra om att det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet för i betänkande 2004/05:UFöU2 Sverigessäkerhetspolitik uttalade att det är angeläget att utveckla och stärka FN:s ochsynnerhet säkerhetsrådets förmåga till snabbt och effektivt beslutsfattande vidhumanitära kriser.Utrikesutskottet ställer sig bakom den breddade synen på kollektivsäkerhet liksom uppfattningen att det behövs ett stärkt kollektivtsäkerhetssystem där FN har en fundamental roll. Utskottet delar Annansuppfattning att FN måste omformas till ett effektivt instrument för attförebygga konflikter, vilket också är syftet med världsorganisationen.Ingen annan av FN:s uppgifter är viktigare än den att förebygga och lösasvåra konflikter. Därför måste preventiva åtgärder stå i centrum för denverksamhet som bedrivs av världsorganisationen. Det gäller alltifrån attmotverka fattigdom och främja hållbar utveckling till att stärka den nationellaförmågan att hantera konflikter samt främja demokrati och rättsstatensprinciper, att stoppa vapenspridning och att leda förebyggande åtgärder avolika slag. Utskottet, som noterar att FN:s generalsekreterare i rapporten freedom betonar FN:s förebyggande roll inom ett brett spektrum avområden, vill uttrycka sitt starka stöd för denna grundläggande hållning.FN måste, som framhålls i Annans rapport, ha rätt struktur och tillräckligaresurser för att kunna förebygga och lösa svåra konflikter. Viktiga åtgärder isammanhanget är medling, sanktioner, fredsbevarande insatser, fredsbyg-gande och vapenkontroll.Förslaget om inrättande av en fredsbyggande kommission, som skulle hatill uppgift att främja återuppbyggnad i tidigare konfliktområden, ligger i linmed vad utskottet förespråkat i tidigare betänkanden, senast i betänkande2004/05:UU11, där vikten av konfliktlösning och återuppbyggnadsinsatserefter humanitära kriser framhållits.I sin argumentering för en fredsbyggande kommission konstaterargeneralsekreteraren att några av de mest våldsamma och tragiska händelsernaunder ägt rum efter att fredsavtal förhandlats fram, vilketexempelvis var fallet i och i . Han slår också fastatt efter ungefär hälften av alla avslutade krig sker återfall i våldsamheterinom . Slutsatsen blir att om konflikter skall kunna förhindras så måstedet säkerställas att fredsavtal verkligen blir genomförda på ett godtagbart ochhållbart sätt. finns ingen funktion inom FN-systemet som på etteffektivt sätt hjälper länder att klara övergångsskedet mellan krig och fred såatt freden blir varaktig.Utskottet delar Annans uppfattning att en FN:s fredsbyggande kommissionskulle kunna utgöra en sådan viktig länk mellan krig och bestående fred.Några av de uppgifter som generalsekreteraren pekar ut för den föreslagnakommissionen är att den skulle planera för hållbar återhämtning, hjälpa tillmed att få till stånd finansiering av tidig återuppbyggnad och förbättrasamordningen av och utbytet av information mellan olika FN-organ somarbetar med fredsbyggande verksamhet.Generalsekreteraren rekommenderar att beslut om våldsanvändning skallutgå från bestämmelser, inklusive artikel 51 om självförsvar.Utskottet välkomnar Annans förslag om en resolution från säkerhetsrådet därprinciperna klargörs för när våldsanvändning är motiverad liksom attresolutionen tydliggör att principerna kommer att tillämpas när beslut skallfattas om våldsanvändning. Enligt utskottets bedömning kan ett klarläggandeav denna karaktär minska den oenighet som rått exempelvis ifråga om staters rätt att i förebyggande syfte använda våld, att skydda sig motomedelbar fara liksom om stater har rätt - eller kanske skyldighet - attanvända våld i förebyggande syfte för att rädda medborgare i andra stater frånfolkmord eller likartade brott. Utskottet återkommer senare i betänkandet tilldenna fråga.I det ovannämnda betänkandet 2003/04:UU11 betonades medverkan avfler kvinnor i konfliktförebyggande åtgärder och i återuppbyggnaden avsamhällen som har upplevt krig. Utöver detta vill utskottet i dettasammanhang framhålla vikten av att i det internationella arbetetverkar för att kvinnor och barn på flykt erbjuds skydd mot sexuella övergreppoch annat våld.FN:s generalsekreterare tar i rapporten larger freedom uppanklagelserna om att FN-personal har sexuellt exploateratminderåriga och andra utsatta grupper. Han klargör i sammanhanget att detinom FN-systemet råder en nolltolerans gentemot sådana överträdelser och attdetta gäller all personal som medverkar i FN-operationer. Han uppmanarockså starkt medlemsstaterna till motsvarande ställningstagande i fråga omsina nationella trupper. Utskottet välkomnar generalsekreterarens tydligaståndpunkt i denna fråga och betonar vikten av genomförande. Det är avstörsta vikt att företrädare för FN-systemet själva respekterar lagar och regleoch att de respekterar rättigheterna för de människor de är satta att hjälpa.I senare avsnitt i betänkandet återkommer utskottet också till några av deovannämnda komponenterna i ett breddat begrepp för kollektiv säkerhet,däribland internationell terrorism, massförstörelsevapen, fattigdomsfrågor ochmiljöfrågor.I fråga om mänskliga rättigheter, det tredje huvudområdet i reformförslagetfrån FN:s generalsekreterare, kan konstateras att FN:s medlemsstater imillenniedeklarationen slagit fast att de inte skall spara några ansträngningarför att främja demokrati och rättsstatens principer (rule of law), liksomrespekten för alla internationellt erkända mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter.Denna deklaration klingar tomt om den inte genomförs, konstaterargeneralsekreterare i rapporten larger freedom. Under sex decennierhar ett omfattande internationellt fördragsbaserat regelverk byggts upp. Det ärdags att gå från lagstiftning till handling, sammanfattar han. Såväl folkrättensom den nationella rätten men också FN:s institutionella kapacitet måstestärkas för att förverkliga de nämnda uttalandena i millenniedeklarationen.Utskottet ställer sig bakom förslaget. Att utveckla och befästa demokratinoch rättsstatsprincipen samt respekten för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna är en central uppgift för internationellaarbete. Detta slog utskottet fast i betänkande 2003/04:UU3 om Sverigespolitik för global utveckling. Det är, enligt utskottet, positivt att rättsstatprinciper lyfts fram i reformförslaget.Utskottet värdesätter likaså att principen om skyldigheten att skyddatydligt framhävs. Generalsekreterarens uppfattning att det internationellasamfundet skall ställa sig bakom skyldigheten att skydda som en grundval förkollektivt handlande mot folkmord, etnisk rensning och brott motmänskligheten understöds starkt av utskottet. Utskottet, som bl.a. ibetänkandets avsnitt om folkrätt återkommer till detta, vill också peka påförslagen om att stärka FN:s kapacitet på olika nivåer - alltifrånsekretariatsnivån till insatserna i det enskilda landet - när det gäller att väoch främja de mänskliga rättigheterna.Skyddet av de mänskliga rättigheterna är enligt en av FN:sfrämsta uppgifter och utgör en del av arbetet för att skapa fred, säkerhet ochutveckling. Utskottet har i tidigare sammanhang, exempelvis i betänkande2003/04:UU9 Mänskliga rättigheter och relationer till andra länder, slagit fastdet svenska stödet för reformansträngningarna på detta område. Utskottetåterkommer senare i betänkandet till motionsförslag om mänskligarättigheter.Vikten av ett stärkt och förnyat FN - det fjärde huvudområdet igeneralsekreterarens reformförslag - understryks av utskottet. måstestå bakom förslaget om att utvidga säkerhetsrådet så att detta blir merrepresentativt och bättre återspeglar dagens geopolitiska förhållanden, vilketockså medför att rådet blir mer legitimt. I nästa del i betänkandet återkommerutskottet till frågor om säkerhetsrådets sammansättning och vetorätten.I fråga om generalförsamlingen förespråkar FN:s generalsekreterarereformer för att denna åter skall bli ett vitalt forum. Utskottet vill framhållgeneralförsamlingen måste ägna sig åt angelägna och aktuella frågor ochvälkomnar beslut i denna riktning. Generalsekreteraren slår fast att det civilasamhället numera är involverat i merparten av FN:s verksamhet och att FN:smål endast kan uppnås om det civila samhället och regeringarna medverkarfullt ut. Hans slutsats är att generalförsamlingen bör stärka och systematiserasitt samarbete med det civila samhället, vilket utskottet ställer sig bakom.Det finns enligt utskottet anledning att i sammanhanget också framhålla denationella parlamentens och parlamentarikernas roll som delegater iinternationella forum, och då inte minst i FN. Företrädare för parlamentenhar, i och med att de i val blivit utsedda av sina väljare, en unik legitimitetoch de har viktiga funktioner som initiativtagare, opinionsbildare ochkunskapsspridare samt som länk mellan det lokala, regionala, nationella ochinternationella. Nationella parlamentariker har också en central funktion närdet gäller att genomföra och följa upp åtaganden som beslutats avvärldssamfundet.I motionsförslag behandlas generalförsamlingens ansvar förmedlemskapsprocessen respektive budgeten. Utskottet konstaterar att det ärgeneralförsamlingen som väljer medlemmarna till säkerhetsrådet, medundantag för de fem permanenta medlemmarna. Säkerhetsrådetrekommenderar nya medlemsländer till generalförsamlingen, och det ärgeneralförsamlingen som genom antagandet av en resolution godtar nyamedlemmar i . Indirekt har därigenom generalförsamlingen ett stortinflytande över medlemskapsprocessen i FN. Med anledning av en motionkonstaterar utskottet att är en fullvärdig medlem av FN.Som redovisats stöder utskottet en utvidgning av säkerhetsrådet ochen vitalisering av generalförsamlingen.Vad gäller frågan om budgetansvar framhöll utskottet i betänkande2002/03:UU8 att generalförsamlingen bör ha ett avgörande inflytande vadgäller fastställande av FN:s budget. Budgetförslaget bereds i olika kommittéeroch läggs fram i generalförsamlingen för diskussion och beslut. Utskottetåterkommer i slutet av betänkandet till frågor om betalning avmedlemsavgifterna till FN.FN:s ekonomiska och sociala råd, Ecosoc, har viktiga uppgifter somsamordnare och är ett forum för att utveckla policy och samsyn avseende FN-frågor. Utskottet delar generalsekreterarens uppfattning att det är viktigt attstärka rådets roll. Bland annat bör det enligt generalsekreteraren få till uppgatt vid årliga ministermöten bedöma genomförandet av olika utvecklingsmåloch då särskilt millenniemålen.Rivalitet mellan olika FN-organ och frågor rörande arbetet inom ochmellan skilda organ tas upp i en motion. Utskottet vill här framhålla denstärkta roll som Ecosoc föreslås få när det gäller att utveckla policy, strategoch samsyn. Andra funktioner som skall innefattas i rådets uppgifter ärkoordinering, inte minst mellan . Som framhålls i rapporten freedom är Ecosoc det enda FN-organ som i uttryckligengivits mandat att samordna och att ha konsultationer medfrivilligorganisationer. Som framgått delar utskottet uppfattningen att rådetsroll bör stärkas. Det finns anledning att också instämma i generalsekreterarensförhoppning att Ecosoc skall utöva ledarskap och bli pådrivande för globalutveckling och därmed klargöra inriktningen av FN-verksamheten för deolika berörda organen.Samstämmigheten inom FN-systemet måste öka. Utskottet noterar attgeneralsekreteraren erkänner att det finns bristande samstämmighet på mångahåll. Han slår fast att det ofta förekommer dubblering av mandat och agerandemellan olika organ, något som han försökt åtgärda. På medellång eller långsikt, menar han, kan det bli aktuellt att göra mer radikala reformer, såsom attomgruppera, slå samman eller avskaffa olika organ, fonder och program. Påkort sikt handlar åtgärderna främst om att stärka samordningsfunktionen pålandnivå. Utskottet ser det som värdefullt att generalsekreteraren tar uppdessa frågor i sin rapport.