bet · GS01UBU12 · 2005-04-07 00:00:00 — Högskoleförordningeninnehåller vidare förhållandevis detaljerade reglerom kriterier utifrån vilka tjänster skalltillsättas.Regeringen redovisar i den senastebudgetpropositionen att flera lärosäten arbetaraktivt för att genusperspektiv skall genomsyra allutbildning. För att så skall ske krävs att lärarehar god kunskap om genusfrågor, vilket också betonasav lärosätena. Jämställdhets- och genuskunskap ingåri de flesta högskolepedagogiska utbildningar ochäven i många forskarhandledarutbildningar (prop.2004/05:1 utg.omr. 16 s. 139).Forskarutbildningsutredningen framför i sittbetänkande En ny doktorsutbildning (SOU 2004:27) ettantal förslag för att främja jämställdhet. Ett avdem är att doktorander skall få doktorandanställningunder hela studietiden. Därmed skulle doktorandenkomma i åtnjutande av de trygghetsanordningar somgäller för alla anställda, bl.a. när det gällerföräldraledighet och föräldraförsäkring.Utredningens förslag bereds iRegeringskansliet.ResursfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om attomfattningen av lärarledd undervisningstidskall anges i kursplan och om att den nyamasternivån måste ges bättre resursmässigaförutsättningar. Utskottet anser att pågåendeutredning om resurstilldelningssystemet ochregeringens förslag när det gällerBolognaprocessen bör avvaktas.Jämför reservationerna 11 (kd) och 12 (kd).MotionerKristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub473yrkande 10 att det skall införas en ny bestämmelse ihögskoleförordningens 6 kap. 7 §, som handlar om vaden kursplan skall innehålla. Motionärerna vill attdär även skall anges omfattningen av lärarleddundervisningstid eller motsvarande.I samma motion, yrkande 41, begär Kristdemokraternaett tillkännagivande till regeringen omBolognaprocessen. Om man menar allvar med den nyamasternivån måste den ges bättre resursmässigaförutsättningar än grundutbildningen, ansermotionärerna.Behovet av översyn av det ekonomiska ansvaret förlärcentrum lyfts fram i motion 2004/05:Ub365 (s).Enligt motionärerna har många enskilda kommuner svårt att motivera driftskostnaderna för sittlärcentrum. Högre studier är i första hand statensansvar och inte primärt en fråga,framhåller de. Ett generellt utformat driftstöd tillde kommuner som tillhandahåller lärcenterverksamhetär en lösning, en annan skulle kunna vara attkommunerna får ett driftsbidrag för sina lärcentrumfrån de universitet och högskolor som utnyttjarderas tjänster.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Omfattningen av lärarledd undervisning är starktberoende av tillgången på medel och sättet attfördela medel till och inom lärosätena. Ett nyttresurstilldelningssystem är under utarbetande genomen särskild utredare (dir. 2004:49). Uppdraget skallredovisas (dir. 2005:24).Riksdagen bör inte föregripa utredningen ochregeringens beredning av ärendet.Förslag om en ny examensstruktur med indelning avexamina i tre nivåer, varav masternivån är denandra, har ännu inte lagts fram av regeringen.Utskottet tog ställning till ett antal motioner omdet ekonomiska ansvaret för lärcentrum i betänkande2004/05:UbU1 s. 77. Vi vill inte heller nu förordaatt staten frångår den hittillsvarande principen attresurserna för högskoleutbildning fördelas tillstatliga lärosäten och vissa enskildautbildningsanordnare. Frågan om ansvarsfördelningenmellan staten och kommunerna är under utredning inomAnsvarskommittén, vars arbete beräknas blislutredovisat (dir. 2003:10 och2004:93).Tillträde till högskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omändringar i tillträdesreglerna i högskolan,eftersom en utredning om dessa frågor hargenomförts och ärendet nu bereds iRegeringskansliet.Jämför reservationerna 13 (m, c), 14 (fp), 15(kd), 16 (m, fp), 17 (v) och 18 (kd).MotionerFyra partier redovisar i sina motioner sin allmännainställning när det gäller tillträde tillhögskolan.Moderata samlingspartiet vill enligt motion2004/05:Ub293 yrkande 1 att det centralaantagningssystemet skall avskaffas. Partiet anseratt det skall vara varje lärosätes sak att avgöravilka antagningsbestämmelser som skall gälla, sålänge systemet utformas så att rättssäkerhetenupprätthålls och diskrimineringslagstiftningenföljs.Folkpartiet slår i motion 2004/05:Ub378 vakt omstudenternas förkunskaper. De måste varatillräckliga för att kvaliteten i högskolansutbildning skall upprätthållas. Förkunskapskraventill de utbildningar som fått sänkta sådana kravmåste återställas (yrkande 4).Kristdemokraterna anser enligt motion2004/05:Ub473 att det är bra med mångfald iantagningsmetoder vid lärosätena. Behörighetskravenskall inte behöva vara identiska mellan lärosätena(yrkande 21). Ett brett antagningssystem ger olikagrupper och individer fler möjligheter att söka sigtill den högre utbildningen, heter det i motionen.Därför bör man uppmuntra mångfald iantagningsprocessen (yrkande 22).Centerpartiet ifrågasätter i motion 2004/05:Ub276yrkande 6 den centrala styrning som görs av hururvalet bland studenterna skall ske. Lärosätena haringen makt att själva bestämma vilken typ av urvalsom passar bäst för just deras utbildningar.Inom den offentligt finansierade högre utbildningenfår det inte förekomma vare sig positiv ellernegativ särbehandling vid urval, hävdar motion 2004/05:Ub293 yrkande 7. Även i motion2004/05:Ub292 yrkande 4 skriver attvarken negativ eller positiv särbehandling kantolereras i jämställdhetens namn. Likhet inför lagenär den enda vägen till verklig jämställdhet, heterdet i motionen.Enligt motion 2004/05:Ub335 (v) däremot skallpositiv särbehandling utifrån kön och etnicitet fåanvändas i syfte att bredda rekryteringen till ochöka mångfalden i högskolan. Motionärerna vill attlikabehandlingslagen skall förtydligas så atthögskolor och universitet får klara och entydigaregler att hålla sig till.Några andra frågor om urval tas upp tre motioner.Kristdemokraterna anser enligt motion2004/05:Ub473 att mer avancerade kurser igymnasieskolan bör ges ett högre meritvärde än mergrundläggande kurser (yrkande 20). De vill också attregeringen skall se över systemet med poängförtur,som enligt motionärerna innebär att äldre studentertränger undan nybörjare genom att de får förtur pågrund av ett antal redan förvärvade högskolepoäng(yrkande 43).I motion 2004/05:Ub486 (s) begär motionären etttillkännagivande till regeringen om att ocksåinformell och icke-formell kunskap måste kunnavalideras och räknas en sökande till godo vidantagning.En utvidgning av begreppet arbetslivspoängföreslås i motion 2004/05: Ub495 (fp) yrkandena 1och 2. Att få tillgodoräkna sig sittsamhällsengagemang även poängmässigt kan stimulera,heter det i motionen. Motionärerna anser attarbetslivspoäng borde kunna tillgodoräknas med 0,1poäng för arbete som förtroendevald ledare,volontär eller politiker.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtliga nuredovisade motionsyrkanden.En utredning om reglerna för tillträde tillgrundläggande högskoleutbildning har genomförts (Trevägar till den öppna högskolan, SOU 2004:29).Utgångspunkterna för utredningen har varit* att öka direktövergången frångymnasieskola till högskola,** att uppmuntra elevers prestationer igymnasieskolan,** att minska konkurrenskompletteringen(dvs. antalet personer som inom gymnasialvuxenutbildning läser om kurser där desedan tidigare har lägst betyget Godkänd)och** att bredda rekryteringen till högreutbildning. *bör inte föregripa regeringens beredningav ärendet, som pågår i Regeringskansliet.Studenternas rättssäkerhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena om attlikabehandlingslagen skall tillämpas även påPolishögskolan, Försvarshögskolan ochmilitärhögskolorna. bör inte hellerbegära att denna lag kompletteras medytterligare sanktionsmöjligheter. Även övrigayrkanden om studenternas rättssäkerhet böravslås. Utskottet hänvisar till en aviseradproposition, tidigareställningstaganden och åtgärder som vidtagitsav regeringen på senare tid.Jämför reservationerna 19 (v), 20 (kd, c), 21(fp, mp), 22 (kd) och 23 (c).Gällande bestämmelserLagen (2001:1286) om likabehandling av studenter ihögskolan - i det följande kalladlikabehandlingslagen - har till ändamål att påhögskoleområdet främja lika rättigheter förstudenter och sökande och att motverkadiskriminering på grund av könstillhörighet, etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning,sexuell läggning och funktionshinder.I lagen finns bestämmelser om aktiva åtgärder,skyldighet att utreda och vidta åtgärder mottrakasserier, förbud mot direkt och indirektdiskriminering, förbud mot repressalier, rätt försökande som nekats tillträde till en utbildning attfå uppgifter om vilka meriter den har som blivitantagen, skadestånd, överklagande, tillsyn,rättegång samt preskription m.m.Med högskola avses i likabehandlingslagen ettuniversitet eller en högskola som har staten, enkommun eller ett landsting som huvudman och somomfattas av högskolelagen (1992:1434) samt enenskild utbildningsanordnare som har tillstånd attutfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillståndatt utfärda vissa examina.I högskoleförordningen (1993:100) finns också ettantal bestämmelser som har till syfte att garanterastudenternas rättssäkerhet. Kap. 6 handlar omgrundläggande högskoleutbildning, kap. 7 omtillträde till grundläggande högskoleutbildning,kap. 8 om forskarutbildning, kap. 9 om tillträdetill forskarutbildning och kap. 10 om disciplinäraåtgärder.MotionerTillämpningsområdet för likabehandlingslagen börenligt tre motioner utvidgas.Vänsterpartiet föreslår i motion 2004/05:U257 attFörsvarshögskolan och skall omfattasav likabehandlingslagen (yrkandena 23 och 24).Förslag om att denna lag skall gälla Polishögskolanläggs också fram i motion 2004/05:Ub442 (c, fp, v,mp) yrkande 10.Centerpartiet föreslår i motion 2004/05:So604yrkande 7 att likabehandlingslagen skall omfattaäven militärhögskolorna.Kristdemokraterna och skriver imotionerna 2004/05:Ub473 yrkande 34 respektive2004/05:Ub276 yrkande 16 att likabehandlingslagen ärtandlös, eftersom den inte innehåller någrasanktionsmöjligheter mot lärosäten som inteuppfyller lagens krav. I centermotionen begärs attregeringen skall återkomma med förslag om hursanktionsmöjligheterna skall utformas.Folkpartiet återkommer i motion 2004/05:Ub378yrkande 10 till förslaget om inrättande av ettstudentkontrakt som en åtgärd för att skapa bättrevillkor och skydd för studenterna. Varje akademiskinstitution eller utbildningsprogram skall upprättaett sådant kontrakt, som skall innehålla principerför hur bl.a. rättning och betygssättning skall gåtill och ge studenten rätt att överklaga sitt betygeller få sin uppsats bedömd av en annan lärare.Kontrakten skall också betona studenternasskyldigheter, inte minst att ägna tid och kraft åtstudierna. Motsvarande kontrakt skall också införasför doktorander.Ett liknande studentkontrakt förordas iMiljöpartiets motion 2004/05:K459 yrkande 5.Kontrakten kan enligt denna motion innehålla ävenutfästelser om lärartäthet och antalundervisningstimmar, andelen disputerade lärare somdeltar i undervisningen, platsgarantier förvidareutbildningar och fördjupade kurser, m.m.Miljöpartiet anser att bör ges iuppdrag att genomföra en försöksverksamhet medstudentkontrakt på fem universitet eller högskolor.Kristdemokraterna framhåller i motion 2004/05:Ub441yrkande 9 att det är angeläget att kvaliteten ihögskolornas lokala regelverk och studenternasrättssäkerhet blir föremål för genomgripande förslagoch beslut. Det är viktigt att lärosätena ser tillatt de lokala regelsystemen är väl kända för bådestudenter och personal och att oreglerade områdensnarast regleras, skriver motionärerna. De påpekaratt förslag om 20 åtgärder för attstärka studenternas rättssäkerhet lämnades tillregeringen , men först har letttill beslut när det gäller vissa prov-, praktik- ochexaminationsfrågor.Centerpartiet hävdar i motion 2004/05:Ub276yrkande 15 att det behövs förändringar ihögskoleförordningen för att säkra studenternasrättssäkerhet. Studieuppehåll, antagning och rättenatt genomgå prov bör regleras där på ett tydligaresätt. Högskolorna bör vara skyldiga att dokumenterasin praxis och också motivera alla beslutskriftligt.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtliga härredovisade motionsyrkanden.Yrkandena om att utvidga tillämpningsområdet förlikabehandlingslagen bör avslås med hänvisning tillatt frågan om lagreglering av likabehandling avstuderande i andra utbildningsformer än högskolan ärunder beredning i . Lagen(2001:1286) om likabehandling av studenter ihögskolan gäller inte Försvarshögskolan,eller militärhögskolorna, eftersom deinte omfattas av högskolelagen. Iutredningsbetänkandet Skolans ansvar för kränkningarav elever (2004:50) har det lagts fram förslagom en ny lag, som enligt utredningen skall tillämpaspå verksamhet som avses i skollagen samt på annanutbildningsverksamhet som inte regleras i vissauppräknade andra lagar, däribland lagen (2001:1286)om likabehandling av studenter i högskolan.Regeringen har aviserat en proposition om förbud motdiskriminering och annan kränkande behandling iskolan till maj 2005.Lagen om likabehandling av studenter i högskolaninnehåller vissa sanktionsmöjligheter när ettlärosäte åsidosätter sin skyldighet att utreda ochvidta åtgärder mot trakasserier eller överträderdiskrimineringsförbudet eller förbudet mot attutsätta studenter eller sökande för repressalier. Isådana fall skall lärosätets huvudman betalaskadestånd för kränkning. Däremot finns det ilikabehandlingslagen inte några direktasanktionsmöjligheter mot ett lärosäte somåsidosätter sin skyldighet att bedriva ettmålinriktat arbete för att aktivt främja studenterslika rättigheter oavsett könstillhörighet, etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning,sexuell läggning eller funktionshinder. Inte hellerfinns där direkta sanktionsmöjligheter mot ettlärosäte som inte uppfyller sin skyldighet att vidtaåtgärder för att förebygga och förhindratrakasserier eller sin skyldighet att varje årupprätta en likabehandlingsplan.Jämställdhetsombudsmannen (JämO), Ombudsmannen motetnisk diskriminering (DO), Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning (Homo)och () skall se till attlikabehandlingslagen följs. Ett antaltillsynsärenden redovisas på hemsida. I flerafall har ombudsmannen funnit att lärosäten inte harfullgjort sina skyldigheter när det gäller aktivaåtgärder eller likabehandlingsplan. De flestaberörda lärosäten har dock reparerat bristerna närHomo påtalat dem. HomO konstaterar i sinatillsynsbeslut att likabehandlingslagen inteinnehåller några regler om sanktioner mot dehögskolor som inte lever upp till lagens krav på ettaktivt främjande arbete.I propositionen Likabehandling av studenter ihögskolan (prop. 2001/02:27) redovisade regeringenatt JämO, DO, HomO och HO i sina remissyttrandenhade ansett att kravet på att arbeta planmässigtmåste kopplas till någon sanktion för att inte bliverkningslöst. Regeringens bedömning var dock attdet inte behövdes att skyldighetenskulle vara kopplad till någon vitessanktion (s. 34f.). Likabehandlingslagen trädde i kraft den 1 mars2002.Diskrimineringskommittén (N 2002:06) har tilluppgift att överväga en samordning ellersammanslagning av ombudsmännen och att lämna förslagpå hur tillsynen och efterlevnaden avdiskrimineringslagstiftningen skall utformas.Kommittén skall lämna sitt slutbetänkande senast den1 . Vi anser att inte börföregripa utredningen och regeringens beredning avärendet och att motionsyrkandena omsanktionsmöjligheter i likabehandlingslagen därförbör avslås.Folkpartiets yrkande om studentkontrakt behandladesav även (bet. 2003/04:UbU3 s.19 f.). Utskottet sade då att det är oklart vilkenrättsverkan det föreslagna kontraktet skulle ha. Detär även nu utskottets uppfattning. I april 2004beslutade regeringen om ett antal ändringar ihögskoleförordningen (1993:100) som bl.a. rör rättenatt genomgå prov och att efter två prov utan godkäntresultat få byta examinator (6 kap. 11 a och 11 b§§). Ändringarna trädde i kraft den 1 januari 2005.När det gäller motionsyrkandena om studenternasrättssäkerhet i övrigt utgår utskottet från attregeringen överväger de återstående förslagen somHögskoleverket har lagt fram i 20 åtgärder för attstärka studenternas rättssäkerhet (Högskoleverketsrapportserie 2001:27 R). Vi vill också påminna omatt det är föreskrivet i förvaltningslagen(1986:223) att myndigheterna skall ange skälen tillbeslut som innebär myndighetsutövning mot enskild.Skälen får dock utelämnas bl.a. om det gällerantagning till frivillig utbildning ellerbetygssättning (20 §).KårobligatorietUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena om attavskaffa kårobligatoriet. Med hänvisning tillatt regeringen har tillsatt enutredning om modernisering av kårobligatorietföreslår utskottet att också avslåren motion om en utredning om samma frågor.Jämför reservation 24 (m, fp, kd, c, mp).Gällande bestämmelserHögskolelagen (1992:1434) ger regeringen möjlighetatt föreskriva skyldighet för studenterna vidhögskolorna att tillhöra särskildastudentsammanslutningar (4 kap. 4 §). finns i förordningen (1983:18) omstuderandekårer, nationer och studentföreningar viduniversitet och högskolor. Där föreskrivs att densom studerar vid en högskola skall vara medlem i denstuderandekår som finns vid högskolan (4 §). Enstuderandekår skall ha till ändamål att främjamedlemmarnas studier och vad som har sammanhang medstudierna (12 §).Studenterna vid och ärockså skyldiga att tillhöra en nation. VidStockholms och finnsskyldighet att även tillhöra studentförening förfakultet. Dessa skyldigheter gäller bara destudenter som läser vid utbildningar som fanns vidlärosätena före och som dåomfattades av obligatoriet.Studenter som går i utbildning som högskolananordnar på någon annan ort än högskoleorten harrätt till begränsat medlemskap i studentkåren.Detsamma gäller studenter som läser friståendekurser omfattande högst 9 poäng under en termin samtforskarstuderande som läser på mindre än halvtid.De obligatoriska studentsammanslutningarna harrätt att ta ut avgift av sina medlemmar.Studentkårerna fastställer själva sina stadgar, menhögskolestyrelsen skall fastställa stadgarna bl.a.när det gäller sammanslutningens ändamål, begränsatmedlemskap samt avgifterna. Högskolestyrelsen harrätt att undanröja beslut som uppenbart strider motkårens ändamål. För att högskolestyrelsen skallpröva ett sådant beslut fordras dock att minst entiondel av kårens medlemmar eller minst 100medlemmar begär det.Tidigare behandlingFrågan om kårobligatoriet har behandlats vid varjeriksmöte /98, senast i utskottetsbetänkande /04:UbU3 (s. 20 f.). Utskottethänvisar till den utförliga redogörelse förobligatoriefrågans tidigare behandling som gavs där.MotionerI ett antal motioner hävdar motionärerna attkårobligatoriet är principiellt felaktigt och böravskaffas.Moderata samlingspartiet vill enligt motion2004/05:Ub259 yrkande 7 se en parlamentarisktsammansatt utredning som skall få i uppgift attbeakta reglerna för beskattning avkårerna/nationerna, utreda hur studentinflytandetkan ges nya former, granska, definiera och avgränsastudentkårernas kompetens samt ta särskild hänsyntill kårernas oberoende gentemot lärosätena. Dettaskall ske i ett samlat perspektiv av att avskaffa 4kap. 4 § högskolelagen och därmed ocksåkårobligatoriet, skriver motionärerna. Även i motion2004/05:Ub293 yrkande 11 begär etttillkännagivande om kårobligatoriet.Folkpartiet, och Centerpartietframför i motionerna 2004/05:Ub378 yrkande 11,2004/05:Ub473 yrkande 32 respektive 2004/05: Ub276yrkande 14 också förslag om en parlamentariskutredning för att lösa en rad frågor på vägen motobligatoriets avskaffande. Det gäller hurstudentinflytandet över den akademiska ochstudiesociala kvaliteten kan vidareutvecklas vid ettavskaffande av obligatoriet. I arbetet med att finnanya former för studentinflytandet skall behovet avkontinuitet beaktas. Vidare skall utredningenbehandla studentkårernas oberoende gentemotlärosätena, avgränsningen av studentkårernaskompetens, regler för momsredovisning ochbeskattning av kårer och nationer m.m.Utgångspunkten skall vara att dagens kårer ochnationer inte missgynnas skattemässigt närobligatoriet avskaffas. Utredningen skall arbeta inära samarbete med studentsammanslutningar av såvälkår- som nations- och studentföreningskaraktär.Motionärerna vill att utredningen skall ta fram enhandlingsplan för avvecklingen och en tidsplan fördenna. Regeringen bör enligt återkommatill i frågan senast i samband medvårpropositionen 2006. ochCenterpartiet föreslår att regeringen skallåterkomma i vårpropositionen 2007.Kristdemokraterna skriver i motion 2004/05:Ub473att studentkårerna fyller en viktig funktion för attbevaka studenternas rättigheter när det gällerutbildning och studiesociala frågor, men att detinte finns någon klar definition av kårernas mandat.Det finns enligt deras mening anledning att se överstudentkårernas mandat, så länge studenterna ärtvungna av tillhöra studentkår (yrkande 30). I det en påtaglig risk att studentinflytandet ärav låtsaskaraktär och inte reellt. Studenternasinflytande bör enligt motionärerna i särskildordning stärkas (yrkande 31).Miljöpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub317 attregeringen skall tillsätta en utredning som ser överkonsekvenserna av ett avskaffande av obligatoriet.Den grundlagsfästa föreningsfriheten bör gälla utanundantag, anser partiet. Kårernas studiesocialaverksamhet är viktig, liksom deras roll förstudentinflytandet, men motionärerna har svårt attse att dessa frågor inte skulle kunna lösas på etttillfredsställande sätt utan ett obligatorium. Detär dock viktigt att man vid ett eventuelltavskaffande inte genomför förändringen alltför fort,skriver motionärerna. Det är också viktigt attstudentkårerna själva är med och tar fram förslagtill hur en verksamhet utan kårobligatorium skullekunna se ut om ett avskaffande blir aktuellt.Regeringen bör få i uppdrag att tillsammans medSveriges studentkårer ta fram konkreta förslag tillhur studenternas representation i högskolans organoch den studiesociala verksamheten somstudentsammanslutningarna driver skall kunnagaranteras och fortsätta på ett bra sätt vid eneventuell övergång till frivillig anslutning, heterdet i motionen.I motionerna 2004/05:Ub203 (m), 2004/05:Ub220(kd), 2004/05:Ub227 (m) och 2004/05:Ub372 (m), allaav enskilda motionärer, förs föreningsfriheten,fastlagd i svensk grundlag och i FN:s deklaration ommänskliga rättigheter, fram som ett avgörande skälför att kårobligatoriet skall avskaffas.Enligt motion 2004/05:Ub392 (m, fp) finns det ettantal ändringar som bör göras beträffandekår- och nationsobligatoriet:1. att kompetensen regleras tydligare,2.3. att möjligheten att överklaga kompetensvidrigabeslut blir reell,4.5. att man tar ett gemensamt grepp på medlemskap istudentkår för dem som studerar på distans ellervid flera lärosäten , så att ingenstudent skall behöva betala en alltför högavgift, samt6.7. att en "nollnation" av samma typ som Skånelandensnation i ges etableringsrätt inomobligatoriets ram.8.Motionärerna anser att dessa förändringar ganskalätt skulle kunna åstadkommas. Regeringen börsnarast tillsätta en expertutredare för att utarbetaförslag till förändringar och sedan återkomma tillriksdagen med dessa. Detta är enligt motionärernabättre än att fortsätta den återkommande debatten omobligatoriets vara eller icke vara. Denna debattorsakar oro och ovisshet och kan ta bort fokus påfrågor som är viktiga för de enskilda studenterna,anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtligamotionsyrkanden om avskaffande av obligatoriet.Regeringen beslutade direktiv fören utredning om modernisering av kårobligatoriet(dir. 2005:36).