bet · GT01JuU1 · 2005-12-06 00:00:00 — Fem verksamhetsmål blir på detta sätt inte mätbara, och regeringen har inte heller något återrapporteringskrav för dessa verksamhetsmål. Utskottet anser att de uppsatta verksamhetsmålen och redovisningen av måluppfyllelsen är ett värdefullt beslutsunderlag för . Det är mot bakgrund härav olyckligt att det inte varit möjligt att redovisa vissa resultat. Utskottet konstaterar vad avser måluppfyllelsen att denna sammantaget ökat jämfört med . Såvitt gäller tingsrätter och hovrätter finns det enligt utskottets mening ingenting som motsäger regeringens bedömning att domstolarnas sammanlagda resultat för får anses godtagbart, även om resultaten för vissa verksamhetsmål försämrats. I sammanhanget bör beaktas att för båda instanserna har antalet inkomna mål ökat. Den pågående omorganisationen av tingsrättsorganisationen påverkar det dagliga arbetet. Utskottet utgår från att de variationer i resultaten som föreligger mellan olika domstolar noga analyseras liksom vilka åtgärder som bör vidtas. Detta gäller inte minst tingsrätterna, där vissa domstolar ligger långt från de uppsatta målen. Inte heller för länsrätternas del finns det enligt utskottets mening någonting som motsäger regeringens bedömning att domstolarnas sammanlagda resultat för får anses godtagbart. Antalet balanserade mål har visserligen ökat, men såväl antalet inkomna som avgjorda mål har också ökat. Som regeringen anför är situationen vid kammarrätterna mer bekymmersam. Det är positivt att antalet balanserade mål fortsätter att minska och att kammarrätterna uppnått fem av de nio uppställda verksamhetsmålen för balanser. Motsvarande måluppfyllelse för var tre av nio. Medianåldern för avgjorda skattemål är visserligen en förbättring jämfört med men är inte tillfredsställande. Utskottet uttalade i samband med behandlingen av förra årets budgetproposition att medborgarperspektivet kräver att det vidtas åtgärder för att komma till rätta med långa handläggningstider (bet. 2004/05:JuU1 s. 67). Sammantaget konstaterar utskottet också att den redovisade statistiken närmast tyder på att underrätterna har svårigheter att hålla jämn takt med det ökande inflödet av mål. Detta får till följd att balanserna ökar trots att också avverkningstakten gör det. När det gäller de högsta instanserna är deras uppgift i instansordningen huvudsakligen begränsad till att svara för rättsbildningen. Resultatet av verksamheten i dessa organ bör bedömas utifrån andra utgångspunkter än hur snabbt målen avgörs, även om tidsfaktorn inte kan frånkännas betydelse även i dessa fall. Sammanfattningsvis är helhetsintrycket positivt, även om det främst beträffande de allmänna förvaltningsdomstolarna finns vissa problem. skall snabbt och korrekt hantera rättshjälpsfrågor. Antalet ansökningar hos myndigheten var ca 2 000 vilket är i princip oförändrat i förhållande till föregående år. Balansen beträffande ansökningar om rättshjälp uppgick vid utgången av till 40 ärenden, varav 38 var föremål för komplettering. Regeringen anser att målet för , att handläggningen skall vara rättssäker och effektiv, är väl uppfyllt. Det finns enligt utskottets mening ingenting som motsäger denna bedömning. När det gäller hyres- och arrendenämnderna ökade inkommande ärenden medan antalet avgjorda ärenden i princip var oförändrat i förhållande till föregående år. Detta innebär att balanserna ökade med . Närmare två tredjedelar av balansökningen härrör från i , där den hårt pressade bostadsmarknaden har lett till att antalet ärenden ökat kraftigt och nått sin högsta nivå . har antalet inkomna ärenden i ökat . Regeringen anser att även om antalet balanserade ärenden ökat något har målet för hyres- och arrendenämnderna - att handläggningen skall vara rättssäker och effektiv - uppfyllts på ett tillfredsställande sätt. Det finns enligt utskottets mening ingenting som motsäger denna bedömning. skall i administrativt hänseende leda och samordna verksamheten inom domstolsväsendet. Utvecklingsarbetet koncentreras på åtta prioriterade områden. Det gäller vidareutveckling av , organisation, administration, kompetensförsörjning (generationsväxling), teknik i domstol, resursfördelning, information och IT-strategi samt IT-säkerhet. För att bl.a. tydliggöra och utveckla sin roll som stödfunktion till domstolarna i arbetet med att bygga upp starka administrationer initierade ett övergripande administrativt projekt. Projektet skall utvärderas och avslutas efter det att utvärderingen har gjorts. har haft regeringens uppdrag att undersöka vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra och påskynda skattemålshanteringen i länsrätterna och i kammarrätterna. Uppdraget redovisades i en rapport (DV 2004:4). I rapporten behandlas både åtgärder som domstolarna själva kan vidta inom befintligt regelverk och förslag till författningsändringar. Rapporten, som har remissbehandlats, bereds inom . Utskottet konstaterar att har en viktig uppgift vad gäller att stödja, utveckla och effektivisera verksamheten inom domstolsväsendet. var antalet årsarbetskrafter inom domstolsväsendet 4 278 personer, vilket var en minskning jämfört med . Därutöver förekommer det inom domstolsväsendet att ordinarie domare som gått i pension förordnas att delta i handläggningen av ett visst mål eller att tjänstgöra vid domstol. Omfattningen av de pensionerade domarnas insatser minskade (se tabell). Antalet årsarbetskrafter inom domstolsväsendet 1999-2004 1Exklusive pensionerade domare. Domstolsväsendets åldersstruktur visar på en hög medelålder inom samtliga personalgrupper. Det kommer att bli stora pensionsavgångar . Med en återbesättning av framför allt yngre personal med hög kompetens kan kompetensförsörjningen säkras och åldersstrukturen förändras på önskvärt sätt. arbetar aktivt med generationsväxlingen. Av domstolscheferna är män. Bland övriga chefsdomare är liksom föregående år män. Av de nya chefsdomare som utnämndes var kvinnor. För gruppen ordinarie domare är förhållandet män och kvinnor, vilket är en ökning av andelen kvinnor sedan föregående år. har analyserat domstolarnas och hyresnämndernas jämställdhetsplaner för att hitta goda exempel och för att kunna identifiera behov av fortsatta insatser. har initierat ett arbete med att ta fram en handlingsplan för mångfald inom domstolsväsendet som skall utgöra ett stöd för domstolarna och hyresnämnderna att arbeta strategiskt med frågor om diskriminering och mångfald. Den totala sjukfrånvaron minskade . Minskningen gäller både kvinnor och män (se tabell). Sjukfrånvaro inom domstolsväsendet 2001-2004 Utskottet anser att den ojämna könsfördelningen av personalsammansättningen inom domstolsväsendet, särskilt hos chefer, gör att jämställdhetsfrågorna måste ha fortsatt hög prioritet i utvecklingsarbetet. Utskottet välkomnar därför det arbete som pågår bl.a. i . För att arbetet mot diskriminering och för mångfald skall vara framgångsrikt måste det bedrivas med uthållighet och systematik. Utskottet välkomnar därför det arbete med att ta fram en handlingsplan för mångfald inom domstolsväsendet som har initierat. Det är viktigt att arbetet mot diskriminering och för mångfald så långt det är möjligt integreras med den löpande verksamheten inom olika områden. Utskottet har som framgår under rubriken och anslagen tillstyrkt regeringens förslag till anslag till Domstolsväsendet m.m. för med . Enligt regeringen skall målet för verksamhetsområdet verksamhet vara att mål och ärenden skall handläggas på ett rättssäkert och effektivt sätt. Det innebär att handläggningen skall vara korrekt, snabb och genomföras utan onödiga resursinsatser. Det är angeläget att generellt minska omloppstiderna för samtliga målkategorier. Målbalanserna och målbalansernas åldersstruktur skall förbättras och återspegla omloppstiderna. skall skapa förutsättningar för domstolarna att uppfylla målet för verksamhetsområdet bl.a. genom en effektiv och ändamålsenlig resursfördelning. Reformarbetet som pågår skall fortsätta. Detta arbete kan delas upp i fyra huvudområden - förändringar av den yttre organisationen, förändringar av den inre organisationen, renodling av verksamheten samt förbättringar av det processuella regelverket. För att reformarbetet skall kunna utveckla och effektivisera domstolsväsendet på ett ändamålsenligt sätt behövs samordnade satsningar inom de fyra huvudområdena. Den del av budgetpropositionen som berör reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen behandlas nedan under . Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anför. I motion Ju342 (kd) begärs en utredning om behovet av en särskild utvärdering om, och hur, lever upp till rollen att tillhandahålla kvalificerad service åt domstolarna i administrativa frågor. I motion Ju376 (fp) yrkas att ställning och funktion utreds för att åstadkomma ett mer oberoende domstolsväsende. Denna begäran återkommer också i motion Ju410 (m). Utskottet har behandlat motionsyrkanden motsvarande de nu aktuella vid ett flertal tidigare tillfällen, senast vid behandlingen av budgetpropositionen för (bet. 2004/05:JuU1 s. 71 f.). För en utförlig redogörelse för den självständighetsprincip som råder för domstolarna, de överväganden som gjordes inför inrättandet av , för innehållet i instruktion samt för den danska domstolsstyrelsen hänvisas till budgetbetänkandet för (bet. 2002/03:JuU1 s. 68 f.). När utskottet senast behandlade frågan hänvisades till de uttalanden som utskottet tidigare gjort. Av dessa följer att verksamhet inte i något hänseende får inkräkta på domstolarnas självständighet i deras rättstillämpande och dömande verksamhet. uppgift är i stället att tillhandahålla kvalificerad service åt domstolarna i administrativa frågor. Visserligen bör eftersträva att domstolsorganisationen är effektiv, men utskottet har understrukit att strävan efter effektivitet inte får gå ut över rättssäkerheten. Det har varit utskottets uppfattning att det nu redovisade synsättet också väl kommer till uttryck i instruktion. Mot denna bakgrund har utskottet inte funnit skäl att förorda en utredning om ställning i förhållande till domstolarna. Utskottet vidhåller denna uppfattning och föreslår att avslår motionerna Ju342, Ju376 och Ju410 i nu behandlade delar. En enda högsta domstolsinstans I motion Ju376 (fp) föreslås en utredning om frågan att lägga samman och Regeringsrätten till en enda högsta instans. Utskottet behandlade denna fråga (se bet. 2004/05:JuU1 s. 72). Utskottet framhöll då att enligt 11 kap. 1 § regeringsformen är högsta allmänna domstol och Regeringsrätten högsta förvaltningsdomstol. Utskottet fann vid sin behandling inte att några skäl för att slå samman och Regeringsrätten hade framkommit. Utskottet gör alltjämt denna bedömning och föreslår att avslår motion Ju376 i denna del. Regeringen inledde en omfattande reformering av domstolsväsendet. När det gäller den yttre tingsrättsorganisationen rör dessa reformer i stor utsträckning frågor som regeringen själv kan besluta om. Regeringen har återkommande för redogjort för det pågående och planerade arbetet med att förändra tingsrätternas yttre organisation. Senast skedde det i skrivelsen Reformeringen av tingsrättsorganisationen fortsätter (skr. 2003/04:153). För en närmare redovisning av arbetet med reformeringen av tingsrätternas yttre organisation vill utskottet hänvisa till betänkande 2004/05:JuU6. Regeringen har redovisat ytterligare planerade förändringar av tingsrättsorganisationen i den nu aktuella budgetpropositionen för (se nedan). I motion Ju437 (kd) begärs att regeringen utreder huvudmannaskapet för domstolarna i syfte att ge rätt att fastställa domstolsorganisationen. Enligt 11 kap. 4 § regeringsformen gäller bl.a. att föreskrifter om huvuddragen av domstolarnas organisation meddelas i lag. I 1 kap. 1 § stadgas inledningsvis att tingsrätt är allmän underrätt och, om ej annat är föreskrivet, första domstol. Av paragrafens andra stycke framgår att domsaga är tingsrättens domkrets och att regeringen förordnar om indelningen i domsagor. Tingsrätternas domkretsar bestäms genom förordning (1982:996) om rikets indelning i domsagor. Utskottet har återkommande behandlat den aktuella frågan. Senast skedde detta (se bet. 2004/05:JuU6). Utskottet hänvisade då till tidigare ställningstaganden, som sammanfattningsvis innebär att det inte finns anledning att lagreglera domkretsindelningen eller på annat sätt överföra beslutanderätten till . Utskottet förordade den nuvarande ordningen där regeringen informerar om kommande förändringar. Att regeringen i sina överväganden beaktar vad uttalat om principerna för domstolsorganisationen ansåg utskottet vara en självklarhet. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motion Ju437 i nu behandlad del. I ett flertal motioner yrkas att reformarbetet utreds. Enligt motion Ju286 (m, fp, kd, c) behövs en helhetssyn och en långsiktig plan för den framtida tingsrättsorganisationen. Samma uppfattning framförs i motion Ju376 (fp) i vilken motionärerna dessutom begär att en redovisning av de ekonomiska konsekvenserna av förändringarna i tingsrättsorganisationen skall ske innan förändringarna genomförs. Motionärerna efterlyser också en parlamentariskt tillsatt utredning av hela den framtida domstolsorganisationen. Också enligt motion Ju377 (fp) behövs en utredning om hela tingsrättsorganisationen innan beslut om förändringar bl.a. i fattas. En liknande begäran framförs i motion Ju549 (fp) i vilken motionärerna efterlyser helhetsgrepp och en plan på för den framtida tingsrättsorganisationen innan regeringen går vidare i det reformarbete som skulle kunna påverka verksamheten vid . Slutligen begär motionärerna i motion Ju437 (kd) att inga beslut om nedläggning av tingsrätter skall fattas innan ytterligare konsekvensanalyser genomförts av genomförda nedläggningar. Vid behandlingen av regeringens skrivelse med uppföljning av handlingsplanen för reformeringen av domstolsväsendet framhöll utskottet vikten av en snar utvärdering av genomförda förändringar (bet. 2000/01:JuU29 s. 9). Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att genomföra en utvärdering av de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts (Ju 2002:11). Utredningen biträddes, förutom av ett antal experter, av en referensgrupp bestående av representanter för riksdagspartierna. För att ge utredningen ett underlag när det gällde att bedöma effekterna av reformarbetet gav regeringen i uppdrag att granska bl.a. om de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts skapat större förutsättningar för att uppnå de mål som regeringen ställt upp för reformeringen av tingsrättsorganisationen. redovisade sitt uppdrag till regeringen i rapporten i förändring - Granskning av tolv sammanlagda tingsrätter 1999-2001 (RRV 2002:9). Utredningen redovisade sitt uppdrag genom överlämnandet av betänkandet Förändringar i tingsrättsorganisationen - En utvärdering av sammanläggningar av tingsrätter 1999-2001 (SOU 2003:5). Sammanfattningsvis konstaterade utredningen följande. Målet att bibehålla tingsrätternas tillgänglighet har i allt väsentligt uppnåtts, som den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter generellt har förbättrats. Vidare har tingsrätterna fått bättre förutsättningar att skapa stärkta beredningsorganisationer och låta personalen delta i olika former av kompetensutveckling, även om möjligheterna inte fullt ut tagits till vara. Däremot kunde utredningen inte konstatera några nämnvärda effekter på rekryteringen och förutsättningarna för specialisering. De granskade sammanläggningarna har dock genomförts relativt . Enligt utredningen är det därför inte möjligt att göra några säkra bedömningar, och utredningens överväganden måste ses mot den bakgrunden. Vad gäller konsekvenser för andra än tingsrätterna upplever berörda kommuner bl.a. att kommunen har förlorat en kvalificerad arbetsplats med ett stort symbolvärde. Det är vidare utredningens uppfattning att arbetet med att skapa större och mindre sårbara tingsrätter bör fortsätta, även om de mål som regeringen har ställt upp för de berörda sammanläggningarna endast delvis har uppnåtts. Slutligen anser utredningen att den s.k. flerortsmodellen inte bör användas vid det fortsatta reformarbetet. Om det rör sig om större geografiska avstånd är inrättandet av tingsställen (där verksamhet bedrivs vid behov) att föredra. I skrivelsen Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen (skr. 2002/03:126) redovisade regeringen sina slutsatser med anledning av utvärderingen. Enligt regeringens bedömning uppnåddes målen med reformeringen av tingsrättsorganisationen i allt väsentligt genom sammanläggningarna. Reformarbetet borde därför gå vidare. De fastställda målen för reformeringen borde även vara utgångspunkt för arbetet. Sammanläggningarna borde även fortsättningsvis ske region för region men inte avse alltför begränsade geografiska områden. Mot bakgrund av vad utredningen uttalat om den s.k. flerortsmodellen, där en tingsrätt har kansliort på flera orter, gjorde regeringen bedömningen att den bör användas endast om det är särskilt påkallat av omständigheterna i det enskilda fallet eller om det föreligger regionalpolitiska, arbetsmarknadspolitiska eller andra liknande skäl. Utskottet har understrukit vikten av att de förändringar i tingsrättsorganisationen som genomförs följs upp och utvärderas. Så har också skett såvitt avser . Utskottet har vid tidigare behandling av frågorna utgått från att de förändringar som sker och har skett i tingsrättsorganisationen även i fortsättningen noggrant kommer att följas upp och utvärderas, varför det inte funnits anledning att avbryta reformarbetet i avvaktan på ytterligare utvärderingar. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Ju286, Ju376, Ju377, Ju437 och Ju549 i de delar de nu behandlats. I det följande behandlar utskottet enskilda domstolar i tingsrättsorganisationen. Enligt budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att bör ha kansliort enbart i . Regeringen anför att har presenterat en rapport om tingsrätts organisation. Rapporten är föranledd av en av tingsrätten upprättad promemoria om vissa problem med dess nuvarande organisation. I rapporten framhålls att systemet med verksamhet på flera kansliorter medför flera nackdelar för tingsrätten. Enligt rapporten bör tingsrättens kansliorter i och Sala dras in. Med hänsyn till vad som framkommit om verksamheten vid instämmer regeringen i bedömningen att tingsrätten endast bör ha kansliort i . Enligt regeringen bör organisationsförändringen genomföras när tingsrätten kan ta lokaler i anspråk i för den verksamhet som bedrivs i och Sala, dock . I ett flertal motionsyrkanden argumenterar motionärerna för olika lokala tingsrätter och tingsorter. Enligt motion Ju265 (fp) bör ett tingsställe inrättas i . I motion Ju329 (m, fp, kd, c) begärs att beslutet att lägga ned upphävs och organisationen i återställs. Enligt motion Ju447 (kd) bör vara kvar som en självständig domstol. I motion Ju437 (kd) pekar motionärerna på möjligheten att åter inrätta tingsrätter som tidigare lagts ned. Som anförts ovan behandlade utskottet förslag om förändringar i tingsrättsorganisationen (se bet. 2004/05:JuU6 s. 10 f.). Vid det tillfället berördes bl.a. och tingsrätter. Utskottet prövade då om de då aktuella förändringarna i tingsrättsorganisationen skulle innebära något avsteg från de riktlinjer som gäller för reformeringen av tingsrättsorganisationen och som ställt sig bakom, dvs. om behovet av lokal förankring och de geografiska förhållandena på varje ort hade beaktats av regeringen. Utskottet sade sig också utgå från att de planerade förändringarna, liksom även tidigare genomförda förändringar, noga kommer att följas upp och utvärderas, varför något särskilt uttalande inte kunde anses motiverat. Mot bakgrund härav föreslår utskottet att avslår motionerna Ju265, Ju329, Ju437 och Ju447 i nu behandlade delar. I två motioner tar motionärerna upp domstolar som inte är föremål för organisatoriska överväganden i budgetpropositionen. I motion Ju321 (kd) argumenteras för att och tingsrätter skall bevaras. Enligt motion Ju268 (fp) bör bevaras. Utskottet har tidigare ansett att det följer av den principiella inställningen till reformarbetet inom domstolsväsendet som intagit att den inte bör ta ställning till motionsyrkanden rörande enskilda tingsrätter för vilka regeringen inte planerar någon förändring. I den mån de aktuella tingsrätterna skulle komma att beröras av nedläggningar eller sammanläggningar kommer att få tillfälle att ta ställning därtill när regeringen anmäler sådana organisationsförändringar (se bet. 2003/04:JuU4 s. 13 och bet. 2004/05:JuU6 s. 10 f.). När det gäller vill utskottet tillägga att frågan om vilka hovrätter som skall finnas regleras i 2 kap. 6 § . Till skillnad mot den yttre tingsrättsorganisationen är detta således inte en fråga som regeringen själv kan besluta om. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan, och utskottet föreslår att avslår motionerna Ju268 och Ju321. Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar Enligt motion Ju437 (kd) bör tingsrätter och länsrätter läggas samman för att på så vis öka möjligheterna för de små tingsrätterna att bevaras. Utskottet har haft att ta ställning till liknande motionsyrkanden. I den principiella frågan om sammanläggning har utskottet anfört att det för sin del inte vill bestrida att det kan finnas vissa fördelar med en sammanläggning av de båda domstolsorganisationerna. En sådan ordning skulle enligt utskottet antagligen framstå som lättare att överblicka för enskilda. Medborgarperspektivet skulle alltså tjäna på det. Mot en sådan ordning har utskottet dock ansett att man måste ställa nackdelar som också de har sitt samband med just medborgarperspektivet. En viktig fråga i det sammanhanget har enligt utskottet varit att allmänhetens berättigade krav på en kompetent rättskipning kräver specialisering. En förändring mot en sammanläggning av domstolsslagen skulle kunna leda till att specialiseringen tunnas ut. Utskottet har vidare konstaterat att de övriga fördelar som en sammanläggning skulle kunna erbjuda också kan tas till vara inom ramen för en sådan inriktning av reformarbetet som regeringen tagit upp i sin handlingsplan för reformeringen av domstolsväsendet, dvs. mot gemensam ledning och administrativ samverkan. Senast utskottet behandlade frågan om sammanläggning av de allmänna domstolarna och förvaltningsdomstolarna var . Utskottet gjorde då samma bedömning som regeringen tidigare redovisat, att ett sätt att stärka domstolsorganisationen som visat sig fungera väl är att mindre tingsrätter och länsrätter samverkar. Den samverkan som bedrivs i ett antal domstolar innebär att domstolarna har gemensam chef och i övrigt samverkar i administrativa frågor. Det är regeringens avsikt att fler tingsrätter och länsrätter där det bedöms lämpligt skall samverka på detta sätt (prop. 2004/05:1 utgiftsområde 4 s. 43). Utskottet instämde i att reformarbetet borde, i varje fall , inriktas på administrativ samverkan mellan domstolsslagen. Utskottet kunde mot denna bakgrund inte ställa sig bakom ett önskemål om sammanläggning motsvarande det nu aktuella (se bet. 2004/05:JuU6 s. 13 f.). I budgetpropositionen för (s. 40 f.) påpekar regeringen att det har bedrivits en administrativ samverkan mellan mindre tingsrätter och länsrätter på ett antal orter och att det nu finns anledning att utvärdera den samverkansformen och också mer långsiktigt överväga länsrättsorganisationen. Regeringen planerar därför att låta en utredare utvärdera den administrativa samverkan och belysa alternativa organisatoriska lösningar för länsrättsorganisationen. Med det anförda avstyrker utskottet motion Ju437 i nu behandlad del. I motionerna 2004/05:Ju339 (fp) och Ju376 (fp) föreslås att partssammansatta specialdomstolar avskaffas. Som exempel anger motionärerna Arbetsdomstolen och . Motionärerna anser att objektiviteten kan ifrågasättas i sådana domstolar. De helt fristående specialdomstolarna som finns är Patentbesvärsrätten, och Arbetsdomstolen.