bet · GS01LU27 · 2005-05-12 00:00:00 — Trots att det är otillåtet och till och med straffbartatt placera ut materialet på Internet utan tillstånd, är kopiering förprivat bruk - enligt nu gällande rätt - möjligen ändå tillåten eller ivarje fall inte straffbar. Särskilt musik kopieras i stor utsträckningfrån Internet trots att musiken görs tillgänglig utan tillstånd frånupphovsmännen, dvs. trots att den förlaga man kopierar från är olovlig.Det innebär att rättighetshavarna, dvs. upphovsmännen som skrivitmusiken och texten, artisterna inklusive musikerna som framför musikenoch skivbolaget som producerat musiken, inte får någon betalning försina prestationer. Motsvarande gäller i ökad utsträckning även för film.Enligt utskottets mening är det inte rimligt att allmänheten på dettasätt kan utnyttja olagliga gärningar för att utan rättighetshavarnastillstånd fritt kopiera t.ex. musik, och förfarandet minskar respektenför upphovsrätten. Ett upphovsrättsligt system som innebär att det ärlagligt, eller i varje fall inte straffbart, att kopiera material frånen olovlig förlaga innebär också otydlighet och inkonsekvens. Kulturutskottethar anfört att det är en självklarhet att betala för t.ex. endvd-film i en affär och att det borde vara lika självklart att betalaför samma film när den laddas ned över anser, i likhet med såväl kulturutskottet som regeringen,att det finns goda skäl för att i 12 § upphovsrättslagen föreskrivaatt kopiering för privat bruk bara får ske om förlagan är en lovligförlaga.Vad sedan gäller motionsyrkandena anförs i motion L20 att de rättsligaåtgärderna vid kopiering för privat bruk från en olovlig förlaga måstestå i proportion till rättighetsintrånget och att bestämmelserna måstetillämpas på ett rättssäkert sätt. Motionärerna framhåller att ansvarinte skall kunna utkrävas i sådana fall där den enskilde inte kundeförväntas inse att förlagan var olagligt framställd.Utskottet kan för sin del inte finna att det skulle föreligga någonavgörande motsättning mellan motionärernas uppfattning och regeringens.Som tidigare nämnts regleras det straffrättsliga ansvaret vid brottmot kravet på lovlig förlaga i 12 § fjärde stycket upphovsrättslagen i53 § samma lag. För straffansvar krävs, i likhet med vad som annarsgäller för upphovsrättsintrång, att agerandet skall ha skett uppsåtligeneller av grov oaktsamhet. Som anförs i propositionen kommer därför densom inte alls känt till att förlagan var olovlig och inte heller ageratgrovt vårdslöst, t.ex. ignorerat tydliga tecken på att förlagan intevar lovlig, inte att kunna drabbas av straffansvar. Vidare kan påpekasatt brott mot kravet på lovlig förlaga, enligt förslaget till 59 §upphovsrättslagen, liksom gäller för alla upphovsrättsintrång,får åtalas av åklagare endast om målsäganden anger brottet till åtaleller åtal är påkallat från allmän synpunkt. I fråga om skadeståndsskyldighethänvisas till vad utskottet föreslagit i föregående avsnitt. Tillskillnad från vad som annars gäller vid upphovsrättsintrång behöver enprivatperson, enligt utskottets förslag till nytt fjärde stycke i 54 §,i en situation då denne inte haft uppsåt eller varit grovt oaktsaminte betala skadestånd för intrånget.Med tanke på det skydd mot att drabbas av sanktioner som finns redanenligt gällande rätt och den ändring som föreslås vad gäller skyldighetenatt betala ersättning för ett olovligt nyttjande anser utskottet att derättsliga åtgärder som kan vidtas får anses stå i proportion tillrättighetsintrånget. Hur bestämmelsen slutligen kommer att tillämpas ipraktiken blir en fråga för rättspraxis.Önskemålen i motion L20 yrkande 2 får således anses tillgodosedda, ochutskottet föreslår att avslår motionsyrkandet.I motion L20 behandlas även frågan om möjligheten för privatpersoneratt avgöra om en förlaga är laglig eller inte och vilket ansvarrättighetshavarna har för att stimulera tillkomsten av lagliga alternativ.Liknande synpunkter förs fram i motionerna L21 och L25. I samtligamotioner begärs tillkännagivanden om rättighetshavarnas ansvar i dethär avseendet, och i motion L21 begärs att regeringen återkommer medförslag.Utskottet gör i den här delen följande överväganden. Att lagstiftningenär tydlig och konsekvent i fråga om kravet på lovlig förlaga i 12 §upphovsrättslagen är, som också anförs i propositionen, viktigt för attstimulera och ge sunda förutsättningar för utvecklingen av lagligaalternativ för elektronisk försäljning av musik, filmer och annatupphovsrättsligt skyddat material. Utskottet har ingen annan uppfattningän motionärerna om vikten av att stimulera lagliga alternativ vilket ärviktigt för såväl rättighetsinnehavaren som de som kopierar materialfrån t.ex. Internet, dvs. Det finns all anledning att tatill vara den teknik som finns och ge konsumenterna möjligheter attkopiera upphovsrättsligt skyddat material, t.ex. musik, på laglig vägoch därigenom tillse att upphovsmannen får sin berättigade ersättning.Utskottet vill i det här sammanhanget också peka på den föreslagna nyabestämmelsen om skydd för elektronisk information om rättighetsförvaltning,§. Härigenom stimuleras rättighetshavarna att använda sådaninformation på sina verk, vilket kan underlätta för enskilda vid bedömningenav om en förlaga är lovlig eller inte.Inte heller i dessa frågor kan utskottet finna att det föreligger någonavgörande motsättning mellan motionärernas uppfattning och regeringens.Målsättningen är att stimulera lagliga alternativ som tillförsäkrarupphovsmannen ersättning för sitt arbete som det kan gekonsumenten möjlighet att få del av upphovsrättsligt skyddat material påett enkelt sätt och till en rimlig kostnad. Det är lagstiftarens uppgiftatt ge goda förutsättningar för nya former av handel med upphovsrättsligtskyddade verk. anför i sitt yttrande att man räknar medatt de klargöranden som görs genom den föreslagna lagstiftningen kommeratt stimulera utvecklingen av lagliga alternativ för elektroniskförsäljning av musik, filmer och annat upphovsrättsligt skyddat material.Lagutskottet delar den uppfattningen. Ansvaret för att söka tydliggöraom t.ex. en förlaga utlagd på Internet är lagligt utlagd måste emellertidi första hand ligga på rättighetshavarna själva. Som kulturutskottetpåpekar bör denna utveckling följas noga, och av särskilt intresse ärdärvid att få belyst hur priser och utbud påverkas. Enligt utskottetsmening får önskemålen i motionerna L20 yrkande 4 och L25 yrkande 1 därmedanses i huvudsak tillgodosedda.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna L20yrkande 4, L21 yrkande 1 och L25 yrkande 1.KassettersättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen antar regeringens lagförslag såvitt gäller kassettersättningensstorlek (26 l § upphovsrättslagen) och avslår motionsyrkanden om delsandra ersättningsnivåer, dels en fortsatt översyn av bestämmelserna omkassettersättning. Jämför reservationerna 5 (m, kd) och 6 (m, fp, kd).PropositionenFör att i någon mån kompensera för den lagliga kopieringen för privatbruk finns fr.o.m. regler i upphovsrättslagen omkassettersättning. Därmed avses den ersättning som betalas för anordningarsom är särskilt ägnade för framställning av kopior för privat bruk avljud och rörliga bilder (t.ex. inspelningsbara cd- och dvd-skivor).Som tidigare nämnts anges i artikel 5.2.b i direktivet att en inskränkningi upphovsmannens ensamrätt till exemplarframställning förutsätter atträttsinnehavaren får rimlig kompensation. Frågan om kompensation behandlasockså i stycke 35 i ingressen till direktivet vari bl.a. anges att detinte behöver uppkomma någon betalningsskyldighet om förfånget förrättsinnehavaren är obetydligt. Direktivet gör alltså en koppling mellanmöjligheten att fritt kopiera verk för privat bruk och rätten tillkompensation för sådan kopiering. I den mån kopiering för privat brukmedför annat än obetydligt förfång för rättighetshavaren anger direktivetatt ersättningssystem skall finnas på plats. Vid utformningen av ettsådant system skall hänsyn tas till förekomsten av tekniska skyddsåtgärder.I propositionen pekar regeringen på att direktivet lämnar ett betydandetolkningsutrymme i nationell rätt vad gäller när ersättning skall utgå,hur ersättningssystemet skall utformas och vilken nivå ersättningenskall ligga på.I propositionen föreslår regeringen att bestämmelserna om kassettersättningändras, 26 k-26 m §§. Enligt förslaget höjs kassettersättningen någotoch anpassas till den tekniska utvecklingen, bl.a. genom införande avolika ersättningsnivåer för anordningar för analog upptagning respektivedigital upptagning.Förslaget innebär att den nuvarande beräkningsgrunden med en vissersättning per möjlig upptagningsminut fortsättningsvis bara skall varatillämplig på anordningar för analog upptagning. Ersättningen föranordningar för analog upptagning höjs från till tvåoch ett halvt öre . Bestämmelsen kommer inte längre att innehållanågra regler om maxbelopp per anordning.Två nya beräkningsgrunder baserade på en viss ersättning per megabyteföreslås för anordningar på vilka digital upptagning kan ske. Föranordningar där digital upptagning kan ske upprepade gånger skallersättningen vara per megabyte lagringsutrymme. Kan digital upptagningendast ske en gång skall ersättningen i stället vara permegabyte lagringsutrymme. Några föreskrifter om maxbelopp per anordningföreslås inte.Regeringen föreslår vidare en möjlighet till nedsättning av beloppenför kassettersättningen för fall då upphovsmännen kompenseras förkopieringen på annat sätt eller om ersättningen med hänsyn till omständigheterhänförliga till en anordning eller i övrigt till förhållandena påmarknaden är oskäligt hög. Vid avtal om nedsättning av ersättningsbeloppenskall upphovsmännen företrädas av samma typ av organisation som harrätt att kräva in ersättningen, dvs. en organisation som företräder ettflertal ersättningsberättigade svenska upphovsmän och innehavare avnärstående rättigheter på området. Därav följer även att samma typ avorganisation företräder upphovsmännen i en eventuell tvist i domstol omersättningens storlek.MotionernaI motion L21 begär m.fl. (kd) att skallbesluta om ändring i den föreslagna 26 l § upphovsrättslagen innebärandeatt kassettersättningens nuvarande storlek beträffande anordningar föranalog upptagning bibehålls och att ersättningsnivån för anordningarför digital upptagning får en annan utformning än den av regeringenföreslagna (yrkande 3). Motionärerna anser att det inte finns någraskäl för en höjning av ersättningen för anordningar för analog upptagning,detta mot bakgrund bl.a. av att rätten till kopiering för privat bruknu begränsas. Ersättningsnivån för anordningar för digital upptagningbör också sättas lägre än vad regeringen föreslagit, och det finns enligtmotionärerna inte några bärande skäl för en särreglering mellan olikatyper av anordningar för digital upptagning. Vidare anser motionärernaatt nuvarande regel om en högsta ersättning, maxbelopp, är mer rättssäkerän den av regeringen föreslagna nedsättningsregeln och att maxbeloppsregelndärför bör finnas kvar.Inger m.fl. (m) begär i motion L22 ett tillkännagivande om enöversyn av bestämmelserna om kassettersättning (yrkande 3). Enligtmotionärerna innebär den fortsatta tekniska utvecklingen sannolikt attmotiven för att ha kvar kassettersättningen minskar.Även m.fl. (fp) begär i motion L20 ett tillkännagivandeom en fortsatt översyn av bestämmelserna om kassettersättning. En sådanöversyn måste påbörjas genast i syfte att hitta en beräkningsmetod somutan onödig byråkrati och på marknadsmässiga villkor ger upphovsmännenersättning (yrkande 6). Motionärernas uppfattning är att de föreslagnareglerna sannolikt bara är en kortsiktig lösning eftersom de snart kommeratt vara överspelade av den tekniska utvecklingen. Vidare är en fungerandetillämpning av den nu föreslagna nedsättningsregeln, enligt motionärerna,en förutsättning för att systemet skall fungera.I motion L23 begär m.fl. (mp) ett tillkännagivande omatt en översyn av kassettersättningen skall göras med utgångspunkt frånatt den skall vara teknikneutral och bättre svara för att upphovsmänges skälig ersättning även med digitala möjligheter (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeVad först gäller motion L21 vill utskottet erinra om att ersättningennumera regleras i direktivet genom att det som en förutsättning förkopiering för privat bruk som huvudregel finns krav på att upphovsmannenfår kompensation. Som motionärerna anför begränsas rätten att kopieraför privat bruk genom förslaget i propositionen. Den begränsningen utgöremellertid, enligt utskottets mening, inte skäl mot en höjning avkassettersättningen eftersom det fortfarande kommer att finnas en relativtomfattande rätt att kopiera för privat bruk. Det är dessutom, som ocksåregeringen anför, så att kassettersättning även fortsättningsvis föreslåsutgå på anordningar som är särskilt ägnade för kopiering för privatbruk. Skulle det vara så att vissa anordningar, trots att de är särskiltägnade för kopiering för privat bruk, i mycket hög grad används ävenför annan kopiering, är det en faktor som får beaktas inom ramen förden regel om nedsättning som regeringen föreslår. Därutöver ligger,enligt regeringens bedömning, den svenska ersättningen förhållandevislågt vid en jämförelse med de EU-länder som har motsvarande ersättningssystem.Utskottet anser att detta förhållande och det faktum att kassettersättningenhar legat fast sedan den infördes talar för att ersättningenbör höjas något. Vad gäller ersättningsnivåerna på anordningar fördigital upptagning och uppdelningen av ersättningen mellan olika typerav anordningar för digital upptagning gör utskottet ingen annan bedömningän regeringen.När kassettersättningen infördes sattes ett tak för ersättningen. Detmotiverades med att upptagningsanordningarnas kapacitet utveckladesgenom ny teknik och att det för vissa digitala anordningar kunde varasvårt att fastställa en speltid i egentlig mening (prop. 1997/98:156 s.31). Fördelen med ett sådant maxbelopp är naturligtvis att det sättsen tydlig och förutsebar spärr för hur hög ersättningen kan bli. Detkan vara en garanti för att ersättningen inte leder till en orimligbelastning för konsumenterna och en skadlig inverkan på företagensinbördes förhållanden. Som regeringen anför är problemet emellertid attdet finns en mycket stor variation av produkter och att då hasamma maxbelopp för alla dessa olika typer av produkter är inte rimligt.Härutöver gör regeringen bedömningen att det inte är möjligt att utformaett generellt ersättningssystem som i varje enskilt fall träffar rättför den mångfald och variation av produkter som finns på marknaden . Till det kommer den snabba utvecklingen av denna mångfald ochvariation. Vidare är det svårt att förutsäga utvecklingen vad gälleranvändning av tekniska skyddsåtgärder och betalsystem för licensieringav rätt till exemplarframställning. Mot den bakgrunden föreslår regeringenatt en regel om möjlighet till nedsättning införs. Ett syfte mednedsättningsregeln är att kassettersättningens storlek anpassas på ettrimligt sätt till priset på olika anordningar, så att marknadsstörningareller orimliga belastningar för konsumenterna inte uppstår. Ett annatsyfte med regeln är att hantera andra situationer där ersättningen bliroskäligt hög. Enligt regeringen finns det goda skäl att tro att parternamed den modell för bestämmande av ersättningen som föreslås kommer attkunna enas om rimliga ersättningsnivåer.Utskottet kan för sin del inte komma till någon annan slutsats. Med denvariation av produkter som finns på marknaden, och som kommer attutvecklas , anser utskottet att de av regeringenföreslagna bestämmelserna om nedsättning av kassettersättningen är ettbättre alternativ än nuvarande maxbelopp. Ställningstagandet innebäratt utskottet föreslår att antar regeringens lagförslag idenna del och avslår motion L21 yrkande 3.När det sedan gäller motionerna L20, L22 och L23 kan utskottet intefinna annat än att det föreligger stor samstämmighet mellan motionärernaoch regeringen vad gäller synen på behovet av att följa det nu föreslagnakassettersättningssystemet noga och att vid behov göra justeringar,inte minst med hänvisning till den framtida tekniska utvecklingen.Utskottet erinrar om att regeringen uttryckligen i propositionen framhållitatt utvecklingen av kassettersättningens storlek skall följas noga ochatt regeringen vid behov har för avsikt att återkomma med ytterligareförslag till lagändringar. Vidare konstaterar utskottet att regeringenavser att påbörja en utvärdering av kassettersättningen senast inom treår från det att de ändringar som föreslås har trätt i kraft. Enligtvad som anförs i propositionen skall utvärderingen behandla dels fråganom den tekniska utvecklingen av produkter lett till att ersättningenurholkats, dels frågan om hur ersättningsnivåerna och möjligheten tillnedsättning påverkat ersättningens storlek. I detta sammanhang avserregeringen även att behandla frågan om den ersättningsberättigade kretsenbör utvidgas. Utskottet ser med tillfredsställelse på regeringensavsikter i det här avseendet. En utvärdering av det nu föreslagnaersättningssystemet är, som också kulturutskottet anfört, angeläget inteminst med tanke på den snabba tekniska utvecklingen, och utskottetförutsätter att en utvärdering kommer till stånd möjligt. Motden nu angivna bakgrunden saknas skäl för att vidta någonåtgärd med anledning av motionsyrkandena.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna L20yrkande 6, L22 yrkande 3 och L23 yrkande 3.Skydd för tekniska åtgärderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden vari föreslås tillkännagivanden omdels tillämpningen av bestämmelserna om skydd för tekniska åtgärder,dels ytterligare utredning i fråga om dessa bestämmelsers inverkan påmöjligheten att kopiera för privat bruk. Jämför reservation 7 (m, fp,kd).PropositionenI direktivet har tagits in bestämmelser om att rättsligt skydd skallges för sådana tekniska åtgärder som en upphovsman eller en innehavareav en till upphovsrätten närstående rättighet använt för att kontrolleraanvändningen av sitt verk eller sin skyddade prestation. Bestämmelsernafinns i artikel 6 och syftar bl.a. till att ge upphovsmännen och tillupphovsrätten närstående rättighetshavare ökat skydd mot otillåtnaförfoganden med deras skyddade verk och prestationer i den digitala miljön,t.ex. på nätverk som Internet. Ett annat syfte är att stimulera handelmed upphovsrättsligt skyddade verk i denna miljö. I propositionenföreslås att bestämmelser om skydd för tekniska åtgärder införs iupphovsrättslagen, 52 b-52 f §§ och 52 h §.Inledningsvis föreslås en definition av direktivets begrepp "tekniskåtgärd". Genom definitionen tydliggörs bl.a. att de tekniska åtgärdernamåste vara ägnade att förhindra eller begränsa upphovsrättsligt relevantaförfoganden, dvs. exemplarframställning eller tillgängliggörande förallmänheten.Förslaget innebär att det införs ett förbud mot kringgående av tekniskaåtgärder utan upphovsmannens eller dennes rättinnehavares samtycke.Förbudet innebär att det blir otillåtet att kringgå en digital elleranalog spärr som hindrar eller begränsar exemplarframställning av ettupphovsrättsligt skyddat verk, att kringgå en teknisk skyddsprocess somhindrar eller begränsar tillgängliggörande för allmänheten av ettupphovsrättsligt skyddat verk eller att kringgå en annan teknisk åtgärdsom hindrar eller begränsar sådant tillgängliggörande. Förbudet skalldock inte gälla när någon, som lovligen har tillgång till ett exemplarav ett upphovsrättsligt skyddat verk, kringgår en teknisk åtgärd föratt kunna se eller lyssna på verket eller prestationen.Vidare föreslås ett förbud mot olika typer av hantering av hjälpmedelför kringgående av tekniska åtgärder. Det skall enligt förslaget varaförbjudet att bl.a. tillverka, överföra, importera, sprida genom attexempelvis sälja eller hyra ut, eller i förvärvssyfte inneha sådanaanordningar, produkter eller komponenter eller att tillhandahållatjänster som marknadsförs eller utannonseras i syfte att kringgå en tekniskåtgärd.Den som med stöd av vissa av inskränkningarna i upphovsrättslagen fårutnyttja ett upphovsrättsligt skyddat verk, skall ha rätt att användaett exemplar av ett verk som denne lovligen har tillgång till även omexemplaret skyddas av en teknisk åtgärd. De inskränkningar som avses ärbestämmelserna om arkivs och biblioteks exemplarframställning m.m. (16 §upphovsrättslagen), förfoganden till förmån för personer med funktionshinder(17 § upphovsrättslagen), återgivning av vad som framförs i offentligadebatter och av innehållet i allmänna handlingar m.m. (26 och 26 a §§upphovsrättslagen) samt efemära, dvs. i huvudsak tillfälliga, upptagningar(26 e § upphovsrättslagen). Om ett sådant utnyttjande hindras av enteknisk åtgärd, får en domstol på yrkande av den berättigade användarenförelägga upphovsmannen eller dennes rättsinnehavare vid vite attmöjliggöra för användaren att utnyttja verket.MotionernaInger m.fl. (m) framhåller i motion L22 vikten av att skyddet förtekniska åtgärder, även om de är välmotiverade, inte får tillåtas hindraden tekniska utvecklingen. Sådan programmeringsverksamhet som inte hartill syfte att underlätta upphovsrättsintrång får inte stävjas av detnu framlagda förslaget. Motionärerna pekar på att många datorintresseradepersoner - med helt legitima syften - studerar, utvecklar eller testarprogram med vilka man kan koda, kryptera eller spärra material. Förslagetom skydd för tekniska åtgärder får inte bli ett tankeförbud som hämmaren dynamisk utveckling på det området. Ett tillkännagivande begärs ienlighet härmed (yrkande 4).Liknande synpunkter förs fram i motion L20 av m.fl.(fp). Ett tillkännagivande begärs med innebörd att bestämmelserna omskydd för tekniska åtgärder inte får användas för att hindra sådanprogrammeringsverksamhet som inte har till syfte att underlätta brottmot upphovsrättslagstiftningen (yrkande 7). Motionärerna framhåller attdet fria kunskapssökandet inte skall motverkas så länge det inte användsför att begå eller möjliggöra brott mot upphovsrätten och att de nuföreslagna bestämmelserna måste tillämpas på ett sätt som noga beaktaromständigheterna i det enskilda fallet.Gunvor G m.fl. (mp) anser i motion L23 att förslagen i propositionenmedför större inskränkningar i enskildas rättigheter än nödvändigt, t.ex. värnas tekniska skydd framför den enskildes möjlighet att ta kopiorför privat bruk. Motionärerna anser att möjligheten till kopiering förprivat bruk skall ha företräde framför skyddet för tekniska åtgärder.Med hänvisning härtill begärs ett tillkännagivande om att regeringenbör låta utreda möjligheterna till vitesföreläggande av rättighetshavaresom genom tekniska åtgärder omöjliggör eller begränsar kopiering förprivat bruk (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeDet nu framlagda lagförslaget innebär att det ges ett rättsligt skyddför s.k. tekniska åtgärder, t.ex. kopieringsspärrar. Förslaget syftartill att genomföra främst artikel 6 i direktivet. I motion L20 framhållsatt de föreslagna bestämmelserna i och för sig är välmotiverade, menatt de inte får användas för att hindra sådan programmeringsverksamhetsom inte har till syfte att underlätta brott mot upphovsrätten. Motsvarandesynpunkter förs fram i motion L22.Utskottet vill peka på att definitionen av en teknisk åtgärd innebäratt åtgärden, för att få rättsligt skydd, skall ha utformats för attvid normalt bruk hindra eller begränsa exemplarframställning ellertillgängliggörande för allmänheten av ett upphovsrättsligt skyddat verk(förslaget till 52 b § upphovsrättslagen). Det skall alltså vara frågaom ett skydd som är inriktat på de upphovsrättsligt relevanta förfogandena.Som regeringen anför i propositionen innebär det att en teknik som ärinriktad på att hindra något annat än exemplarframställning ellertillgängliggörande för allmänheten inte är en teknisk åtgärd i lagensmening och därmed inte omfattas av det rättsliga skyddet. Vidare följerav förslaget att bestämmelserna om skydd för tekniska åtgärder inteblir tillämpliga vid t.ex. kryptografisk forskning (förslaget till 52 c §upphovsrättslagen).