bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — I efterföljande avsnitt återkommer utskottet till de formella förslag till beslut som följer av detta ställningstagande i fråga om utgiftstak (avsnitt 4.2), fördelning av statens utgifter på utgiftsområden (avsnitt 5.1), beräknade förändringar av anslagsbehållningar, beräkning av myndigheternas in- och utlåning i , beräknad kassamässig korrigering av statsbudgetens utgifter (avsnitt 5.2) samt beräkning av skatter (avsnitt 5.3) och statsbudgetens övriga inkomster (avsnitt 5.4). 4.2 Utgiftstak för staten och den offentliga sektorn Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till utgiftstak för staten på . Utskottet tillstyrker också regeringens beräkning av utgiftstaket för offentlig sektor 2007 på . Därmed avstyrker utskottet de alternativa yrkanden som framförs av Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . Jämför reservationer 3 (m), 4 (fp), 5 (kd) och 6 (c). Det statliga utgiftstaket omfattar utgifterna på statsbudgeten, exklusive statsskuldsräntor samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftstaket för den offentliga sektorn fås fram genom att en beräkning av de samlade kommunala utgifterna läggs till utgiftstaket för staten. I beräkningen görs avdrag för interna transaktioner mellan staten och ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Nivån på utgiftstaket för den offentliga sektorn är således en funktion av det utgiftstak som gäller för staten. I budgetpropositionen (avsnitt 4.2.1) föreslår regeringen ett oförändrat utgiftstak för staten 2006 på . Sammantaget görs ett antal tekniska förändringar som motiverar en sänkning av utgiftstaket på . I enlighet med tidigare praxis avrundas dock den tekniska justeringen till hela miljarder kronor. Det innebär att utgiftstaket förblir oförändrat i förhållande till tidigare av fastställt utgiftstak . De tekniska förändringarna 2006 är ökat utjämningsbidrag för LSS-kostnader på , höjt grundavdrag i skatteväxling på samt sista steget i kompensationen för allmän pensionsavgift på -3,. föreslår regeringen att utgiftstaket för staten fastställs till . Det är en ökning med i förhållande till det beräkningstekniska utgiftstak som presenterades i budgetpropositionen . Det beräkningstekniska utgiftstaket baserades på antagandet att utgiftstakets andel av potentiell BNP skulle vara oförändrad . Bakom den justering av taket som görs ligger en upprevidering av prognosen för potentiell BNP-tillväxt . Regeringen lägger inget formellt förslag till utgiftstak . Dock anger regeringen att ett utgiftstak på utgör en väl avvägd nivå för det samhällsekonomiska utrymmet för statliga utgifter . Utgiftstaket för den offentliga sektorn Taket för den offentliga sektorns utgifter beräknas till 2006 och 2007. Jämfört med beräkningarna i förra årets budgetproposition har beräkningen av taket för den offentliga sektorns utgifter reviderats ned med och upp med . Revideringarna avser framför allt konsumtion, som väntas bli lägre 2006 jämfört med vad som tidigare antagits. beror upprevideringen på ett högre utgiftstak för staten (på grund av justeringen av potentiell BNP) samt att den kommunala konsumtionen väntas bli högre. anges ingen beräknad nivå på utgiftstaket för offentlig sektor. Tabell 4.28 Regeringens utgiftstak för staten och offentlig sektor 2006-2007 Av den redogörelsen i avsnitt 4.1 om riktlinjer för utgifts- och skattepolitiken framgår att samtliga fyra oppositionspartier förordar andra nivåer på utgiftstaket för staten och offentlig sektor jämfört med regeringen. Hur oppositionspartiernas förslag förhåller sig till regeringens förslag framgår av tabell 4.29 och 4.30 nedan. Formella förslag för utgiftstaket för staten för samtliga tre framförs av Moderata samlingspartiet i motion Fi240, liberalerna i motion Fi241, i motion FI242 samt i motion Fi243. När det gäller utgiftstaket för offentlig sektor är det endast Moderata samlingspartiet och som har formella förslag för samtliga . föreslår, i likhet med regeringen, formella förslag endast . anger inga formella förslag på utgiftstak för offentlig sektor för något av åren. Enligt uppgifter från partiets riksdagskansli beräknas dock budgetalternativ resultera i ett utgiftstak för den offentliga sektorn på och . Tabell 4.29 Oppositionens utgiftstak för staten 2006-2008 Miljarder kronor, nivå och avvikelser från regeringens förslag. Tabell 4.30 Oppositionens utgiftstak för den offentliga sektorn 2006-2007 Miljarder kronor, nivå och avvikelser från regeringens förslag. noterar att regeringen inte föreslår något formellt förslag till utgiftstak för staten , vilket innebär att den treåriga budgetcykeln inte upprätthålls. Inte heller gav regeringen något förslag för år tre i budgetcykeln. Då var motivet att regeringen dels skulle se över beräkningarna av potentiell BNP, dels överväga att införa en sysselsättningsmarginal. I budgetpropositionen skriver regeringen att utgiftstaket normalt beslutas i förväg. Utskottet anser att det är angeläget att regeringen framöver återgår till den treåriga budgetcykeln. Utskottet konstaterar vidare att de förändringar i utgiftsramar som föreslås i de tre gemensamma motionerna från Socialdemokraterna, endast påverkar budgeteringsmarginalen respektive år. Utgiftstaken för staten och offentliga sektorn är därmed oförändrade i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen. har i avsnitt 4.1 ställt sig bakom regeringens inriktning av utgifts- och skattepolitiken och därmed också regeringens förslag till utgiftstak för staten samt beräkningen av de offentliga utgifterna . Utskottet tillstyrker således propositionens punkt 2 och punkt 6 samt avstyrker de alternativa förslag på utgiftstak för staten och offentlig sektor som framförs i motionerna Fi240 (m) yrkandena 2 och 3, Fi241 (fp) yrkandena 3 och 4, Fi242 (kd) yrkandena 2 och 4 samt Fi243 (c) yrkande 4. 5 Statens utgifter och inkomster 5.1 Statsbudgetens utgifter per utgiftsområde Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till fördelning av statens utgifter på utgiftsområden , med hänsyn till de ändringar som föreslås i tre gemensamma motioner från Socialdemokraterna, . Förslagen om alternativa fördelningar av statens utgifter, som framförs i oppositionspartiernas motioner avstyrks. Jämför reservationer 3 (m), 4 (fp), 5 (kd) och 6 (c). Regeringen föreslår i budgetpropositionen (avsnitt 7.4) att utgifterna fördelas på utgiftsområden på det sätt som framgår av tabell 5.1. Motioner från Socialdemokraterna, Socialdemokraterna, och föreslår i tre gemensamma motioner Fi320 yrkande 1 i denna del, Sf431 yrkande 3 i denna del och So697 yrkande 1 i denna del, ett antal ändringar i förhållande till regeringens förslag till utgiftsramar . Ändringarna innebär utgiftsökningar på sammanlagt jämfört med budgetpropositionen och berör utgiftsområdena 8 Invandrare och flyktingar, 9 Hälsovård, sjukvård, 16 Utbildning och universitetsforskning samt 20 Allmän miljö- och naturvård. Ändringsförslagen framgår av tabell 5.1. De fyra oppositionspartierna avvisar regeringens förslag och förordar alternativa förslag till utgiftsfördelning. Sådana förslag framförs av Moderata samlingspartiet i motion Fi240 yrkande 6, liberalerna i motion Fi241 yrkande 9, imotion Fi242 yrkande 5 och i motion Fi243 yrkande 3 i denna del. Vad oppositionspartiernas förslag innebär i förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionen framgår av tabell 5.1. Tabell 5.1 Regeringens (s, v, mp) samt oppositionspartiernas förslag till utgiftsramar Övriga utskotts yttranden över utgiftsramar Sammanlagt 12 utskott har yttrat sig över budgetpropositionens förslag till utgiftsramar och de motioner som väckts med anledning av propositionen. Tre utskott, lagutskottet, utrikesutskottet samt utbildningsutskottet har avstått från att yttra sig. Av de utskott som inkommit med yttranden har samtliga tillstyrkt regeringens förslag med hänsyn till de ändringar som föreslås av Socialdemokraterna, i de gemensamma motionerna Fi320, So697 samt Sf431. Till yttrandena över respektive utgiftsområde har oppositionspartierna anmält avvikande meningar med alternativa förslag till ramnivåer. I tabell 5.2 visas en översiktlig sammanställning över inkomna yttranden. Av tabellen framgår huruvida regeringens förslag tillstyrks i yttrandet samt om eventuella avvikande meningar eller särskilda yttranden fogats till respektive yttrande. Samtliga yttranden återfinns i sin helhet som bilagor i del två i detta betänkande. Tabell 5.2 Yttranden med anledning av regeringens och partiernas förslag till ramar för utgiftsområden Yttrande i form av ett protokollsutdrag. Propositionens förslag med de ändringar som följer av motion Sf431 (s, v, mp) och Fi320 (s, v, mp). Propositionens förslag med de ändringar som följer av motion So697 (s, v, mp) och Fi320 (s, v, mp). Propositionens förslag med de ändringar som följer av motion Fi320 (s, v, mp). tar i sitt yttrande FöU1y upp frågan om hur ökade insyn i och inflytande över materielförsörjningen till Försvarsmakten ska tillgodoses. Frågan behandlades (bet. 2004/05:FöU4) och genom ett tillkännagivande till regeringen preciserade hur beslutsunderlaget borde förbättras. Enligt vad oppositionspartierna anför i sina budgetmotioner motsvarar inte propositionens redovisning det som har begärt. uppger att man återkommer till denna fråga i utskottets eget budgetbetänkande. framhåller i yttrande SfU1y att det bör finnas ett tydligt samband mellan de socialavgifter som erläggs och de olika förmåner som dessa avgifter ska finansiera. Ett sådant samband är lagfäst i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Med hänsyn till detta anser socialförsäkringsutskottet att motion Fi320 (s, v, mp) yrkande 8 om att sänka arbetsgivaravgiften bör tillstyrkas under förutsättning att sänkningen görs på annat än de socialavgifter som är till för att finansiera olika sociala förmåner, t.ex. på den allmänna löneavgiften. påminner i sitt yttrande SoU1y om att man i betänkande 2005/06:SoU7 föreslagit ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att (S 2004:06) genom ett tilläggsdirektiv ges i uppdrag att analysera och redovisa för- och nackdelar med ett samlat kostnadsansvar för en och samma huvudman, staten, avseende personlig assistans. Miljö- och jordbruksutskottet kommenterar i yttrande MJU1y resultatredovisningen till . Utskottet anser i likhet med regeringen att en fortsatt dialog mellan och regeringen i dessa frågor är av stort värde. Utskottet har för sin del för avsikt att i samband med beredningen av anslagsförslagen inom utgiftsområde 23 överväga frågor om mål- och resultatredovisningens utformning. konstaterar att samtliga yttranden som inkommit från andra utskott tillstyrker regeringens förslag, med beaktande av de ändringar som följer av de gemensamma motionerna från Socialdemokraterna, . Jämförbarheten påverkas av omflyttningar mellan utgiftsområden För oppositionspartiernas del är utgiftsramarna i tabell 5.2 inte inbördes jämförbara på alla punkter. För det första använder partierna delvis olika metoder för att kompensera kommunsektorn för effekterna av sina skatteförslag. Utskottet har redogjort för dessa olikheter och vilka effekter det får på utgiftsramarna, i avsnitt 4.1 om skatte- och utgiftspolitikens inriktning. För det andra läggs några förslag som innebär att anslag flyttas mellan utgiftsområden. De gemensamma inkomstskatteförslag som läggs fram av allianspartierna, exempelvis jobbavdraget, minskar kommunalskatteintäkterna kraftigt. Moderata samlingspartiet, liberalerna samt kompenserar kommunerna för detta genom att öka det generella statsbidraget till kommunerna inom utgiftsområde 25. I förslag utformas dock jobbavdraget som en statlig skatterabatt. Oppositionspartiernas gemensamma förslag om en nationell vårdgaranti innebär att anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskas för att kompensera för de utgifter som uppkommer till följd av förslaget om en vårdgaranti under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. fastighetsskattereform får en rad konsekvenser för kommunsektorn, som påverkar ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna och regleras i enlighet med finansieringsprincipen. föreslår vidare att Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (utg.omr. 14) läggs samman med Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (utg.omr. 8) och (utg.omr. 9) till en ny gemensam myndighet - Ombudsmannen mot diskriminering - under utgiftsområde 14 Arbetsliv. () slås i förslag samman med och ombildas till en ny myndighet, . Detta innebär att delar av NOU:s anslag flyttas från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning till utgiftsområde 24 Näringsliv. Motsvarande förslag finns även i förslag. föreslår att anslaget till stöd för kvinnojourer under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg flyttas till ett nytt anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. flyttar från utgiftsområde 13 Arbetsmarknad till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, för ett lärlingsprogram som ska utgöra en integrerad del i gymnasieskolan. Beslut om ändamål och verksamheter tas i vårpropositionen Med anledning av de omflyttningar partierna föreslår mellan utgiftsområden vill utskottet påminna om att enligt tilläggsbestämmelse till 5 kap. 12 § riksdagsordningen ska beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med den ekonomiska vårpropositionen. Detta innebär att i sin budgetberedning är bunden av de beslut om indelning av verksamheter och ändamål i utgiftsområden som fattar i samband med vårpropositionen. Avsikten är att lägga fast förutsättningarna för budgetbehandling innan höstens budgetarbete startar. Därigenom säkerställs att de olika budgetalternativen kan jämföras sinsemellan. För partiernas del innebär detta att de i sina motioner om anslag för det kommande budgetåret måste följa tidigare riksdagsbeslut om indelningen i utgiftsområden. Mot denna bakgrund kan utskottet inte ställa sig bakom de aktuella motionsförslag som förordar en ändrad indelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområden. föreslår mot denna bakgrund och med den motivering som framgår av avsnitt 4.1 om utgifts- och skattepolitikens inriktning, att ramarna 2006 för utgiftsområdena 1-27 fastställs i enlighet med regeringens förslag i propositionen punkt 3, med beaktande av de ändringar som föreslås i motion Fi320 (s, v, mp) yrkande 1 i denna del, So697 (s, v, mp) yrkande 1 i denna del samt Sf431 (s, v, mp) yrkande 3 i denna del. Övriga här aktuella motioner avslås. 5.2 Statens övriga utgifter Utskottets delförslag i korthet - Utskottet tillstyrker regeringens förslag till beräkning av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten och avstyrker liberalernas motion. - Utskottet tillstyrker regeringens förslag till beräkning av förändring i anslagsbehållningar och avstyrker och liberalernas motioner. - Utskottet tillstyrker regeringens förslag till beräkning av nettoutlåning och avstyrker motion. - Utskottet tillstyrker regeringens förslag till beräkning av den kassamässiga korrigeringen och avstyrker Moderata samlingspartiets motion. Nedan förklaras kort innehållet i de poster som tillsammans utgör statens övriga utgifter vid sidan av utgifterna per utgiftsområde, som behandlades i föregående avsnitt. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten omfattar ålderspension i form av tilläggspension, inkomstpension, premiepension samt administrationskostnader. Anslagsbehållningar: Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan i viss utsträckning sparas och användas efterföljande budgetår. Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna mot efterföljande års anslag. Förskjutningar av detta slag påverkar statsbudgetens utgifter och redovisas på budgetens utgiftsida som en för alla ramanslag gemensam beräkningspost kallad ökning/minskning av anslagsbehållningar. nettoutlåning utgörs av förändringen av kontorets in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs av förändringar av myndigheternas räntekontobehållningar, in- och utbetalningar av premiepensionsmedel samt Centrala nettoupplåning för finansiering av studielån. De medel för premiepensionen som placeras i överförs inklusive ränta till med fördröjning. Kassamässig korrigering: är nödvändig för att budgetsaldot ska bli identiskt med lånebehovet (med omvänt tecken). En kassamässig korrigering kan dels uppstå om betalningen respektive anslagsavräkningen sker olika budgetår, dels om det förekommer transaktioner över statsverkets checkräkning som inte har sin motsvarighet i anslag eller inkomsttitlar eller vice versa. Oförändrad ram för ålderspensionssystemet I budgetpropositionen (avsnitt 7.4) föreslår regeringen att ramen för ålderspensionssystemet ska uppgå till . Detta innebär en oförändrad utgiftsnivå jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition. Regeringen föreslår att godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet (punkt 5). Förbrukningen av anslagsbehållningar lägre jämfört med vårpropositionen I budgetpropositionen (avsnitt 7.4.2) uppges att förbrukningen av anslagsbehållningar beräknas bli lägre 2006 jämfört med prognosen i vårpropositionen . Detta bl.a. som en följd av att regeringen avser att tillämpa en mer strikt prövning av anslagsbehållningar i enlighet med den s.k. 3-procentsregeln1[Enligt 11a § anslagsförordningen (1996:1189) ska regeringen pröva det anslagssparande som överstiger på ramanslag. Myndigheten kan ej disponera sådant anslagssparande utan regeringens medgivande.] samt att den del (0,) av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål som ställts till regeringens disposition 2005 dras in. Ökade anslagsbehållningar betyder minskade utgifter. nettoutlåning påverkas av de s.k. storstadspaketen I budgetpropositionen (avsnitt 4.4.3) uppges nettoutlåning uppgå till . Detta är totalt sett samma summa som beräknades i vårpropositionen. Nettoutlåningen till CSN beräknas uppgå till 2006-2008. Finansieringen av infrastruktursatsningar kommer att innebära en nettoutlåning på 2006-2008. Utlåningen sker framför allt till , och . En större förändring i nettoutlåningen jämfört med beräkningen i vårpropositionen kan hänföras till de lån som upptogs av de statliga bolagen trafikleder AB för att finansiera de s.k. storstadspaketen och som ska införlivas med ordinarie skuldförvaltning. I vårpropositionen beräknades att hela summan skulle tas över . beräknas i stället en del av beloppet införlivas i den ordinarie skuldförvaltningen först . Påverkan på lånebehovet från denna transaktion blir 2005, 2007 och 2008. Lånebehovet 2006 påverkas inte. För 2006-2008 beräknas den kassamässiga korrigeringen uppgå till . I liberalernas motion Fi241 yrkande 13 föreslår motionärerna lägre utgifter för ålderspensionssystemet 2006 jämfört med regeringens förslag. Motionärerna framhåller att beräkningen är en följd av deras förslag till förändringar i föräldraförsäkringen. I motion Fi240 yrkande 7 och liberalernas motion Fi241 yrkande 11 föreslår motionärerna alternativa nivåer på anslagsbehållningarna jämfört med regeringen. I jämförelse med regeringen föreslår lägre förbrukning av anslagsbehållningar och lägre förbrukning av anslagsbehållningar . föreslår i likhet med lägre förbrukning av anslagsbehållningar men har inget särskilt yrkande om detta. Notera att ökade anslagsbehållningar betyder minskade utgifter och tvärtom. Förslagen grundas på att motionärerna så att säga tar tillbaka regeringens minskning av anslagsbehållningarna för vissa utgifter som motionärerna begränsar eller avskaffar i sina budgetalternativ. I motion Fi242 yrkande 6 föreslår motionärerna att nettoutlåning ökar med 2007 och 2008 jämfört med regeringens beräkningar. Den ökade utlåningen beror på förslag om förbättringar i studiestöden . I Moderata samlingspartiets motion Fi240 yrkande 8 föreslår motionärerna att godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen . Motionärerna föreslår dock ingen annan nivå på de kassamässiga korrigeringarna jämfört med regeringen. Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten har i avsnitt 5.1 redovisat sin bedömning av fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för . har inte haft något att invända mot regeringens förslag till ram för området. föreslår mot den bakgrunden att ramen för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten fastställs till . Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 5 i propositionen). Motion Fi241 (fp) yrkande 13 avstyrks. Regeringen uppger i budgetpropositionen att anslagsbehållningarna blir lägre än vad som prognostiserades i vårpropositionen. Det beror dels på en striktare tillämpning av den s.k. 3-procentsreglen, dels på att den del (0,) av myndigheternas anslag för förvaltnings- och investeringsändamål som ställts till regeringens disposition 2005 dras in. Åtgärderna har sin grund i att regeringen , i syfte att undvika att utgiftstaket spräcktes, tog bort möjligheten att disponera eventuellt anslagssparande under nästkommande år. Detta har inneburit att ett stort anslagssparande byggts upp. Regeringen uppger att om detta anslagssparande i sin helhet skulle förbrukas skulle det medföra en risk för att utgiftstaket spräcks. Utskottet påpekade i förra årets budgetbetänkande (2004/05:FiU1) att systemet med anslagssparande och anslagskrediter på ramanslag syftar till att myndigheterna ska utnyttja sina anslagsmedel på ett ansvarsfullt, långsiktigt och effektivt sätt. Vidare påpekades att den ansvarsfullhet som spar- och kreditmöjligheterna är tänkta att skapa riskerar att undergrävas av återkommande begränsningar i möjligheterna att använda sparade medel, och det blir åter rationellt för myndigheterna att göra av med pengarna . Utskottet tvingas nu konstatera att farhågorna om kortsiktigt beteende hos myndigheterna i viss mån tycks ha besannats. I årliga rapport konstateras att flera myndigheter, sannolikt som en följd av regeringens beslut, haft omotiverade utgiftsökningar . Dock har regeringen enligt budgetlagen skyldighet att vidta de åtgärder som den har befogenhet till för att undvika att utgiftstaket överskrids. finner mot den bakgrunden inte anledning att göra någon annan bedömning av beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar än regeringen. De alternativa nivåer på förbrukningen av anslagsbehållningar som föreslås av Moderata samlingspartiet och liberalerna är en följd av att partierna gör andra prioriteringar än regeringen när det gäller fördelningen på utgiftsområden och anslag. Utskottet har tidigare (avsnitt 4.1) ifrågasatt att utgifterna minskar i samma utsträckning som anslagssparande dras in. Vidare har utskottet tidigare avstyrkt dessa alternativa förslag i avsnitt 5.1. Utskottet tillstyrker mot den bakgrunden punkt 4 i propositionen och avstyrker motionerna Fi240 (m) yrkande 7 och Fi 241 (fp) yrkande 11. delar regeringens bedömning av myndigheternas in- och utlåning i . Utskottet tillstyrker således punkt 9 i propositionen och avstyrker motion Fi242 (kd) yrkande 6. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till beräkning av den kassamässiga korrigeringen och tillstyrker därmed punkt 10 i propositionen. Motion Fi240 (m) yrkande 8 avstyrks. Utskottets delförslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag med den ändring som föranleds av förslaget i motion Fi320 (s, v, mp) och föreslår därför att den allmänna löneavgiften sänks som en del i den gröna skatteväxlingen. Vidare föreslår utskottet att förlänger kalk- och cementindustrins undantag vid energibeskattningen med . När det gäller genomförandet av regeringens förslag om slopad och sänkt koldioxidskatt i den handlande sektorn anser utskottet att kommissionens godkännande bör avvaktas. Stödet för konvertering från elvärme tillförs en ram för stödets storlek.