bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Forskningspropositionen innehållerfrämst en beskrivning av hur regeringen avser att fördela tillgängliga resurseranför motionärerna. De menar att propositionen inte innehåller någon syste-matisk genomgång av principer och mål vad avser statens roll i fråga omforskning och utvecklingsarbete och att det inte heller finns någon tydligforskningspolitisk inriktning. Propositionen omfattar inga förslag om nyaforskningsresurser utöver de som redan aviserats och regeringen redovisarinte heller någon utvärdering av vad som uppnåtts som ett resultat av denföregående forskningspolitiska propositionen, säger motionärerna.Motionärerna anser att det krävs ett bättre beslutsunderlag för svenskforskningspolitik och att det bör ske en återgång till den princip som tidigaregällde, nämligen att de politiska organen endast skall göra övergripande be-dömningar, medan universitet, högskolor och forskningsfinansierande myn-digheter skall svara för vetenskapliga och professionella bedömningar ochden närmare uppläggningen av verksamheten. Det behövs också ett bättrebeslutsunderlag för hur de statliga resurserna till forskning skall fördelas föatt uppnå balans mellan fasta och rörliga resurser, dvs. mellan direkta anslagtill universitet och högskolor å ena sidan och resurserna via forskningsrådenoch å den andra, anför motionärerna.Anslagen till forskningen måste höjas betydligt mer än vad regeringen fö-reslår om det skall bli en reell satsning på forskning för utveckling, tillväxtoch ett bättre liv, anser motionärerna. De föreslår - utöver regeringens totalaökning av fakultetsanslagen med - ytterligare 200 miljo-ner kronor , , år2008, och , vilkettotalt innebär ytterligare till forskning.Prioriterade forskningsområdenPropositionenInledningSom tidigare nämnts anges i propositionen tre forskningsområden som priori-terade, nämligen medicinsk forskning, teknisk forskning och forskning tillstöd för hållbar utveckling. tar här upp de två sistnämndaområdena, där myndigheter på näringsutskottets ansvarsområde berörs, näm-ligen och Rymdstyrelsen. För den medicinska forskningen, där ock-så behovsmotiverad forskning kan vara aktuell, tillhör de berörda aktörerna -och för arbetsliv och socialvetenskap (FAS)- inte näringsutskottets beredningsområde.Teknisk forskningRegeringen gör bedömningen att , och Rymdstyrel-sen tillsammans bör tillföras förstöd till teknisk forskning, varav till ,till och till Rymdstyrelsen.Medlen till bör öka med , ytterli-gare , ytterligare ochytterligare . Medlen till bör öka med10 , ytterligare , ytterligare25 och ytterligare . Med-len till Rymdstyrelsen för rymdforskning bör öka med år2006 och ytterligare år 2007.Som bakgrund redovisas att, enligt (), statenår 2004 avsatte för teknisk forskning. Utöver detta förde-lade forskningsstiftelserna ca , varav avsågteknisk forskning. Teknisk forskning finansieras även från andra källor, så-som näringslivet och privata stiftelser. Sammantaget uppgick avsättningarnatill nästan . Den offentligt finansierade civila tekniskaforskningen är mindre i än i motsvarande länder - har t.ex.ungefär lika omfattande civil teknisk forskning som trots sitt lägreinvånarantal. Huvuddelen av forskning och utveckling inom teknikområdetfinansieras dock främst av och utförs i näringslivet. De neddragningar inomnäringslivets FoU som gjorts i samband med den senaste lågkonjunkturen hardärmed även minskat den sammanlagda tekniska forskningen i . Sam-tidigt har även stödet från forskningsstiftelserna minskat. Sammantaget bety-der detta att den tekniska forskningen i har minskat och fortsätter attminska, konstaterar regeringen.Bland de tekniska områden som har lyfts fram i rådens och lärosätenasforskningsstrategier och som förts fram i kontakter med näringslivets repre-sentanter finns forskning inom informations- och kommunikationsteknik,materialforskning med både mikro- och nanovetenskap, biovetenskap ochbioteknik samt process- och produktionsteknik, sägs det i propositionen. Detbör ankomma på forskningsfinansiärerna att avgöra vilka områden som bör fåstöd.I propositionen lämnas en redovisning av den nuvarande situationen närdet gäller forskning inom följande fem områden: informations- och kommu-nikationsteknik, materialteknik och nanovetenskap, biovetenskap och biotek-nik, process- och produktionsteknik samt rymdforskning.En stark teknisk forskning är viktig för näringslivets kompetensförsörjningoch för utveckling av nya kommersialiserbara idéer och högteknologiskaprodukter, framhåller regeringen. Detta gäller speciellt i där ekono-min är mycket exportberoende och där en stor del av exporten består av hög-teknologiska produkter eller härrör från högteknologiska processer. Denökande internationella konkurrensen inom exportsektorn ställer nya krav påförmågan att utveckla och förnya produktutveckling, processer och metoder.Utöver satsningar på teknik för de högteknologiska branscherna, bl.a. biotek-nik, nanoteknik och IT-forskning, är det även viktigt att samhället upprätthål-ler en hög kompetens inom de grundläggande teknikvetenskaperna och inomteknik relaterad till process- och produktionsteknik inom traditionell industriProduktionsteknisk forskning är dessutom viktig för andra sektorer, såsombio- och nanoteknikindustrierna. Dessutom är de statliga avsättningarna förcivil teknisk FoU små, i jämförelse med andra länder med liknande industri-struktur, vilket får till följd att andra aktörers beslut får stor effekt. Sammtaget innebär detta att staten behöver avsätta ökade resurser för civil tekniskforskning inom såväl teknisk grundforskning som mer direkt näringslivsrela-terad teknikforskning, sägs det i propositionen.Forskning till stöd för hållbar utvecklingRegeringen gör bedömningen att för miljö, areella näringaroch samhällsbyggande (Formas), och under åren2005-2008 tillsammans bör tillföras för stöd till forsk-ning om miljö och hållbar utveckling, varav till Formas,till och till Vinnova.Medlen till bör öka med , ytterligare5 och ytterligare för stödtill forskning om hållbar utveckling.Formas och bör i samverkan finansiera ett forskningsprogram förmiljöteknik, för vilket Formas bör utnyttja ochytterligare och bör utnyttja 10 miljonerkronor och ytterligare (se vidare avsnittetom FoU-program i samverkan med näringslivet i det följande).MotionenI motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) sägs - utan direkt koppling till någotyrkande - att framstående forskning inom medicin och teknik är en viktiggrund för framtidsmöjligheter. Motionärerna stöder därför att dessaområden skall vara prioriterade.Starka forskningsmiljöerPropositionenRegeringen gör bedömningen att tillgången till större forskningsanslag somger långsiktigt stöd till internationellt ledande forskningsmiljöer bör öka i dsvenska forskningssystemet. , för arbetslivoch socialvetenskap (FAS), Formas och bör under åren 2006-2008tillsammans tillföras för stöd till starka forskningsmiljö-er, varav till , tillFAS, till Formas och till bör tillföras , ytterligare 73 mil-joner kronor och ytterligare . FAS börtillföras , ytterligare ochytterligare . Formas bör tillföras 5 miljoner kronorår 2006, ytterligare och ytterligare 10 miljonerkronor . bör tillföras , ytterligare20 och ytterligare år 2008.I propositionen anges olika skäl för att satsa på starka forskningsmiljöer,t.ex. inomvetenskapliga, fördelningspolitiska, näringspolitiska och samhälls-politiska. När det gäller det näringspolitiska perspektivet sägs att tillgångentill starka forskningsmiljöer inom näringslivsrelevanta forskningsfält är avstor vikt för att öka konkurrenskraften hos kunskapsintensiva företag samt föratt öka attraktionskraft för internationella FoU-investeringar. Reger-ingen gör bedömningen att tillgången till större forskningsanslag som gerlångsiktigt stöd till starka forskningsmiljöer av världsklass bör öka. När detgäller sägs att myndigheten bör stödja starka forsknings- och innova-tionsmiljöer som bedriver långsiktig, behovsmotiverad forskning av stortvärde för svensk konkurrenskraft och en hållbar tillväxt. För de starka forsk-nings- och innovationsmiljöer som finansieras av ställs, utöver kravpå vetenskaplig excellens, också höga krav på miljöernas relevans för svensktnäringsliv och på deras förmåga att bidra till innovationer och hållbar tillväxViktiga kriterier för dessa miljöer bör därför vara förmåga till samspel medFoU-baserade företag, förekomst av effektiva stödfunktioner för kommersia-lisering av forskningsresultat och tekniköverföring samt fungerande samfi-nansiering med deltagande företag.Fördjupad samverkan mellan - som föror-das i propositionen - syftar till att förena kunskaper omvillkoren för den nyfikenhetsstyrda och forskarinitierade forskningen medVinnovas kompetens inom innovations- och tillväxtfrågor. Regeringen avseratt öronmärka delar av de medel som fördelas till satsningen på starka forsk-ningsmiljöer för nyssnämnda gemensamt beslutade satsningar. Regeringenplanerar att ge myndigheterna i uppdrag att samverka kring satsningen påstarka forskningsmiljöer och förutsätter att samordningen sker genom någonform av myndighetsgemensam arbetsgrupp eller motsvarande. Regeringenförutsätter att satsningar som har en varaktighet blir föremför flera utvärderingar . Det är på ocksåangeläget att satsningen på starka forskningsmiljöer i sin helhet utvärderas föatt analysera vilka effekter den har haft på utvecklingen av svensk forskning,innovation och dess finansiering. För att underlätta regeringens uppföljningoch redovisning till avser regeringen att ge myndigheterna i upp-drag att regelbundet lämna redogörelser för hur satsningen på starka forsk-ningsmiljöer utvecklas.MeriteringsanställningarPropositionenLärosätena bör, enligt regeringens bedömning, utveckla en långsiktig plane-ring av kompetensförsörjning och en balanserad karriärstruktur. Den årligaexaminationen inom forskarutbildningen bör vara fortsatt hög, och de nydis-puterades möjligheter till fortsatt forskning och meritering bör öka. Den för-stärkning av lärosätenas anslag för forskning och forskarutbildning som avi-seras i propositionen bör bidra till att bl.a. öka antalet forskarassistenter obiträdande lektorer. För att öka antalet meriteringsanställningar bör , , och tillföras150 , varav till , 5 miljo-ner kronor till FAS, till Formas och tillVinnova. Medlen till bör fördelas med ,ytterligare och ytterligare år2008.Den nuvarande situationen för de nyexaminerade doktorerna är i hög gradotillfredsställande, sägs det i propositionen. Perioden närmast efter doktorsexamen bör kunna vara en av de mest produktiva i en forskarkarriär, och dennapotential bör utnyttjas bättre. Bristen på tydliga meriteringsmöjligheter mins-kar forskarkarriärens attraktivitet. Antalet forskarassistenter och biträdandelektorer bör öka kraftigt för att hantera det generationsskifte som stundar, föatt skapa en mer balanserad karriärstege där de yngre forskarnas kapacitet tastill vara och för att säkerställa att högt kvalificerade nyexaminerade doktorerges möjligheter att vidareutvecklas till ledande forskare. Medel bör därföravsättas för fördelning av de forskningsfinansierande myndigheterna.MotionenI motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) föreslås ett tillkännagivande om beho-vet av att öka antalet forskartjänster och förbättra forskarnas villkor. Reger-ingens förslag om sammanlagt för att öka antalet merite-ringsanställningar går i rätt riktning men är otillräckligt, anser motionärernaDe menar att det behöver skapas fler möjligheter för nydisputerade forskare -s.k. postdoktorala tjänster - förutom de nuvarande forskarassistenttjänsternaoch biträdande lektorstjänsterna. För dem som har disputerat är genomsnitts-tiden , innan en fast anställning blir aktuell, säger motionärerna. Dehänvisar till att - enligt tillgänglig statistik - särskilt kvinnliga forskarebas av de otrygga anställningsvillkoren.ForskarskolorPropositionenRegeringen gör bedömningen att utvecklingen av forskarutbildningen börstimuleras genom att , , och fördelarmedel till forskarskolor inom starka forskningsmiljöer och inom andra områ-den där det bedöms ändamålsenligt utifrån myndigheternas respektive upp-drag. För detta ändamål bör myndigheterna tillföras100 , varav till , 5 miljo-ner kronor till FAS, till Formas och tillVinnova. Medlen till bör fördelas med ,ytterligare och ytterligare år2008.Regeringen anser att det inte är önskvärt att bygga upp ett enhetligt systemmed forskarskolor vid sidan av eller i stället för den nuvarande forskarutbild-ningen. Regeringen menar dock att stöd till forskarskolor från forskningsrå-den och kan vara ett bra sätt att dra nytta av dessa finansiärers bety-delse för nationell kvalitetsgranskning och prioritering utan att de vare sig gnågot generellt ansvar för forskarutbildningens organisation och finansieringeller bygger upp ett särskilt system för en del av forskarutbildningen. Forsk-ningsråden och bör som ett kompletterande stöd till forskarskolorutlysa långsiktiga men tidsbegränsade medel som lärosäten, eventuellt till-sammans med andra intressenter, ansöker om. Regeringen anser att framställ-ningar om medel till enskilda forskarskolor bör hanteras genomden utlysningsprocess som forskningsråden och utarbetar i enlighetmed vad som sägs i propositionen. När det gäller forskarskolor i samverkanmed näringslivet bör medfinansiering från deltagande företag förutsättas.Liksom när det gäller satsningen på starka forskningsmiljöer är det viktigt attbåde de enskilda forskarskolor som får stöd och stödformen som sådan följsupp och utvärderas, sägs det i propositionen.Forskning, innovation och hållbar tillväxtPropositionenForskningens roll i innovationssystemetEtt effektivt utbyte av kunskap och teknik mellan den akademiska forskning-en och näringslivet är avgörande för svensk industris framtida konkurrens-kraft, sägs det i propositionen. Kunskapsöverföringen till näringslivet ochkommersialiseringen av forskningsresultat behöver öka. Regeringens bedöm-ning är att idéer och forskningsresultat från den offentligt finansierade forskningen även fortsättningsvis kommer att ha betydelse för framtida framgångs-rika företag, på motsvarande sätt som många av de nuvarande vinstgivandeprodukterna och tjänsterna har sitt ursprung i forskning som finansierats avstaten. I propositionen presenteras olika initiativ för att förbättra kommersiasering av forskningsresultat från offentlig forskning och förslag som syftar tiförbättrade möjligheter till tekniköverföring mellan offentligt finansieradforskning och näringslivet. De områden som rör näringsutskottets ansvarsom-råde redovisas i de kommande avsnitten om forskning i små och medelstoraföretag, FoU-program i samverkan med näringslivet, institutens roll i innova-tionssystemet och insatser för ökad forskarmobilitet.Följande initiativ och insatser rör främst utbildningsutskottets ansvarsom-råde (i ett fall lagutskottets ansvarsområde):- Rätten till resultaten av högskoleforskning. Regeringen har tillsatt en sär-skild utredare, professor , med uppdrag (dir. 2004:106) attklarlägga de rättsliga konsekvenserna av att avskaffa lärarundantaget, vilketinnebär att ett avskaffande av lärarundantaget är ett huvudalternativ för regeringen i frågan om rätten till forskningsresultaten. Utredaren skall även över-väga vissa regler i anslutning till ett alternativ med ett bibehållet lärarundatag. Utredningen - som enligt de nämnda direktiven skulle redovisa sitt arbeteden - kommer, enligt uppgift från ,att ges utökad tid till den 1 november 2005.- Handlingsplaner för kommersialisering och tekniköverföring vid univer-sitet och högskolor. Regeringen gör bedömningen att universitet och högsko-lor bör upprätta handlingsplaner för sitt arbete med att kommersialisera forsk-ningsresultat och med tekniköverföring, varvid främst lärosäten inom medi-cinska, tekniska och naturvetenskapliga vetenskapsområden bör utarbetahandlingsplaner.- Holdingbolagens roll i innovationssystemet. Regeringen gör bedömning-en att lärosätenas holdingbolag bör ses över och stärkas. En förhandlare börges i uppdrag att föreslå hur en effektivare struktur av holdingbolag kan bil-das. Alla lärosäten bör få tillgång till ett holdingbolags tjänster. Hodingbolagen bör förstärkas genom kapitaltillskott om år2006 och år 2007.- Immaterialrättsligt skydd (främst lagutskottets ansvarsområde). Reger-ingen har tillsatt en särskild utredare, professor , med uppdragatt se över de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt ochanalysera hur svenska företag hanterar patentering som konkurrensmedel ijämförelse med företag i andra länder (dir. 2004:55). Utredningen syftar tillatt skapa förståelse främst hos små kunskapsintensiva företag för de ekono-miska vinsterna - och kostnaderna - med patentering samt att föreslå åtgärderför att stimulera dessa företag att i ökande grad skydda sina innovationer.Utredningen skall redovisa sitt uppdrag (dir. 2005:09). Vidare har regeringen tillsatt en kommitté (ordförande: justitierådetKerstin ) med uppgift att följa upp patentskyddet för biotekniskauppfinningar liksom de effekter på forskningen som detta skydd har givit (dir.2005:02). Kommittén skall lämna en delredovisning ochslutredovisning den 1 mars 2008.- . Regeringen föreslår att skall bemyndiga regeringenatt avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav i till nyhuvudman.Forskning i små och medelstora företagVinnova bör, enligt regeringens bedömning, tillfö-ras för att främja små och medelstora företags tillgång tillforskning och utveckling, varav och ytterligare5 år 2008.Mer än 98 % av är små eller medelstora, dvs. har färre än250 anställda. Dessa företags konkurrenskraft och tillväxt är betydelsefullaför innovationsförmåga och ekonomiska tillväxt. Små och medelsto-ra företag sysselsätter av dem som arbetar i den privata sektorn. som har ett nära samarbete med universitet och hög-skolor uppvisar en högre tillväxt än andra företag enligt en studie utförd (). Andra studier visar att svensksmå och medelstora företag bedriver relativt lite egen forskning och utveck-ling i internationell jämförelse. Det är därför angeläget att den innovativaförmågan och FoU-kompetensen i små och medelstora företag stärks.Industriforskningsinstituten är en viktig samarbetspartner för många småoch medelstora företag. Regeringen bedömer att den förstärkning av institu-tens långsiktiga, strategiska finansiering som förordas i propositionen (sevidare i det följande) ytterligare kan förbättra institutens tillgänglighet fördessa företag. Samarbetsprogram med näringslivet är en annan insats som kanbidra till att små och medelstora företag kan bilda varaktiga samarbeten inomFoU med andra företag, institut och lärosäten (se vidare nästföljande avsnitt).Flera statliga myndigheter, stiftelser och andra aktörer driver program somsyftar till att stödja forskning och utveckling i små och medelstora företag.Vinnova och samarbetar t.ex. genom eninsats som syftar till att stödja forskning i små, högteknologiska företag. Denkoncern för kommersialisering av idéer från akademisk forskning och detkunskapsintensiva näringslivet som bildats, ,kommer också att kunna bidra till små och medelstora företags innovations-kraft. Regeringen bedömer dock att det behövs ytterligare insatser för attstödja kunskapsutveckling i små och medelstora företag.FoU-program i samverkan med näringslivetEnligt regeringens bedömning bör tillföras120 för FoU-program i samverkan med näringslivet, varav10 , ytterligare , ytterligare10 och ytterligare . Ävende medel för allmänna förstärkningar som enligt propositionen bör fördelastill kan tas i anspråk för detta ändamål. Reger-ingen har i tilläggsbudget ekonomiska vårproposition fram-lagt förslag om de anslagsmässiga konsekvenserna under år 2005.Erfarenheterna av de nu löpande samverkansprogrammen mellan statenoch näringslivet - fordonsforskningsprogrammet och det nationella flygtek-niska forskningsprogrammet - är goda, sägs det. Regeringen bedömer motbakgrund härav att FoU-program i samarbete med näringslivet är ett väl be-prövat instrument som bör kunna erbjudas även andra för viktigabranscher. Programmen skall avse områden där är eller har förutsätt-ningar att bli världsledande forskningsmässigt och industriellt på kort ochlång sikt. En förutsättning för att regeringen skall inrätta samarbetsprogram äatt näringslivet bidrar med minst halva finansieringen av programmens totalaomfattning. Syftet med programmen är i första hand att stärka svensk indu-stris internationella konkurrenskraft genom att bygga upp strategisk kompe-tens inom företagen och forskningsinstitutionerna och genom att skapa mö-tesplatser med förutsättningar för långsiktigt samarbete mellan näringsliv ochforskare vid universitet, högskolor och forskningsinstitut. Programmen skallbidra till att öka tillgången på forskarutbildad personal inom områden som ärav vikt för näringslivet. Ytterligare ett syfte med satsningen är att skapa godförutsättningar för ett fortsatt högt deltagande och ledarskap i projekt inomEU:s sjunde ramprogram för forskning och utveckling.Regeringen har tagit initiativ till ett antal branschvisa samtal med närings-livet med utgångspunkt i de områden som angavs i regeringsförklaringen år2004 i syfte att genomlysa förutsättningarna för att utveckla ledandeposition inom dessa områden. Samtal kommer sålunda att föras med närings-liv och fackliga organisationer inom IT/telekommunikations- och läkeme-dels/bioteknikbranscherna och med företrädare för bas- och verkstadsindustriinom trä/skogsindustri, metallurgi och fordonsindustri. Härefter kommerVinnova att ges i uppdrag att i interaktion med näringslivet och andra aktörer,såsom universitet, högskolor och industriforskningsinstitut, utveckla samar-betsprogram med näringslivet och inkomma till regeringen med förslag påsådana program. Programmen skall bidra till utvecklingen av innovationssy-stemen inom respektive område, och även små och medelstora företag bör gesutrymme att delta i programmen. Några av de områden som är aktuella förprogramsatsningar presenteras i propositionen. Det rör sig om forskningspro-gram med koppling till fordonsindustrin, program inom flyg- och rymdområ-dena och program inom miljöteknikområdet. I det följande redovisas vissauppgifter om dessa forskningsprogram.Beträffande fordonsforskningen under programrådet för fordonsforskningsägs i propositionen att - i syfte att skapa goda förutsättningar för en fortsakonkurrenskraftig fordonsindustri - staten, berörda regioner och näringslivetsedan år 1994 gör riktade satsningar på FoU inom ramen för Programrådet förfordonsforskning. Verksamheten är reglerad genom avtal mellan AB ,, , , , , , ochVägverket. Programrådet ansvarar för genomförandet av fyra - av staten ochnäringslivet samfinansierade - forskningsprogram inom fordonsområdet. Detfordonstekniska forskningsprogrammet är ett forskningsprogram för ökadkonkurrenskraft, huvudsakligen inriktat mot miljö, säkerhet och kost-nad/kvalitet. Regeringen tecknade ett avtal med fordonsindustrin omen förlängning och utökning av programmet, som därmed löper t.o.m. år2008. Den statliga insatsen i programmet utökas med 20 miljonerkronor. Regeringens bedömning är att de nya medel som regeringen beräknati budgetpropositionen för för FoU-program i samarbete med närings-livet skall täcka den utökade statliga insatsen om ifordonsforskningsprogrammet. Därmed kommer den statliga insatsen attuppgå till totalt ; industrin har utfäst sig att derainsats kommer att uppgå till motsvarande nivå. De övriga fordonsforsknings-programmen är samverkansprogrammet kring utveckling av mer miljöanpas-sade fordon ("Gröna bilen"), Emissionsforskningsprogrammet och program-met Intelligent Vehicle Safety Systems.När det gäller forskningsprogram inom fordonstelematik och produktions-teknik redovisas i propositionen att regeringen har uppdragit åt attlämna förslag på FoU-program inom fordonstelematik.