bet · GS01LU23 · 2005-05-26 00:00:00 — Om fusionsplanen innebär att rättsförhållandetmellan redan utgivna aktier rubbas är beslutet om godkännande avfusionsplanen giltigt endast om det har biträtts av samtliga på stämmannärvarande aktieägare företrädande nio tiondelar av aktierna.PropositionenRegeringen föreslår i propositionen att de nuvarande bestämmelserna omfusion mellan aktiebolag skall föras över till den nya aktiebolagslageni huvudsak oförändrade. Detta gäller även den nu gällande huvudregelnom två tredjedels majoritet vid beslut om godkännande av fusionsplan.I syfte att förenkla fusionsförfarandet föreslås dock att kravet på niotiondelars majoritet för det fall ett beslut om fusion rubbarrättsförhållandet mellan redan utgivna aktier, skall avskaffas.MotionernaJan Ertsborn m.fl. (fp) anser i motion L16 att den föreslagna ordningenmed en lägre kvalificerad majoritet vid bolagsstämmobeslut om fusion änvad som föreslås vid tvångsinlösen av minoritetsaktier ger en möjlighetatt via fusion kringgå reglerna om tvångsinlösen. Eftersom fusionsvederlagetbestäms på ett annat sätt än ersättningen vid tvångsinlösen kanminoritetsägarna, anförs det, vid en fusion komma att erbjudas ett vederlaglångt under aktiernas värde. För att uppnå en neutralitet mellan fusionoch tvångsinlösen bör majoritetskraven därför vara desamma. I motionenbegärs ett tillkännagivande om att det skall krävas en majoritet beståendeav nio tiondelar av aktierna vid beslut om godkännande av fusionsplan(yrkande 3).Motionsyrkanden med motsvarande inriktning finns i motionerna L17 avInger m.fl. (m), (yrkande 3) och L18 av m.fl.(kd), (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeSom framhålls av motionärerna kan det inte uteslutas att bestämmelsernaom tvångsinlösen av minoritetsaktier kringgås genom utnyttjande avfusionsinstitutet. Enligt utskottets mening bör detta förhindras. Utskottetkan konstatera att regeringen är av samma uppfattning. Sålunda anförsi propositionen att det inom har inletts ett arbetei syfte att analysera problemet närmare och, om det visar sig nödvändigt,ta fram förslag till regler som kan förhindra ett missbruk av det imotionerna påtalade slaget.Utskottet är för sin del inte övertygat om att införandet av det imotionerna föreslagna majoritetskravet vore ett lämpligt sätt att förhindraett missbruk av fusionsreglerna. Utskottet noterar därvid att ocksåLagrådet har ifrågasatt om detta är en lämplig ordning. Med hänsyn tilldetta, och då det inte heller framkommit andra skäl som talar för ensådan beslutsordning, är utskottet inte berett att ställasig bakom motionsförslaget. I stället bör resultatet av det i propositionenaviserade översynsarbetet inväntas.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna L16yrkande 3, L17 yrkande 3 och L18 yrkande 2.PreskriptionUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande vari förordas införandet av särskildapreskriptionsregler vid personligt betalningsansvar i samband medlikvidation. Jämför reservation 17 (m, fp, kd, c).BakgrundVid en likvidation av ett bolag realiseras vanligen bolagets tillgångar.Skulderna betalas och de överskjutande medlen fördelas bland aktieägarna.Bestämmelser om likvidation finns i 13 kap. aktiebolagslagen.Ett aktiebolag kan besluta att gå i likvidation utan att det föreliggernågon skyldighet att göra det (frivillig likvidation). I vissa särskildafall är bolaget skyldigt att gå i likvidation (tvångslikvidation). Detgäller bl.a. när bolaget inte har anmält behörig styrelse, verkställandedirektör eller revisor som skall finnas, när bolaget inte i rätt tidhar sänt in årsredovisningshandlingar till och när mer änhälften av bolagets aktiekapital är förbrukat. I dessa fall kan ävenbeslut om likvidation fattas av domstol eller . Om styrelseninte vidtar vissa i 13 kap. 17 § första stycket närmare angivna åtgärder,bl.a. att se till att upprätta en kontrollbalansräkning och att ansökaom bolagets försättande i likvidation, svarar styrelsens ledamötersolidariskt för de förpliktelser som uppkommer för bolaget under den tidsom underlåtenheten består. Ett motsvarande ansvar enligt 13 kap. 18 §för aktieägare som med vetskap om att bolaget är skyldigt att gå itvångslikvidation deltar i ett beslut om att fortsätta verksamheten. I13 kap. 19 § finns vissa bestämmelser om ansvarsperiodens slut.PropositionenI propositionen föreslås att nuvarande bestämmelser om likvidation iallt väsentligt skall överföras till den nya aktiebolagslagen. Lagförslagetinnehåller således regler om betalningsansvar för aktieägare ochstyrelseledamöter som motsvarar vad som följer av 13 kap. 17 och 18 §§aktiebolagslagen. Någon särskild preskriptionsregel föreslås inte.MotionenJan Ertsborn m.fl. (fp) anser i motion L16 att det inte är rimligt meden tioårig preskriptionstid för de förpliktelser som kan uppstå förstyrelse och aktieägare i likvidationssammanhang. Det bör i ställetinföras en femårig preskriptionstid, motsvarande vad som föreslagits ifråga om skadeståndsanspråk gentemot bolaget. I motionen begärs etttillkännagivande om att regeringen skall återkomma med ett lagförslagmed denna innebörd (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet, som noterar att motionsspörsmålet inte närmare har berörtsi propositionen, kan inte finna att vad som anförts i motionen påkallarnågon åtgärd från sida. Skulle det visa sig att det föreliggerett behov av den föreslagna preskriptionsbestämmelsen utgår utskottetfrån att regeringen återkommer i frågan.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion L16yrkande 4.Lagtekniska frågorUnder ärendets beredning har utskottet uppmärksammat att det erfordrasvissa smärre lagtekniska justeringar i lagtexten. Dessa framgår närmareav förslagspunkt 18 och bilaga 3.Regelförenkling, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden med krav på åtgärder från regeringenssida vad gäller regelförenkling och konsekvensanalys. Jämför reservationerna18 (m, fp, kd, c) och 19 (c).MotionenI motion L19 av m.fl. (c) anförs att såväl den nuvarandeaktiebolagslagen som den föreslagna aktiebolagslagen är utformade förpublika företag. Framtidens tillväxt finns, hävdas det, i små ochmedelstora företag. Aktiebolagsformen måste därför anpassas till dessaföretags förutsättningar. Enligt motionärerna har så inte skett i denföreslagna lagstiftningen. Det finns således ett stort behov av att seöver såväl aktiebolagslagen som reglerna för enskild näringsverksamhetoch handelsbolag i syfte att förenkla och stimulera entreprenörskapsamt små och medelstora företags utveckling. Lagstiftningen bör, enligtvad som anförs i motionen, anpassas till småföretagens situation.Dessutom bör det göras en tydligare uppdelning och bedömning av vilkaregler som kan lyftas av de privata aktiebolagen. I motionen begärstillkännagivanden i enlighet med det anförda (yrkandena 1 och 2).Motionärerna begär vidare i samma motion ett tillkännagivande om attaktiebolagslagen skall kompletteras med konsekvensanalyser där nyttarespektive kostnad med lagförslagen redovisas (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet har för sin del ingen annan uppfattning än motionärerna vadgäller vikten av regelförenkling och att lagstiftningen på detassociationsrättsliga området är väl anpassad efter små och medelstoraföretags behov. Som närmare framgår av propositionen har dessa strävandenvarit ledstjärnor också för regeringen under det arbete som legat tillgrund för den nu föreliggande propositionen. Sålunda har den föreslagnanya lagtexten fått en utformning som, enligt utskottets mening, underlättarläsningen och förståelsen av bestämmelserna. Paragrafernas omfång harvidare begränsats, och antalet hänvisningar mellan olika paragrafer harminskat. Därtill har lagtexten gjorts mera överskådlig genom infogandeav paragrafrubriker som språket, så långt är möjligt, harförenklats. Vidare har föreslagits en rad olika särregler som i olikaavseenden endast avser privata aktiebolag. Regeringen har också ipropositionen lyft fram principen om att regler i aktiebolagslagen som äruppställda enbart i aktieägarnas intresse kan åsidosättas underförutsättningar att alla aktieägare går med på det. Som understryks ipropositionen ger denna princip stora möjligheter till flexibilitet ifåmansaktiebolag. Aktieägarnas möjligheter att reglera frågor ibolagsordningen har också utökats i lagförslaget i förhållande till vad somgällt tidigare. Sammantaget anser utskottet att regeringen väl hartillgodosett de synpunkter som tas upp i motionen och att den föreslagnalagen kan få betydande positiva effekter för de små och medelstoraföretagen.I sammanhanget finns också anledning att erinra om det regelförenklingsarbetesom pågår inom och blandmyndigheterna. För en ingående redogörelse för detta arbete kan hänvisastill regeringens skrivelse 2004/05:48 Regeringens handlingsprogram förminskad administration för företagen m.m. och näringsutskottets avriksdagen godkända betänkande 2004/05:NU10.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion L19yrkandena 1 och 2.Vad slutligen gäller det spörsmål som tas upp i motion L19 yrkande 3kan utskottet inte se att det föreligger behov av ytterligare analys-och beredningsarbete. Ett fortsatt beredningsarbete efter en nylagstiftnings ikraftträdande torde, enligt utskottets mening, inte hellertjäna något syfte. Vad motionärerna vill åstadkomma får i stället skeinom ramen för sedvanligt uppföljnings- och utvärderingsarbete. MotionL19 yrkande 3 påkallar således ingen åtgärd från sida ochbör avslås.Reservationer1. Ansvarsgenombrott i advokataktiebolag, punkt 1 (m, fp, kd, c)av (), (), (), BertilKjellberg (m), (), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:L18yrkande 1 och 2004/05:L19 yrkande 4.StällningstagandeEnligt vår uppfattning saknas det skäl att i någon form behålla dennuvarande undantagsregleringen vad gäller betalningsansvaret för delägarei advokataktiebolag. Som såväl Lagrådet och harpåpekat saknas det motsvarande regler för andra yrkesutövare, varsuppdrag också typiskt sett kan sägas vara personliga till sin karaktär.Klienternas skyddsbehov är vidare redan tillgodosett genom detförsäkringsskydd som advokatbyråer måste hålla sig med. Därtill kommer attdet i flera andra länder är möjligt att bedriva advokatverksamhet utanpersonligt betalningsansvar. Vi anser således att undantaget bör avskaffas.Regeringen bör utreda frågan vidare och återkomma till medett lagförslag med den nu angivna innebörden.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall tillmotionerna L18 yrkande 1 och L19 yrkande 4, som sin mening ge regeringentill känna.2. Aktiekapitalet, punkt 2 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:L19yrkandena 5 och 6.StällningstagandeMånga näringsidkare med nystartade företag har vittnat om att detnuvarande kravet på ett lägsta aktiekapital om i privataaktiebolag är alltför högt. Kravet medför att vissa näringsidkare antingenfår avstå från att bedriva näringsverksamhet eller tvingas att bedrivaverksamheten i enskild firma eller som handelsbolag. Den teoretiskagrunden för kravet på lägsta aktiekapital stämmer i många fall inteheller överens med den verklighet som företagen befinner sig i. Dennuvarande beloppsgränsen försvårar således företagande i aktiebolagsform,en associationsform som är både enklare och mer överskådlig än enskildfirma och handelsbolag. Regeringen bör återkomma med förslag till huren sänkning av aktiekapitalets lägsta nivå kan utformas i syfte attstimulera och förenkla företagande i privata aktiebolag.Den föreslagna övergången från aktier med nominellt värde till ettkvotandelssystem kommer för merparten befintliga privata aktiebolag attupplevas som både förvirrande och onödig. Enligt min uppfattning bördet därför införas en möjlighet för privata aktiebolag att vara kvar idet gamla systemet. Frågan torde inte erforda något mer ingåendeberedningsarbete. Regeringen bör därför kunna återkomma till medett lagförslag med denna innebörd före den nya lagensikraftträdande.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall tillmotion L19 yrkandena 5 och 6, som sin mening ge regeringen till känna.3. Stiftelseurkundens innehåll, punkt 3 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:L19yrkande 7.StällningstagandeEnligt min uppfattning är det, i fråga om privata aktiebolag, regelmässigtonödigt att i stiftelseurkunden ange om bolaget skall svara för kostnadernaför bolagets bildande, oavsett om kostnaderna är sedvanliga eller ej.Kravet på angivande av kostnaderna för bolagets bildande i stiftelseurkundenbör således tas bort helt när det gäller privata aktiebolag.Spörsmålet torde inte kräva något mer ingående beredningsarbete. Regeringenbör därför kunna återkomma till med ett lagförslag i enlighetmed vad som har sagts före den nya lagens ikraftträdande.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall tillmotion L19 yrkande 7, som sin mening ge regeringen till känna.4. , punkt 4 (m, fp, kd, c)av (), (), (), BertilKjellberg (m), (), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:L17yrkande 1 och bifaller delvis motion 2004/05:L18 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att den nuvarande begränsningsregeln med en fix gräns på 500aktier är omodern och stelbent. Den enskilde aktieägarens integritet ärviktigare än allmänhetens insyn i ett ägande som inte belastar någonoch vars möjligheter att påverka bolagets styrning är praktiskt tagetobefintliga. Begränsningsregeln bör därför i stället vara knuten andel av röstetalet eller kapitalet. En sådan lösning är, menar vi,mer tilltalande då avgränsningen kommer att vara hänförlig till deägare som kan påverka bolaget. Den omständigheten att en sådan regelkommer att minska antalet ägare som är offentliga saknar, enligt våruppfattning, betydelse i sammanhanget.Oavsett hur begränsningsregeln konstrueras anser vi att aktieägarnaspersonnummer under alla förhållanden skall undantas från aktiebokensoffentlighet. På så sätt kommer aktieägarnas personliga integritet attstärkas, som möjligheterna att missbruka personnumret ibrottsliga syften begränsas.Förevarande frågor torde inte kräva något mer ingående beredningsarbete.Regeringen bör därför kunna återkomma till med lagförslagmed den nu angivna inriktningen före den nya lagens ikraftträdande.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall tillmotion L17 yrkande 1 och med delvis bifall till motion L18 yrkande 3,som sin mening ge regeringen till känna.5. Samtyckesförbehåll, punkt 5 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:L19yrkande 11.StällningstagandeFlera remissinstanser har ifrågasatt nödvändigheten av den föreslagnamöjligheten att i kupongbolag ta in samtyckesförbehåll i bolagsordningen.Aktiebolagslagen och annan lagstiftning bör, enligt min mening, intetyngas av regleringar som inte har allmängiltighet eller särskild nytta.Förslaget att tillåta samtyckesförbehåll i bolagsordningen bör således,menar jag, inte genomföras.Förevarande fråga torde inte kräva något mer ingående beredningsarbete.Regeringen bör därför kunna återkomma till med ett lagförslagmed den nu angivna innebörden före den nya lagens ikraftträdande.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall tillmotion L19 yrkande 11, som sin mening ge regeringen till känna.6. Majoritetskrav vid upphävande av förbehåll, punkt 6 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:L19yrkande 12.StällningstagandeEtt beslut att i bolagsordningen ta in ett förbehåll om en inskränkningav rätten att överlåta aktier är, enligt lagförslaget, giltigt endastom det har biträtts av samtliga aktieägare som är närvarande vidbolagsstämman och dessa tillsammans företräder minst nio tiondelar avsamtliga aktier i bolaget. Däremot krävs bara tvåtredjedelsmajoritet föratt ta bort ett sådant förbehåll. Detta är, enligt min uppfattning,inte logiskt. Jag anser således att ett beslut att ta bort ett förbehållsom inskränker den fria överlåtbarheten skall fattas med samma majoritetskravsom ett beslut att införa ett sådant förbehåll.Förevarande fråga torde inte kräva något mer ingående beredningsarbete.Regeringen bör därför kunna återkomma till med ett lagförslagmed den nu angivna innebörden före den nya lagens ikraftträdande.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall tillmotion L19 yrkande 12, som sin mening ge regeringen till känna.7. Hembud, punkt 7 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:L19yrkandena 8-10.StällningstagandeKritik kan i flera avseenden riktas mot regeringens förslag vad gällerhembudsförfarandet. Sålunda är den föreslagna möjligheten att ibolagsordningen ange vem av överlåtaren eller förvärvaren som skall utövarösträtten och därtill knutna rättigheter för aktier som är föremål förett hembudsförfarande inte godtagbart. Förslaget kan komma att ledatill att en tillfällig preliminär ägare får inflytande över ett aktiebolagunder hembudsförfarandet. Detta kan vara till men för bolaget och bördärför undvikas. Jag anser att det i lagtexten skall slås fast att detär överlåtaren och inte förvärvaren som innehar rösträtten och de därmedknutna rättigheterna.När det gäller hembudstiden för dödsbos innehav är den föreslagnaettårsfristen, enligt min bedömning, alltför lång. Fristen bör i ställetbestämmas till sex månader.Slutligen anser jag att ett förvärv som inte skett utan att aktiernahembjudits i enlighet med ett hembudsförbehåll skall vara ogiltigt. Påså sätt kan undvikas att aktieägarna säljer aktier utan att beaktagällande hembudsförbehåll.Förevarande frågor torde inte kräva något mer ingående beredningsarbete.Regeringen bör därför kunna återkomma till med lagförslagmed den nu redovisade inriktningen före den nya lagensikraftträdande.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall tillmotion L19 yrkandena 8-10, som sin mening ge regeringen till känna.8. Lösenbeloppet, punkt 8 (m, fp, kd, c)av (), (), (), BertilKjellberg (m), (), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:L16yrkande 1.StällningstagandeVi ställer oss i huvudsak bakom regeringens förslag när det gällerinlösen av minoritetsaktier. Däremot kan vi inte godta de föreslagnakriterierna för bestämmande av lösenbeloppets storlek. Enligt vår meningbör beloppets storlek motsvara aktiens marknadsvärde och i första handgrundas på aktiens andel av det pris för dotterbolaget, som kan påräknasvid en försäljning av samtliga aktier i bolaget under normala förhållanden.Detta värde skall fastställas på grundval av etablerade värderingsmetoder.Regeringen bör återkomma till med att lagförslag med dennainriktning.Vad som sålunda anförts bör , med bifall till motion L16 yrkande1, som sin mening ge regeringen till känna.9. Den gode mannen, punkt 9 (m, fp, kd, c)av (), (), (), BertilKjellberg (m), (), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:L16yrkande 2.StällningstagandeEnligt vår uppfattning bör lagtexten förtydligas ytterligare i fråga omden gode mannen. Det bör således uttryckligen framgå att denne intebara skall ha dokumenterad sakkunskap och erfarenhet i frågor rörandeinlösen av minoritetsaktier utan även vara helt fristående i förhållandetill majoritetsägaren och dotterbolaget. Regeringen bör återkomma medett lagförslag med denna innebörd.Förevarande fråga torde inte kräva något mer ingående beredningsarbete.Regeringen bör därför kunna återkomma till med ett lagförslagmed den nu angivna innebörden före den nya lagens ikraftträdande.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall tillmotion L16 yrkande 2, som sin mening ge regeringen till känna.10. Verkställighet av skiljedom, punkt 10 (m, fp, kd, c)av (), (), (), BertilKjellberg (m), (), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:L17yrkande 2 och 2004/05:L18 yrkande 4.StällningstagandeVi välkomnar den föreslagna utvidgningen av tillämpningsområdet förbestämmelserna om inlösen av minoritetsaktier. Att ge även utländskarättssubjekt möjlighet att lösa in minoritetsposter kommer således attförenkla omstruktureringar i det europeiska näringslivet. Den omständighetenatt den ena parten i ett inlösensförfarande kan komma att vara ettutländskt rättssubjekt kan dock medföra verkställighetsproblem. Tillskillnad från regeringen anser vi att risken härför inte är försumbar.Med hänsyn till detta, och då minoritetsaktieägare ofta har en relativtsvag ställning, bör frågan bli föremål för någon form av reglering tillskydd för minoritetsägaren. Regeringen bör återkomma med ett lagförslagmed denna inriktning.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall tillmotionerna L17 yrkande 2 och L18 yrkande 4, som sin mening ge regeringentill känna.11. Majoritetsägarnas skyldigheter, punkt 11 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:L18yrkande 5.StällningstagandeEtt moderbolag har genom sin ägardominans ett stort informationsövertagjämfört med minoritetsägarna avseende dotterbolaget. Detta motiverar,enligt min uppfattning, en regel som förpliktar dotterbolaget ochmoderbolaget att till minoritetsägarna lämna den information som ärnödvändig för att de bl.a. skall kunna göra en värdering av dotterbolageteller bedöma om särregeln är tillämplig. Det bör således i lagtexteninföras en skyldighet för styrelsen i dotterbolaget och majoritetsägarenatt på begäran tillhandahålla minoritetsaktieägarna uppgifter ochhandlingar som är nödvändiga för att minoriteten skall kunna föra sintalan.Spörsmålet torde inte kräva något mer ingående beredningsarbete. Regeringenbör därför kunna återkomma till med ett lagförslag med den nuangivna innebörden före den nya lagens ikraftträdande.Vad som sålunda anförts i reservationen bör , med bifall tillmotion L18 yrkande 5, som sin mening ge regeringen till känna.12. Revisionspliktens omfattning, punkt 12 (m, fp, kd, c)av (), (), (), BertilKjellberg (m), (), () och Henrikvon ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen.