bet · GS01UBU9 · 2005-04-07 00:00:00 — Regeringen har aviseraten proposition om ny skollag till nästa riksmöte.Utskottet har tidigare (bl.a. i bet.2001/02:UbU10) framhållit vikten av att alla eleverges möjlighet att nå målen för . Allaelever når dock inte målen och på sammasätt. Undervisningen i skolan måste därför anpassastill varje elevs förutsättningar och behov, vilkettydligt framgår av både skollagen (1 kap. 2 §) ochläroplanen (Lpo 94). För de elever som behöver extratid i finns möjlighet till detta enligtgällande bestämmelser. I skollagen anges somhuvudregel att skolplikten upphör vid utgången avvårterminen det kalenderår eleven fyller (3kap. 10 § första stycket). Skolplikten kan dockupphöra om eleven tillfredsställandeslutfört högsta årskursen i eller visatsig ha motsvarande kunskaper vid en särskildprövning (3 kap. 10 § andra stycket). En elev sominte tillfredsställande har slutfört det sistaskolåret har rätt att få tillfälle att göra dettaunder högst efter det att skolplikten upphört(4 kap. 10 § skollagen).Vidare får rektor, efter medgivande frånvårdnadshavaren, flytta en elev till en högreårskurs om eleven har goda förutsättningar att klaradetta (6 kap. 5 § grundskoleförordningen,1994:1194). Utskottet vill framhålla att målen attsträva efter i läroplanen är så utformade att detfinns goda förutsättningar för de elever som nårmålen snabbare än andra, liksom för andra, attutvecklas inom ramar. Utskottet anseratt det finns tillräckliga möjligheter att anpassatiden i till olika elevers behov, ochförutsätter att så sker.Enligt 3 kap. 1 § skollagen (1985:1100) har allabarn som är bosatta i landet skolplikt. Skolpliktenmotsvaras av en rätt till utbildning inom detoffentliga skolväsendet.I 3 kap. 13 § skollagen regleras kommunens tillsynöver att skolplikten fullgörs. Kommunen skall setill att skolpliktiga elever i dess grundskola ochsärskola fullgör sin skolgång. Bestämmelser omelevens närvaroplikt i finns i 3 kap. 11§ första stycket skollagen. Där anges att varjebarn, som fullgör skolplikt inom det offentligaskolväsendet för barn och ungdom eller på någotannat sätt, skall delta i den verksamhet somanordnas för att ge den avsedda utbildningen, ombarnet inte är sjukt eller har annat giltigt skälatt utebli. Vårdnadshavarens ansvar för att elevenfullgör sin skolplikt regleras i 3 kap. 15 och 16 §§skollagen. Om en skolpliktig elev inte fullgör sinskolgång och detta beror på att elevensvårdnadshavare inte gjort vad på dem ankommer, fårstyrelsen för utbildningen vid vite föreläggaelevens vårdnadshavare att iaktta sina skyldigheter.Av bestämmelserna framgår att vårdnadshavaren,eleven och skolhuvudmannen har ett gemensamt ansvarför att skolplikten fullföljs. Skolförfattningarnaförutsätter även ett fortgående samarbete medvårdnadshavaren angående elevens skolsituation (set.ex. Lpo 94 avsnitt 2.4).Utskottet anser att gällande regelverk tillgodosermotionsyrkandena.Skoltidens längdUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandeindividuellt anpassad skoltid, möjlighet attlämna tidigare för de elever somuppfyller målen samt elevens rätt att lämnaskola med tillräckliga baskunskaper.Utskottet hänvisar till bestämmelserna iskollagen och till pågående beredning av nyskollag inom Regeringskansliet.Jämför reservationerna 23 (m), 24 (m, fp, kd)och 25 (m, fp).MotionernaI motion 2004/05:Ub303 (m) yrkande 5 förespråkarmotionären en individuellt anpassad skoltid för allaelever. Med en individualiserad skoltid kommerelever att gå i i åtta till . Desom behöver skall få mer hjälp och påsig.Enligt samma motion, 2004/05:Ub303 yrkande 4, skall detfinnasmöjligheter att lämna tidigare förelever som uppnår kunskapsmålen före vårterminen iårskurs 9. Det kan behövas olika för attuppnå skolans kunskapsmål, men det skall inte finnasnågonting som hindrar att en del elever kan klaramålen . I samma motions yrkande 6 villmotionären att elevens kunskapsutveckling skall varadet styrande för skoltidens längd. I yrkande 7 sammamotion anförs att de som behöver skall kunna få ettextra skolår för att uppnå skolans kunskapsmål.Detta måste läggas in tidigt under elevens skoltid.Först i sista hand skall det vara fråga om att gå omde senare årskurserna. I en individanpassad skola,där det normala är att eleverna är lite olika gamla,är inte detta stigmatiserande, skriver motionären.Samma uppfattning framför i motion2004/05:Ub390 yrkande 29.I motion 2004/05:Ub212 (m) hävdas elevens rätt attlämna med tillräckliga baskunskaper.Motionären anser att ingen elev skall behöva lämnagrundskolan utan att ha tillräckliga baskunskaper,även om detta tar åtta eller , kanske elva år.Hemortskommunen skall ge alla dessa eleverbaskunskaper innan de lämnar grundskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena omtillkännagivanden.Skolplikten upphör enligt 3 kap. 10 § första stycketskollagen i regel vid utgången av vårterminen detkalenderår då barnet fyller . Skolpliktenmotsvaras av en rätt till utbildning. Denna rättupphör således enligt huvudregeln vid skolpliktensupphörande, dvs. vid utgången av vårterminen detkalenderår då barnet fyller . Bestämmelserna iskollagen 4 kap. 10 § ger dock en elev möjlighet attberedas tillfälle att fullfölja sista årskursen igrundskolan högst efter det att skolpliktenupphörde.Enligt andra stycket samma paragraf upphörskolplikten om barnet dessförinnantillfredsställande slutför högsta årskursen igrundskolan eller motsvarande.Med hänvisning till bestämmelserna i skollagens 3kap. 10 § om skolpliktens upphörande och 4 kap. 10 §om möjligheterna för en elev att beredas tillfälleatt fullfölja sista årskursen i efter det att skolplikten upphörde, anserutskottet att det finns goda förutsättningar attanpassa tiden i efter olika eleversbehov. Som tidigare framhållits är målen att strävaefter så utformade i läroplanen att det finnsutrymme för alla elever att utvecklas inomgrundskolans ramar.Individanpassad undervisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörande merindividanpassad undervisning, individuellautvecklingsplaner, möjlighet tillstudieuppehåll före åttonde eller niondeskolåret, sommarundervisning, profilklassersamt möjlighet att införa allmän och särskildkurs i basämnen.Jämför reservationerna 26 (m), 27 (c), 28(kd), 29 (m) och 30 (fp).MotionernaModeraterna påtalar i motion 2004/05:Ub390 yrkande 5behovet av en mer individanpassad undervisning.Enligt samma motions yrkande 27 bör enindividanpassad inriktning av utbildningen införasredan i . I motionen framförs att störrefrihet bör skapas i elevernas studietakt. Varje elevskall ha en kunskapsplan som utgår ifrån denationella kunskapsmålen där eleverna kan välja attstudera olika ämnen i olika takt. Den individuellakunskapsplanen är ett verktyg för att nå enindividualiserad skola, hävdar motionärerna. I sammamotion, 2004/05:Ub390 yrkande 24, förordasindividuella kunskapsplaner. Även i motion2004/05:Ub303 (m) yrkande 10 förordasindividualiserad undervisning. Motionären skriveratt eleverna kan tappa motivation och intresse om deutmaningar skolan ställer dem inför inte upplevs somrealistiska eller tillräckligt stimulerande. Enskola som anpassas efter elevers individuella taktoch utveckling måste kunna tillfredsställa bådeelever som har behov av mer stöd och tid och eleversom behöver gå fram i snabbare takt.Centerpartiet begär i motion 2004/05:Ub477 yrkande 6att individuella utvecklingsplaner skall införasfrån år 1. För att på ett tydligt sätt stödja varjeenskild elevs kunskapsutveckling bör skolansplanering utgå från varje enskild elev. Alla eleveri bör därför ges en individuellstudieplan 1.I motion 2004/05:Ub480 yrkande 22 begärKristdemokraterna att det skall finnas möjlighettill studieuppehåll före åttonde eller niondeskolåret i . Motionärerna anser att detskall finnas möjlighet att göra ett sådant uppehållen termin eller ett skolår. I stället för att gå iskolan skall eleverna ha möjlighet att gå enlärlingsutbildning inom ett område som de ärintresserade av. Detta skulle vara en möjlighet delsför skoltrötta elever, dels för elever som villpröva en särskild yrkesinriktning.I motion 2004/05:Ub303 (m) yrkande 11 förespråkassommarundervisning för de elever som halkat eftereller inte klarar målen i nionde klass.Sommarundervisning är även ett bra exempel påbetydelsen av individualisering av skoltiden.Enligt motion 2004/05:Ub219 (m) bör profilklasserför särskilt begåvade barn införas. Kännetecknen påhögt begåvade barn har, enligt motionären, mångalikheter med Aspergers syndrom, vilket riskerar attleda till att barnen diagnostiseras som att de harlättare autistiska drag i stället för att vara högtbegåvade. Därigenom anses de varabehandlingskrävande i stället förundervisningskrävande.Folkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub258 yrkande4 att skolorna skall kunna besluta om att införaallmän och särskild kurs i basämnen.Syftet är att öka individualiseringen iundervisningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare betonat (bet. 2001/02:UbU10)vikten avatt skolan, i enlighet med gällande föreskrifter,arbetar på ett sådant sätt att varje elevs resultatoch skolsituation ständigt följs upp. Utskottetpåpekade också att målstyrningen innebär att detskall finnas möjligheter till en flexibel lösning avpedagogiska insatser för enskilda elever och förgrupper av elever. Enligt Lpo 94 är skapande arbeteoch lek väsentliga delar i det aktiva lärandet. Därsägs också att de intellektuella såväl som depraktiska, sinnliga och estetiska aspekterna skalluppmärksammas.Enligt utskottets uppfattning är det inget somhindrar att skolor inom ramen för befintligtregelverk undervisar barn som halkat efter ellerinte uppfyller målen . Skolan harett ansvar att tillse att eleverna uppfyller deuppställda målen.Utskottet påminner om att det är huvudmannensansvar att undervisningen i skolan anpassas tillvarje elevs förutsättningar och behov. Ett högtbegåvat barn skall givetvis, såsom alla andraelever, ha rätt till en god och till sin speciellasituation anpassad lärandemiljö. Hur klasser sättssamman i skolor är inte en fråga för riksdagen.StödundervisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandestödinsatser i skolan, tidiga stödinsatserför elever som riskerar att inte nå målen,utredning rörande utbildningen för barn medsvårigheter i det sociala samspelet ochutveckling av metoder för att möta dessa barnsamt användning av IT vid undervisning avbarn som lider av dyslexi.Jämför reservationerna 31 (fp), 32 (kd), 33(c), 34 (fp), 35 (m, fp, kd), 36 (m, fp, kd)och 37 (m).MotionernaFolkpartiet anför i motion 2004/05:Ub258 yrkande 3att ansvar för stödinsatser skalltydliggöras. skall ha ansvar för atteleverna får de grundläggande kunskaperna som varoch en behöver. Att därefter låta eleverna läsa pådet s.k. individuella programmet i gymnasieskolanär, menar motionären, olyckligt. Det innebär attgrundskolan ges budskapet att det går att skjuta påstödinsatser. I samma motions yrkande 5 begärFolkpartiet att elever som så behöver skall ha rätttill stöd av speciallärare. Det skall vara enrättighet för elever att få stöd av enspeciallärare, skriver motionärerna.Specialpedagogerna har alldeles för grunda kunskaperi barns språkutveckling för att kunna möta ochhjälpa elever med läs- och skrivsvårigheter.Specialpedagoger är inte utbildade för att hjälpaelever som har svårigheter, utan för att stödjaskolledningen och andra lärare i deras arbete. Imotion 2004/05:Ub480 yrkande 21 begärKristdemokraterna att elevers behov av särskilt stödskall tillgodoses. påminner om attelever med behov av särskilt stöd inte är en tydligtavgränsad grupp, utan de flesta elever har någongång under sin skoltid haft behov av extra stöd. Enav de viktigaste faktorerna när det gäller särskiltstöd är, menar motionärerna, att insatserna sätts intidigt. I motion 2004/05:Ub477 yrkande 9 menarCenterpartiet att en översyn bör göras i syfte attstärka stödet som elever har rätt till enligtgrundskoleförordningen. Motionärerna pekar på detstöd som kan erhållas vid studier på ,såsom t.ex. förlängd tid för examina, tillgång tillandra examinationsformer, pedagogiskt datorstöd,extra stöd från läraren genom extra undervisning,anteckningshjälp, läromedelsutveckling m.m.Folkpartiet anför i motion 2004/05:Ub258 yrkande 6att närelever avverkat i utan att nåmålen i basämnen, skall huvudmannenrapportera detta till en nationell skolinspektiontillsammans med uppgifter om vilka åtgärder somvidtagits. Syftet är att rätta till eventuellabrister i skolans arbete, så att fler elever intedrabbas av bristande undervisning eller stöd.Moderaterna förordar i motion 2004/05:Ub390 yrkande25 tidiga stödinsatser för elever som riskerar attinte nå målen. I motionen poängteras att extrainsatser, stöd eller skolår måste komma tidigt i ettbarns skolgång för att ge resultat.I motion 2004/05:Ub479 yrkande 7 begärKristdemokraterna en utredning rörande utbildningenför barn med svårigheter i det sociala samspelet.Motionärerna understryker att dessa barn självklartinte skall placeras i särskolan som är till för barnmed utvecklingsstörning. Den ordinarie skolan måstemöta behoven hos barn med svårigheter i det socialasamspelet. Även motion 2004/05:Ub281 (s) begär enutredning om skolgången för dessa barn.I motion 2004/05:Ub480 yrkande 23 anförKristdemokraterna att metoder måste utvecklas föratt möta de s.k. bokstavsbarnens individuella behov.Motionärerna framhåller den lilla gruppens betydelseför god inlärning. Speciellt de elever som harsociala svårigheter har möjlighet att få studiero ien lugnare miljö.I motion 2004/05:Ub302 (m) yrkande 6 framhållsmöjligheterna att använda IT vid undervisning avbarn som lider av dyslexi.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena om individanpassad undervisning,stödundervisning och mindre klasser.Barns rätt till utbildning kommer till uttryck iolika internationella dokument som harförbundit sig att följa. Barnkonventionenföreskriver en rätt till utbildning, som skall gespå grundval av lika möjligheter för alla. Dettaomfattar bl.a. en rätt till individuellt anpassadundervisning för barn med särskilda behov.I Salamancadeklarationen om principer, inriktningoch praxis vid undervisning av elever i behov avsärskilt stöd, som antogs 1994 av deninternationella konferensen om specialundervisningarrangerad av och utbildnings- ochvetenskapsministerium, betonas att skolorna skall geplats för alla barn oavsett deras fysiska,intellektuella, sociala, emotionella, språkligaeller andra förutsättningar.Skollagskommittén betonar i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121s. 325 f.) att alla elever behöver stöd i skolan försin utveckling och sitt lärande. Likvärdigheten iundervisningen skall ses ur elevernas perspektiv ochinnebär inte att undervisningen måste utformas påsamma sätt för alla. Alla elever har rätt att fåledning och stimulans för maximalkunskapsinhämtning. föreslår en nybestämmelse i skollagen med innebörden att allaelever skall ges den ledning och stimulans sombehövs i deras lärande och personliga utveckling föratt de skall kunna utvecklas så långt som möjligt ienlighet med utbildningens mål.I regeringens utvecklingsplan Utbildning förkunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188) betonasbl.a. att eleverna skall ha möjlighet att gå framåtutifrån individuella förutsättningar även överskolformsgränserna. Det borde, enligt regeringen,bli vanligare för grundskoleelever att läsa vissakurser på gymnasienivå och för gymnasieelever att fåmöjlighet att studera på högskolan i vissa ämnen,som de fullföljer sin gymnasieutbildning.Bestämmelser om att elever skall få det stöd ochden hjälp de behöver i skolan finns bl.a. iskollagen. Enligt 1 kap. 2 § och 4 kap. 1 §skollagen skall hänsyn tas till elever i behov avsärskilt stöd. För finns bestämmelser omolika former av stödinsatser i 5 kap.grundskoleförordningen (1994:1194), bl.a.studiehandledning på modersmålet, stödundervisning,specialpedagogiska insatser inom elevens klass elleri särskild undervisningsgrupp samt anpassadstudiegång. Enligt 5 kap. 4 § grundskoleförordningenskall en elev ges stödundervisning om det kanbefaras att eleven inte kommer att nå de mål somminst skall ha uppnåtts vid slutet av det femte ochdet nionde skolåret eller om eleven av andra skälbehöver särskilt stöd. Ytterligare bestämmelserfinns i de övriga skolformsförordningarna samt iläroplanerna.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkande (SOU2002:121) att skollagen skall innehålla bestämmelserom särskilt stöd. Motivet är att förstärka elevensrätt samt ange en arbetsprocess som rektor ärskyldig att följa. En skyldighet att utreda elevensbehov av särskilt stöd skall, enligt förslaget,skrivas in i lagen. För den elev som då befinns harätt till stöd skall ett åtgärdsprogram utarbetasoch fastställas av rektor. Elev och vårdnadshavareskall ges en aktiv roll vid utarbetandet avåtgärdsprogrammet.Enligt skollagen har alla barn i behov av särskiltstöd rätt till detta. Det är huvudmannens ansvar attundervisningen i skolan anpassas till varje elevsförutsättningar och behov och att tillgängligaresurser fördelas på ett rimligt sätt. I Lpo 94fastslås:"En likvärdig utbildning innebär inte attundervisningen skall utformas på samma sätt överallteller att skolans resurser skall fördelas lika.Hänsyn skall tas till elevernas olikaförutsättningar och behov. Det finns också olikavägar att nå målet. Skolan har ett särskilt ansvarför de elever som av olika anledningar harsvårigheter att nå målen för utbildningen. Därförkan undervisningen aldrig göras lika för alla. "Många barn i skolan har behov av särskiltstöd och kan behöva en individualiseradundervisning, särskilt tillrättalagdaundervisningssituationer eller andra åtgärder.Utskottet anser att gällande bestämmelser och deförslag som är under beredning vältillgodoser motionsyrkandenas intentioner. Det finnsgoda möjligheter att anpassa undervisningen tillolika elevers behov och utskottet förutsätter att såäven sker.SkolskjutsUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandeskolskjuts. Utskottet hänvisar bl.a. tillberedningsarbete inom Regeringskansliet.MotionernaVänsterpartiet begär i motion 2004/05:Ub332 attregeringen utreder frågan om en ändring av skollagenså att elever som till följd av funktionshinder harrätt till tillsyn i anslutning till skoldagensbörjan och slut också skall ha rätt till kostnadsfriskolskjuts till och från sådana verksamheter.Motion 2004/05:Ub415 (kd) begär att regeringenskyndsamt lägger fram förslag angående skolskjutsför elever vid växelvis boende.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Skollagen 4 kap. 7 § första stycket ålägger varjekommun att för eleverna i kostnadsfrittanordna skolskjuts, om sådan behövs med hänsyn tillfärdvägens längd, trafikförhållanden,funktionshinder hos elev eller någon annan särskildomständighet. Bestämmelsen bygger på huvudregeln attgrundskoleutbildning skall vara kostnadsfri föreleven. I tredje stycket samma paragraf anges atthemkommunen inte är skyldig att anordna kostnadsfriskolskjuts för elever som väljer att gå i en annangrundskola än den som kommunen annars skulle haplacerat dem i om något önskemål om en viss skolainte framställts. Hemkommunen är inte heller skyldigatt anordna skolskjuts för elever som med stöd av 4kap. 8 eller 8 a §§ skollagen går i skola i en annankommun. Begränsningarna i kommunens skyldigheter ärföranledda av att föräldrars och elevers val avskola inte får leda till oacceptabelt höga kostnaderför kommunerna (prop. 1002/03:14 s. 6).Regeringsrätten har vid prövning av hemkommunsskyldighet att anordna kostnadsfri skolskjuts vidväxelvis boende i samma kommun funnit att det skullestrida mot principen om kostnadsfrigrundskoleutbildning om rätten till kostnadsfriskolskjuts enligt 4 kap. 7 § första stycketskollagen skulle vara begränsad till resor mellanden bostad där barnet är folkbokfört och skolan(2002 ref. 91). Barnets rätttill skolskjuts vid växelvis boende inom sammakommun skall alltså bedömas var för sig från bådahemmen och ej endast från den förälders bostad därbarnet är folkbokfört.Vid prövning av rätt till skolskjuts vid växelvisboende i olika kommuner har inte skyldighet ansettsföreligga enligt gällande regelverk för hemkommunatt anordna kostnadsfri skolskjuts utanför kommunensgeografiska område.Frågan om skolskjuts för barn vid växelvis boendebereds inom ramen för arbetet med nyskollag.Inriktning på undervisningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandebildningens betydelse, avvägning mellanobligatoriska och frivilliga ämnen samtyrkanden om praktiska och teoretiska ämnen.Jämför reservationerna 38 (fp), 39 (m) och 40(kd).MotionernaFolkpartiet understryker i motion 2004/05:Ub307yrkande 1 bildningens betydelse för en skapandeutveckling av skolan. För att åstadkomma enattitydförändring som ger skolan möjlighet att ståemot dagens nedbrytande krafter behövs bestämdariktade ansträngningar att återupprätta bildningensom en livsviktig del av skolarbetet, skrivermotionärerna. Det finns behov av en revidering avläroplaner och kursplaner med tanke på förbättraddialog mellan eleverna och kulturarvet.Moderaterna anför i motion 2004/05:Ub390 yrkande 26att det behövs en avvägning mellan obligatoriska ochfrivilliga ämnen. I motionen framförs att alla måstefå grundläggande färdigheter i till exempel svenska,matematik och engelska. Denna grundläggandekunskapsbas kräver huvuddelen av den obligatoriskatiden i skolan och utgör den gemensammakunskapsbasen som alla elever skall dela. Inom denindividuellt valda delen, som väljs efter elevensintresse och fallenhet, kan fördjupningskurser i degrundläggande ämnena och ämnen med specialinriktningfinnas.Enligt i motion 2004/05:Ub480yrkande 12 bör både praktisk och teoretisk förmågavärderas. Undervisningen i praktiska ämnen bör få enmer framskjuten plats i skolan, och teori ochpraktik bör varvas under skoldagen för att ge såvälstimulans för alla sinnen som omväxling i vardagen.Tiden i skolan bör fördelas mellan praktisk-estetiska och teoretiska ämnen. I samma motionsyrkande 36 anför behovet avkvalitetsgranskning av ämnen som läses i block samtfördelningen mellan praktiska och teoretiska ämnen.Kvalitetsgranskning bör göras för att tillse attämnen såsom geografi eller religionskunskap inte fårför lite undervisningstid.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare betonat (bet. 2003/04:UbU11)vikten av att skolan, i enlighet med gällandeföreskrifter, arbetar på ett sådant sätt att varjeelevs resultat och skolsituation ständigt följs upp.Utskottet påpekade också att målstyrning innebär attdet skall finnas möjligheter till en flexibellösning av pedagogiska insatser för enskilda eleveroch för grupper av elever. Enligt Lpo 94 är skapandearbete och lek väsentliga delar i det aktivalärandet. I läroplanen sägs också att deintellektuella såväl som de praktiska, sinnliga ochestetiska aspekterna skall uppmärksammas.TimplanenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandeavskaffande av timplanen samt prioriteradeämnen i en timplanefri skola. Utskottethänvisar till den försöksverksamhet som förnärvarande pågår, pågående utredningsarbetesamt till det beredningsarbete som pågår inomRegeringskansliet inom ramen för utarbetandeav en skollagsproposition.Jämför reservation 41 (m, kd, c).MotionernaModeraterna begär i motion 2004/05:Ub390 yrkande 9att den nationella timplanen skall avskaffas.Motionärerna pekar i motionen på att Kommunförbundethar visat att resultaten vad gäller betyg ochmeritvärde förbättrats mest på de skolor som inomramen för försöksverksamheten tillåts arbeta utannationell timplan. Större frihet för skolan och enavskaffad timplan för undervisningen gynnar inteminst invandrarelevers kunskapsutveckling. ÄvenKristdemokraterna anser i motion 2004/05:Ub480yrkande 33 att den nationella timplanen skallavskaffas.