bet · GS01FIU23 · 2005-05-12 00:00:00 — SammanfattningUtskottet gör en utvärdering av penningpolitik densenaste treårsperioden. beslutade utskottet attgenomföra en fördjupad utvärdering av penningpolitiken 1995-2005, dvs.den tioårsperiod som inflationsmålet varit det officiella ankaret iden svenska penningpolitiken. Utvärderingen ska utföras av en oberoendeoch extern utvärderare. Beslutet innebär att årets utvärdering, somomfattar , är mer begränsad jämfört med tidigareutvärderingar.Utskottet konstaterar att inflationen igenomsnitt legat under inflationsmål på . Inflationen hardock legat inom målets toleransintervall. Utskottet konstaterar vidareatt inflationen mätt enligt konsumentprisindex (KPI) låg enbra bit under toleransintervallet samt att även den underliggandeinflationen (UND1X) hamnade under toleransintervallet, för första gångensedan inflationsmålet infördes.I utskottets granskning av verksamhet tillstyrker utskottetatt riksbanksfullmäktige och direktionen beviljas ansvarsfrihet för sinförvaltning av 2004. Utskottet föreslår också att riksdagenfastställer balans- och resultaträkning samt godkännerfullmäktiges förslag till disposition av resultat. Fullmäktigesförslag innebär att levererar in tillstatsverket.Riksbanksfullmäktige anger i sin framställning till (2004/05:RB2)att den vill ha en fortsatt beredning av principerna för disposition avRiksbankens resultat och en övergång till en redovisningsmodell därRiksbankens eget kapital kopplas till bankens olika uppgifter. Siktetbör, enligt fullmäktige, vara inställt på en lagreglering av principernaför vinstdelning.Utskottet föreslår därför att gör ett tillkännagivande medinnebörden att regeringen närmare bör utreda och analysera Riksbankenskapitalstruktur och vinstdisposition samt förbereda förslag tilllagreglering av principerna för disposition av resultat.I betänkandet finns två reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Utvärdering av penningpolitiken 2002-2004Riksdagen godkänner vad utskottet anfört.2. 2004a) styrelses redogörelse angående revisionsberättelsenöver årsredovisning för år 2004Riksdagen lägger redogörelse /05:RRS11 till handlingarna.b) Ansvarsfrihet för fullmäktige i RiksbankenRiksdagen beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet för dessverksamhet . Därmed bifaller utskottetsförslag.c) Ansvarsfrihet för direktionRiksdagen beviljar direktionen i ansvarsfrihet för förvaltningenav . Därmed bifaller utskottets förslag.d) balans- och resultaträkningarRiksdagen fastställer balansräkning och resultaträkningför som de finns återgivna i bilaga 2. Därmedbifaller framställning 2004/05:RB1.e) Disposition av resultatRiksdagen beslutar att resultat, som före bokslutsdispositioneruppgår till -, ska fördelas så att till statsverketinlevereras enligt vinstdisponeringsprincipen ,från förs samt frånRiksbankens resultatutjämningsfond förs . Därmedbifaller framställning 2004/05:RB2.3. Lagreglering av vinstdispositionRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanfört om att regeringen närmare bör utreda och analysera Riksbankenskapitalstruktur och vinstdisposition samt förbereda förslag tilllagreglering av principerna för disposition av resultat.4. ställningRiksdagen avslår motion 2004/05:Fi248 yrkande 2.Reservation 1 (v)5. Undantag för från EMU:s tredje stegRiksdagen avslår motion 2004/05:Fi248 yrkande 1.Reservation 2 (v, mp)den 12 maj 2005På finansutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), GunnarAxén (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Per-OlofSvensson (s) och ().Redogörelse för ärendetFinansutskottet har på eget initiativ granskat ochutvärderat förda penningpolitik under de tre närmast föregåendeåren. Initiativet motiverades av att 1999 fick en mer oberoendeställning gentemot riksdag och regering.Författningsenligt är det finansutskottets uppgift att prövaom fullmäktige och direktionen kan beviljas ansvarsfrihet för sinförvaltning under det gångna verksamhetsåret. Utskottet ska i detsammanhanget också ta ställning till bokslut och då bedöma ombalansräkningen och resultaträkningen kan fastställas och hur stortbelopp som ska levereras in till statskassan.Som underlag för prövningen har utskottet tillgång till bl.a. Riksbankensårsredovisning, fullmäktiges förslag till vinstdisposition ochRiksrevisionens styrelses redogörelse för revisionsberättelsen över Riksbankensårsredovisning samt fullmäktiges och direktionens allmänna och särskildaprotokoll.Utskottet anordnade en offentlig utfrågningmed riksbankschef med anledning av att sammadag lämnade årets första penningpolitiska redogörelse till finansutskottet.Riksbanken ska enligt riksbankslagen lämna en redogörelse minst tvågånger . Protokoll från utfrågningen finns i bilaga 3.Utskottets övervägandenUtvärdering av penningpolitiken 2002-2004Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner vad utskottet anfört ompenningpolitiken 2002-2004. Utskottet konstaterar bl.a. att inflationenoavsett inflationsmått i genomsnitt legat underinflationsmålet på (med undantag för det begränsade måttet över denunderliggande inhemska inflationsutvecklingen). Inflationen låg dockinom målets toleransintervall. Utskottet konstaterar dock vidare attKPI-inflationen låg en bra bit under toleransintervalletsamt att även UND1X-inflation hamnade under toleransintervallet, förförsta gången sedan inflationsmålet infördes.InledningSedan första har efter en bred parlamentarisköverenskommelse ett lagfäst oberoende gentemot och regeringen.Beslut om ränteförändringar tas av en direktion, bestående av sexheltidsanställda ledamöter utsedda av riksbanksfullmäktige, som enligtriksbankslagen (1988:1385) inte får söka eller ta emot instruktioner ipenningpolitiska frågor. Enligt regeringsformen får ingen myndighetbestämma hur ska besluta i frågor som rör penningpolitiken.Målet för verksamhet är enligt riksbankslagen att upprätthållaett fast penningvärde. Det är uppgift att självständigtutforma penningpolitiken så att målet nås.Riksdagen är fortfarande en myndighet under och i samband medbehandlingen av bedömde utskottetatt det ökade oberoendet ökade behovet av att granska och utvärderaRiksbankens penningpolitik. Utskottet beslutade därför att varje årutföra en granskning av den förda penningpolitiken. Granskningen skagöras i efterhand och omfatta utvecklingen under de gångna tre åren.Den utvärdering som genomförs är den sjunde i ordningen och . har utvärderingar gjorts för perioderna1996-1998 (bet. 1998/99:FiU23), 1997-1999 (bet. 1999/2000:FiU23),1998-2000 (bet. 2000/01:FiU23), 1999-2001 (bet. 2001/02:FiU23), 2000-2002(bet. 2002/03:FiU23) samt 2001-2003 (bet. 2003/04:FiU23)beslutade utskottet att genomföra en fördjupadutvärdering av penningpolitik , dvs. dentioårsperiod som inflationsmålet varit det officiella ankaret i densvenska penningpolitiken. Utvärderingen ska genomföras av en oberoendeoch extern utvärderare. Av denna anledning blir den nu aktuellautvärderingen för mer begränsad än de tidigare somutskottet gjort.Inflationsmålet och räntebeslutsreglerI , kort efter det att den fasta växelkursen övergavs ochkronan började flyta på den internationella valutamarknaden, beslutadedåvarande riksbanksfullmäktige att den operativa penningpolitiken skullebedrivas utifrån ett inflationsmål. Målet formulerades enligtföljande:Inflationen skulle begränsas till med ett toleransintervallpå ± 1 procentenhet.Målvariabeln skulle vara konsumentprisindex (KPI).Målet skulle vara symmetriskt, i den meningen att skulle talika allvarligt på en alltför låg som en alltför hög inflation.Inflationsmålet skulle formellt börja tillämpas fr.o.m. den 1 januari1995.Den nya direktionen fastställde målet när den tillträde den 1 januari1999. angav direktionen i ett tillägg till målet två anledningartill att avvika från målet vid penningpolitiska beslut. Anledningarnaär följande:Om KPI påverkas av tillfälliga faktorer, somt.ex. förändringar i hushållens räntekostnader eller förändringar avindirekta skatter och subventioner, som inte bedöms få varaktig inverkanpå inflationen och inflationsförväntningarna.Om inflationen ligger utanför målet och om en snabb återgång till måletvia stora ränteförändringar får stora negativa konsekvenser förproduktionen och sysselsättningen i samhället. Vid en sådan situation skauppfyllandet av målet i stället ske gradvis.Direktionen har hänvisat till tillägget till målet och angetti beslutsunderlagen att den bortser från tillfälliga faktorer iutformningen av penningpolitiken eftersom de inte bedömts få någon varaktiginverkan på inflationen. I praktiken betyder det att penningpolitiken1999-2002 baserats på en bedömning av inflationen mätt med det underliggandeinflationsmåttet, UND1X (se definition av UND1X i avsnitt nedan), istället för en bedömning av KPI. Till följd av kraftiga svängningar iel- och oljepriser har penningpolitiken och början av 2004baserats på prognoser av inflationen mätt enligt UND1X exklusiveenergipriserna.Riksbankens räntebeslut styrs normalt efter en enkel handlingsregel.Förenklat innebär handlingsregeln att om prognoserna över inflationen,gjorda under förutsättningen att reporäntan är oförändrad, på ett överskrider (eller underskrider) inflationsmålet på 2 %ska reporäntan normalt höjas (eller sänkas). Handlingsregeln tillämpasemellertid inte mekaniskt, utan avvikelser av den typ som nämns ovanförekommer.Inflationsmålet tio årInflationsmålet har varit det officiella ankaret iden svenska penningpolitiken och som framgår av tabell 1 har prisernamätt enligt KPI stigit med i genomsnitt per år.Det kan jämföras med en inflationstakt på i genomsnitt perår åren 1985-1994.Detta innebär att inflationen legat under målet på2 % men inom toleransintervallet. Av tabellen framgår också attKPI-inflationen under fem av legat under toleransintervallet, dvs.under 1 %. Inte har inflationen legat över toleransintervallet,dvs. över 3 %.Inflationen mätt enligt UND1X har stigit med igenomsnitt , dvs. ganska nära inflationsmålet. harUND1X-inflationen legat under toleransintervallet.Tabell 1. Inflationen enligt olikainflationsmåttKPI HIKP UND1X UND1X exkl. energi UNDINHX1995 2,8 2,7 2,6 2,9 2,71996 0,8 0,8 2,2 2,1 2,91997 0,9 1,8 1,4 1,3 1,71998 0,4 1,0 1 1,3 1,81999 0,3 0,6 1,5 1,6 1,82000 1,3 1,3 1,4 0,9 1,02001 2,6 2,7 2,8 2,5 3,82002 2,4 2,0 2,5 2,8 3,52003 2,0 2,3 2,3 1,5 3,62004 0,4 1,0 0,8 0,8 1,5Snitt 1995-2004 1,4 1,6 1,9 1,8 2,4Mätt enligt HIKP (Harmonised of consumer prices) har de svenskapriserna stigit med i genomsnitt under de senaste tio åren.Som framgår av tabell 2 är det lägre per årjämfört med inflationen i EU (15) och länderna i EMU-området. Under sjuav har inflation legat under inflationeni EU. HIKP har utvecklats av för att bl.a. underlättajämförelser mellan länderna. HIKP används som målvariabel i penningpolitikenav den , ECB.Tabell 2. Inflationen i och EU mätt enligt HIKP 1995-2004Sverige EU-länderna EMU-länderna1995 2,7 2,8 2,51996 0,8 2,4 2,21997 1,8 1,7 1,61998 1,0 1,3 1,11999 0,6 1,2 1,12000 1,3 1,9 2,12001 2,7 2,2 2,32002 2,0 2,1 2,32003 2,3 2,0 2,12004 1,0 2,0 2,2Snitt 1995-2004 2,0 %Snitt 2002-2004 2,2 %Inflationen under utvärderingsperioden 2002-2004Efter en relativt kraftig uppgång på grund av tillfälligaprisökningar på kött, grönsaker och energi sjönk inflationstaktentillbaka under första halvan av 2002. Inflationen steg sedan på nytt motslutet av 2002 och inledningen av 2003 till följd av stigande el- ocholjepriser i spåret av konflikten i samt låga nivåer i kraftbolagensvattenmagasin. Trots en stigande såväl internationell som svensk konjunkturföll inflationstakten tillbaka , och nedgångenaccelererade under inledningen av 2004 bl.a. på grund fallande elpriser,starkt stigande produktivitet och svagt inhemskt kostnadstryck. Somframgår av diagram 1 steg inflationstakten något under senvåren 2004men låg kvar på en mycket låg nivå . Den extrakraftiga nedgången i KPI-inflationen jämfört med UND1X-inflationen under2004 beror på bl.a. effekter av räntesänkningarna ochunder 2003.Diagram 1. Inflationen mätt enligt KPI och UND1X 2002-2004Som framgår av tabell 3 steg de svenska priserna mätt med KPI med igenomsnitt . KPI-inflationen har alltsåunder perioden legat något under inflationsmål, men inomtoleransintervallet. Detta kan jämföras med den senaste utvärderingsperioden2001-2003 då KPI-inflationen i genomsnitt uppgick till ,dvs. något över inflationsmålet, men även det inom toleransintervallet.Tabell 3. Inflationen 2002-2004 enligt olika inflationsmåttKPI UND1X UND1X exkl. energi HIKP UNDINHX2002 2,4 2,5 2,8 2,0 3,52003 2,0 2,3 1,5 2,3 3,62004 0,4 0,8 0,8 1,0 1,5Snitt 2002-2004 1,6 1,9 1,7 1,8 2,9Mätt enligt det underliggande inflationsmåttet UND1X uppgick inflationentill i genomsnitt 2002-2004, även det under inflationsmåletmen inom toleransintervallet. Samma sak gäller HIKP som steg med 1,8 %per år under perioden.Räntorna under utvärderingsperioden 2002-2004Som framgår av tabell 5 höjde sin styrränta, den s.k. reporäntan,med sammanlagt en halv procentenhet till en nivå på4,. Höjningarna motiverades bl.a. med att den internationellakonjunkturen var på väg att ta fart efter nedgången 2001 och den extraosäkerhet som tyngt marknaderna efter terrorattackerna i september2001. ansåg vidare att ett fortsatt högt kapacitetsutnyttjandei den svenska ekonomin skulle få inflationen att överstiga på ettoch sikt.I slutet av 2002 inledde en serie räntesänkningar bl.a. medmotiveringarna att återhämtningen i världsekonomin försvagats och atten starkare svensk krona verkade dämpande på såväl det inhemska som detinternationellt genererade pristrycket i ekonomin. Under slutet av 2002och sänktes reporäntan med sammanlagt 1,5procentenheter till en nivå på 2,75 %.Tabell 4. Reporäntan 2002-2004Datum Förändring Nivå efter förändringen2002-03-20 +0,25 4,002002-05-02 +0,25 4,252002-11-20 -0,25 4,002002-12-11 -0,25 3,752003-03-18 -0,25 3,502003-06-05 -0,50 3,002003-07-04 -0,25 2,752004-02-06 -0,25 2,502004-04-07 -0,50 2,00Under hösten förbättras både den internationella och den svenskakonjunkturen. Inflationstakten fortsatte emellertid att sjunka efter entillfällig topp . sjunker inflationstaktenytterligare, och sänker på nytt reporäntan med sammanlagt till en nivå på . med att inflationen kommer att fortsätta att vara låg på grund avsvagt inhemskt kostnadstryck, sänkta inflationsförväntningar och en låginternationell inflation. Den snabba nedgången i inflationstakten undersenare delen av 2003 och inledningen av 2004 berodde enligt Riksbankenpå en hög produktivitet, en svag arbetsmarknad och låga importpriser.Islutet av låg reporäntan kvar på . Det är samma nivå somi euroområdet men lägre än i , där den amerikanskacentralbanken successivt höjt sinstyrränta. Styrräntan i låg på 4,, högre än den svenska.Kronan under utvärderingsperioden 2002-2004Värdet på den svenska kronan började sjunka vid mitten av 2000 och nåddesin lägsta nivå i samband med den osäkerhet som präglade valutamarknadernaefter terrorattackerna i . har värdet på kronansuccessivt stigit, och låg värdet, mätt enligt TCW-index,på ett indexvärde på mellan 122 och 123 (ju högre indexvärde destosvagare krona). Det kan jämföras med ett indexvärde på i genomsnitt 134år 2002 och 2003. Genomsnittet blev 126, vilket innebäratt kronans värde stigit med under utvärderingsperioden2002-2004.Diagram 2. Kronans värde enligt TCW-index 2002-2004Som framgår av diagram 3 förklaras en stor del av kronans förstärkningav att USA-dollarn sjunkit relativt kraftig i värde. Sedan början av2002 till slutet av 2004 sjönk dollarn med mot kronan.Diagrammet visar också att kronan legatrelativt stabil mot euron. har kursen pendlat mellan9 och per euro, bortsett från perioder ochslutet av 2004 då kursen gått per euro.I slutet av april 2005 låg kronans värde, mätt enligt TCW-index, på ettindexvärde på omkring 125,5. Kursen mot dollarn noterades till omkring7,per dollar och kursen mot euron noterades till omkring 9,14kronor per euro.Diagram 3. Kronans kurs mot euro och USD 2002-2004Riksbankens prognoser för 2004Utskottet har i betänkandena /03:FiU23 och 2003/04:FiU23 mer utförligtredovisat prognoser för den ekonomiska utvecklingen 2002och 2003. Här görs en översiktlig presentation av prognoserför 2004.I diagrammen nedan jämförs prognoser med (). Jämförelserna ger endast en fingervisning om skillnader ochsamstämmigheter i prognoserna, bl.a. eftersom prognoserna inte gjorts videxakt samma tillfälle. Dessutom gör KI i sina bedömningar en prognos avränteutvecklingen medan antar att räntan är oförändrad underprognosperioden.Diagram 4. och KPI-prognoser för 2004Första gången redovisade mer utförliga prognoser överutvecklingen var i inflationsrapporterna . Som framgår avdiagram 4 räknade med att inflationen mättenligt KPI skulle stiga med i genomsnitt . Det ärbetydligt högre än det verkliga utfallet på . Av diagrammetframgår att även KI förväntade sig att KPI-inflationenskulle stiga med i genomsnitt under 2004.I takt med signaler om en mer utdragen återhämtning i den internationellakonjunkturen och sjunkande energipriser justerade under 2003löpande ned sina prognoser över KPI-inflationen 2004 till en nivå på igenomsnitt . KI däremot justerade redan i juni2003 ned sin prognos till en nivå runt det verkliga utfalletpå . KI anger i sin juniprognos 2003 att inflationen kommer attvara låg till följd av en svag arbetsmarknad,lågt inhemskt inflationstryck, låg importerad inflation till följd aven starkare krona samt att effekterna av de senaste årens energiprishöjningaravtar. I inflationsrapporten justerar kraftigtned sin KPI-prognos 2004, från i decemberprognosen till i genomsnitt0,. Under återstoden av 2004 ligger både och prognoserrelativt nära utfallet.Diagram 5. och UND1X-prognoser för 2004Som framgår av diagram 5 följer prognoserna över UND1X-inflationenungefär samma mönster som prognoserna över KPI-inflationen. Under 2002överskattar såväl som KI UND1X-inflationen 2004. Under 2003och 2004 ligger prognoserna närmare det verkliga utfallet på . KIjusterar dock ned sina prognoser snabbare än Riksbanken.I motsats till inflationsprognoserna underskattade både ochKI den svenska tillväxten . och början av 2003 närmarknaderna internationellt dominerades av bl.a. osäkerhet inför upptaktenav och fallande aktiekurser räknade både och en BNP-tillväxt 2004 på . Enligt det första preliminärautfallet från steg BNP 2004. Prognosernalåg kvar kring eller något men justerades löpandeupp i takt med att såväl den internationella som den svenskakonjunkturen förbättrades.Diagram 6. och ställningstagandeUtskottet konstaterar att inflationstakten under utvärderingsperioden2002-2004 varierat relativt mycket på grund av bl.a. stora upp- ochnedgångar i energipriserna. I genomsnitt har dock inflationen oavsettinflationsmått legat under inflationsmålet på (medundantag för det begränsade måttet över den underliggande inhemskainflationsutvecklingen, UNDINH). Inflationen låg emellertid inom måletstoleransintervall.Utskottet konstaterar dock vidare att KPI-inflationen låg enbra bit under toleransintervallet samt att även UND1X-inflationen hamnadeunder toleransintervallet, sedan inflationsmåletinfördes.Genomgången visar att de prognoser gjorde och2003 av såväl KPI- som UND1X-inflationen låg över eller tidviskraftigt över utfallet för 2004.Med facit i hand skulle man därför kunna hävda att under2002 och 2003 borde ha kunnat sänka reporäntan snabbare och mer kraftfulltän vad den gjorde. Liknande resonemang förde riksbankschefen vid utskottetsoffentliga utfrågning den 15 mars 2005.Enligt utskottets mening måste man dock ta hänsyn till den informationsom fanns tillgänglig när räntebesluten togs. En jämförelse mellanRiksbankens och andra prognosinstituts bedömningar visar att Riksbankensprognoser över inflation och tillväxt står sig relativt väl. Flertaletprognosmakare, både svenska och utländska, gjorde under den aktuellaperioden samma överskattning av inflationstrycket i den svenska ekonominsom . Ett av undantagen är (). KIjusterade ned sin inflationsprognos till ennivå i linje med utfallet. För del skedde nedjusteringensuccessivt fram till inflationsrapporten då inflationsprognosenkom i nivå med utfallet.Samtidigt kan konstateras att , från marstill juli, sänkte reporäntan med sammanlagt som enkonsekvens av nedjusteringarna av inflationsprognosen på ett till två årssikt. Enligt utskottets mening tillämpade därmed sinhandlingsregel på ett konsekvent sätt.Riksbankens förvaltning 2004Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att riksbanksfullmäktige och direktionbeviljas ansvarsfrihet för sin förvaltning av under 2004samt att fastställer balans- och resultaträkningarför . Utskottet föreslår också att godkännerfullmäktiges förslag till disposition av resultat. Det innebäratt levererar in till statsverket ochatt en avräkning görs med från dispositionsfondenoch från resultatutjämningsfonden. Riksrevisionensredogörelse angående revisionsberättelsen över årsredovisning2004 läggs till handlingarna.Riksbankens årsredovisningÄndrade redovisningsprinciperI beslutade direktionen att ersätta dentidigare Bokföringsinstruktionen för med Regler för bokföringoch årsredovisning i riksbank. De nya reglerna är hämtade frånförordning (2000:606) om myndigheters bokföring och reglerna förårsredovisning i europeiska centralbankssystemets redovisningsriktlinje(ECB/2002/10). De nya reglerna innebär följande förändringar i Riksbankensredovisning:Orealiserade pris- och valutakursvinster och förluster särredovisas.Tidigare redovisades orealiserade vinster i resultaträkningen men försnu direkt till ett särskilt värderegleringskonto i balansräkningen.Orealiserade förluster redovisas i resultaträkningen om de överstigeri balansräkningen bokförda orealiserade vinster.Upplupen ränta redovisas under särskilda balansräkningsposter.Eget kapital redovisas på posterna grundfond och reserver. I reserveringår reservfonden, dispositionsfonden och resultatutjämningsfonden.Vid köp och försäljning av värdepapper redovisas likvidbeloppen ibalansräkningen fr.o.m. likviddagen i stället för som tidigare fr.o.m.affärsdagen.BalansräkningenTabell 5 visar ett sammandrag av balansräkning vid utgångenav 2004.Tabell 5. balansräkning per den 31 december 2004Miljarder kronorTillgångar SkulderGuld 17,4 Utelöpande sedlar och mynt 108,9Valutareserv 145,3 Inlåning från banker 0,6Utlåning till banker 17,0 Övriga skulder 8,0Övriga tillgångar 3,2 Avsättningar 0,3Värderegleringskonto 1,5Eget kapital 63,5Summa 182,9 Summa 182,9Balansomslutningen minskade med till ca182,i slutet av året.Guld- och valutareservens sammansättningGuld- och valutareserven ökade med ca 3,5 miljarder kronor.Uppgången förklaras bl.a. av ökade ränteintäkter som återinvesteratsutomlands samt ökad upplåning utomlands (via s.k. repor) som placeratsi valutareserven.Riksbankens innehav av guld uppgick till ,oförändrat jämfört med året innan. Värdet på innehavet minskade emellertidmed till . Guldpriset stegunder året med , men sjönk dollarns värde mot kronanmed . Guld prissätts i dollar. avguldtillgångarna sker inom ramen för det s.k. guldavtalet - Central BankGold Agreement (CBGA). Avtalet är en överenskommelse mellan 15 europeiskacentralbanker och trädde i kraft första gången . Avtalet förlängdesunder och gäller nu . Enligt avtalet fårRiksbanken sälja upp till guld. I skrivelsen angerRiksbanken att den sålt guld på termin för betalning under2005. Ytterligare guld såldes i inledningen av 2005. Enligt bankenuppgick därmed det totala innehavet av guld till ca i januari2005, vilket är omkring lägre än det innehav som redovisas ibalansräkningen i slutet av 2004.Värdet på de i valutareserven redovisade fordringarna på IMF minskadeunder 2004 med till 10,1 miljarder kronor.Huvuddelen av valutareserven, vid sidan av guld och fordringar på IMF,är placerad i statsgaranterade tillgångar. Denna del utgör avden totala guld- och valutareserven, och uppgick till135,, högre än i slutet av2003.