bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Planeringsramen föråren 2005-2008 är och en förutsättning är att de förslagsom lämnas skall utarbetas i samverkan med fordonsindustrin, telekommuni-kationsindustrin och med berörda regionala och kommunala aktörer och byg-ga på samfinansiering, där övriga aktörer går in med minst samma beloppsom staten. Förslagen skall medverka till en tydlig profilering av områden därSverige har både stark forskningskompetens och en stark industri och syftatill att skapa ett svenskt varumärke för fordonstelematik liknande det förtrafiksäkerhet.Regeringen har vidare uppdragit åt att lämna förslag på programinom produktionsteknisk FoU. Denna satsning skall syfta till att utvecklametoder för effektivare och mer resurssnål produktion till lägre kostnader ochinriktas mot fordonsindustrin men vara lika relevant för underleverantörer ochövrig tillverkande industri. Förslaget skall utarbetas i samverkan med Verketför näringslivsutveckling (), fordonsindustrin samt berörda regionalaoch kommunala aktörer. Planeringsramen för omfattar290 i statliga medel och förutsätter samfinansiering medövriga aktörer med minst samma belopp. Regeringen bedömer att av de medelsom anvisat för för FoU-program i samarbete med närings-livet bör reserveras för forskningsprogram inom fordons-telematik och produktionsteknik. bör 50, 60 respektive40 beräknas.Riksdagsbeslut avseende det nationella, flygtekniska forskningsprogram-met omfattar perioden /1994-2004. Det statliga bidraget till finansiering-en har uppgått som mest till , och flygindu-strin har bidragit med motsvarande summa. Programmets mål är att genomstimulans till forskningsarbete bidra till att utveckla svensk flygindustriskompetens och konkurrenskraft. I en utvärdering (, rapport2004:9) konstaterades att programverksamheten lyckats väl med måluppfyl-lelsen och förslag lämnades om framtida utformning av programmet, bl.a. attdet bör fortsätta på en väsentligt utökad ekonomisknivå. Flygindustrin stöder detta förslag. Regeringen bedömer att programmethar bedrivits på ett effektivt sätt, att resultaten är positiva och att samverkformen har fungerat väl. I enlighet med utvärderingens rekommendationergjorde regeringen bedömningen i budgetpropositionen för (prop.2004/05:1) att programmet bör fortsätta och att detstatliga bidraget till finansieringen av programmet bör öka. Programmet be-skrevs vidare i den försvarspolitiska propositionen (prop. 2004/05:5). Reger-ingen beräknar ett totalt statligt bidrag till programmet om 145 miljoner kro-nor , med en finansiering med 80 miljoner kronorfrån utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet och med 65 mil-joner kronor från utgiftsområde 24 Näringsliv (anslag 26:2 : Forsk-ning och utveckling), det sistnämnda fördelat med år2005, och under vardera åren2007 och 2008.En av regeringen tillsatt arbetsgrupp, som har haft i uppdrag att utarbeta envision och en handlingsplan för flyg- och rymdverksamhetens fortsatta ut-veckling, har föreslagit att ett motsvarande samarbetsprogram med näringsli-vet som det nyssnämnda inom flygområdet skall startas inom rymdområdet.Ett nationellt rymdtekniskt forskningsprogram kan bidra till att positionerasvensk rymdindustri och rymdteknisk forskning i och övriga världen,menar arbetsgruppen. Ett samarbete mellan industri, universitet, högskoloroch forskningsinstitut anses kunna leda till relevanta projekt i den rymdtek-niska forskningsfronten och kunna stärka förmågan att delta i och dra nytta avinternationellt forsknings- och tekniksamarbete, t.ex. i EU:s ramprogram. IEU:s sjunde ramprogram för forskning och utveckling föreslås särskildaaktiviteter inom rymdforskningsområdet. Regeringen ser positivt på arbets-gruppens förslag och anser att frågan bör utredas närmare. Regeringen avserdärför att uppdra åt och Rymdstyrelsen att i samarbete med rymdin-dustrin analysera möjligheterna att starta ett rymdtekniskt program.Beträffande samarbetsprogram inom miljöteknikområdet noteras i proposi-tionen att , på regeringens uppdrag, har tagit fram en strategi förforskning och innovation för området miljödriven teknikutveckling, enligtvilken har goda förutsättningar att utveckla kunskap och nya produk-ter inom bl.a. miljörelaterad bioteknik och materialteknik. Regeringen hartidigare tagit initiativ till ett centrum för miljödriven näringslivsutvecklingoch miljöteknikexport och en särskild utredare, riksdagsledamoten (), har lämnat förslag om organisationen för ett sådant centrum(SOU 2004:84). Centrumet - miljöteknikråd, Swentec () - skall ha som mål att bidra till att Sve-rige blir en ledande nation inom miljödriven näringslivsutveckling, miljötek-nikexport och hållbar utveckling. Regeringen, som beslöt atten kommitté övergångsvis skulle handha Swentecs uppgifter, beslöt den14 att inrätta rådet. Swentec får ett årligt anslag på 10 miljonerkronor och placeras vid tekniska högskola.Många av de företag som verkar inom miljöteknikområdet är små ellermedelstora. Regeringen avser att ge och Formas i uppdrag attgemensamt och i dialog med näringslivet och andra berörda aktörer, såsomuniversitet och högskolor och forskningsinstitut, analysera, bedöma och bere-da förslag om ett miljöinriktat samarbetsprogram. Programmet skall finansie-ras gemensamt och till lika delar av staten och näringslivet. Små och medel-stora företags medverkan i programmet bör vara prioriterad och programmetbör utformas på ett sådant sätt att deras medverkan underlättas. Regeringenkommer utifrån detta underlag att besluta om programmets genomförande.Vinnova bör inom befintlig ram avsätta för ett forsknings-program inom miljöteknik i samarbete med näringslivet och ytterliga-re , så att den totala omfattningen från Vinnovauppgår till . Formas bör avsätta5 för detta ändamål och ytterligare 5 miljoner kronorår 2008. Regeringen bedömer det som angeläget att ytterligare stödja kun-skaps- och kompetensuppbyggnad inom miljöteknikområdet och anser attresurser bör fördelas till för forskning till stöd för hållbar utveckli(se vidare avsnittet om det prioriterade området forskning till stöd för hållbautveckling i det föregående).Institutens roll i innovationssystemetRegeringens bedömning avseende den långsiktiga, strategiska finansieringenav verksamheten vid de statligt delägda industriforskningsinstituten innebäratt bör tillföras för dettaändamål, varav och ytterligare 65 miljoner kronorår 2008.För närvarande finns 17 industriforskningsinstitut inom IRECO HoldingAB, som ägs till av staten och till av ochkompetensutveckling (). Instituten hade en omsättningpå ca . Sedan industriforskningsinstitutens bolagiseringpåbörjades har finansieringen av långsiktig kompetensutvecklingreglerats genom ett aktieägaravtal mellan staten och . Avtaletinnebär att avsätter , medan staten genom avsätter varje årunder för institutens kompetensutveckling. Genom riks-dagens beslut med anledning av proposition 2001/02:02 om FoU och samver-kan i innovationssystemet (bet. 2001/02:NU5) gavs Ireco i uppdrag att verkaför en omstrukturering av sina institut i syfte att skapa en sammanhållenstruktur med färre, större och mer internationellt konkurrenskraftiga institutmed en stark förankring hos näringslivet. För att finansiera omstruktureringentillskjuter staten och vardera . Regeringen tillför ytterligare , förde-lade med och , viaVinnovas anslag Forskning och utveckling (26:2) för att finansiera Irecosomstrukturering. har genom beslut tillskjutitytterligare för samma ändamål. har deovan angivna medlen för kompetensutveckling om totalt 350 miljoner kronorfördelats utifrån ansökningar från respektive industriforskningsinstitut.Ireco förväntas slutföra den pågående fasen av omstruktureringen under år2005. Irecoinstituten kommer då i huvudsak att vara strukturerade i följandefyra grupper: en material- och verkstadsteknisk koncern under holdingbolagetSwerea AB; ett , tryck och förpackningar (STFI-PackforskAB); en grupp inom bio-, miljö- och byggteknik (, tidigare Trätek och och Bio-teknik); en gruppering för instituten inom informations- och kommunikations-teknik. Regeringen konstaterar att samarbetet mellan staten och KK-stiftelsenvarit framgångsrikt och bl.a. utgjort en förutsättning för ett genomförande avomstruktureringsprocessen. Regeringen avser att verka för att samarbetetmellan staten och skall kunna fortsätta även efter det att innevarande avtalsperiod löpt ut . Det är regeringens bedömning att Ireco-instituten behöver fortsätta att utvecklas mot en mer effektiv struktur av störoch mer fokuserade institut med större förutsättningar för förnyelse. Efter år2005 kommer utvecklingen av instituten att gå in i en ny fas, sedan den nyastrukturen etablerats.Regeringen redovisade ekonomiska vårproposition (prop.1996/97:150) resultatet av det arbete som utförts i och förstärkning av industriforskningsinstituten, den s.k. , och angav då särskilt att näringslivsintressenterna vid en bolagi-sering bör vara majoritetsägare i de av instituten nybildade aktiebolagen.Genom näringslivets internationalisering, bl.a. avseende ägandet, har förut-sättningarna för att näringslivet skall vara en betydelsefull och drivande ägarav industriforskningsinstituten dock förändrats. Den fortsatta utvecklingen avindustriforskningsinstituten förutsätter därför en mer flexibel syn på ägandetän den som redovisades i . I vissa sektorer där de verk-samma företagen i huvudsak är utlandsägda är ett majoritetsägande av när-ingslivet inte rimligt. Regeringen avser därför att i undantagsfall öppna för estatligt majoritetsägande om det är avgörande för att åstadkomma en starkinstitutssektor. En förutsättning för staten att gå in som majoritetsägare i etinstitut är ett tydligt engagemang från näringslivet i form av ökad uppdrags-volym eller ökad omfattning på samverkansprojekt. Finansiering av ett statligtmajoritetsägande måste ske inom ramen för de medel som Ireco disponerar.De medel om som regeringen bedömer att Vinnovabör tillföras är avsedda som en förstärkning av demedel om för kompetensutveckling av industriforsk-ningsinstituten som regeringen avsätter . Liksom desistnämnda medlen bör de nya resurserna disponeras av för vidarefördelning till instituten via Ireco. Som utgångspunkter för ochIrecos förslag till kriterier för fördelning av de nya resurserna bör gälla attmedlen skall bidra till att stärka institutens samarbete med universitet ochhögskolor, främja institutens deltagande i internationella samarbetsprogram,t.ex. inom EU, och stärka deras förmåga att stödja kunskapsutvecklingeninom små och medelstora företag. Medlen skall också bidra till en ökad sam-verkan mellan instituten och ge möjlighet att ta till vara ett ökat engagemangfrån näringslivet. Vidare måste fördelningen av de nya resurserna främja enhög vetenskaplig kvalitet i institutens forskning och stimulera förnyelsen avforskningen. Ireco bör ansvara för fördelningen av medlen för långsiktig,strategisk finansiering med utgångspunkt i de uppställda kriterierna. Vinnovahar i uppdrag att verka för att industriforskningsinstitutens roll i innovationsystemet utvecklas och planerar att göra en utvärdering av hurkompetensmedlen bidragit till industriforskningsinstitutens utveckling. Reger-ingen avser att ge i uppdrag att före utgången av utvärderade insatser som genomförts med de medel som aviseras i propositionen. Möj-ligheten att ta del av de nya resurserna bör stå öppen för nu existerande , institut som före omstruktureringen ingått i Irecogruppen och andrainstitut som tillkommer i gruppen.Insatser för ökad forskarmobilitetBetydelsen av forskarnas mobilitet har uppmärksammats i sam-band med diskussioner om ökad samverkan mellan lärosätena och det omgi-vande samhället. Regeringen angav i proposition 2001/02:02 om FoU ochsamverkan i innovationssystemet att i den då nybildade myndigheten uppgifter ingår att stimulera starka innovationssystem, bl.a. genom attstimulera forskarnas mobilitet mellan olika FoU-miljöer. I instruktionen förVinnova anges bl.a. att verket särskilt skall stimulera till kunskapsöverföringoch rörlighet mellan olika grupper av aktörer i innovationssystemet. Reger-ingen avser att ge i uppdrag att utveckla arbetet med att åstadkommaökad mobilitet, bl.a. med utgångspunkt i de nya verktyg som regeringen pre-senterar i propositionen, dvs. forskarskolor och meriteringsanställningar (seberörda avsnitt i det föregående). Regeringen planerar att följa upp dessasatsningar så att de får avsedd effekt i form av ökad samverkan mellan lärosä-tena och det omgivande samhället. Regeringen avser vidare att ge ett uppdragtill lärosätena att redovisa vilka möjligheter och planer som finns för att ökamobiliteten och vilka svårigheter och utmaningar som finns i detta samman-hang.MotionernaMotioner med anledning av forskningspropositionenI motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) föreslås ett tillkännagivande om beho-vet att stimulera kommersialiseringen av forskningsresultat. Regeringensförslag om en ökning av anslag till forskning i små och medelstoraföretag och till FoU-program i samverkan med näringslivet med sammanlagt130 miljoner stöds av motionärerna. De anser dock attdetta inte räcker. För att stärka forskningens roll för företag och tillväxt kren ökad kommersialisering av forskningsresultaten och för att stimulera dettabehöver staten gynna de högskolor och universitet som erbjuder sina forskarebelöningar för sådan kommersialisering, anför motionärerna. De föreslår attdet skall införas ett belöningssystem genom s.k. vinstdelningspaket, i vilkaforskaren erbjuds royalty, delägarskap eller optioner i ett eller flera företagUniversitet och högskolor som knoppar av framgångsrika företag bör vidarefå högre anslag till sin forskningsverksamhet och högskolorna bör även få ens.k. vinstandel, anser motionärerna.Vinnova bör ges i uppdrag att utreda hur små företag skall kunna delta ak-tivt i långsiktiga, strategiska satsningar, som t.ex. , anförsdet i motion 2004/05:Ub8 (fp). Ett högteknologiskt land som är bero-ende av att forskning och utveckling genererar tillväxt och nya företag, fram-håller motionären. Många svenska idéer exporteras och kommersialiseras istället utomlands - av orsaker som i stor utsträckning ligger utanför forskar-världen, säger motionären. Hon anser att huvudproblemen är brist på riskkapi-tal, synen på företagande och dåliga förhållanden för småföretag. Det finnsför närvarande en mycket splittrad struktur för hur staten stöder kommersiali-sering av nya idéer via riskkapital och såddkapital, påstår motionären. Honföreslår att regeringen skall lämna förslag till om utformningen avde statligt finansierade kommersialiseringsstöden, vilka aktörer som skalldelta och vilken roll respektive aktör skall ha. bör vidare tydliggö-ra att roll skall vara att stödja samverkan mellan företag, akademioch institut, t.ex. via , anför motionären. Hon påpekar attdet dock finns svårigheter för små företag att åta sig ett så långvarigt ansvarsom denna typ av projekt innebär. bör därför ges i uppdrag att utredahur dessa problem skall kunna undvikas, varvid ett förslag kan vara att låtainkubatorer, forskningsparker m.m. ingå och låta småföretagen delta indirektvia dessa.Motioner från allmänna motionstidenI motion 2004/05:N413 (fp) föreslås ett tillkännagivande om en offensivforskningspolitik för fler företag. Kunskapens roll som motor i den ekono-miska utvecklingen blir allt större - det är nya idéer, kreativt entreprenörskaoch innovationer som skapar förutsättningar för tillväxt och välstånd, sägermotionärerna. De framhåller att en kvalitativt högtstående forskning därvid ärcentral. Det gäller, på , den fria grundforskning som bedrivs viduniversitet och högskolor. På kort sikt är den tillämpade, behovsstyrda ochmer industrinära forskning som ofta bedrivs utanför universitetssfären avavgörande betydelse för att skapa ett dynamiskt näringslivsklimat, anförmotionärerna. De menar att institutens verksamhet bör understödjas och attformerna för samverkan med företag, organisationer och offentliga myndig-heter bör utvecklas. Kontakterna mellan forskningsinstituten och de institu-tioner där forskningsresultaten skall omsättas i praktiken måste förbättras ochmötesplatser där forskare, entreprenörer och beslutsfattare kan mötas måsteskapas, föreslår motionärerna. De framför likartade synpunkter som i nyss-nämnda motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) om att staten - för att stimulerakommersialiseringen - bör gynna de högskolor och universitet som erbjudersina forskare belöningar. Motionärerna förordar också ett belöningssystemgenom s.k. vinstdelningspaket, i vilka forskaren erbjuds royalty, delägarskapeller optioner i ett eller flera företag. På motsvarande sätt som anslagen tillgrundutbildningen bör styras av hur många studenter som lärosätena lockartill sig, bör också de universitet som knoppar av flest framgångsrika företagkunna få högre anslag till sin forskningsverksamhet, sägs det avslutningsvis.Resurserna till forskningen behöver öka ordentligt , an-förs det i motion 2004/05:N241 (fp). Innovationer och nyföretagande i sam-verkan med högskolor och samhället behöver också stimuleras, säger motio-närerna. De anser därför att det är viktigt att tillgången på riskkapital i staskedet för nya företag med goda idéer säkerställs. Det är också viktigt attuniversitet och högskolor ges bättre förutsättningar att kunna kommersialiserasina forskningsresultat, säger motionärerna.I motion 2004/05:N393 (kd) föreslås ett tillkännagivande om forskning,utveckling och innovationer. Det är avgörande för svenskt näringslivs konkur-renskraft att tillräckliga resurser satsas på forskning och utveckling och detnödvändigt att staten bistår de små företagen för att de skall kunna ta del iFoU-arbetet, anför motionärerna. De anser att det mest naturliga är att skatte-regler och lagstiftning utformas så att de små företagens forsknings- ochproduktionsutveckling underlättas, i kombination med att de får möjligheteratt söka särskilda forskningsbidrag. Innovationer tas inte tillräckligt väl omhand, menar motionärerna och hänvisar till att i flera konkurrentländer stöderstaten aktivt utvecklingen av nya idéer. Möjligheter för anställda att utvecklaegna idéer på arbetsplatsen med rätt till eget patent bör utredas, varvid avtalom delad vinst skulle kunna vara en form för samverkan, säger motionärerna.Förutom ett allmänt gott investerings- och företagsklimat anser de att ytterli-gare åtgärder måste vidtas för att främja kommersialisering av innovationer.Det krävs en analys av varför antalet registrerade patent minskar, anför mo-tionärerna. De föreslår att det skall sättas upp ett mål, med innebörd att antaregistrerade patent skall öka . Royaltypå patenterade uppfinningar bör vara skattefri , föreslås det vidare.Satsningen på innovativ teknikupphandling till små företag och uppfinnarebör utökas, anser motionärerna och hänvisar till framgångar med sådan riktadupphandling från , och . I Fören-ta staterna kanaliseras minst en procent av all statlig teknikupphandling tillsmå och medelstora företag. Nya rön inom FoU bör göras mer lättillgängligaför småföretagen, anför motionärerna avslutningsvis.Vinnova bör ges möjligheter att bättre stödja goda idéer, i syfte att uppnåökad industriell tillväxt, anförs det i motion 2004/05:N284 (kd). Den satsningpå högre teknisk utbildning som gjorts har bidragit till det stora antal godaidéer som har visat upp , säger motionärerna. De anser attdet kan krävas såväl rejält med kapital som samordningsansvar för satsningarför att skapa en bro mellan goda idéer hos forskare och industrins produktion.Vinnova har ungefär hälften av de medel som dess finska motsvarighet Erikahar, uppger motionärerna. De förordar att ytterligare medel skall tillförasVinnova.Samma motionärer som i nyssnämnda motion 2004/05:N284 (kd) tar i yt-terligare en motion - 2004/05:N285 (kd) - upp frågan om verk-samhet och resursbehov. Akademisk forskning är inte en garanti för tillväxtoch en konkurrenskraftig exploatering av forskningsresultat, utan det behövskompletterande insatser, t.ex. skapande av miljöer där entreprenörskap ochforskning möts, tillhandahållande av riskvilligt såddkapital samt stöd tillforsknings- och innovationsmiljöer där offentlig verksamhet, akademi ochnäringsliv samspelar, anför motionärerna. Innovationspolitiska åtgärder måstedärför komplettera forskningspolitiken. arbetar inte på samma sättsom forskningsråden, vilka står i fokus för de forskningspolitiska propositionena, konstaterar motionärerna. De anser att det är olämpligt att budgethanteras uteslutande i forskningspolitiska propositioner. Möjlighet till budgettilldelning även från andra departement än är önsk-värd, anför motionärerna.I motion 2004/05:N300 (v) begärs sex tillkännagivanden - om möjlighetentill finansiering av Ireco; om uppföljningar och rapporter; om långsiktiga,strategiska forskningsprogram; om utgifterna för forskning och utvecklingoch offentliga uppdrag; om långsiktig uppbyggnad i likhet med de övriganordiska länderna; om en årlig avrapportering av det innovationspolitiskaarbetet. Den paradox som svensk behovsmotiverad forskning lever i är väl-känd, säger motionärerna och redovisar följande. har de högsta utgif-terna för forskning och utveckling inom - av BNP går till FoU.Det svenska näringslivet svarade för av de totala FoU-utgifterna, motsvarande av BNP, varvid 5-6 stora företag svaradeför av denna forskning. Små och medelstora företag har en mycket litendel av den FoU som utförs. av den totala FoU-verksamheteninom företagssektorn eller av BNP utförs av företag med färre än 50anställda. ligger långt ned på listan över när det gälleröverföring av kunskap via teknik till nya företag.Under de senaste fem åren har FoU-cykeln kortats från 18 ,säger motionärerna. De menar att i ett sådant läge måste det offentliga hjälpatill med att skapa de bryggor som behövs och delta i forskningscykeln. Desmå och medelstora företagens möjlighet ligger i att skapa sig FoU-utrymmegenom industriforskningsinstitutens verksamhet, anser motionärerna. Dekonstaterar att det statliga engagemanget av historiska skäl är lågt inom dentillämpade forskningen. De erhållerendast av forskningsresurserna, medan motsvarande andel inom EU isnitt är - ett förhållande som måste ändras om de små och medelstoraföretagen skall ha en chans att hävda sig , anför motionärerna.Ireco har, som tidigare nämnts, huvudansvaret för att omorganisera industri-forskningsinstituten. För detta och för program som kan sätta små och medel-stora företag i arbete mot ökad FoU behöver Ireco enmedelsförstärkning på i storleksordningen , varvidfinansiering kan ske genom överföring av medel från andra statliga bolag,anser motionärerna.Motionärerna erinrar om vad näringsutskottet anförde i betän-kande 2001/02:NU5 om omstrukturering av industriforskningsinstituten vidbehandlingen av proposition 2001/02:2. Där sades att näringsutskottet deladeregeringens bedömning att ingen detaljstyrning skall ske av FoU-områden,utan riktlinjer i propositioner, utskottsbetänkanden och regleringsbrev skallvara vägledande för myndigheterna. Däremot bör kontinuerliga uppföljningaroch utvärderingar ske för att statsmakterna skall kunna se att verksamhetenbedrivits som det var tänkt, sades det. Utskottet underströk att det är angelägatt regeringen utför sådana uppföljningar och utvärderingar och på lämpligtsätt rapporterar resultaten av dessa till . Motionärerna kan dock intese att detta har skett och föreslår därför att genom ett tillkännagi-vande begär en sådan redovisning av regeringen.Globaliseringen har förändrat företagens villkor dramatiskt, framhållermotionärerna vidare. De anser att när de nordiska grannländerna i allt högregrad styr om sina resurser mot strategiskt långsiktiga forskningsprogram menändå med flexibilitet kan inte förhålla sig passivt utan staten måstedelta i skapandet av strategiska, långsiktiga forskningsprogram. I de finskaprogrammen deltar över 1 000 små och medelstora företag.