bet · GT01KrU1 · 2005-11-24 00:00:00 — är ett eget resultatområde där hotellets intäkter ska finansiera hotellets kostnader innebär det att anslagsmedel inte används för att finansiera verksamheten. är vidare en mycket liten aktör på hotellmarknaden i , och verksamheten är nära knuten till Iaspis-program. har i ett anbudsförfarande upphandlat en entreprenör som driver hotellet. Sammantaget innebär detta, enligt utskottets mening, att verksamheten inte kan bedömas som olämplig från konkurrenssynpunkt. Utskottet avstyrker därmed motion Kr201 (m). I propositionen (1995/96:220) till lagen om statsbudgeten anger regeringen att den avser att ge en god presentation av bl.a. den del av statens verksamhet som inte redovisas mot inkomsttitlar och anslag (s. 44). är ett eget resultatområde inom , och utskottet anser därmed att regeringen borde ha redovisat en avgiftsbudget med både intäkter och kostnader samt redogjort för innehållet i denna budget. 7.6.1 Ett nationellt arkiv för folklig dans Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner om att staten ska stödja uppbyggnaden av ett nationellt arkiv för folklig dans. Enligt utskottets uppfattning ankommer det på initiativtagarna till ett sådant arkiv att ansvara för dess finansiering. Jämför reservation 11 (c). Föreningen har i uppgift att svara för långsiktig finansiering, drift och utveckling av Folkmusikens hus i . Enligt föreningens vision ska Folkmusikens hus som regional kulturinstitution vara regionens ledande folkmusikcentrum och skapa ett nordiskt folkmusikcentrum inom områdena dokumentation och pedagogik. Föreningen eftersträvar att Folkmusikens hus som nordiskt centrum för folkmusikdokumentation ska bygga upp ett lokalt, regionalt, nationellt och nordiskt digitalt folkmusikarkiv och göra detta brett tillgängligt. Av föreningens verksamhetsberättelse framgår att har beslutat att ställa sig bakom ett förslag som innebär att ett nationellt arkiv för folklig dans byggs upp i Folkmusikens hus i . är en samarbetsorganisation för de institutioner och organisationer som är verksamma inom folkdansområdet. I nämnden ingår bl.a. , , och Folkmusikens hus i . I två motioner, nämligen motion Kr203 av och () och motion Kr363 av (), föreslås att regeringen ska stödja uppbyggnaden av ett nationellt arkiv för folklig dans vid Folkmusikens hus i . Av motion Kr363 framgår att det finns material om folklig dans vid olika arkiv såsom på , Dialekt-, ortnamns- och folkminnesarkivet i och musikarkiv i . Vidare nämns Arkivet för folklig dans som ansvarar för. Enligt utskottets uppfattning ankommer det på initiativtagarna till ett arkiv för folklig dans att också finna en lösning på hur uppbyggnaden av arkivet ska finansieras. Utskottet är således inte berett att biträda här aktuella motionsförslag. Motionerna Kr203 (c) och Kr363 (kd) avstyrks. Utskottet vill tillägga att en särskild utredare fått i uppdrag att göra en översyn av scenkonstens dokumentation. Inom ramen för uppdraget ska utredaren lämna förslag till hemvist för samlingarna hos . Uppdraget ska redovisas (dir. 2005:111). 7.7.1 Övergripande kulturarvs- och kulturmiljöfrågor Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion i vilken Moderata samlingspartiet redovisar sin principiella syn på kulturarvet och kulturmiljön. Jämför reservation 12 (m). Moderata samlingspartiet redovisar i motion Kr233 sin principiella syn på kulturarvet (yrkande 7) och kulturmiljön (yrkande 8). Enligt motionärerna kan inget ersätta ett folkligt och frivilligt engagemang. Staten har dock ett stort ansvar för att , länsstyrelserna och länsmuseerna får goda ekonomiska förutsättningar att värna vårt kulturarv. Motionärerna betonar också det enskilda ägandets betydelse för att kulturarvet ska kunna bevaras. Privata fastighetsägare bör kunna få renoveringsstöd för att bevara byggnader som är värdefulla för vår kulturmiljö, och taxeringsvärdena bör kunna skrivas ned. Ägaransvaret utgör en positiv kraft i kulturvårdsarbetet men kan ibland behöva förstärkas, anser motionärerna. Vidare föreslår motionärerna att () roll renodlas. RAÄ bör enbart vara central sektorsmyndighet och ska inte ägna sig åt arkeologiska undersökningar i egen regi. Lagen om offentlig upphandling () ska tillämpas vid upphandling av arkeologiska undersökningar. Privata alternativ som kan bidra till metodutveckling och rationaliseringar ska uppmuntras. Motionärerna pekar också på behovet av hantverkare som kan vårda våra kulturmiljöer. saknas t.ex. kakelugnsmakare, tenngjutare och stuckatörer. Det är enligt motionen en uppgift för regeringen att säkra olika utbildningar inom hantverksområdena. Avslutningsvis konstaterar motionärerna också att flytten av till är olycklig och ogenomtänkt eftersom flytten i sig riskerar att utarma myndigheten, vilket i sin tur riskerar att menligt påverka RAÄ:s uppgifter att värna vårt kulturarv. Utskottet har så sent som behandlat två snarlika motionsyrkanden. Med de motiveringar som utskottet har redovisat i betänkande 2005/06:KrU2 avstyrker utskottet även de nu aktuella förslagen. bör således avslå motion Kr233 (m) yrkandena 7 och 8. 7.7.2 Skydd av kyrkstäder Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om skyddet av våra kyrkstäder. Jämför reservation 13 (kd, c). föreslår i motion Kr390 att skyddet av våra kyrkstäder ska stärkas (yrkande 4). Motionärerna påminner om att föreslagit ett förstärkt skydd för kyrkstäderna och deras tradition och begär nu att regeringen ska återkomma till med ett förslag till lagändring i enlighet med utredningens förslag. denna höst har utskottet prövat ett likartat förslag. Med den motivering som utskottet har redovisat i betänkande 2005/06:KrU2 avstyrker utskottet även det nu aktuella förslaget. bör således avslå motion Kr390 (kd) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner med krav på utökad kyrkoantikvarisk ersättning. Jämför reservation 14 (m, fp, kd, c). I motion Kr211 av och (båda c) erinras om att staten ska betala ut viss ersättning för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga byggnaderna. Denna ersättning utgår . Vad som händer därefter är ännu inte beslutat. Underhållet av byggnader ställer till stora problem för pastoraten, och motionärerna anser därför att det är rimligt att nu höja den kyrkoantikvariska ersättningen och att ge besked om vad som kommer att hända med ersättningen efter 2009. I motion Kr213 av () påtalas också behovet av ytterligare medel för kyrkoantikvarisk ersättning. Motionären anser att det är av största vikt att det klargörs i förhandlingar mellan regeringen och om den kyrkoantikvariska ersättningen ska fortsätta även efter 2009. Förslag snarlika dem som tas upp i de nu aktuella motionerna har utskottet prövat tidigare denna höst. Med de motiveringar som utskottet har redovisat i betänkande 2005/06:KrU2 avstyrker utskottet även de nu aktuella förslagen. bör således avslå motionerna Kr211 (c) och Kr213 (fp). 7.7.4 Bevarandet av kyrkoantikvariskt kulturarv Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med krav på att regeringen ska lämna en redogörelse för behovet av att bevara det kyrkoantikvariska kulturarvet. Jämför reservation 15 (kd). begär i motion Kr390 att regeringen ska återkomma med en redogörelse för behoven av att bevara det kyrkoantikvariska kulturarvet (yrkande 3). Den i budgetpropositionen föreslagna neddragningen av stödet med är enligt motionärerna olycklig mot bakgrund av den debatt som förts rörande församlingarnas bristande förmåga att sköta underhållet av sina kyrkor. Regeringsrätten har gett i rätt att riva kyrkan i eftersom församlingen inte har råd med underhållet. På andra håll i landet har kyrkor lagts i malpåse och står mer eller mindre och förfaller. Det är, anser motionärerna, därför rimligt att ifrågasätta om den statliga kyrkoantikvariska ersättningen är tillräcklig. Regeringen bör återkomma till med en redogörelse för vilka behov som finns för att bevara vårt kyrkliga kulturarv och hur väl detta uppfylls av den kyrkoantikvariska ersättningen. ansvarar för fördelningen av den kyrkoantikvariska ersättningen och ska i dessa frågor samråda med och berörd länsstyrelse. Ersättningen för åttaårsperioden 20022009 har fastställts till . Utskottet anser det inte motiverat att av regeringen begära en redogörelse av det slag som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrker därför motion Kr390 (kd) yrkande 3. 7.8 Museer och utställningar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med Moderata samlingspartiets principiella syn på de statliga museernas struktur. Jämför reservation 16 (m). Moderata samlingspartiet anser i partimotion Kr233 yrkande 9 att den statliga museisektorn bör få en tydligare struktur. Myndighetsfunktioner kan samordnas, som man låter den utåtriktade verksamheten präglas av decentralisering och fördelat ansvar. Behovet av stödfunktioner, som administration och lönehantering men också magasinering och konservering, kan lösas genom upphandling. Gemensamma magasin skulle kunna erbjuda rationella förvaringsmöjligheter för känsliga föremål. Motionärerna anser vidare att begreppet nationella uppdrag behöver utvecklas på museiområdet, samarbetet mellan museerna öka och den statliga finansieringen regleras i fleråriga avtal. Moderata samlingspartiet vill slutligen också avskaffa reformen med fri entré för vuxna vid vissa statliga museer eftersom den snedvrider förutsättningarna på museiområdet på ett sätt som motionärerna inte kan godta. Utskottet har återkommande behandlat motionsförslag av samma innebörd väckta av Moderata samlingspartiet. Senast gjorde utskottet det . Med den motivering som utskottet har redovisat i betänkande 2004/05:KrU7 avstyrker utskottet även det nu aktuella förslaget. bör således avslå motion Kr233 (m) yrkande 9. 7.8.2 Plan för vården av museernas samlingar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med krav på att regeringen ska utarbeta en plan för hur staten ska stödja vården av museernas samlingar . Jämför reservation 17 (m, fp, kd, c). föreslår i partimotion Kr381 att regeringen ska lägga fram ett förslag till plan för hur det eftersatta underhållet av museernas samlingar ska åtgärdas och hur samlingarna ska vårdas (yrkande 21). har utskottet prövat ett snarlikt förslag. Med den motivering som utskottet har redovisat i betänkande 2004/05:KrU7 avstyrker utskottet även det nu aktuella förslaget. bör således avslå motion Kr381 (fp) yrkande 21. 7.8.3 Fri entré-systemets geografiska spridning Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med kritik mot att fri entré-reformen i så hög grad gynnar . I motion Kr243 begär () att det ska föras en kulturpolitik för hela landet. Motionären ser det som positivt att systemet med fria entré medfört att alltfler besökare hittar till museerna. är han kritisk till att denna satsning i så hög grad gynnar , och han finner det fullständigt oacceptabelt att 16 av 20 statliga museer med fri entré finns där. behöver en kulturpolitik för hela landet, inte bara för , anser motionären. Såsom motionären framhåller har många nya besökare sökt sig till de statliga museer som infört fri entré. Självklart hade det varit önskvärt om samtliga statliga, regionala och kommunala museer hade kunnat bli delaktiga i denna reform. Dess effekt hade då nått ut över hela landet. skulle emellertid kostnaderna för reformen ha ökat i sådan omfattning att den hade blivit omöjlig att genomföra. Fri entré-reformen är förbehållen de centrala statliga museerna. Av dessa ligger av historiska och andra skäl merparten i . Totalt finns det 24 centrala, statliga museer av vilka 19 har fri entré. Av de museer som har fri entré ligger sammanlagt 15 i . Undantagen är i , i , Flygvapenmuseum i samt . Med det anförda avstyrker utskottet motion Kr243 (c). 7.8.4 Vården av den svenska fotoskatten Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner om bevarandet av den svenska fotoskatten. Jämför reservation 18 (fp). liberalerna föreslår i motion Kr381 att det i ska skapas en nationell mötesplats som tar ett samlat ansvar för att bevara den svenska fotoskatten (yrkande 24). I motionen erinras om att är ansvarsmuseum för svensk kulturhistorisk fotografi medan länsmuseerna har motsvarande regionala ansvar. Alla har stora samlingar och alla saknar personella och ekonomiska resurser för att tillfredsställande kunna utföra sina uppdrag, påpekar motionärerna. Motionärerna föreslår att ska ge detta till känna för regeringen. Ett snarlikt förslag framförs i motion Kr227 av (). Ett förslag snarlikt det som förs fram i dessa båda motioner har utskottet prövat . Med den motivering som utskottet har redovisat i betänkande 2004/05:KrU7 avstyrker utskottet även de nu aktuella förslagen. bör således avslå motionerna Kr227 (fp) och Kr381 (fp) yrkande 24. 7.8.5 Militärhistoriskt museum i Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med ett förslag om att lokalisera ett militärhistoriskt museum till . () och () föreslår i motion Kr224 att ett militärhistoriskt museum ska lokaliseras till . Museet skulle kunna fokusera mera på folkets historia och visa det civila livet i en av bäst bevarade befästningsstäder som vi får en redovisning av den krigshistoria som inte berör enbart utan hela . Därför bör det vara av riksintresse att ett militärhistoriskt museum lokaliseras till . denna höst har utskottet prövat ett likartat förslag. Med den motivering som utskottet har redovisat i betänkande 2005/06:KrU2 avstyrker utskottet även det nu aktuella förslaget. bör således avslå motion Kr224 (fp, c). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner i vilka föreslås att staten fortsatt ska stödja museiprojektet i . Jämför särskilt yttrande 10 (m, fp, kd, c). I två motioner ifrågasätts regeringens beslut att återkalla en tidigare gjord utfästelse att stödja museiprojektet i . I motion Kr388 av m.fl. (kd, m, fp, c) säger sig motionärerna vara förundrade över att regeringen inte anslår medel med hänvisning till två skäl som motionärerna inte kan betrakta som adekvata. Att förseningar äger rum är knappast ovanligt för den här typen av projekt och att projektet ändrat inriktning stämmer enligt deras mening inte heller. De ursprungliga intentionerna är fortfarande grunden i projektet även om konstdonation inte går till Museum Vandalorum. I motion Kr389 av m.fl. (s) framhålls att projektet bl.a. är inriktat på konst, konstindustri och design samt på en småländsk konstsamling. En som motionärerna ser det intressant inriktning är också att Vandalorum ska bli en mötesplats för näringsliv på både lokal, regional och skandinavisk nivå. I samarbete med universitet och högskolor har även en designutbildning kommit till stånd. Motionärerna anser att Vandalorum har goda förutsättningar att förverkligas enligt de uppgjorda planerna. Men det förutsätter att staten är beredd att också i fortsättningen ge sitt stöd. Regeringen bör därför överväga i vilka former staten kan fortsätta att bidra till att detta projekt kan komma till stånd. I årets budgetproposition (utg.omr. 17, s. 59) kommenterar regeringen projektet på följande sätt: I vårpropositionen 2000 konstaterade regeringen att projektet i var ett intressant initiativ för att stärka utvecklingsmöjligheterna inom konst- och designområdet. Förutsatt att projektet realiserades beräknade regeringen ett årligt verksamhetsstöd med ca . I budgetpropositionen konstaterade regeringen att projektet fortfarande befann sig i en planerings- och utvecklingsfas. Regeringen föreslog därför att skulle ställas till regeringens disposition i syfte att anvisas till Museum Vandalorum när verksamheten kommit i gång . Regeringen har därefter följt utvecklingen av projektet. Inga statliga medel har utbetalats eftersom villkoren inte varit uppfyllda. Regeringen gör nu bedömningen att det inte längre går att motivera ett statligt åtagande för Museum Vandalorum enligt de ursprungliga intentionerna. Verksamheten har fortfarande inte kommit i gång och den verksamhet som planeras motsvarar inte det ursprungliga projektets intentioner. Regeringen beräknar därför inga medel för detta ändamål. Ledningen för projektet har uppvaktat utskottets presidium och redovisat sin syn på projektet och dess utvecklingsmöjligheter. Utskottet vill med anledning av de båda motionerna framhålla följande. Som framgår av citatet har regeringen på ett tidigt stadium sett Museum Vandalorum som ett så intressant projekt att det vårproposition tillförsäkrades ett årligt verksamhetsstöd på ca , förutsatt att det då hade kommit till stånd. Några medel har emellertid inte betalats ut eftersom projektet ännu inte har förverkligats. Den planerade verksamheten har också en delvis annan inriktning. Enligt utskottets mening bör staten kunna stödja intressanta projekt som bärs upp av ett nytänkande av det slag som Museum Vandalorum representerar. Sådana projekt kan ge värdefulla impulser inom konst- och designområdet. Om ett projekt inte förverkligas på det sätt som förutskickats måste emellertid staten självklart förbehålla sig rätten att ompröva en gjord utfästelse. De resurser som finns tillgängliga för stöd är begränsade och bör användas så effektivt som möjligt. Inte annat än övergångsvis bör de låsas i projekt med en osäker utgång. Projektet har av olika skäl försenats och har dessutom nu en delvis annan inriktning. I det läget är det enligt utskottets mening fullt rimligt att regeringen tills vidare inte beräknar några medel för detta ändamål. Det är nu upp till projektledningen att visa vilka positiva effekter projektet kan tillföra i sin nya form och att man från ledningsgruppens sida också kan föra det i hamn innan frågan om ett eventuellt nytt statsbidrag bör kunna tas upp till prövning. Utskottet ser positivt på en fortsatt dialog mellan projektledningen och regeringen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr388 (kd, m, fp, c) och Kr389 (s). 7.8.7 Omlokaliseringen av Riksutställningar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med kritik mot den beslutade omlokaliseringen av Riksutställningar till . Jämför reservation 19 (m, fp, kd). I motion Kr381 vänder sig liberalerna med kraft mot att Riksutställningar ska omlokaliseras till (yrkande 23). Enligt motionärerna kommer omlokaliseringen inte bara att föra med sig stora kostnader i sig, den kommer med all säkerhet också att fördyra Riksutställningars verksamhet i övriga delar av landet. Motionärerna anser dessutom att värdefull kompetens riskerar att gå till spillo genom omlokaliseringen. Arbetsmarknadsregioner som , , samt /har drabbats särskilt hårt av neddragningen och omlokaliseringen av försvar. Enligt utskottets mening är det naturligt att dessa regioner får hjälp av andra delar av landet för att klara påfrestningarna. Urvalet av myndigheter som ska omlokaliseras till drabbade områdena får ses som en avvägning mellan å ena sidan de regionala behoven och hela intresse av att de berörda regionerna inte hamnar i en ond spiral med ökad arbetslöshet, sociala problem och ekonomisk tillbakagång, å andra sidan kraven på att statliga verksamheter ska bedrivas effektivt och ta ansvar för viktiga samhällsfunktioner. På samma sätt som hänsyn måste tas till dem som riskerar arbetslöshet ute i regionerna måste hänsyn också tas till dem som är anställda i de statliga verksamheter som kan bli föremål för omlokalisering. Regeringen är självklart medveten om att omlokaliseringen av Riksutställningar med 70 årsarbetsplatser till kommer att innebära vissa omställningskostnader. Den uppskattning som kan göras för Riksutställningar grundas på antaganden om hur många ur den befintliga personalen som kommer att följa med till . I budgetpropositionen (utg.omr. 17, s. 88) framhåller regeringen följande beträffande kostnaderna för Riksutställningars flytt till . För att möjliggöra en omlokalisering avser regeringen att kompensera Riksutställningar för de kostnader som utbetalningen av den särskilda pensionsersättningen medför. Anslaget undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Om Riksutställningars kostnader ökar med anledning av flytten kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande samt till behov av en ökad anslagskredit. Vidare avser regeringen att noga följa utvecklingen av Riksutställningars ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Mot bakgrund av vad utskottet här har framhållit om Riksutställningars utlokalisering till finns det enligt utskottets mening ingen anledning för att göra ett uttalande av den innebörd föreslår. Utskottet avstyrker därför motion Kr381 (fp) yrkande 23. 7.9.1 Avskaffande av filmcensuren för vuxna Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att filmcensuren ska avskaffas för vuxna. Jämför reservation 20 (m, fp). Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr233 (m) att filmcensuren för vuxna ska avskaffas (yrkande 22). Även förslaget i motion K462 av () syftar till att vuxencensuren ska avskaffas. Av motivtexten framgår att motionären kan tänka sig att en 18-årsgräns införs. avstyrkte motionsyrkanden med samma innehåll som de nu aktuella. Utskottet hänvisade då till att regeringen i budgetpropositionen anfört att filmcensuren alltjämt fyller en viktig funktion, både som en markering från samhällets sida när det gäller vad som är acceptabelt att visa offentligt och som en motvikt till utvecklingen av våldsinslagen i medierna. Utskottet gjorde samma bedömning som regeringen.13 Utskottet har i detta betänkande avsnitt 3.3 anslag 27:1 avvisat ett budgetförslag från av snarlik innebörd. Utskottet ser därför inte någon anledning att ompröva sitt tidigare ställningstagande. Motionerna Kr233 (m) yrkande 22 och K462 (v) avstyrks. 7.10.1 Statsbidraget till sjukhuskyrkan Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag med begäran om en översyn av statsbidraget till sjukhuskyrkan. Jämför reservation 21 (kd, c). anser i motion Kr334 att en översyn av statsbidraget till sjukhuskyrkan behöver göras (yrkande 26). Liknande synpunkter förs fram i motionerna Kr290 av och (båda kd) och Kr362 av och (båda kd) där också den ekumeniska sjukhuskyrkans roll i vården och omsorgen lyfts fram. Enligt inhämtad uppgift avser regeringen att besluta om en översyn som bl.a. omfattar formerna för stödet till trossamfund och sammansättningen av till trossamfund samt frågan om det register över trossamfunden som förs av Kammarkollegiet. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionerna Kr290 (kd), Kr334 (c) yrkande 26 och Kr362 (kd). 7.11.1 Utökning av antalet stödberättigade friluftsorganisationer Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att utvidga antalet friluftsorganisationer som erhåller stöd. Jämför reservation 22 (kd). I motion Kr373 av m.fl. (kd) framförs att stödet till friluftsorganisationer även måste kunna innefatta stöd till andra organisationer som bedriver friluftsverksamhet än de som fått medel från anslaget (yrkande 20). Utskottet anförde i budgetbetänkandet följande: Vad gäller stödet till friluftsorganisationer vill utskottet påminna om de kriterier som ställts upp i förordningen (2003:133) om statsbidrag till friluftsorganisationer. För att en organisation ska komma i fråga krävs att den är riksomfattande och har bedrivit verksamhet under före ansökan om bidrag. Vidare krävs att den är självständig, demokratiskt uppbyggd och öppen för medlemskap. Även om dessa förutsättningar inte är uppfyllda, finns det enligt förordningen möjlighet att lämna bidrag till organisationer som bidrar till förnyelse inom friluftsområdet. Det får enligt utskottets mening ankomma på att i enlighet med dessa bestämmelser och inom ramen för tillgängliga medel pröva och väga ansökningar om bidrag mot varandra. Utskottet har ingen annan uppfattning , varför motion Kr373 av m.fl. (kd) yrkande 20 avstyrks.