bet · GT01UbU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Enligt motionären visar olika utredningar att det behövs en utökad satsning på detta område. En ökning av utbildningsplatserna i programmet mänskliga rättigheter och demokrati vid Teologiska högskolan i anförs också i motion 2005/06:Ub415 (c, m, fp, kd). bör enligt utskottets mening avslå samtliga yrkanden om förstärkningar av grundutbildning samt forskning och forskarutbildning vid vissa lärosäten och i vissa regioner. I budgetpropositionen föreslår regeringen en utbyggnad av högskolan med 15 820 platser och ytterligare 1 533 platser . Det är lärosätenas ansvar att närmare fördela resurserna på olika utbildningar. Genom beslut till följd av den senaste forskningspolitiska propositionen kommer lärosätena att tillföras resurser . Beslut om forskningsinriktningar, kommersialisering, nya tjänster, forskarskolor m.m. beslutas av lärosätena själva. Förslag om att etablera sjöbefälsutbildning i har behandlats av vid de fyra senaste riksmötena. Liksom tidigare vill utskottet framhålla att sjöbefälsutbildning kräver dyrbara investeringar, för vilka det inte finns utrymme . Detsamma gäller för yrkandena om att inrätta en arkitektutbildning i samt en teknisk högskola och musikskola i . tilldelades för att ge invandrade akademiker ökade möjligheter att komplettera tidigare utbildning för att underlätta inträdet på den svenska arbetsmarknaden. Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att satsningen varit framgångsrik. Man menar vidare att det nu är viktigt att lärosäten fortsätter att, själva eller i samverkan med andra aktörer, erbjuda denna typ av kompletterande utbildning. Utskottet delar regeringens bedömning att det är av betydelse att motsvarande verksamhet bedrivs även i fortsättningen, men att detta bör ske inom ramen för befintliga anslag. Stöd till studenter med funktionshinder finansieras dels av respektive lärosätes anslag, dels med medel från en särskild anslagspost inom universitets anslag för grundutbildning. Utskottet anser liksom tidigare att denna ordning bör bestå och avstyrker därför motion 2005/06:Ub459 (kd) som menar att bör få direkta medel för kostnader för dövtolkning. Utskottet föreslår att yrkandena om inrättande av centrumbildningar vid olika lärosäten avslås. Alla lärosäten har befogenhet att inom ramen för de anslag som statsmakterna tilldelar dem inrätta och driva olika institut och centrumbildningar. Regeringen har även i sin forskningspolitiska proposition aviserat satsningar på starka forskningsmiljöer. Dessa satsningar kommer att bidra med finansiering av olika centrumbildningar med utgångspunkt i högsta vetenskapliga kvalitet. Utskottet föreslår avslag på yrkandena om fakultetsmedel till samt till de fria teologiska högskolorna. Fakultetsmedel kan endast tilldelas lärosäten med vetenskapsområden. Utskottet stöder inte yrkandet om att skall få bilda ett holdingbolag. Utskottet hänvisar till att regeringen har för avsikt att låta utreda hur en effektivare struktur av holdingbolag kan bildas och till att regeringens bedömning är att alla lärosäten bör få tillgång till ett holdingbolags tjänster. Utskottet föreslår att yrkandet om modellen för tilldelning av utvecklingsmedel till konstnärliga fakulteten vid avslås. Regeringen har aviserat att den avser att utreda frågan om de s.k. fakultetsmedlen och innan detta har skett bör inte behandla frågor som rör denna resursfördelning. Utskottet föreslår att yrkandet om en forskningsstiftelse för avslås. Utskottet konstaterar att det inom det nordiska samarbetet pågår ett arbete med att skapa ett nordiskt forskningsrum med syftet att skall bli en ledande region för forskning och innovation. En ny organisation, Nordforsk, har skapats inom för att förverkliga denna vision. Syftet är att främja samverkan mellan de nordiska ländernas centrala forskningsfinansiärer, men det kommer även att finnas särskilda nordiska medel för forskning. Samarbetet skall definieras både utifrån nationella prioriteringar och utifrån identifierade gemensamma intressen. Förhoppningen är att verksamheten skall leda till ett stärkt regionalt forskningssamarbete i och dess närområden. Stödet till de fria teologiska högskolornas grundutbildning inom området mänskliga rättigheter och demokrati utökades . Utskottet gör inte någon annan bedömning än regeringen i fråga om dimensioneringen av dessa anslagsposter . Universitetsstatus eller vetenskapsområde för vissa högskolor Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkandena om nya universitet och tilldelning av vetenskapsområden. Jämför reservation 16 (m, fp, kd, c). Motion 2005/06:Ub235 (fp) anför att bör bli universitet (yrkande 1). Som ett led på vägen bör högskolan tilldelas tekniskt samt humanistiskt-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde (yrkande 2). Även motion 2005/06:Ub229 (kd) framför att bör tilldelas vetenskapsområdet teknik (yrkande 1) för att bli ett universitet med inriktning IT/distansuniversitet (yrkande 2). Att tilldelas tekniskt vetenskapsområde anförs dessutom i motion 2005/06:Ub338 (v). Enligt motionerna 2005/06:T498 (fp) yrkande 3, 2005/06:N443 (fp) yrkande 56 samt 2005/06:Ub453 (c) bör högskolas universitetsansökan få överlämnas till för kvalitetsprövning. Motion 2005/06:Ub563 (s) anför att den ansökan som , och inlämnat till regeringen om att bli ett nätverksuniversitet tillstyrks. Motionärerna menar att detta är ett steg mot att skall få universitetsstatus. Motion 2005/06:Ub391 (kd) menar att bör tilldelas humanistiskt-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde (yrkande 2) och att intentionen bör vara att högskolan omvandlas till universitet (yrkande 3). bör enligt motion 2005/06:Ub259 (fp, m, kd, c) yrkande 3 kvalitetsprövas och därefter tilldelas vetenskapsområdet teknik. Även motion 2005/06:Ub552 (s, m, fp, kd, v, c) menar att regeringen bör låta pröva för tekniskt vetenskapsområde. Motionerna 2005/06:Ub218 (fp), 2005/06:UB251 (kd) och 2005/06:Ub331 (c) menar att bör ges status som första professionsuniversitet med rätt att utfärda doktorsexamen. bör enligt motion 2005/06:Ub361 (fp) yrkande 1 tilldelas universitetsstatus. Motion 2005/06:Ub443 (s) anför att tilldelas humanistiskt-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. bör enligt utskottets mening avslå yrkandena om universitetsstatus och tilldelning av vetenskapsområden. har det svenska högskolesystemet byggts ut kraftigt med ett antal nya högskolor och universitet. har inte mindre än fyra universitet tillkommit. Utskottet delar regeringens bedömning att högskolesystemets kvalitet för tillfället gynnas mer av ett utökat samarbete mellan lärosätena än av att fler högskolor tilldelas universitetsstatus eller vetenskapsområden. godkände en ordning som innebär att regeringen, efter prövning, kan tilldela lärosäten rätten att benämnas universitet. Utskottet anser inte att bör göra några uttalanden om hur regeringen skall avgöra ansökningar om universitetsstatus. Även frågan om tilldelning av vetenskapsområden är, enligt högskolelagen (1992:1434, ändr. 1998:1832), en fråga som regeringen beslutar om. Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkandena om nya högskoleutbildningar. Motion 2005/06:Ub416 (c, m, fp, kd) anför att den högre hemslöjdsutbildningen vid förs över till . Utbildningen är en eftergymnasial utbildning med statsbidrag. Även motion 2005/06:Ub518 (s) menar att nämnda hemslöjdsutbildning bör föras över till högskolan. Man konstaterar att flera andra hantverksutbildningar redan har integrerats i högskolan liksom designutbildningarna och pedagogutbildningarna inom slöjd och bild. Enligt motion 2005/06:Ub407 (s) behövs en högskoleutbildning inom området arbetsrehabilitering. Rehabiliterande arbetsuppgifter är, menar motionären, mycket viktiga inom Arbetsförmedlingen, samt företagshälsovården men det saknas en relevant högskoleutbildning. bör enligt utskottets förmenande avslå motionsyrkanden om nya högskoleutbildningar. Den högre hemslöjdsutbildningen vid är en tvåårig ledarutbildning inom hemslöjds- och hantverksområdet. Syftet är att ge kunskaper om ledning och förmedling av den traditionella slöjdens teknik och funktion. () och () har i en skrivelse till Utbildningsministern framhållit att utbildningen bör överföras till högskolan. Utskottet anser inte att skall föregripa hantering. Utskottet konstaterar att arbetsrehabilitering samt utbildning av personer som är verksamma inom detta område är en angelägen fråga. Det finns utbildningar inom området, bl.a. i ämnet arbetsterapi. Frågan om att starta nya utbildningar för att möta olika behov i samhället hanteras av lärosätena själva. Utbyggnad av vissa utbildningar Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkandena om utbyggnad av vissa utbildningar. Jämför reservation 17 (kd). I motion 2005/06:Ub336 (kd) framhålls att det finns ett stort behov av fler utbildade teckenspråkslärare (yrkande 1). Dessutom bör åtgärder vidtas för kompetensutveckling av outbildade teckenspråkslärare (yrkande 2). Enligt motion 2005/06:Ub550 (kd) yrkande 2 behövs det en ökad tillgång till logopeder. Den rådande bristen på utbildade logopeder gör att många patienter inte får den hjälp de behöver. I motion 2005/06:So703 (kd) yrkande 24 anförs att det behövs fler platser till läkar- och sjuksköterskeutbildningarna. Utskottet föreslår att avslår yrkandena om utbyggnad av vissa utbildningar. Det åligger lärosätena att erbjuda utbildningar som beaktar arbetsmarknadens behov såväl som studenternas efterfrågan. Regeringen har uppdragit åt att lämna underlag för lärosätenas och regeringens planering av utbildningsutbudet i relation till arbetsmarknadens behov av utbildade. I rapporten och högskoleutbildning (rapportserie 2004:36) ger verket en första redovisning. Arbetet med regeringsuppdraget fortsätter . Då kommer att genomföra ett antal projekt med syfte att kunna presentera fullständiga och fördjupade analyser av alla utbildningar med tydlig yrkesinriktning. Vad gäller dimensioneringen av läkarutbildningen konstaterar utskottet att budgetpropositionen innehåller förslag om en utbyggnad av antalet platser. föreslås 10 nybörjarplatser vid , och , vilket vid full utbyggnad motsvarar ytterligare 165 platser. aviseras en ytterligare utbyggnad motsvarande 185 helårsstudenter. Motioner om fler utbildade teckenspråkslärare har behandlats av utskottet (2002/03:UbU1, 2003/04:UbU7, 2004/05:UbU4). konstaterar utskottet att regeringen i regleringsbrev föreskrivit att lärosäten som bedriver lärarutbildning skall besluta om dimensioneringen av olika ämneskombinationer, inriktningar och specialiseringar i lärarutbildningen efter hörande av och Statens skolverk.Utskottet utgår från att berörda myndigheter gör bedömningar av behovet av bl.a. lärarutbildning med inriktning på teckenspråk. Principer för bestämning av resurser till universitet och högskolor Utskottets förslag i korthet bör avslå samtliga yrkanden om principer för bestämning av resurserna till universitet och högskolor. Jämför reservation 18 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 3 (v). , anför i motion 2005/06:Ub346 att det behövs ett nytt system för pris- och löneuppräkning såväl för grundläggande högskoleutbildning som för forskningen (yrkande 4). Motionärerna menar att det är orimligt att räkna med samma rationaliseringsmöjligheter som inom näringslivet. Den nuvarande nivån på uppräkning sägs därför urholka lärosätenas resurser. Motionärerna menar också att det behövs ett annat system för att fördela fakultetsanslagen mellan lärosätena (yrkande 6). Man föreslår en modell där en del av fakultetsanslagen fördelas utifrån antalet studenter, en del fördelas i konkurrens efter en bedömning av lärosätenas forskning samt en del fördelas i konkurrens efter en kvalitetsgranskning av lärosätets program och strategi för forskningen. Denna modell sägs ge ett rättvist system där alla lärosäten ges chans att skapa forskningsmiljöer men där man även premierar resultat. , anför i motion 2005/06:Ub347 att dimensioneringen av högskoleutbildningen måste ta hänsyn både till studenternas val och till samhällets och arbetsmarknadens behov som systemet säkrar kvaliteten (yrkande 10). måste det också finnas en beredskap att möta de demografiska utmaningarna, vilket kan ske genom ett mer flexibelt system. Motionärerna tycker inte att det skall finnas mål för antalet helårsstuderande för att möta arbetsmarknadens behov av vissa yrkeskategorier. Det viktiga är inte att säkra utbudet, utan i stället är det efterfrågan på vissa utbildningar som måste stimuleras via bl.a. studie- och yrkesvägledning. Motionärerna menar vidare att resurstilldelningssystemet för grundutbildningen bör förändras (yrkande 11). Resurserna skall i högre grad följa studenternas val av lärosäte, men andelen av anslagen som baseras på antalet godkända studenter skall minska eftersom detta kan leda till lägre kvalitetskrav. Vidare vill man att kurser på C- och D-nivå skall ge högre ersättning, att kvaliteten i lärosätenas resultat bör ligga till grund för resurstilldelningen samt att omfördelning mellan lärosäten underlättas. I motion 2005/06:Ub460 (kd) anförs att takbeloppen i den högre utbildningen måste kunna omprövas under löpande verksamhetsår. Om takbeloppet tillåts bli reviderat kan staten bättre möta studenternas efterfrågan vid olika lärosäten. Enligt motion 2005/06:Ub212 (kd, m, fp, c) yrkande 3 behövs det en större frihet i högskolornas resursanvändande. Därigenom kan sårbarhet för omsvängningar i söktrycket minskas. I motion 2005/06:Ub496 (kd, fp) anförs ett tillkännagivande av att den nya fördelningsmodell som skall tas fram för det konstnärliga området bör ge ett stöd som är oberoende av var högskolorna finns och ge samma ekonomiska förutsättningar att bedriva utbildning (yrkande 1). Motionärerna anför också att bör göra grundliga utredningar om regionala förutsättningar när nya utbildningsplatser planeras till det konstnärliga området (yrkande 2). Enligt motion 2005/06:Ub235 (fp) yrkande 3 bör tillkännage vikten av att det tas regionala hänsyn inom forskningspolitiken. Motionären menar att forskning och forskarutbildning är avgörande för att den högre utbildningen skall kunna fungera som en tillväxtmotor i en region. I motion 2005/06:Ub213 (fp) anförs att staten bör stå för de kostnader som distansundervisning på högskolenivå för med sig och inte låta kommunerna betala detta. Mer specifikt handlar motionen om de kommunala lärcentrum som finns i omkring 250 kommuner och där flertalet av dem bedriver någon form av högskoleverksamhet. Att finansiera denna verksamhet bör enligt motionären vara ett statligt ansvar. I motion 2005/06:Ub468 (kd) anförs att grundutbildningen för tandhygienister bör ges en ökad finansiering så att kostnaderna för klinisk utbildning kan täckas. Den nuvarande schablonberäkningen är för låg och leder till att tandhygienistutbildningen subventioneras av högskolans andra verksamheter. I motion 2005/06:Ub498 (kd, m, fp, c) anförs att fördelningen av fakultetsanslagen bör baseras på en tydlig och i förhand redovisad beräkningsgrund där samtliga universitet behandlas på ett likvärdigt sätt. De bedömningskriterier som används för att fördela fakultetsmedel är, menar motionärerna, bara kända av regeringen, vilket anses "oanständigt". Resurstilldelningssystemet för högre utbildning bör enligt motion 2005/05:Ub575 (-) yrkande 2 genomgå en total översyn med utgångspunkt i ett könsmaktsperspektiv. Utbildningar dit kvinnor söker får enligt motionären mindre resurser än utbildningar där män är i majoritet. Motionären menar att detta är fallet med den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen och utbildningen, dit många kvinnor söker sig. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Ett förslag till nytt resurstilldelningssystem för högskolornas grundutbildning (SOU 2005:48) remissbehandlas . Regeringen har även för avsikt att låta utreda resurstilldelningen för forskning och forskarutbildning. Utskottet föreslår att avslår yrkandet om ett nytt system för pris- och löneuppräkning. Utskottet utgår ifrån att pris- och löneuppräkningssystemet kommer att tas upp i anslutning till behandlingen av delbetänkande (SOU 2005:48). Utskottet anser inte att skall avge något tillkännagivande om resurstilldelningen för tandhygienistutbildningen. Nivån på ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer inom olika utbildningsområden fastställs av regeringen i regleringsbrev. Lärosätena avgör själva klassificeringen av sina kurser, och klassificeringen avgör sedan vilken ersättningsnivå som skall gälla. Frågan om klassificering av kurser har behandlats i det betänkande om nytt resurstilldelningssystem som remissbehandlas. Vad gäller yrkandet om en översyn av resurstilldelningssystemet med utgångspunkt i ett könsmaktsperspektiv erinrar utskottet om att ersättningsbeloppen till humaniora och samhällsvetenskap höjdes med sammanlagt , samt att utbildningsområdet vård fick en höjning om . Den närmare fördelningen av resurser till olika utbildningar görs av lärosätena själva. Enligt 5 § högskolelagen (1992:1434) skall lärosätena i sin verksamhet alltid iaktta och främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet föreslår att avslår yrkandet om regionala hänsyn inom forskningspolitiken liksom yrkandet om att bör göra grundliga utredningar om regionala förutsättningar när nya konstnärliga utbildningsplatser planeras. Utskottet utgår från att regeringen har tillgång till adekvat beslutsunderlag som beaktar alla för berörda frågor relevanta aspekter. Utskottet föreslår att avslår yrkandet om en redovisad beräkningsgrund för fakultetsanslagen. Liksom när liknande yrkanden behandlades av , vill utskottet framhålla att det inte finns någon fördelningsnyckel som styr hur anslagen till de olika lärosätena till forskning och forskarutbildning dimensioneras (bet. 2004/05:UbU1 s. 76). Utskottet påpekade då också att en väsentlig förändring av storleksförhållandena mellan de olika universitetens anslag endast är möjlig om det ekonomiska utrymmet totalt sett ökar. Utskottet föreslår att avslår yrkandet om att staten skall ta på sig kostnadsansvar för distansundervisning vid s.k. lärcentrum. Ett liknande yrkande behandlades av utskottet förra (bet. 2004/05:UbU1). Även nu konstaterar utskottet att det är bra att många lärosäten samverkar med kommunerna i sin region och anpassar sitt utbildningsutbud till behoven där, som kommunerna bidrar med vissa resurser för att kunna erbjuda sina invånare högskoleutbildning på hemorten. Staten har avsatt särskilda medel för etablerandet av lärcentrum i kommunerna. Utskottet är dock inte berett att förorda att staten frångår den hittillsvarande principen att resurserna för högskoleutbildning fördelas till statliga lärosäten och vissa enskilda utbildningsanordnare. Frågan om ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna är under utredning inom , vars arbete beräknas bli slutredovisat (dir. 2003:10 och 2004:93). Söktryckets betydelse i resurstilldelningen Utskottets förslag i korthet bör avslå yrkandena om söktryckets betydelse i resurstilldelningen till lärosätenas grundutbildning. Jämför reservation 19 (m, fp, kd, c). Motionerna och utskottets ställningstagande I motion 2005/06:N443 (fp) yrkande 54 anförs att fördelningen av högskoleplatser skall ske efter studenternas önskemål. Enligt motionen måste resursfördelningssystemet utformas så att högskolor med ett högt söktryck tillförs mer resurser. Även motion 2005/06:Ub391 (kd) yrkande 6 menar att söktryckets betydelse i resurstilldelningen måste öka. U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena med hänvisning till pågående remissbehandling av förslag till nytt resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. Högskolans samverkan med det omgivande samhället Utskottets förslag i korthet bör lägga styrelses redogörelse till handlingarna och avslå samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 20 (m, fp, kd, c) och 21 (kd). har granskat högskolans samverkan med det omgivande samhället utifrån ett tillväxtperspektiv. Granskningen redovisas i rapporten genom samverkan? - Högskolan och det omgivande samhället (RiR 2005:2). har beslutat att slutsatserna av denna granskning skall överlämnas i form av en redogörelse till . Två övergripande frågor har behandlats i granskningen. För det första: Har regeringen och lärosätena skapat goda förutsättningar för en tillväxtfrämjande samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället? För det andra: Har regeringens redovisning av samverkansuppgiften till varit tydlig och konkret? I korthet visar granskningen att högskolans lagstadgade samverkansuppgift inte fått något större genomslag i lärosätenas verksamhet. Enligt styrelsens uppfattning behöver därför insatserna förbättras. har heller inte, enligt , informerats om situationen på ett tydligt och konkret sätt. Av framgår att regeringens mål för samverkan är alltför allmänt formulerade och att återrapporteringskraven är otydliga. Vidare saknar lärosätena en återkommande och systematisk uppföljning av sina insatser för samverkan. Detta gäller även de handlingsplaner och strategier som lärosätena haft i regeringsuppdrag att ta fram. Högskolans deltagande i det regionala tillväxtarbetet kan enligt rapporten förbättras. I högskolestyrelserna tillsätts inte representanter som säkerställer en god bredd, och styrelsernas erfarenheter från näringslivet är varierande. menar att högskolans meriteringssystem inte gynnar samverkansaktiviteter, även om högskolelagen och högskoleförordningen ger visst utrymme för att tillmäta samverkan betydelse vid tillsättning av tjänster. I praktiken sägs dock detta ha haft liten betydelse. Omfattningen av hur utbildningar anpassas efter arbetsmarknadens behov är enligt rapporten skiftande. Arbetet försvåras av utebliven uppföljning. Uppdragsutbildning med näringslivet som uppdragsgivare har sjunkit från en redan relativt låg nivå . Nyttiggörandet av högskolans forskning försvåras av olika anledningar: bl.a. förhindrar finansieringsproblem kommersialisering av forskningsresultat; det uppfattas som problematiskt att bilda holdingbolag, samt antalet industridoktorander och adjungerade professorer har sjunkit. Vad gäller rekommendationer konstaterar att det framför allt behövs tydligare mål och återrapporteringskrav i lärosätenas regleringsbrev. Därigenom skulle även regeringens redovisning till kunna förbättras. Därutöver rekommenderar att regeringen vidtar åtgärder för att samverkan skall tillmätas större vikt vid rekrytering, att holdingbolagens finansiering stärks, att lärosätena utvecklar och följer upp sina handlingsplaner och strategier samt att deras arbete med regionala tillväxtprogram och uppdragsutbildning utvecklas. Redogörelsen från har inte föranlett några särskilda motioner. Några yrkanden från allmänna motionstiden behandlar dock frågan om högskolans samverkan med utgångspunkt i ett tillväxtperspektiv. , anför i motion 2005/06:Ub346 yrkande 10 att bör avge ett tillkännagivande om behovet av att stimulera kommersialiseringen av forskningsresultat. Enligt motion 2005/06:Ub347 från samma partier, yrkande 3, bör även göra ett tillkännagivande om samverkan med det omgivande samhället. Man menar att högskolan måste arbeta tillsammans med näringslivet för att utveckla ny kunskap och att detta kan stärka regionernas konkurrenskraft i en globaliserad ekonomi. Enligt motion 2005/06:Ub589 (kd) yrkande 4 behövs förstärkta ambitioner och resurser för kommersialisering av forskningsresultat inom svenska universitet och högskolor. Utskottet föreslår att lägger styrelses redogörelse till handlingarna samt avslår samtliga motionsyrkanden med hänvisning till att regeringen redan vidtagit, eller planerar, olika åtgärder på området. I regleringsbreven för universitet och högskolor har regeringen omarbetat och förtydligat återrapporteringskraven. Lärosätena skall bl.a. rapportera hur samverkan med omvärlden påverkar deras olika verksamhetsområden, hur de informerar om sin verksamhet samt hur utbildningarna tillgodoser såväl studenternas efterfrågan som samhällets behov.