bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — I rapporten förs också ett resonemang om andra näringsämnen som kan vara viktiga att återföra, exempelvis kväveföreningar. anför att dessa ämnen bör uppmärksammas , men att det är viktigast att fokusera på återföring av fosforföreningar. Utskottet delar regeringens uppfattning att behovet av att återföra andra närsalter bör ses över i samband med nästa fördjupade utvärdering. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att inte bör vidta några åtgärder med anledning av förslaget i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 91. anför i sitt yttrande att frågor om extern handelmånga gånger har varit föremål för behandling i utskottet och detta senast i bet. 2004/05:BoU11. hänvisar därvid till att har haft i uppdrag att utarbeta förslag som främjar och regional samverkan för att förbättra fysisk planering inte minst med avseende på trafikplanering. Uppdraget har slutredovisats (se SOU 2005:77). Kommittén har föreslagit ett slopande av regeringens möjligheter till planföreläggande, dvs. att förelägga en kommun att anta, ändra eller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser för att tillgodose behovet av mellankommunal samordning. Förslaget tar sikte på den statliga kontrollen och berör t.ex. vissa externa handelsetableringar. anser att de kommande övervägandena inte bör föregripas. Miljö- och jordbruksutskottet ansluter sig härtill och vill för egen del framhålla att den föreslagna ändringen i den första strecksatsen i delmålet tydliggör vikten av planering för ett minskat transportbehov. Med det anförda avstyrker utskottet förslaget i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 119. Ändrat delmål 2 om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrat delmål 2. Delmål 2 om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse har följande lydelse: Den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen skall vara identifierad och ett program finnas för skydd av dess värden. skall av den värdefulla bebyggelsen vara långsiktigt skyddad. Regeringen föreslår att delmål 2 skall ha följande lydelse: Bebyggelsens kulturhistoriska värden skall vara identifierade och ha en långsiktigt hållbar förvaltning. Utskottet konstaterar att fler och kompletterande insatser behövs. Delmålet behöver förtydligas och ett breddat perspektiv anläggas dels på identifiering av värden i kulturmiljön, dels på begreppet "långsiktigt skydd". Enligt regeringen behövs insatser för att skapa förutsättningar för goda förvaltningsbetingelser av bebyggelsemiljöer med kulturhistoriska värden. Användningen och förvaltningen av kulturmiljöerna är viktiga delar i det långsiktiga skyddet. Kulturmiljön behöver därför kopplas tydligare till den lokala och regionala utvecklingen och arbetet med att skapa en god livsmiljö och hög livskvalitet. Enligt regeringen är kommunernas strategiska ställningstaganden viktiga i detta sammanhang, och de senaste årens utveckling av kulturarvs- och kulturmiljöarbetet har skapat goda förutsättningar för den breddning av perspektiven på kulturmiljöns värden som den föreslagna förändringen av delmålet innebär. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrat delmål 2. Delmål 3 om buller Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner (m, fp, kd, c, mp, -) om att utvidga delmålet till att omfatta även annat buller än trafikbuller. Dessutom avstyrker utskottet fyra ytterligare motioner (s, fp, v, kd) med olika aspekter på buller i tätort. Jämför reservationerna 122 (m, fp, kd, c), 123 (mp), 124 (v, mp) och 125 (kd). Delmål 3 om buller har följande lydelse: Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder skall ha minskat jämfört med . Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 32 bör delmål 3 om buller ändras så att det avser bullerstörningar i allmänhet och inte endast trafikbullerstörningar. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 92 bör delmålet för minskat buller utgå från ett folkhälsoperspektiv och inte gälla enbart trafikbuller utan allt buller. Regeringen bör enligt motion 2003/04:MJ234 (v) yrkande 3 verka för att utveckla ekonomiska och andra styrmedel för att minska bullret från arbetsmaskiner och expositionen för detta. har enligt motion 2004/05:MJ31 (s) skärpt tillämpningen av bullernormen. En konsekvens av detta kan bli att man endast kan bygga bostadsområden utanför städerna. Det finns en stark efterfrågan på bostäder i våra städer. Därför bör myndigheterna tolka bullernormerna mer flexibelt med hänsyn till om man bygger i stadsmiljö eller i glesbygd anser motionären. Enligt motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 8 bör kraven på bullerbekämpning skärpas. I motion 2004/05:MJ409 (kd) yrkande 3 bör man göra en konsekvensutredning med avseende på den frivilliga skytterörelsen, innan förslag om skärpta krav på vapenförvaring, skärpta bullerkrav på skjutbanor m.m. genomförs. Som det påpekas i motionerna 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 32 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 92 omfattar delmålet endast trafikbullerstörningar som störningar från andra bullerkällor, t.ex. från hissar och tekniska försörjningssystem, också är vanligt förekommande. Regeringen hänvisar till att (dir. 2004:16) därför bl.a. har haft till uppgift att föreslå delmål för buller i inomhusmiljön och påpekar att utredaren anger att det saknas kunskaper som kan bilda underlag för att föreslå delmål för inomhusbuller. Det är således angeläget att delmålet ses över och att större fokus läggs på hälsoeffekter och antalet människor som är störda av buller från olika slags källor, och regeringen avser också att i samråd med berörda myndigheter och övriga intressenter ta fram kompletterande underlag som kan ligga till grund för en omformulering av delmålet. Av bostadsutskottets yttrande framgår att utskottet instämmer i de överväganden regeringen gör. Miljö- och jordbruksutskottet anser också för egen del att i avvaktan på detta underlag bör den nuvarande formuleringen av delmålet kvarstå. Utskottet avstyrker därför motionerna i nu behandlade delar. För att minska antalet bullerstörda och för att bevara relativt tysta områden krävs bättre underlag för planering och beslut om bl.a. bostadsbyggande och infrastruktur. Som beslutsunderlag behövs såväl kartläggning av de nuvarande förhållandena som handlingsprogram för framtida planering och åtgärdsprogram för att komma till rätta med problemen. Den kommunala översiktsplanen kan vara ett användbart instrument i det långsiktiga arbetet för en god ljudmiljö. Därtill bidrar även EG-direktivet om omgivningsbuller som har införlivats i svensk lagstiftning genom förordningen (2004:675) om omgivningsbuller. Förordningen syftar till att samordna arbetet med buller genom gemensamma bullermått, kartläggnings- och bedömningsmetoder, information till allmänheten och fastställda åtgärdsprogram. Utskottet instämmer i att det är viktigt att frågan om buller omhändertas i samband med planering och byggande av bostäder och konstaterar att har utarbetat en vägledning för bl.a. kommunerna i frågor som rör tillämpningen av riktvärdena för buller vid planering för och byggande av bostäder. Trafikbuller är ett gemensamt problem inom EU, och arbete för att finna former för att dämpa buller redan vid källan pågår. Kommissionen kommer bl.a. att intensifiera arbetet med att minska buller från vägtrafiksektorn, med utgångspunkt från pågående arbete i expertgruppen för FN:s ekonomiska kommission för , UN/ECE. Enligt regeringen deltar aktivt i detta arbete. Regeringen hänvisar vidare till övergripande och samordnande ansvar för omgivningsbuller. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda de förslag till riksdagsuttalanden som redovisas i motionerna 2003/04:MJ234 (v, -) yrkande 3, 2004/05:MJ31 (s) och 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 8. När det gäller motion 2004/05:MJ409 (kd) yrkande 3 vill utskottet anföra följande. Jakt- och sportskytteföreningar bedriver på olika typer av skjutbanor som övning i skjutskicklighet för jakt och sportskytte. Verksamheten vid skjutbanor bedrivs huvudsakligen i föreningsform genom jaktvårdsföreningar, jaktskytteklubbar, skytteföreningar eller sportskytteklubbar. Föreningarna är ansvariga för den verksamhet som drivs vid banan. Skjutbanor för mer än 5 000 och högst 200 000 skott är anmälningspliktiga verksamheter enligt och förordningen om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd (SFS 1998:899). Skjutbanor för mer än 200 000 skott är tillståndspliktiga. Frivilliga tillståndsprövningar tillämpas också för att reglera intressekonflikter med omgivningen. är tillståndsmyndighet och har det centrala ansvaret för tillsynsvägledning. Riktvärden för buller från skjutbanor återfinns i Buller från skjutbanor - allmänna råd (SNV RR 1981:2). har arbetat fram förslag till nya allmänna råd som remissbehandlats. Till remissen har verket bilagt konsekvensbeskrivning och underlagsrapport. pågår det inom verket en bearbetning av de synpunkter på förslaget och konsekvensbeskrivningen som kommit in. Arbetet har skett i dialog med skytteföreningar m.m., vilket torde vara just det motionärerna åsyftar. Utskottet avstyrker därför motionen som tillgodosedd. Ändrat delmål 4 om naturgrus Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrad lydelse av delmål 4 och avstyrker ett motionsförslag (mp, -) om en annan lydelse. Jämför reservation 126 (mp). Delmål 4 om naturgrus har följande lydelse: skall uttaget av naturgrus i landet vara högst och andelen återanvänt material utgöra av ballastanvändningen. Regeringen föreslår att delmål 4 skall ha följande lydelse: skall uttaget av naturgrus i landet vara högst . Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 93 bör delmålet om naturgrus formuleras enligt följande: det årliga uttaget av naturgrus i landet understiga . Utskottet konstaterar att delmålet kommer att nås när det gäller uttaget av naturgrus. Vad gäller återanvändning av ballastmaterial har det enligt regeringen visat sig vara svårt att följa utvecklingen. Begreppet återanvänt material tolkas på olika sätt, och det är i vissa fall svårt att definiera om ett material har tagits fram särskilt för det aktuella ändamålet eller om det är en restprodukt från en annan verksamhet. Därtill går det inte att utifrån den yttre karaktären på ett ballastmaterial avgöra om det är ett material som har brutits direkt från täkt eller om det är en restprodukt. Möjligheten att använda återvunnen ballast styrs dessutom av tillgången till material att återvinna inom miljömässigt och ekonomiskt rimliga transportavstånd. Regeringen föreslår därför att delen om återanvändning av ballastmaterial skall utgå och avser att vidta åtgärder för att en mer ändamålsenlig formulering som syftar till ökad återanvändning av ballast skall tas fram. Enligt regeringen kommer förutsättningar att skapas för att öka återvinning och återanvändning av ballastmaterial, bl.a. genom de riktlinjer som tar fram för bedömning av återanvändbarhet av ballastmaterial från miljösynpunkt. Utskottet konstaterar vidare att beslutade om förändringar i tillståndsprövningen av täkter, vilket bedöms öka möjligheterna att återanvända ballastmaterial (prop. 2004/05:129, bet. 2004/05:MJU15, rskr 2004/05:312). Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker därmed motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 93. Nytt delmål om avfall Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att delmål 5, 9 och 10 skall upphöra att gälla och ersättas med ett nytt delmål. avstyrker utskottet ett yrkande (mp, -) om att skall besluta om att ytterligare utvidga det nya delmålet. Utskottet avstyrker dessutom åtta yrkanden (v, kd, c) med olika synpunkter på återföring av slam till jordbruket. Jämför reservationerna 127 (kd) och 128 (mp). Delmålen 5, 9 och 10 under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har följande lydelse: Delmål 5: Mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall skall minska med räknat års nivå, som den totala mängden genererat avfall inte ökar. Delmål 9: skall av matavfallet från hushåll, restauranger, storkök och butiker återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser källsorterat matavfall till såväl hemkompostering som central behandling. Delmål 10: skall matavfall och därmed jämförligt avfall från livsmedelsindustrier m.m. återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser sådant avfall som förekommer utan att vara blandat med annat avfall och är av en sådan kvalitet att det är lämpligt att efter behandling återföra till växtodling. Regeringen föreslår att delmål 5, 9 och 10 skall upphöra att gälla och ersättas av ett nytt delmål. Det nya delmålet skall få följande lydelse: Den totala mängden genererat avfall skall inte öka och den resurs som avfall utgör skall tas till vara i så hög grad som möjligt som påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras. Särskilt gäller att: - Mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall skall minska med räknat års nivå. - skall av hushållsavfallet återvinnas genom materialåtervinning, inklusive biologisk behandling. - skall av matavfallet från hushåll, restauranger, storkök och butiker återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser källsorterat matavfall till såväl hemkompostering som central behandling. - skall matavfall och därmed jämförligt avfall från livsmedelsindustrier m.m. återvinnas genom biologisk behandling. Målet avser sådant avfall som förekommer utan att vara blandat med annat avfall och är av en sådan kvalitet att det är lämpligt att efter behandling återföra till växtodling. - skall av fosforföreningarna i avlopp återföras till produktiv mark, varav minst hälften bör återföras till . Det ekologiska jordbruket kan enligt motion 2003/04:MJ326 (v) i större utsträckning än det konventionella vara självförsörjande på växtnäring genom biologisk kvävefixering och genom val av odlingssystem. Det kommer ändå att finnas ett behov av och en marknad för inköp av gödselmedel till jordbruket. För det framtida jordbruket finns det därför enligt motionärerna ett behov av att ta till vara de växtnäringsämnen som förs bort från jordbruket och återföra dem i form av oförorenade gödselmedel (yrkande 3). Olika lösningar beroende på var i landet man bor är naturligtvis nödvändiga. Städer och landsbygd har olika förutsättningar liksom glesbygd och mer tätbefolkad landsbygd. De system som väljs bör därför anpassas till de lokala förutsättningarna. Det är därför lämpligt att kommunerna ges ansvaret för utbyggnaden av sorterande system som gör en återföring av växtnäring möjlig (yrkande 4). har föreslagit att kommunerna skall ha antagna strategier för återföring av näringsämnen i avlopp. Motionärerna anser att förslaget är bra och att regeringen bör ta initiativ till att det verkställs (yrkande 5). Motionärerna anser vidare att det i avvaktan på utbyggnaden av sorterande avloppssystem kan vara möjligt att som en övergångslösning sprida slammet även på om halterna av miljögifter i slammet kan minskas (yrkande 7). Slutligen anser motionärerna att regeringen bör ta initiativ till att ett eller flera fullskaleförsök med fosforutvinning ur avloppsslam kommer i gång (yrkande 8). Också i motion 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 22 behandlas frågan om återföring av slam och rötrester till jordbruksmarken. Målet bör enligt motionärerna vara att slammet från avloppsreningsverk i största möjliga utsträckning skall kunna återföras till jordbruket, inte minst vid odling av energigrödor. I motion 2003/04:MJ416 (c) framhålls nödvändigheten av att för återföring av fosfor ur avlopp snabbt kommer i verkställighet (yrkande 1). Motionärerna vill dessutom att en kretsloppsgrupp tillsätts med ett tydligt uppdrag att förverkliga de föreslagna målsättningarna i aktionsplanen (yrkande 2). Utskottet instämmer i regeringens bedömning att man bör koncentrera sig alltmer på att minska genereringen av avfall. I det sammanhanget står samhället inför en stor och viktig utmaning att göra konsumtions- och produktionsmönster mer hållbara. Vidare bör avfall i högre grad utnyttjas som en resurs. För att göra målen om avfall mer överskådliga föreslår regeringen att alla delmål till miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö som rör avfall samlas under ett och samma delmål. I inledningen till delmålet anges en övergripande inriktning för avfallshanteringen. Regeringen föreslår vidare att det nya delmålet kompletteras avseende materialåtervinning av hushållsavfall och återföring av fosforföreningar från avlopp som det ändras avseende genereringen av avfall som flyttas till inledningen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och noterar att delmålet är möjligt att nå om ytterligare åtgärder vidtas i enlighet med vad som anförs i propositionen. Regeringen redogör i propositionen för vikten av att fosforföreningar från avlopp återförs till och annan produktiv mark, utan risk för hälsa och miljö. Enligt regeringen bör aktivt verka för att det föreslagna delmålet skall uppnås och för att samråd mellan olika intressenter kommer till stånd i syfte att öka återföringen av fosforföreningar. Regeringen anser att ekonomiska styrmedel bör övervägas för att få till stånd en ökad återföring av fosforföreningar till produktiv mark och som främjar en utveckling av avloppssystemen och teknik för utvinning av fosforföreningar och förutskickar i propositionen att den tilltänkta utredningen om ekonomiska styrmedel bör få i uppdrag att utreda behovet av ett styrmedel och hur ett sådant lämpligen skulle kunna utformas. I samband härmed bör naturligtvis även risken för spridning av smittoämnen och farliga ämnen beaktas. Utskottet anser att syftet med motionerna 2003/04:MJ326 (v, -) yrkandena 3-5, 7 och 8, 2003/04:MJ416 (c) yrkandena 1 och 2 och 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 22 därmed är tillgodosett. Delmål 6 om avfallsdeponier utgår Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att delmål 6 om avfallsdeponier skall upphöra att gälla. Delmål 6 om avfallsdeponier har följande lydelse: Samtliga avfallsdeponier har uppnått enhetlig standard och uppfyller högt uppställda miljökrav enligt EU:s beslutade direktiv om deponering av avfall. Regeringen föreslår att delmål 6 utgår. Som skäl härför anger regeringen att delmål 6 är formulerat så att om förordningen (2001:512) om deponering av avfall följs uppnås delmålet. Regeringen anser att delmål som endast rör uppfyllandet av tvingande lagstiftning inte bör finnas med i systemet. Deponeringsdirektivet har genomförts i svensk lagstiftning genom förordningen (2001:512) om deponering av avfall. Förordningen innebär att avfallsdeponier skall uppfylla hårt ställda miljökrav för att verksamheten skall få fortsätta efter 2008. Delmål 6 är formulerat så att det uppnås om förordningen följs. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att delmål som endast rör uppfyllandet av tvingande lagstiftning inte bör finnas med i systemet, eftersom man kan förutsätta att lagstiftningen följs. Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag om att delmål 6 skall utgå. konstaterar utskottet att rätteligen totalt fyra delmål (5, 6, 9, 10) under miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö därmed upphör att gälla. Ändrat delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrat delmål 7 och avstyrker två motioner (m, fp, kd, c, mp, -) med förslag om annan lydelse. Därutöver avstyrker utskottet ett förslag (mp, -) om en anpassning av fastighetsbeskattningen. Jämför reservationerna 129 (m, fp, kd, c), 130 (mp) och 131 (mp). Delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader har följande lydelse: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska. Regeringen föreslår att delmål 7 skall ha följande lydelse: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt att andelen energi från förnybara energikällor ökar. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 34 bör delmål 7 om energianvändning m.m. i byggnader lyda enligt följande: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Bostadssektorn bör minska sitt bidrag till utsläpp av växthusgaser med till 2020 jämfört med utsläppen . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen effektiviseras för att minska samt genom en övergång till uppvärmning som inte baseras på fossila bränslen. Motionärerna anser att det är viktigt att man koncentrerar sig på minskningen av fossila bränslen i detta delmål. Det är också viktigt att få en tydlig men realistisk markering av hur stor minskning av växthusgaser som bostadssektorn kan bidra med. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) bör delmålet i stället erhålla följande lydelse: Miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler minskar och är lägre än . Detta skall bl.a. ske genom att den totala energianvändningen minskas samt andelen energi från förnybara källor ökar kontinuerligt (yrkande 95). Motionärerna anser dessutom att fastighetsskatten bör anpassas så att den främjar i stället för hindrar valet av energibesparande åtgärder eller användningen av icke-fossila bränslen (yrkande 126). Regeringen bedömer att miljöbelastningen från energianvändningen i bostäder och lokaler kommer att minska i enlighet med delmålet när det gäller utsläppen av koldioxid och svaveldioxid. Det gäller framför allt från individuell ved- och oljeeldning samt den del av fjärrvärmen som baseras på fossila bränslen. Den totala energianvändningen har varit nära , men prognoser visar på en viss ökning . All energiproduktion innebär emellertid mer eller mindre negativa effekter för miljön. Regeringen anser därför att ytterligare kostnadseffektiva åtgärder för att minska energianvändningen bör vidtas och utvecklar detta närmare i propositionen under avsnittet En strategi för effektivare energianvändning och transporter. En sådan åtgärd är enligt regeringen att genomföra EG:s direktiv om byggnaders energiprestanda. och konstaterar i rapporten 2004 (SNV 5393) (dnr M2004/2088/Mk) att energi- och koldioxidbeskattningen har haft stor effekt vad gäller övergången till förnybar energi. Även program som de lokala investeringsprogrammen (LIP) och klimatinvesteringsprogrammet (Klimp) har enligt regeringen haft stor betydelse för att energieffektiviserings- och omställningsåtgärder har kommit till stånd. I sitt yttrande instämmer bostadsutskottet i regeringens bedömning att andelen energi från förnybara källor bör öka. anser emellertid till skillnad från motionärerna i motionerna 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 34 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 95 att man inte redan nu bör precisera delmålet. Enligt bostadsutskottets mening är det rimligt att man avvaktar den proposition om byggnaders energiprestanda och byggnadsdeklarationer som är aviserad till december månad innevarande år. Miljö- och jordbruksutskottet ansluter sig till vad regeringen och bostadsutskottet anför och tillstyrker därför den komplettering av delmålet som regeringen föreslår som utskottet avstyrker förslagen i motionerna 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 34 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 95. Som anförs i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 126 kan miljöförbättrande åtgärder i privata fastigheter ge upphov till ökat uttag av fastighetsskatt, vilket kan minska incitamenten till miljöinvesteringar. Enligt propositionen avser regeringen därför att analysera förslag om att fastighetsbeskattningen skall anpassas så att energieffektiviseringsåtgärder inte leder till ökad beskattning, som principen att marknadsvärdet är grunden för fastighetstaxeringen beaktas. Det anförda innebär att motionsyrkandet är tillgodosett. Delmål 8 om inomhusmiljö Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett yrkande (m, fp, kd, c) om att skall införa ett nytt delmål om barn och inomhusmiljön.