bet · GT01KU9 · 2005-11-10 00:00:00 — Motionären anser att man bör införa utjämningsmandat även för kommunvalen. En alternativ lösning är enligt motionen att tillåta att även större kommuner bara har en valkrets. I motionen föreslås vidare att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta kommun att ha bara en valkrets i kommunfullmäktigevalet (yrkande 2). Imotion 2005/06:K331 av Per ()föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att införa utjämningsmandat i valet till kommunfullmäktige. Motionären anser att man bör tillåta kommunerna att införa utjämningsmandat. En alternativ lösning är enligt motionen att tillåta kommunerna att bara ha en valkrets. Vidare anser motionären att det kan vara motiverat att i kommunfullmäktigevalet införa en spärr på på samma sätt som i landstingsvalet. I motion 2005/06:K404 av () yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa utjämningsmandat i val till kommunfullmäktige. Motionären anser att utjämningsmandat bör införas i kommunvalen. En alternativ lösning är enligt motionen att tillåta större kommuner att bara ha en valkrets. Vidare föreslås i motion 2005/06:K404 av () yrkande 2 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillåta kommun att ha bara en valkrets i kommunfullmäktigevalet . I motion 2005/06:K464 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning tillsätts för att se över valsystemet i syfte att införa strikt proportionalitet i valen till kommun- och . I motionen anförs att det finns två sätt att uppnå detta. Det ena sättet är att ta bort valkretsindelningen och göra hela kommunen och landstingskommunen till en enda valkrets. På så sätt skulle proportionalitet kunna uppnås. Nackdelen är då att den geografiska spridningen skulle riskera att minska. En annan modell är att införa utjämningsmandat i kommuner och landsting på samma sätt som finns i . Då skulle partier som i en valkrets ligger på gränsen till att få ett mandat men som inte har tillräckligt med röster kunna ta sig in på utjämningsmandat. I motion 2005/06:K466 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokal beslutanderätt över valkretsindelning vid kommunala val. Motionären anser att det vore naturligt att göra valkretsindelningen frivillig, eftersom förhållandena skiljer mellan olika orter. I propositionen konstateras att vallagskommitté har ansett att det inte bör ske någon förändring vad gäller proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige. Regeringen gör för sin del ingen annan bedömning när det gäller förutsättningarna för en justering av proportionaliteten vid valen till kommunfullmäktige. I propositionen erinras även om det uppdrag som har och som bl.a. innefattar att göra en utvärdering av hela valsystemet, inklusive frågor om proportionalitet och småpartispärr (dir. 2004:96). I den mån det finns förutsättningar för en ändrad syn på frågan om proportionaliteten vid valen till kommunfullmäktige kan denna enligt propositionen tas om hand inom ramen för den utredningens arbete. Utskottet, som ansluter sig till regeringens bedömning, avstyrker motion 2004/05:K26 av m.fl. (kd) yrkande 3, motion 2004/05:K27 av m.fl. (v) yrkande 2, motion 2004/05:K29 av m.fl. (fp) yrkande 2, motion 2004/05:K31 av m.fl. (mp) yrkande 1, motion 2004/05:K32 av m.fl. (c) yrkande 1, motion 2004/05:K239 av (), motion 2004/05:K393 av () yrkande 1, motion 2004/05:K393 av () yrkande 2, motion 2005/06:K331 av Per (), motion 2005/06:K404 av () yrkande 1, motion 2005/06:K404 av () yrkande 2, motion 2005/06:K464 av () och motion 2005/06:K466 av (). Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår med hänvisning till regeringens bedömning i propositionen att avslår motioner om elektroniska röstningsförfaranden. Jämför reservation 5 (m, mp). I motion 2004/05:K30 av m.fl. (m) yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftningsinitiativ rörande elektroniska röstningsförfaranden. Motionärerna menar att regeringen bör ta initiativ till att lokala folkomröstningar skall kunna genomföras med elektroniska röstningsförfaranden. Ett system bör utformas så, att den som skall rösta lämnar sin valsedel som därefter matas in i en rösträkningsmaskin som räknar rösterna när vallokalen har stängt. Valsedeln sparas och finns tillgänglig för kontrollräkning. Systemet bör kunna vara i bruk års allmänna val. Vidare föreslås i motion 2004/05:K30 av m.fl. (m) yrkande 2 att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lagstiftningsinitiativ för att möjliggöra elektronisk rösträkning till allmänna val. I motion 2004/05:T459 av m.fl. (kd) yrkande 19 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Internetröstning för utlandssvenskar. Motionärerna anser att regeringen bör ta initiativ till att former för Internetbaserad röstning för utlandssvenskar vid riksdagsval utarbetas. I propositionen anförs att det inte nu finns något underlag för att införa möjligheter till elektroniska röstningsförfaranden vid allmänna val. Frågan om att införa sådana förfaranden bör anstå till dess det finns tillräckliga erfarenheter av användning av elektroniska förfaranden vid lokala rådslag eller andra liknande aktiviteter där de säkerhets- och demokratiaspekter som aktualiseras vid ett val har kunnat bli föremål för en noggrann prövning och utvärdering. För att möjliggöra elektronisk röstning vid lokala folkomröstningar krävs dock ändringar i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Av den lagen framgår nämligen bl.a. att omröstning skall ske med användning av röstsedlar. Regleringen ansluter således till vad som gäller vid allmänna val. I den mån det aktualiseras önskemål om att vid lokala folkomröstningar använda elektroniska röstningsförfaranden, är regeringen emellertid beredd att ta de initiativ till lagstiftningsåtgärder som behövs för att göra detta möjligt. En given utgångspunkt för en sådan försöksverksamhet måste vara att säkerheten är minst lika hög som vid traditionella val och att det inte finns någon risk för att väljarnas valhemlighet äventyras. Utskottet, som ansluter sig till regeringens bedömning, avstyrker motion 2004/05:K30 av m.fl. (m) yrkande 1, motion 2004/05:K30 av m.fl. (m) yrkande 2 och motion 2004/05:T459 av m.fl. (kd) yrkande 19. Kommuners kostnader för val Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om kompensation för kommuners kostnader för val med hänvisning till att utskottet förutsätter att regeringen kommer att göra vad som på den ankommer för att vidta nödvändiga åtgärder i detta syfte. Jämför reservation 6 (fp, c). I motion 2004/05:K28 av () föreslås att begär att regeringen återkommer med förslag i enlighet med motionens intentioner. Motionären menar att staten måste ta det fulla ansvaret för kommunernas kostnader för val som rör nationella val, EU-val och folkomröstningar enligt finansieringsprincipen. I motion 2004/05:K29 av m.fl. (fp) yrkande 3 och motion 2005/06:K362 av () framförs yrkanden med samma innebörd. I motion 2004/05:K32 av m.fl. (c) yrkande 2 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kommunerna skall få full kostnadsersättning för de kostnader som ansvaret för allmänna val innebär. I propositionen konstateras att den nya vallagen innebär att den s.k. poströstningen ersätts av förtidsröstning i kommunernas regi. Därmed flyttas kostnaderna för röstningen från staten till kommunerna. Den del av valanslaget som använt för förtidsröstning på posten och vid särskilda röstmottagningsställen (institutionsröstningen) bör i enlighet härmed föras över till kommunerna. Enligt propositionen bör även fortsättningsvis, genom ett avtal med , samlat administrera kostnaderna för distribution av förtidsröster som har tagits emot här i landet. Detta innebär att en kommun som i enlighet med ett sådant avtal använder för att skicka förtidsröster som hör till en annan kommun inte får några kostnader för detta. Dessa kostnader skall därför avräknas från det belopp som skall föras över till kommunerna. Detsamma bör gälla de kostnader som har för lantbrevbärarnas medverkan vid val. Det anges att statsbidraget bör utgå till kommunerna då det hålls val eller folkomröstning. När det gäller beräkningen av de belopp som varje enskild kommun skall erhålla, anser regeringen att det är lämpligt att på det sätt som och har föreslagit dela upp bidraget i en fast och en rörlig del. Härigenom kommer de minsta kommunerna att erhålla en något högre ersättning med syftet att undvika en befarad underkompensation. Återstoden bör fördelas mellan kommunerna i förhållande till antalet röstberättigade i valet till kommunfullmäktige. Enligt regeringens mening bör valanslaget ligga kvar på nuvarande nivå även efter den huvudmannaskapsförändring som den nya vallagen innebär. Härutöver bör det utgå ett engångsbelopp för att täcka de ökade kostnader för utbildning m.m. som kommunerna kommer att ha i samband med val. Fördelningen mellan kommunerna kommer att regleras i en särskild förordning. Utskottet vill inledningsvis slå fast att det delar motionärernas utgångspunkt att kommunerna skall kompenseras för de kostnader som uppstår till följd av att det lokala ansvaret för genomförande av val samlas hos kommunerna. Mot bakgrund av vad som anförts i propositionen förutsätter utskottet att regeringen kommer att göra vad som på den ankommer för att vidta nödvändiga åtgärder i detta syfte. I enlighet härmed avstyrks motion 2004/05:K28 av (), motion 2004/05:K29 av m.fl. (fp) yrkande 3, motion 2005/06:K362 av () och motion 2004/05:K32 av m.fl. (c) yrkande 2. Väljarnas tillgång till valsedlar i vallokaler och röstningslokaler Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår med hänvisning till regeringens bedömning i propositionen att avslår motioner om att lokalt etablerade partier skall få sina valsedlar distribuerade genom myndigheternas försorg. I motion 2004/05:K280 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om vikten av att i arbetet med en ny vallag beakta att lokalt etablerade partier skall få sina valsedlar distribuerade genom myndigheternas försorg. Motionären anser att lokala etablerade partier bör vara garanterade distribution av valsedlar. Ett yrkande med samma innebörd förs fram i motion 2005/06:K400 av (). Valmyndigheternas ansvar för att väljarna i de kommunala valen har tillgång till valsedlar med parti- och valbeteckning föreslås i propositionen bli utsträckt till att omfatta även lokala partier som är representerade i landstings- eller kommunfullmäktige. Sådana partier skall ha rätt att få sina valsedlar utlagda på samtliga röstmottagningsställen i kommunen eller . Enligt gällande regler skall väljarna i varje röstningslokal ha tillgång till valsedlar med parti- och valbeteckning (partivalsedlar) för varje parti som vid något av de två senaste riksdagsvalen har fått av rösterna i hela landet. I propositionen anförs att den nuvarande ordningen inte är rimlig. bör därför enligt propositionen svara för att väljarna på alla röstmottagningsställen i kommunen har tillgång till partivalsedlar även för lokala partier, om de har fått ett inte obetydligt väljarstöd. Ett sådant väljarstöd bör enligt propositionen anses ha uppnåtts om partiet i fråga är representerat i landstings- eller kommunfullmäktige. Utskottet, som ansluter sig till regeringens bedömning, avstyrker motion 2004/05:K280 av () och motion 2005/06:K400 av (). Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår en motion om lagändring för att göra det möjligt att använda beteckningen regionfullmäktige på valsedlarna för val till regionfullmäktige i och . Vidare föreslår utskottet med hänvisning till regeringens bedömning i propositionen att avslår motioner om partisymboler på valsedlar. I motion 2005/06:K287 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en ändring i vallagen för valsedelsbeteckning. Motionären anser att vallagen bör förändras så att det blir möjligt att använda beteckningen regionfullmäktige på valsedlarna för val till regionfullmäktige i och . I motion 2005/06:K337 av och (båda s) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om partisymboler på valsedlarna. Enligt motionärerna borde det övervägas att i hörnet på alla valsedlar sätta dit partisymbolen för respektive parti. I motion 2005/06:K368 av och (båda s) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om nödvändigheten av att förtydliga partiers valsedlar med partisymboler. Motionärerna anser att valsedlarna bör förses med partiernas symbol. I propositionen föreslås att de grundläggande bestämmelserna om utformningen av valsedlar skall finnas i vallagen. Detaljerna kring utformningen av valsedlar, som inte är författningsreglerade, bör tas in i föreskrifter som meddelas av regeringen. I propositionen konstateras vidare att det i och för sig inte finns något formellt hinder för partierna att förse sina valsedlar med symboler. Med tanke på det begränsade utrymmet på i varje fall namnvalsedlarna skulle detta dock möta praktiska problem. Dessutom skulle det även i sådana fall knappast vara möjligt att trycka valsedlarna annat än med svart färg. Det erinras i propositionen om att frågan om partisymboler på valsedlar har varit föremål för överväganden tidigare, senast i samband med tillkomsten av den nu gällande vallagen. vallagskommitté diskuterade om symboler kan underlätta för dem som själva har svårt att tillgodogöra sig textinnehållet på valsedlarna och ansåg visserligen att symboler skulle kunna ha en sådan effekt beträffande partivalsedlar eller i de fall ett parti går fram med endast en lista och väljaren är beredd att acceptera partiets nomineringar, medan effekten i andra fall skulle bli högst begränsad (SOU 1994:30 s. 221 ff.). Enligt kommittén måste utgångspunkten vara att varje väljare bör ta ställning inte bara till valet av parti utan också till vilka personer som skall representera partiet, varför värdet av ett system med symboler skulle bli förhållandevis begränsat. Enligt kommittén skulle en ordning med partisymboler på valsedlarna vidare öppna möjligheter till missbruk av valsystemet. Dessutom skulle symbolerna, i varje fall , kunna förlora både särskiljningsförmåga och s.k. goodwill. Ett system som medger symboler på valsedlarna måste därför, enligt kommittén, förenas med regler som skyddar symbolerna även vid val. Någon helt tillfredsställande lösning för ett sådant registreringsförfarande kunde dock inte åstadkommas, enligt kommittén. Slutligen skulle, enligt kommittén, en ordning med symboler på valsedlarna också medföra problem av rent teknisk art, vilket främst hänger samman med valsedlarnas storlek. Formatet skulle i alla fall inte medge ett tillräckligt utrymme, även om man minimerade det utrymme som finns för partibeteckning, kandidatnamn, val- och valkretsbeteckning, för att trycka en partisymbol. En ytterligare aspekt ansågs vara att partisymbolerna för att verka särskiljande borde tryckas i färg. Sammanfattningsvis ansåg vallagskommitté att värdet av att förse valsedlar med partisymboler inte uppvägdes av de risker för missbruk och de kostnader som en sådan ordning skulle föra med sig. Regeringen och delade denna bedömning (prop. 1996/97:70, bet. 1996/97:KU16). vallagskommitté har inte gjort någon annan bedömning. Regeringen ansluter sig i den nu aktuella propositionen till den ståndpunkten och anser således att det inte bör införas regler om att valsedlar skall förses med partisymboler. I en skrivelse till utskottet har och hemställt att utskottet i ett lagförslag till föreslår att beteckningen "val till regionfullmäktige" skall användas på valsedlar vid val. Beteckningen regionfullmäktige i valsammanhang Enligt 4 § lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning får läns landsting och Västra besluta att och i stället skall betecknas regionfullmäktige och . Vad som sägs i lag eller annan författning om och gäller i sådant fall för regionfullmäktige och . Av förarbetena framgår att byte av beteckning på fullmäktigeförsamlingen inte innebär några ändringar i de befogenheter eller åligganden har enligt lag eller annan författning. Det innebär heller ingen skyldighet för myndigheter eller enskilda att använda den nya beteckningen (prop. 1996/97:36 s. 67). I propositionen som legat till grund för den aktuella lagen yttrades vidare att "beteckningen regionfullmäktige inte kan användas i samband med valet till fullmäktige i i län . läns landsting kan inte besluta om ändrad beteckning förrän efter det att formellt bildats, dvs. " (a. prop. s. 67). Den parlamentariska regionkommittén (PARK) anförde i sitt slutbetänkande Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltning (SOU 2000:85 s. 352-353) att det inte mötte något hinder för läns landsting/och Västra /att inför valet använda sig av beteckningen "val till regionfullmäktige". I proposition 2001/02:7 Regional samverkan och statlig länsförvaltning anförde emellertid regeringen (s. 54): "Av vallagen (1997:157) framgår att val skall ske till och att det på valsedlarna skall stå till . Valförfarandet är ett demokratiskt fundament och valet till landsting har en lång tradition. Regeringen är därför inte beredd att föreslå en ändring av vallagen på denna punkt." Det är inte påkallat med ett sådant initiativ som efterfrågas i motion 2005/06:K287 av (). Utskottet avstyrker därför motionen. Beträffande frågor om partisymboler på valsedlar ansluter sig utskottet till regeringens bedömning och avstyrker därför motion 2005/06:K337 av och (båda s) och motion 2005/06:K368 av och (båda s). Vissa frågor inom ramen för uppdrag Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår med hänvisning till pågående utredningsarbete att avslår motioner om rösträtt, valbarhet, valkretsindelning och personvalets utformning. Regeringen beslutade (dir. 2004:96) att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté, (Ju 2004:11), med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen. Kommitténs arbete skall framför allt koncentreras och inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och höja valdeltagandet. I uppdraget ingår därför att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet. Kommittén skall bl.a. överväga om det finns anledning att ändra de kriterier som gäller för rösträtt och valbarhet i kommunala val, t.ex. kravet på att utlänningar som inte är unionsmedborgare eller medborgare i eller , måste ha varit folkbokförda i landet i följd före valdagen för att ha rösträtt vid val till landstings- och kommunfullmäktige. I kommitténs uppdrag ingår också att överväga om det finns anledning att ändra de kriterier som gäller för rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till . Det står kommittén fritt att i samband med översynen av valsystemet förutsättningslöst pröva frågor om ändring av den nuvarande valkretsindelningen vid val till . Som utgångspunkt för uppdraget gäller att valkretsarna bör vara geografiskt sammanhängande och att deras gränser inte bör skära kommun- eller länsgränserna. I kommitténs uppdrag ingår också att se över personvalets utformning. Kommittén skall föreslå de grundlagsändringar och andra lagändringar som den finner motiverade. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . I motion 2004/05:K398 av (), motion 2004/05:Sk341 av () yrkande 2, motion 2005/06:K230 av och (båda c), motion 2005/06:K467 av (), motion 2004/05:K405 av (), motion 2005/06:K260 av (), motion 2005/06:K329 av och (båda fp), motion 2004/05:K31 av m.fl. (mp) yrkande 2, motion 2004/05:K338 av och (båda c) yrkande 2, motion 2004/05:K442 av () (delvis) och motion 2005/06:K270 av () yrkande 3 tas upp frågor om rösträtt, valbarhet, valkretsindelning och personvalets utformning som faller inom ramen för uppdrag. När det gäller dessa frågor anser utskottet att resultatet av det arbete som bedrivs av bör avvaktas. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om ändring av reglerna om dels utseende av ersättare i , dels sådana ersättares tjänstgöring. Detta sker med hänvisning till att det i första hand måste ankomma på partierna att vid utformningen av sin list- och kandidatpolitik ta hänsyn till vilka effekter denna kan få för ersättarnas tjänstgöring i fullmäktige. Jämför reservation 7 (kd, v). I motion 2005/06:K350 av m.fl. (v) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ersättare i skall utses enligt samma regler som gäller för kommunfullmäktige. Motionärerna konstaterar att förfarandet vid utseende av ersättare i skiljer sig från det förfarande som föreskrivs för utseende av ersättare i kommunfullmäktige. I motionen framhålls att ersättarna i är valkretsbundna som samma person dels kan vara ersättare för flera valda personer, dels kan utses till ersättare i flera valkretsar . Om ett parti väljer att gå fram med samma lista (dvs. samma kandidater i samma ordning) i flera eller samtliga valkretsar, kan partiet få betydligt färre ersättare till än om partiet hade ställt upp med listor med olika namn i var och en av valkretsarna. Enligt motionärerna kan däremot ett parti i en valkretsindelad kommun alltid räkna med det fulla antal ersättare som kommunfullmäktige bestämt, oavsett om man går fram med samma eller olika listor i valkretsarna. I motion 2004/05:K315 av och (m, fp) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ersättares möjlighet att tjänstgöra i /regionfullmäktige. Motionärerna anser att det är rimligt att vallagen eller kommunallagen ändras så att det i /regionfullmäktige är möjligt för ersättare att tjänstgöra även för ledamot från annan valkrets. I propositionens förslag till ny vallag finns i 14 kap. 14-17 §§ bestämmelser om hur ersättare utses i och kommunfullmäktige. Förslaget motsvarar i sak gällande regler i 18 kap. 51 och 53-57 §§ samt 20 kap. 6-8 §§. I fråga om utses för varje ledamot lika många ersättare som ledamotens parti fått mandat i valkretsen, dock alltid minst tre ersättare för varje ledamot. De som valts till ledamöter kan inte också utses till ersättare. I första hand utses ersättarna på grundval av personligt röstetal, i andra hand på grundval av listordningen enligt de valsedlar som legat till grund för att utse ledamoten. Finns det ändå inte någon som kan utses till ersättare skall följande gälla. Den kandidat inom valkretsen som står i tur att få nästa mandat för partiet utses till ersättare.Saknas en sådan kandidat på partiets valsedlar, skall med tillämpning av bestämmelserna om fördelning av utjämningsmandat (5 § andra stycket) en annan valkrets bestämmas, där partiet deltar i fördelningen av fasta mandat, från vilken ersättaren skall utses. Till ersättare utses den som där står närmast i tur att få mandat för partiet. För varje ledamot får det bara finnas en ersättare enligt detta stycke. Kan ersättare inte utses på det sättet, utses inte någon ersättare. Ersättare i kommunfullmäktige utses genom ett annorlunda förfarande. Kommunfullmäktige bestämmer det totala antalet ersättare (5 kap. 4 § andra stycket kommunallagen). Antalet skall utgöra en viss andel, dock högst hälften av det antal platser som varje parti får i kommunfullmäktige. Bestämmelserna om hur ersättarplatserna i kommunfullmäktige skall tillsättas finns i 14 kap. 16 § i förslaget till ny vallag. I första hand fördelas ersättarplatserna på grundval av ordningen mellan kandidaterna som framkommer vid beräkningen av personligt röstetal. I andra hand utses ersättare genom en beräkning inom det parti för vilket han eller hon har blivit vald.