bet · GT01MJU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Utskottet instämmer i vad som anförs i propositionen att det är av stor vikt att inte reformen ytterligare belastar jordbruksbudgeten utan är helt budgetneutralt eller leder till minskade utgifter. Utskottet föreslår att motionerna 2005/06:MJ393 (s) och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 9 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Med stöd av 3 kap. 7 § riksdagsordningen uttalade utskottet i ett tillkännagivande (bet. 2003/04:MJU10) att regeringen med hänsyn till de eventuella förtjänster som vissa slag av hampodling kan ha bör pröva möjligheterna att godkänna odling av hampa för energi-, fiber- och proteinändamål inom eller utanför stödsystemet. Enligt rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (artikel 52) kan hampa odlas med frikopplat stöd för fiberproduktion. Odling kan även ske för industri- och energiändamål på uttagen areal enligt förordning (EG) nr 1973/2004 (artikel 145). Dessutom kan hampa odlas för energiändamål på icke uttagen med en grödpremie om per hektar enligt rådets förordning (EG) nr 1782/2003 (artikel 88-92). har till begärt undantag för odling av hampa som energigröda på uttagen areal och odling som energigröda på ordinarie med grödpremie. Undantaget innebär att odling för energiändamål inte är stödberättigad i . En rapport har i samråd med berörda departement tagits fram inom /05. I rapporten föreslås att bör ompröva beslutet att undanta odling av hampa som energigröda. Rapporten har remissbehandlats och flertalet remissinstanser ställer sig bakom förslaget att ompröva beslutet att undanta odling av hampa som energigröda. Regeringen är enligt propositionen positiv till att det svenska beslutet om att undanta odling av hampa som energigröda omprövas. En förändring skulle kunna initiera de insatser inom forskning och utveckling som är nödvändiga för att lösa de tekniska problem som finns vad gäller skörd, hantering, lagring, sönderdelning till bränslen samt förädling. I dagens stödsystem är hampa som odlas för energiändamål på areal där det har sökts energigrödpremie inte berättigad till gårdsstöd. Regeringen anser att det inte finns något skäl som talar för att systemet för gårdsstöd skall exkludera odling av hampa för energiändamål. Regeringen anser därför att i de fall som hampa odlas för energiändamål bör den vara berättigad till gårdsstöd. I tillkännagivande har också frågan om odling av hampa för proteinändamål aktualiserats. Hampan är inte berättigad till det särskilda proteingrödstödet som finns i dagens stödsystem. är nettobetalare till EU-budgeten och när det gäller det specifika stödet till proteingrödor har ett negativt återflöde. Om ytterligare grödor skulle inkluderas i stödet skulle dessa inkräkta på stödmöjligheterna för de grödor som är godkända. Intresset från andra medlemsstater för att göra ytterligare baljväxter, varav många av dessa inte odlas i , berättigade för proteingrödstödet är mycket stort. har, då denna fråga tidigare diskuterats, starkt avvisat alla förslag till att bevilja proteinstöd till flera grödor. Mot denna bakgrund är det därför enligt regeringens bedömning inte lämpligt att arbeta för en utvidgning av EU:s reglering om proteinstödet så att även hampa blir stödberättigad. I budgetpropositionen anförs vidare att med hänsyn tagen till de synpunkter som har framförts av remissinstanserna vad gäller bl.a. kontrollernas omfattning, ansvarsfördelningen samt resursbehovet hos berörda myndigheter bör en omprövning av undantaget från att bevilja stöd för hampa odlat för energiändamål beredas ytterligare inom . Regeringen anser således att i de fall som hampa odlas för energiändamål bör den vara berättigad till gårdsstöd. Utskottet konstaterar att regeringen är positiv till att det svenska beslutet om att undanta odling av hampa som energigröda omprövas. Utskottet har i övrigt ingen invändning mot den lämnade redovisningen och förutsätter att den fortsatta beredningen av denna fråga kan slutföras utan onödigt dröjsmål. Utskottet föreslår med detta uttalande att motionerna 2004/05:MJ254 (s), 2004/05:MJ262 (c) yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ360 (c), 2005/06:MJ368 (c) och 2005/06:MJ441 (m) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd. Som anförs i propositionen har det även internationellt funnits ett tryck på att EU bör reformera sin jordbrukspolitik, beroende på den negativa påverkan som politiken anses ha på världshandeln med jordbruksprodukter och inte minst på . Vid i fattades beslut om att inleda en ny, bred förhandlingsomgång som gavs namnet "Utvecklingsagendan från ". Speciell hänsyn skall tas under förhandlingarna till och förmånsbehandling av skall utgöra en integrerad del av samtliga förhandlingsområden. De områden som berör jordbrukspolitiken är främst jordbruk, fiske, immaterialrätt (Trips) och till viss del sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS). I ministerdeklarationen från fastställdes ambitionerna för jordbruksförhandlingarna till betydande förbättringar i marknadstillträde, sänkning av målsättningen att fasa ut alla former av exportstöd samt betydande neddragningar av handelsstörande stöd. Hänsyn skall dessutom tas till s.k. non-trade concerns, t.ex. livsmedelsförsörjningsfrågor, landsbygdsutveckling, miljöförbättrande åtgärder, djurskydd och säkra livsmedel. En ramöverenskommelse för jordbruksområdet skulle vara klar . Denna deadline kunde dock inte hållas. Efter misslyckandet vid i med att föra förhandlingarna framåt gjordes stora ansträngningar för att enas om ett ramverk, inte minst på jordbruksområdet. uppnåddes en övergripande överenskommelse. På jordbruksområdet enades WTO-medlemmarna om att avskaffa alla former av handelsstörande exportsubventioner, minska handelsstörande interna stöd och gränsskydd på jordbruksprodukter där höga tullar skall sänkas mest med viss flexibilitet för känsliga produkter. Detta gynnar inte minst . Den EU-reform som genomfördes har berett vägen för en långtgående liberalisering av jordbrukshandeln och EU bör kunna sätta tryck på övriga parter i WTO att reformera jordbrukspolitiken. Förhandlingarna kommer att fortsätta med en strävan att nå konkreta framsteg till nästa ministerkonferens i . Ett viktigt delmål har varit att precisera den överenskommelse som kom till stånd . I den överenskommelsen nämns exempelvis inte siffror för tullsänkningar och stödsänkningar. Inte heller har datum fastställts för införandet av de nya reglerna. Trots intensiva förhandlingar har få konkreta framsteg gjorts och den förväntade preciseringen har uteblivit, vilket troligtvis innebär att den måste ske vid ministerkonferensen i . Det planerade slutdatumet för Doha-förhandlingarna har redan överskridits och arbetar medlemsländerna efter tidsplanen att rundan skall vara helt avslutad . Som anförs i propositionen är ett av de länder inom EU som kraftigast driver på för fortsatta handelsliberaliseringar på jordbruksområdet och en genomgripande reformering av EU:s jordbrukspolitik. För är det prioriterat att förutsättningar att delta och konkurrera på jordbruksmarknaderna förbättras. För detta krävs att i-länderna kraftigt minskar sina handelsstörande stöd och eliminerar handelsstörande exportstöd samt kraftigt sänker sina, för många produkter, höga tullar. anser att EU:s exportbidrag bör avskaffas . Doharundan är enligt den kommenterade dagordningen inför Jordbruks- fiskerådet inne i ett förhandlingsskede som är helt avgörande för de resultat som kan uppnås vid ministerkonferensen i . EU presenterade ett nytt bud som är mer långtgående beträffande marknadstillträde m.m. stöder linje. Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen och föreslår att motionerna 2004/05:MJ497 (kd) yrkande 11, 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 1, 2004/05:U254 (mp) yrkandena 1 och 3, 2005/06:MJ441 (m) yrkande 16, 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 1 och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av de fortsatta förhandlingarna. Utskottet har inte något att erinra mot redovisningen av politikens inriktning och avstyrker därmed förslaget till nytt anslag i motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5. Ändring i växtförädlarrättslagen m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker att växtförädlarrättslagen (1997:306), lagen om Patentbesvärsrätten (1977:729) och utsädeslagen (1976:298) ändras på det sätt som inordnande av verksamheten vid och Statens utsädeskontroll i föranleder. I linje med slutsatserna i betänkandet Utsädeskontroll i förändring (SOU 2004:72) gör regeringen bedömningen att verksamheterna vid Statens utsädeskontroll och skall inordnas i fr.o.m. . De tre myndigheterna på vegetabilieområdet hanterar närliggande och ibland överlappande frågor och en sammanslagning bedömdes leda till synergivinster och effektivisering. Myndigheterna har redovisat ett gemensamt uppdrag att i samråd utreda och förbereda sammanslagningen. Regeringen föreslår mot den bakgrunden att växtförädlarrättslagen (1997:306) ändras så att orden "" och "" byts ut mot "" samt att "nämnden" byts ut mot "verket". Lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten ändras så att ordet "" byts ut mot "". Utsädeslagen (1976:298) ändras så att ordet "Utsädeskontrollen" byts ut mot "". Utskottet tillstyrker på annan plats i detta betänkande att verksamheten vid Statens utsädeskontroll och inordnas i . Som anförs i propositionen föranleder inordnande av verksamheten vid och Statens utsädeskontroll i att berörda lagar ändras så att respektive Statens utsädeskontroll byts ut mot . De föreslagna ändringarna innebär att ärenden som kommit in till respektive Statens utsädeskontroll före ikraftträdandet därefter skall handläggas av . De föreslagna ändringarna innebär inte att ordningen för överklagande av beslut ändras. Övergångsbestämmelser behövs därför inte. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkanden (fp, c) om annan medelstilldelning. Anslaget belastas med Statens jordbruksverks förvaltningskostnader, länsstyrelsernas kostnader för à jourföring av blockdatabasen, särkostnader för exportbidragskontroller m.m. skall medverka till en korrekt tillämpning av så att finansiella korrigeringar undviks. är fondkoordinator för EU-stöden och det enda ackrediterade utbetalningsstället för EU-stöden som finansieras av . Verket bistår regeringen och medverkar i EU-arbetet samt i internationellt arbete inom jordbruksområdet. För arbetet med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen i enlighet med miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) överförs från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald till anslaget 43:1 . Eftersom utbetalningarna av EU-stöd ersätts i efterskott från EU-budgeten uppstår ett kreditbehov för . Regeringen bedömer detta kreditbehov till 7 . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget för . Anslaget bör enligt motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 delvis minskas med . vill flytta över vissa delar av inspektionsverksamhet vad avser t.ex. foderanläggningar till . Enligt motion 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 delvis bör anslaget förstärkas med . anser att bör läggas ned och dess uppgifter bör återföras och uppdras åt och . Utskottet vill framhålla viktiga roll som central förvaltningsmyndighet på det jordbruks- och livsmedelspolitiska området (jfr bet. 2003/04:MJU2 och 2004/05:MJU2). har ett samlat sektorsansvar för jordbruks- och trädgårdsnäring, rennäring samt är chefsmyndighet för landets distriktsveterinärer och ansvarig myndighet för livsmedelsberedskapen inom totalförsvarets civila del. Verksamheten är i hög grad inriktad på tillämpning av EG:s regleringar och stödsystem. skall arbeta för ett rikt och varierat odlingslandskap med biologisk mångfald och verka för att miljöbelastningen från jordbruket blir så liten som möjligt. När det gäller vill utskottet påpeka att regeringen i proposition 2001/02:189 En ny djurskyddsmyndighet angav att en ny djurskyddsmyndighet bör inrättas för att stärka djurskyddet. Den nya myndigheten ges ett övergripande ansvar för djurskyddet. Utskottet har tidigare instämt i de bedömningar regeringen gjort om riktigheten av att inrätta en sådan myndighet (se bet. 2002/03:MJU5). Som anförs i propositionen har på grund av rationaliseringar kostnader varit relativt konstanta . Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken har inneburit och innebär fortfarande förändringar i form av utveckling av nya IT-system, informationsinsatser, nya administrativa rutiner m.m. Med hänsyn tagen till den förändring av arbetsuppgifterna som reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken innebär för och länsstyrelserna har regeringen initierat en översyn av jordbruksadministrationen för att fortsätta utvecklingen av en kostnadseffektiv och modern förvaltning. Utskottet anser i likhet med regeringen att en inordning av Statens utsädeskontrolls () och Statens växtsortnämnds (SVN) verksamheter i skulle leda till synergi och effektivitetsvinster. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att verksamheten vid och inordnas i fr.o.m. och att anslaget 43:1 därför ökas med . Utskottet finner regeringens anslagsförslag väl avvägt. Det motionsyrkande som framförs om besparingar på anslaget grundas inte på någon mer ingående eller sakligt motiverad analys av vilka verksamheter och uppgifter som skall reduceras med verkan redan under . Utskottet finner vidare att det framställda kravet på ytterligare utgifter på detta anslag inte ryms inom den av beslutade ramen. Utskottet tillstyrker således propositionen i den här delen och avstyrker därmed motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 och 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 i de delar de berör anslaget. 43:2 Bekämpande av växtsjukdomar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget 43:2. 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning och bemyndigande under anslaget 43:3. Motioner om att utbetalning av EU:s jordbruksstöd bör ske så snart har tillgång till pengarna, dvs. (m, fp, kd, c) avstyrks. Från anslaget utbetalas gårdsstöd, handjursbidrag och mjölkbidrag samt bidrag från EU för bekämpande av djursjukdomar. Dessutom utbetalas stöd för proteingrödor, stärkelsepotatis, energigrödor samt stöd för marknadsföring, mässor och kvalitetscertifierad produktion. Anslaget är obligatoriskt för alla medlemsstater inom EU och finansieras helt från EU-budgeten. Gårdsstöd betalas ut till brukare med stödrätter, vilka motsvarar den brukade arealen . Ett villkor för ersättning är att en del av åkermarken tas ur livsmedels- eller foderproduktion. är uttagsplikten baserad på i vilken region som marken ligger och antalet brukade hektar. Ett annat villkor är att de s.k. tvärvillkoren måste vara uppfyllda. Det totala bidraget är begränsat till av EU fastställt takbelopp i euro för respektive stödform. har det totala bidraget maximerats till en basareal. För svenskt vidkommande uppgick basarealen till . Med hänsyn tagen till beräknade ekonomiska åtaganden föreslås att regeringen bemyndigas att avseende ramanslaget 43:3 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. godkänna stöd som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 6 . Anslaget föreslås öka med , med ytterligare och med ytterligare som en följd av ändrade antaganden om växelkurs. Regeringen föreslår att 6 anvisas under anslaget för . Senareläggningen av utbetalningen av böndernas EU-stöd bör upphöra enligt motion 2005/06:MJ202 (m). Förfarandet innebär en mycket betydande osäkerhet i planeringsförutsättningarna för landets jordbrukare. Enligt motion 2005/06:MJ233 (m, fp, kd, c) yrkande 1 bör utbetalning av EU:s jordbruksstöd ske så snart har tillgång till pengarna, dvs. Det är orimligt att bönder får ta huvudansvaret för att statsbudgetens utgiftstak skall hållas. I motionerna 2005/06:MJ284 (c) och 2005/06:MJ338 (c) anförs att ersättningarna till bönder bör betalas ut det år de gäller och tidigareläggas. Även i motion 2005/06:MJ376 (m) framhålls att statens utbetalningar av jordbruksstöd bör göras i rätt tid. EU bör enligt motion 2005/06:MJ419 (kd) utbetala sitt jordbruksstöd under respektive budgetår och gårdsstöden bör enligt motion 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 3 utbetalas så snart de är tillgängliga i EU:s budget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning och bemyndigande under anslaget. Enligt vårpropositionen (prop. 2004/05:100 s. 139) kommer regeringen att pröva en rad åtgärder som begränsar utgifterna . Det kan handla om vissa utgiftsbegränsningar, att dra in anslagssparande för myndigheterna eller att ge lägre anslagskrediter än normalt. Enligt propositionen skall utgiftstaken . Exempel på engångshändelser som påverkar de takbegränsade utgifterna återfinns under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar där utbetalningar av vissa jordbruksstöd senarelagts (s. 145). Utskottet instämmer i vad som framförts i olika motioner om vikten av att de olika EU-stöden betalas ut . Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2003/04:MJU2 och 2004/05:MJU2) att det är viktigt att de lantbrukare som uppbär gårdsstöd eller djurbidrag m.m. kan förutse utbetalningstillfällena för att på så vis närmare kunna planera sin verksamhet. Enligt artikel 28 i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2019/93 m.fl. skall utbetalningarna som huvudregel göras en gång följande kalenderår. Utskottet vill framhålla att med dessa bestämmelser och den praxis för utbetalning av de olika stöden som finns anser utskottet att lantbrukarnas behov av fasta rutiner för utbetalningarna bör kunna tillgodoses. Mot bakgrund härav anser utskottet att motionerna 2005/06:MJ202 (m), 2005/06:MJ233 (m, fp, kd, c) yrkande 1, 2005/06:MJ284 (c), 2005/06:MJ338 (c), 2005/06:MJ376 (m), 2005/06:MJ419 (kd) och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 3 inte bör föranleda något riksdagsuttalande. 43:4 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget 43:4. Utskottet tillstyrker även föreslagna bemyndiganden under anslaget. 43:5 Räntekostnader för förskotterade arealersättningar m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget 43:5. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget 43:6 och avstyrker motioner om minskat anslag (fp, c). Anslaget disponeras för förvaltningskostnader. skall medverka i strävan att inom den gemensamma fiskeripolitiken uppnå ett ekologiskt och ekonomiskt hållbart fiske och medverka till att miljökvalitetsmålen uppnås, skapa förutsättningar för ett ekologiskt hållbart och miljöanpassat fiske och vattenbruk samt följa, utvärdera och hålla regeringen informerad om fiskresursernas tillstånd och utvecklingen inom fiskerinäringen. bedriver uppdragsverksamhet och tjänsteexport. För erhöll i avgiftsintäkter från sin uppdragsverksamhet och tjänsteexport. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Även tjänsteexport är inkluderad och hänförs till internationell konsultverksamhet, bl.a. grundat på ett avtal med Sida och s.k. twinningprojekt inom ramen för . Intäkterna från avgiftsbelagd verksamhet beräknas öka något jämfört med utfallet , främst genom tjänsteexporten. För arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen i enlighet med miljöpropositionen (prop. 2004/05:150) överförs till anslaget 43:6 för , ytterligare för och ytterligare för från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för . Anslaget bör enligt kommittémotion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 delvis minskas med . Bildandet av innebär att de verksamheter som till stor del nu ingår i , , och slås samman. Vidare bör den del av som berör havsmiljön och havsmiljöforskning falla in under ansvarsområde. föreslår i motion 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 delvis att anslaget minskas med som en generell besparing. skall enligt propositionen bidra till en livskraftig och miljöanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna, medverka till att öka allmänhetens fiskemöjligheter samt främja och bedriva forskning och utvecklingsverksamhet inom fiskets område. Verket skall även medverka i genomförandet av politiken för regional utveckling, bistå regeringen och medverka i arbetet med internationella fiskefrågor och förhandlingar samt ha det övergripande ansvaret för fiskerikontrollen. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning av medelsbehovet och avstyrker därmed motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 och 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 i de delar de avser minskning av anslaget. De krav på besparing som framställts i motionerna grundar sig inte på några ingående analyser av den närmare prioriteringen i verksamheten . 43:7 Strukturstöd till fisket m.m., 43:8 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. och 43:9 Fiskevård Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslagen 43:7-43:9. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker två motionsyrkanden om besparingar på anslaget (fp, c). Anslaget disponeras för förvaltningskostnader. skall som central förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor i konsumenternas intresse arbeta aktivt för säkra livsmedel av hög kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Dess främsta uppgifter är att utarbeta regler inom livsmedelsområdet, utöva tillsyn enligt livsmedelslagen (1971:511), leda och samordna livsmedelstillsynen, hålla regeringen informerad om utvecklingen på livsmedelsområdet, medverka samt bistå regeringen i EU-arbetet och annat internationellt arbete på livsmedelsområdet. Vidare genomför verket utredningar och praktiska vetenskapliga undersökningar om livsmedel och matvanor samt utvecklar metoder för livsmedelstillsynen, informerar konsumenter och intressenter i livsmedelskedjan om gällande regelverk och om andra viktiga förhållanden på livsmedelsområdet. I tillsynsverksamheten ingår också besiktningsveterinärorganisationen som utför tillsyn i form av köttbesiktning vid kontrollslakterier m.m. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas för . I motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 delvis föreslås att anslaget minskas med . har länge krävt att livsmedelstillsynen i landet skärps men anser att de åtgärder som vi föreslagit i våra motioner bör kunna åstadkomma denna skärpning. Även i motion 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 delvis föreslås att anslaget minskas med som en generell besparing. Den nya EG-lagstiftningen om djurskydd, foder och livsmedel innebär enligt propositionen i många stycken nya principer och arbetssätt för tillsynsmyndigheterna. Under initialskedet kommer det dessutom att krävas särskilda insatser vid bl.a. för att se över det gamla regelverket. Det kommer dessutom att krävas omfattande utbildnings- och informationsinsatser riktade till i synnerhet de lokala tillsynsmyndigheterna men även till företag. Utskottet instämmer i att uppgifterna bör lösas genom omprioritering inom ramen för myndighetens verksamhet. Den medelstilldelning som regeringen har föreslagit är enligt utskottets uppfattning väl avvägd.