bet · GS01UU9 · 2005-05-24 00:00:00 — Även om det är angeläget med förändringar istrukturen med FN-organ, fonder och program delar dock utskottetgeneralsekreterarens uppfattning att ansträngningarna måstekoncentreras på att genomföra det mer övergripande och sammanhållnareformprogram som lagts fram.Verksamheten i FN:s kommission för mänskliga rättigheter, MRK, har iallt större grad underminerats till följd av dess minskade trovärdighet ochprofessionalism, konstaterar i rapporten larger freedom. Hanslår fast att stater har sökt medlemskap i kommissionen inte i syfte att stärkamänskliga rättigheter utan för att skydda sig själva mot kritik eller för attkritisera andra.Utrikesutskottet delar Annans kritiska hållning i denna fråga. Utskottet hari tidigare sammanhang, däribland i betänkande 2003/04:UU9, beklagat att ettland som , vilket gör sig skyldigt till grova och omfattandekränkningar av de mänskliga rättigheterna, till följd av FN-systemetsroterande beslutsordning kunnat inneha ordförandeskapet i MRK.Enligt utskottets mening är det motiverat med svenskt stöd för Annansförslag om att inrätta ett särskilt permanent råd för mänskliga rättigheter. Deföreslagna kan enligt utskottets bedömning komma att ge ökadtyngd åt FN:s arbete rörande mänskliga rättigheter.Kofi Annans förslag när det gäller reformering av kan sessom förhållandevis långtgående, något som utskottet ser positivt på.Sekretariatet måste genomgå en omfattande översyn och utformas så attöppenheten ökar och ansvar kan utkrävas. Generalsekreteraren vill bl.a.genomföra en total utvärdering av alla FN-mandat som är äldre än ochköpa ut personal som inte motsvarar organisationens krav. Det sistnämndaingår i en översyn av dagens personalpolitik och budgethantering.Generalsekreterarens reformförslag rörande FN innefattar många flerkomponenter än de som utskottet kommenterat här. Det bör dock nämnas attAnnan förespråkar ett utvecklat samarbete mellan å ena sidan FN och å andrasidan det civila samhället respektive regionala organisationer.Utskottet välkomnar generalsekreterarens förslag om ett ökat samarbetemellan FN och det civila samhället. Det är uppenbart att stater inte på egenhand klarar alla de utmaningar som världen möter . Andra krafter,däribland det civila samhället, företag och forskarvärlden måste ocksåmobiliseras. Nya partnerskap måste till. Inte minst gäller detta iutvecklingssamarbetet och i åtgärder för att förverkliga millenniemålen. Detcivila samhället - vilket anses inkludera exempelvis fackföreningar,yrkesförbund, religiösa organisationer, akademier, sociala rörelser ochfrivilligorganisationer av andra slag - har en avgörande roll närdet gäller att hävda de mänskliga rättigheterna genom att sätta tryck påillasinnade makthavare.FN och de regionala organisationerna skall, föreslår generalsekreteraren,komplettera varandra när det gäller att upprätthålla internationell fred ochsäkerhet. Samarbetet med Afrikanska unionen (AU) nämns särskilt isammanhanget. Utskottet ser positivt på detta förslag och vill peka på EU:ssamarbete med AU, bl.a. när det gäller insatser i . Det finns enligtutskottet behov av att utveckla och effektivisera sådant samarbete, att bytaerfarenheter och att samverka på en rad områden bl.a. inom ramen för bredaintegrerade FN-mandat.Det finns ett stort antal regionala och subregionala organisationersom är verksamma runt om i världen och som bidrar till stabilitet såväl försina medlemmar som i bredare internationell bemärkelse. FN:s verksamhetbör kompletteras av verksamhet som bedrivs av regionala organisationer närdet gäller att motverka hot mot internationell fred och säkerhet. Utskottetinstämmer i generalsekreterarens uppfattning att det behövs bättre samordnadfredsbevarande kapacitet som möjliggör för FN att samarbeta med relevantaregionala organisationer i väl fungerande partnerskap.I fråga om det fortsatta reformarbetet har utskottet inhämtat att FN:sgeneralförsamling antagit en resolution om förberedelsernaoch organisationen av högnivåmötet, vilket skall äga rum den 14-16september 2005, i början av generalförsamlingens 60:e session. Inom ramenför högnivåmötet kommer ett särskilt möte om utvecklingsfinansiering att ägarum . Bland deltagarna i detta möte kommer, förutomsedvanliga företrädare för större institutionella organ och nationelladelegationer, även att ingå representanter för det civila samhället och denprivata sektorn.Generalförsamlingens beslut om förberedelsearbetet inför högnivåmötetinnefattar bl.a. informella interaktiva utfrågningar med företrädare för detcivila samhället, icke-statliga organ och den privata sektorn. Ett sådantarrangemang är inplanerat till 23 och 24 juni.Med anledning av en motion om ungdomars medverkan och inflytande påinternationell nivå vill utskottet påpeka att det inte är endast reformeringenFN som kommer att behandlas vid höstens möte med generalförsamlingen.Två plenarmöten kommer också att ägnas åt en uppföljning avVärldshandlingsprogrammet för ungdomar. FN har därför uppmanatmedlemsstaterna att inkludera ungdomar i sina delegationer. Vad gällerSverige deltar en ungdomsrepresentant i den svenska delegationen tillgeneralförsamlingen. Förhoppningsvis kommer antalet ungdomar som deltar idenna att vara ovanligt stort . Detta skulle enligt utskottets mening ha etbetydande symbolvärde när FN:s framtidsfrågor skall diskuteras och avgöras.I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i 22-23mars 2005 välkomnas rapporten larger freedom som ett väsentligt bidragtill förberedelserna av om uppföljningen avmillenniedeklarationen (2000) och FN:s stora konferenser och framhåller på nytt att unionen är fast besluten att spela enframträdande roll inom FN i allmänhet och i synnerhet under förberedelsernaav toppmötet. Europeiska unionen är angelägen om att denna process skallleda till utarbetande av gemensamma svar på de stora problemen medutveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter och uppmanar kommissionenoch rådet att påskynda sitt arbete, särskilt när det gäller utvecklingsfrågornaså att EU:s gemensamma ståndpunkter i olika frågor kan formuleras och EUdärmed spela en aktiv roll under de kommande diskussionerna.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna2002/03:U280 (kd) yrkande 15, 2003/04:U203 (c) yrkandena 15 och 16,2003/04:U238 (m) yrkandena 2 och 3, 2003/04:U246 (m) yrkande 1,2003/04:U285 (c, m, fp, kd, v, mp) yrkande 2, 2003/04:U335 (mp) yrkandena3-5, 7 och 8, 2003/04:U348 (kd) yrkande 26, 2004/05:U10 (mp) yrkandena1-3, 2004/05:U11 (fp) yrkandena 6, 16 och 17, 2004/05:U12 (kd) yrkandena1-6, 7 i denna del och 8, 2004/05:U235 (s), 2004/05:U242 (m) yrkande 7,2004/05:U260 (mp) yrkandena 1 och 8, 2004/05:U267 (c) yrkandena 1, 2 och11-13, 2004/05:U304 (m) yrkandena 4 och 5, 2004/05:U308 (kd) yrkandena3 och 4, 2004/05:U314 (kd) yrkande 4, 2004/05:U334 (s) och 2004/05:U335(s).Säkerhetsrådets sammansättning och vetorättenSkrivelsenFN:s säkerhetsråd har det primära ansvaret för att upprätthålla internationellfred och säkerhet. Regeringen vill se ett legitimt och effektivt säkerhetsrådsom tar sitt fulla ansvar för internationell fred och säkerhet och varssammansättning är mer representativ. Sammansättningen av rådet måstebättre spegla att världen har förändrats . Sedan antogshar antalet medlemsstater flerdubblats och ett antal länder i regioner somAfrika, och har utvecklats till viktiga politiska ochekonomiska aktörer. anser att dessa stater bör få en roll isäkerhetsrådet som motsvarar deras växande betydelse, vilja och möjlighet attbidra till FN:s arbete. Genom en utvidgning skulle säkerhetsrådets legitimitetoch relevans säkerställas och genom att begränsa vetorätten kan desseffektivitet förbättras. I högnivåpanelens rapport föreslås två alternativamodeller för utvidgning, som båda uppfyller det principiella målet om ett merrepresentativt säkerhetsråd. Från svensk sida fästs den största vikt vid att etbeslut om utvidgning fattas i samband med årets högnivåmöte.Sverige har i ett nationellt inlägg i generalförsamlingen hösten 2004betonat behovet av en utvidgning av säkerhetsrådet och en begränsning avvetorätten.Rapporten från FN:s generalsekreterareSom framgått föreslår att säkerhetsrådet utvidgas för att det på ettbredare sätt skall representera det internationella samfundet i sin helhetliksom dagens geopolitiska realiteter. Generalsekreteraren stöder deutgångspunkter för reformeringen som presenterats av FN:s högnivåpanel,dvs. alternativen A och B.Alternativ A innebär att säkerhetsrådet får sex nya medlemmar utan attnågon ny vetorätt tillkommer och att platser skapas för tre nya icke-permanenta medlemmar med tvååriga mandat, vilka fördelas mellanregionerna , och , respektive Nord- ochSydamerika enligt en viss angiven fördelningsmodell.I alternativ B skapas inga nya permanenta platser men däremot en nykategori med åtta platser som är öppna för omval samt en nytvåårig icke-permanent plats (utan möjlighet till omval), vilken fördelasmellan de ovannämnda regionerna enligt en viss redovisad fördelningsmodell(denna skiljer sig från modellen i alternativ A).I rapporten larger freedom riktar generalsekreteraren en uppmaning tillFN:s medlemsstater att innan högnivåmötet inleds beslutaom alternativ A eller B eller, med utgångspunkt från dessa, något annatalternativ som är möjligt att genomföra med hänsyn till storlek och balans.MotionernaI anslutning till en översyn av nuvarande representation i säkerhetsrådet finnsdet enligt kommittémotion 2004/05:U304 (m) yrkande 7 anledning attöverväga en EU-representation i rådet. Motionärerna hälsar medtillfredsställelse att statsministern i generalförsamlingen förordat ett utvidgsäkerhetsråd och en begränsning av vetorätten.Sverige bör i FN kraftfullt verka för ett avskaffande av vetorätten isäkerhetsrådet, enligt motion 2003/04:U201 (m).I motion 2004/05:U221 (m) yrkande 6 hävdar motionären att det för attupprätthålla principer krävs att vetorätten ses över.Vetot i säkerhetsrådet bör enligt kommittémotion 2004/05:U11 (fp)yrkande 2 begränsas och avskaffas helt. bör ta initiativ till ereformering med följande huvuddrag. I ett första skede bör endast dubbeltveto gälla, dvs. minst två permanenta medlemmar av säkerhetsrådet krävs föratt stoppa ett beslut. Vetot bör bara omfatta hot mot de delar av FN-stadgansom avser aggressionshandlingar och hot och brott mot freden. Varjesäkerhetsrådsmedlem måste dessutom motivera inläggandet av ett veto. EUbör ha en gemensam plats bland de permanenta medlemmarna isäkerhetsrådet, detta för att underlätta en gemensam utrikespolitik. I yrkande3 kommenterar motionärerna de båda alternativa förslagen från FN:shögnivåpanel om framtida utformning av säkerhetsrådet och förordar dåalternativ B.I kommittémotionerna 2003/04:U329 (fp) yrkande 5 och 2004/05:U216(fp) yrkande 4 förespråkas att diskussionerna om en reformering av FN:ssäkerhetsråd sker i konventets form med öppenhet i sakframställningar ochdebatt. Deltagarna i konventet bör vara självständiga personer frånmedlemsländerna med personliga mandat och de bör vara utsedda avmedlemsstaternas regeringar och parlament.I kommittémotion 2004/05:U12 (kd) yrkande 7 i denna del föreslås attSverige skall ta initiativ till en reformering av säkerhetsrådetssammansättning, beslutsregler och vetorätt.Det är enligt partimotion 2003/04:U203 (c) yrkande 14 viktigt attsäkerhetsrådet återspeglar den världsordning som råder . Antaletmedlemsstater har ökat starkt sedan FN:s tillkomst. börreformeras och i ett första steg skulle antalet icke-permanenta medlemmar irådet kunna utökas. I ett andra steg vore det lämpligt att se över antaletpermanenta medlemmar och sammansättningen av dessa samt att avskaffavetorätten.Motionärerna i kommittémotion 2004/05:U267 (c) yrkande 10 anser attSverige skall verka för ett avskaffande av vetorätten i säkerhetsrådet och attrådet breddas och görs mer representativt.Regeringen bör enligt partimotion 2003/04:U335 (mp) yrkande 6 verka föratt säkerhetsrådets sammansättning och befogenheter reformeras. Ett parförslag som enligt motionärerna kan nämnas innebär en utökning av antaletmedlemmar i rådet från 15 till 24, varav 10 permanenta, och att allamedlemmar i säkerhetsrådet väljs direkt av generalförsamlingen.Utskottets övervägandenUtskottet vill i detta sammanhang erinra om sitt ställningstagande ibetänkande 2003/04:UU11 Folkrätt där utskottet underströk betydelsen av attutveckla och stärka FN och särskilt säkerhetsrådets förmåga att kunnafatta beslut.FN måste fortsatt ha den avgörande rollen när det gäller ansvaret förinternationell fred och säkerhet. Rätten att besluta om våldsanvändning skallfortsatt ligga hos säkerhetsrådet. Uppgiften måste vara, som utskottetbetonade i det nämnda betänkandet, att påverka säkerhetsrådets arbetssätt såatt vetot inte används annat än i undantagsfall. Ett bättre fungerandesäkerhetsråd skulle kunna hantera tendensen att enskilda eller grupper avstater använder våld utan dess medgivande. Likaså skulle ett merbeslutsfähigt säkerhetsråd kunna ingripa tidigare och kraftfullare vidhumanitära kriser, konstaterade utskottet.När det gäller frågan om utvidgning av säkerhetsrådet framhöllkabinettssekreteraren vid sin föredragning i utrikesutskottet att densvenska regeringen anser att denna är angelägen men att reformarbetet inte fårleda till att fler länder får vetorätt i rådet. Han bedömde förutsättningarna fatt reducera den befintliga vetorätten i säkerhetsrådet som utomordentligtsmå. I fråga om möjligheter att delta i säkerhetsrådet ansågkabinettssekreteraren att dessa skulle bli mindre med modell A än medmodell B. Han framhöll också att det är viktigt att också beakta EU:smöjligheter att delta i säkerhetsrådet.Utskottet delar regeringens uppfattning att en reformering och utvidgningav säkerhetsrådet är angelägen. Utskottet vill understryka vikten av att ettbeslut om reformering verkligen kommer till stånd så att säkerhetsrådet blirmer representativt och därmed legitimt. Detta är en fundamental del igeneralsekreterarens sammanhållna reformpaket avseende FN, vilket stöds avutskottet.Säkerhetsrådet bör återspegla dagens geopolitiska realiteter och integårdagens maktförhållanden. Utskottets utgångspunkt är att det vore önskvärtatt avskaffa förekomsten av permanent medlemskap i säkerhetsrådet. Genomtidsbegränsat medlemskap och därmed en kontinuerlig omprövning av dettaskulle säkerhetsrådet enligt utskottets uppfattning komma att vitaliseras. Föratt bli medlem i säkerhetsrådet skulle en stat i öppen konkurrens med andraha fått kandidera och öppet klarlägga vad man vill åstadkomma med sittmedlemskap i detta viktiga organ.Utskottet anser också att det vore önskvärt att helt och hållet avskaffavetorätten i säkerhetsrådet. kan användning av vetorätten medförahandlingsförlamning i situationer där ett kraftfullt agerande frånvärldssamfundet är önskvärt, vilket i sin tur kan leda till att det uppstårallvarliga hot mot internationell fred och säkerhet.Utskottet anser att vad som anförts här om avskaffande av permanentmedlemskap respektive vetorätt i säkerhetsrådet skall utgöra ledstjärnor förregeringens ställningstaganden när det gäller reformering av säkerhetsrådet.Utskottet är dock fullt medvetet om att avskaffande av permanent med-lemskap och vetorätt är orealistiskt i närtid. Utskottet vill emellertidunderstryka att en vetofri kultur redan nu etableras. Det är viktigt att nuförverkliga generalsekreterarens sammanhållna förslag om att reformera FN:sverksamhet och genomföra institutionella reformer. Detta kräverkompromissvilja från alla parter.Formerna för diskussionen om reformering av säkerhetsrådet tas upp i enmotion. Denna diskussion har enligt uppgift från kabinettssekreteraren redaninletts i . Som framgått ovan har generalförsamlingen också redanbeslutat om en resolution rörande förberedelser för och organisation avhögnivåmötet. Utskottet vill framhålla vikten av en bred global debatt kringreformförslagen.Utskottet återkommer i betänkandets avsnitt om folkrätt till skyldighetenatt skydda och säkerhetsrådets roll i anslutning till denna viktiga princip.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna2003/04:U201 (m), 2003/04:U203 (c) yrkande 14, 2003/04:U329 (fp)yrkande 5, 2003/04:U335 (mp) yrkande 6, 2004/05:U11 (fp) yrkandena 2 och3, 2004/05:U12 (kd) yrkande 7 i denna del, 2004/05:U216 (fp) yrkande 4,2004/05:U221 (m) yrkande 6, 2004/05:U267 (c) yrkande 10 och2004/05:U304 (m) yrkande 7.Mänskliga rättigheterSkrivelsenFN-stadgan anger främjande av mänskliga rättigheter som ett avorganisationens syften. Flertalet stater accepterar synen att mänskligarättigheter principiellt är en angelägenhet för det internationella samfundet,och denna syn betonas gång på gång av FN:s generalsekreterare. Samtidigtökar motståndet mot det internationella samfundets inblandning i situationersom rör mänskliga rättigheter i specifika länder.Främjandet av de mänskliga rättigheterna är prioriterat i den svenskautrikespolitiken. deltar aktivt i behandlingen av MR-frågor i FN:sgeneralförsamling och i MRK. En nära samordning sker inom EU, där en storsamsyn finns mellan medlemsländerna och där ett gemensamt uppträdandeeftersträvas i de flesta frågor. I detta arbete värnar bl.a. om desärskilda mekanismerna för övervakning och rådgivning, att landvinningarfrån världskonferens för mänskliga rättigheter upprätthålls samt fören ökad konkretisering av frågorna på dagordningen.Frågor som lyfts fram särskilt av i FN gällerbl.a. respekten för de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism,kampen mot straffrihet samt främjande av rättsstatens principer, icke-diskriminering inte minst på grund av sexuell läggning samt sexuella ochreproduktiva rättigheter.Rapporten från FN:s generalsekreterareGeneralsekreteraren understryker i rapporten larger freedom denfundamentala betydelsen av mänskliga rättigheter såväl i rika som i fattigaländer. Han föreslår bl.a. stärkta resurser för FN:s länderbaserade insatser ocbättre utbildning avseende mänskliga rättigheter för verksamma inom FN-systemet. Även FN:s högkommissarie för MR-frågor bör få resurstillskott ochbör, enligt Annan, också spela en mer aktiv roll än hittills.Som redovisats tidigare i betänkandet förespråkar Annan globaluppslutning bakom skyldigheten att skydda liksom att FN:s kommission förmänskliga rättigheter (MRK) ersätts av ett permanent råd för mänskligarättigheter.När det gäller mänskliga rättigheter anser generalsekreteraren också att deorgan som vakar över olika människorättskonventioner måste bli mereffektiva. är det många länder som avstår från att rapportera tilldylika organ, lämnar bristfälliga rapporter och är dåliga på att följarekommendationer. Annan förespråkar mot denna bakgrund attharmoniserade riktlinjer om rapportering till alla berörda organ tas fram ochgenomförs så att dessa kan fungera som ett enhetligt system.MotionernaI kommittémotion 2004/05:U305 (m) yrkande 1 förordas att och EU isina förbindelser med andra länder och i FN i större utsträckning skall värnaoch framhäva demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna somgrund för samhällelig utveckling.Det är enligt motionerna 2003/04:U14 (m) yrkande 3 och 2004/05:U304(m) yrkande 6 dags att får en utförlig rapportmed ländervis information om mänskliga rättigheter och demokrati och somskall utgöra underlag för en årlig debatt i generalförsamlingen. bör tainitiativ till en sådan granskning där det tydligt skulle framgå vilka ländersom bryter mot FN:s grundläggande principer.I motion 2004/05:U204 (m) yrkande 3 betonas att alltid skall lyftafram värdet av demokrati och mänskliga rättigheter i internationellarelationer.Kampen för att försvara de mänskliga rättigheterna skall stå i centrum isvensk utrikespolitik, enligt kommittémotion 2004/05:U225 (fp) yrkande 3.Sverige måste höja rösten och våga ta ställning för de utsatta folken och motförtryckarna. Den svenska hållningen skall vara principfast och tydlig iinternationella organisationer som FN, EU, , ochVärldsbanken liksom i bilateralt samarbete.Också i kommittémotion 2004/05:U11 (fp) yrkande 5 betonas vikten av attSverige i internationella organisationer främjar de mänskliga rättigheterna.Arbetet måste enligt yrkande 9 intensifieras för att de länder som ännu inteanslutit sig till , dvs. och , skall göra detta.I kommittémotion 2004/05:U239 (fp) yrkande 5 poängteras att ochEU har ett stort ansvar för att hävda FN:s auktoritet när det gäller tillsynenhur de mänskliga rättigheterna respekteras. medlemskap iVärldshandelsorganisationen, WTO, och de kommande olympiska spelen2008 borde medföra ett minskat utrymme för arrogant kinesisk maktpolitik,detta under förutsättning att demokratierna tar sitt ansvar och inte försjunkertyst diplomati.I kommittémotion 2004/05:U315 (kd) yrkande 17 framhålls att isin utrikespolitik måste fortsätta verka för att så många länder som möjligtskriver under och ratificerar de olika om mänskligarättigheter. För att effektivisera sanktionsmöjligheterna vid brott mot och de mänskliga rättigheterna måste den internationella rättenstärkas, exempelvis genom upprättande av en permanent internationellbrottmålsdomstol och införande av möjligheter till universell jurisdiktion.Regeringen bör enligt motion 2004/05:U210 (kd) i internationellasammanhang verka för att de mänskliga rättigheterna lyfts fram i folkrätten.I motion 2004/05:U260 (mp) yrkande 9 förordas att regeringen och världs-samfundet verkar för att undertecknar alla stora ommänskliga rättigheter, däribland och kvinnorättskonventio-nen (CEDAW). Regeringen och världssamfundet bör också agera för att USAskall upphöra att ge ekonomiskt och militärt stöd till länder som befinner sigmilitära konflikter och som inte garanterar sina medborgare grundläggandedemokratiska fri- och rättigheter (yrkande 10).FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna, den s.k. rättighetsför-klaringen, bör enligt fyrpartimotionen 2004/05:MJ510 (fp, kd, c, mp) yrkande4 kompletteras med en skyldighetsförklaring. Regeringen bör i internationellasammanhang ta upp frågan om mänskliga skyldigheter.Utskottets övervägandenSom framgått stöder utskottet uppfattning om att det är dags attgå från ord till handling och genomföra skrivningarna i millenniedeklara-tionen om främjande av demokrati, rättsstatens principer och respekt förmänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Att utveckla och befästademokratin och rättsstatsprincipen samt respekten för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna är, som framhållits, en centraluppgift för internationella arbete. Inrättandet av ett permanent MR-råd bör enligt utskottet öka förutsättningarna för professionalism ocheffektivitet i FN:s bevakning och främjande av de mänskliga rättigheterna.Utskottet har tidigare i detta betänkande, liksom i en rad andrabetänkanden, framhållit vikten av demokrati och mänskliga rättigheter.Främjande av mänskliga rättigheter skall utgöra en integrerad del i allutrikespolitik. Rättigheterna enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna är universella. De gäller för alla människor, utanåtskillnad, och skall respekteras över hela världen, oavsett land, kultur ellerspecifika förhållanden.I betänkande 2003/04:UU9 Mänskliga rättigheter och relationer till andraländer betonade utskottet att det är av stor vikt att den svenska politiken föratt främja de mänskliga rättigheterna är resultatinriktad. skall verkaför alla människors möjligheter att åtnjuta mänskliga rättigheter. Barnetsrättigheter, kvinnors rättigheter, funktionshindrades rättigheter samträttigheter för personer som tillhör urbefolkningar och nationella eller etniskreligiösa och språkliga minoriteter måste särskilt beaktas i syfte att garanterlika förutsättningar.