bet · GS01UU6 · 2005-05-26 00:00:00 — Strategisk exportkontroll 2004 - Krigsmateriel och produkter med dubblaanvändningsområden SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2004/05:114Strategisk exportkontroll 2004 - Krigsmateriel och produkter med dubblaanvändningsområden samt motioner som väckts med anledning av skrivelsenoch ett antal motioner från den allmänna motionstiden hösten 2004.Förslagen avser bl.a. regelverket kring kontroll av krigsmaterielexportoch tillämpningen av detta, kontroll av lätta vapen samt internationelltsamarbete.Ett flertal motioner innehåller yrkanden som liknar sådana som utskottethar behandlat i flera tidigare betänkanden. En översyn av regelverketför krigsmaterielexport pågår också . Utskottet vill inteföregripa denna, vilket i kombination med att många motioner innehållerförslag som behandlats, gör att flertalet motioner endast gesen översiktlig behandling.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Motionernaavstyrks.Till betänkandet har fogats 11 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänt om regelverketRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U15 yrkandena 2, 5 och 7, 2004/05:U16yrkande 3 och 2004/05:U268 yrkande 26.Reservation 1 (v, mp)2. Motiv för svensk produktion och export av krigsmaterielRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U15 yrkandena 3 och 4 samt 2004/05:U16yrkande 1.Reservation 2 (v, mp)3. Demokrati och de mänskliga rättigheternaRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U15 yrkande 11, 2004/05:U16 yrkande2, 2004/05:U278 yrkandena 7 och 9-11, 2004/05:U336 yrkandena 3, 5 och6 samt 2004/05:Sf266 yrkande 1.Reservation 3 (v, mp)4. Krigsmaterielexport och övrig politikRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U10 yrkande 7, 2004/05:U14,2004/05:U15 yrkandena 1 och 12, 2004/05:U278 yrkande 8, 2004/05:U331yrkandena 32 och 33 i denna del och 2004/05:U336 yrkande 4.Reservation 4 (v, mp)5. Lätta vapenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U10 yrkande 5, 2004/05:U314 yrkande11 och 2004/05:U323 yrkandena 1-6.Reservation 5 (v, mp)6. Europeiska exportkontrollregler och internationellt samarbeteRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U15 yrkandena 6, 8 och 9, 2004/05:U331yrkande 31, 2004/05:U336 yrkande 1 och 2004/05:Sf266 yrkande 2.Reservation 6 (v, mp)7. Bedömning av enskilda länderRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U15 yrkande 10, 2004/05:U227 yrkande3, 2004/05:U268 yrkande 28 i denna del, 2004/05:U288 yrkande 2 och2004/05:U322 yrkandena 3 och 4.Reservation 7 (v, mp)8. Vapenembargo mot KinaRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U201 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U224och 2004/05:U239 yrkandena 1 och 11.Reservation 8 (fp, kd, c, mp)9. KrigsmaterielimportRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U209, 2004/05:U217 yrkande 4,2004/05:U268 yrkande 28 i denna del, 2004/05:U331 yrkande 33 i denna deloch 2004/05:U336 yrkande 2.Reservation 9 (fp, c)10. KlusterbomberRiksdagen avslår motion 2004/05:U230 yrkandena 1-3.Reservation 10 (v, mp)11. Utarmat uranRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U275 yrkandena 2, 3 och 5 samt2004/05:Fö204 yrkandena 1 och 2.Reservation 11 (v, mp)12. Regeringens skrivelse 2004/05:114 Strategisk exportkontroll 2004 -krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområdenRiksdagen lägger skrivelse 2004/05:114 till handlingarna.Stockholm den 26 maj 2005På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GunillaCarlsson i (m), (), (), BirgittaAhlqvist (s), (), (), (), (), (), (),(), (), (), BjörnHamilton (m), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI betänkandet behandlar utskottet regeringens skrivelse 2004/05:114Strategisk exportkontroll 2004 - Krigsmateriel och produkter med dubblaanvändningsområden samt ett antal motioner som väckts med anledning avskrivelsen och under den allmänna motionstiden hösten 2004.Skrivelsens huvudsakliga innehållSedan 1985 har regeringen genom en årlig skrivelse till riksdagenredovisat det gångna årets aktiviteter på exportkontrollområdet ochdärigenom bidragit med underlag till en bredare diskussion om frågorrelaterade till exportkontroll och icke-spridning.I skrivelsen redogörs för exportkontrollpolitikens inriktning ochuppgifter om hur den bedrivits 2004, informationsverksamhet på området,gällande regelverk och nationell tillämpning samt internationelltsamarbete inom bl.a. EU och FN. I skrivelsen ingår också en redovisningav årets internationella arbete inom områden som antikorruption ochimmateriella överföringar. Vidare återfinns i skrivelsen en sammanställningav uppgifter om svensk krigsmaterielexport och exportkontroll av produktermed dubbla användningsområden samt aktuella dokument såsom desvenska riktlinjerna för krigsmaterielexport och EU:s uppförandekod förvapenexport.Utskottets övervägandenAllmänt om regelverketSkrivelsenSverige har av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska skäl valt atti viss utsträckning tillåta export av krigsmateriel. Regeringen redogöri skrivelsen för den lagstiftning och de riktlinjer som gäller förkrigsmaterielexporten. Det svenska regelverket består av lagen (1992:1300)om export av krigsmateriel med tillhörande förordning samt av regeringensriktlinjer för krigsmaterielexport. I tillämpningssystemet har enfristående myndighet, , i uppgiftatt, med ledning av regelverket, pröva ansökningar om exporttillstånd.Det räcker dock enligt regeringen inte med att utformar ochutövar exportkontroll på ett nationellt plan. För att fullgöra ansvaretatt förhindra oönskad spridning av vapen krävs också aktivt deltagandei det internationella samarbetet på området. I skrivelsen anförs attverkligheten har förändrats drastiskt sedan slut ochmöjligheterna till öppenhet och samarbete mellan länder har aldrig varitbättre. Till exempel enades EU:s medlemsländer 1998 om en politisktbindande uppförandekod för vapenexport. Denna har genomgåtten revision för att kunna bli ett allt starkare instrument för exportkontroll.För att det svenska regelverket på krigsmaterielområdet skall fortsättaatt vara ändamålsenligt och verklighetsanpassat tillsatte regeringen2003 en utredning. uppgift var att göra enöversyn av den svenska krigsmateriellagstiftningen i ljuset av deförändringar som skett inom de utrikes-, säkerhets- ochförsvarspolitiska områdena. Utredningen lämnade sittbetänkande (SOU 2005:9). I skrivelsen redogörs för utredarensslutsatser:I betänkandet konstaterar utredaren att sedan kalla krigetsslut successivt ökat sitt deltagande i europeiska och transatlantiskasamarbetsstrukturer. Export samt tillverkning och utveckling avkrigsmateriel har blivit samarbetsområden av betydelse. Utredaren anförockså att det inte finns någon motsättning mellan den militäraalliansfriheten och deltagande i dessa strukturer. Mot bakgrund avhotbildsutvecklingen konstateras att ett svenskt materieloberoende varkenär nödvändigt eller ekonomiskt möjligt. Istället måste delakostnaderna för utveckling och tillverkning med andra länder. Inom EUväxer också ett allt närmare exportkontrollsamarbete fram. Bland annatär redan bundet av den uppförandekod för vapenexport somöverenskommits mellan EU-länderna.Som en konsekvens av de förändringsfaktorer utredaren observerat,föreslås i betänkandet ett antal justeringar i det svenska regelverket,bland annat följande:Begreppet "krigsmateriel" bör bytas ut till "försvarsmateriel"Den svenska krigsmaterielförteckningen bör bytas ut mot EU:s militäralistaRiktlinjerna för export bör vidareutvecklas och moderniserasVissa näringspolitiska skäl bör läggas till som skäl för att tillåtaexportEU:s uppförandekod bör integreras med de svenska riktlinjernaInförsel av krigsmateriel bör i princip göras tillståndpliktigLämnande av tekniskt bistånd i utlandet bör göras tillståndspliktigtMotionernaI motion 2004/05:U15 (v) yrkande 2 anförs att det generella förbudetnär det gäller den svenska krigsmaterielexporten måste utgöra dengrundläggande förutsättningen för den svenska krigsmaterielexportpolitiken.I motion 2004/05:U16 (mp) yrkande 3 anförs att radikalt börskärpa de svenska riktlinjerna för vapenexport och tillse att de efterlevspå striktast möjliga sätt.I motion 2004/05:U268 (v) yrkande 26 anförs att de svenska riktlinjernaför krigsmaterielexport måste utformas så att export och uthyrning avkrigsmateriel till krigförande länder inte kan inträffa.I motion 2004/05:U15 (v) yrkande 7 anförs att det svenska regelverketnär det gäller följdleveranser av krigsmateriel måste bli än merrestriktivt genom att en snäv tidsgräns sätts för hur följdleveranserav krigsmateriel kan fortgå.I motion 2004/05:U15 (v) yrkande 5 anförs att den bestämmelse i detnuvarande regelverket som säger att den svenska krigsmaterielexporteninte skall vara materielspecifik bör behållas.Utskottets ställningstagandenUtskottet vill inledningsvis erinra om att det av skrivelsen framgåratt krigsmaterielutredningens betänkande avses att remissbehandlas underförsta hälften av 2005. Därefter skall regeringen ta ställning tillhuruvida en proposition skall utarbetas och underställas riksdagen.Utskottet ser det som värdefullt att en samlad översyn avexportkontrollagstiftningen nu sker. Den säkerhetspolitiska situationen i Europaoch vårt närområde har genomgått grundläggande förändringar sedan dennu gällande lagen om krigsmateriel förbereddes, beslutades och därefterträdde i kraft den 1 januari 1993.Utskottets generella utgångspunkt är att inte föregripa regeringensöversyn utan att i stället avvakta regeringens eventuella förslag. Fleramotionsyrkanden i detta betänkande ges därför endast en översiktligbehandling.Utskottet konstaterar att det av regeringens direktiv tillKrigsmaterielutredningen (dir. 2003:80) framgår att en utgångspunkt föröversynenav krigsmateriellagen är att den svenska traditionellt restriktiva synenpå export av krigsmateriel skall upprätthållas. Enligt lagen (1992:1300)om krigsmateriel får tillstånd för krigsmaterielexport lämnas endast omdet finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det intestrider mot utrikespolitik. De närmare principerna för prövningenhar lagts fast i regeringens praxis och har kommit till uttryck iregeringens riktlinjer för krigsmaterielexport och annan utlandssamverkan.Riktlinjerna uttolkas med brett parlamentariskt stöd och är vägledandeför () vid prövningen avärenden om tillstånd. Varje utförselärende prövas individuellt.Riktlinjerna är ett balansinstrument där också faktorer som talar förexport vägs in (exempelvis försvarets behov och trovärdighetsom leverantör). Inget av kriterierna, förutom de tre s.k. ovillkorligahindren, har en direkt förbudseffekt. De tre typer av ovillkorliga hindersom riktlinjerna anger och som, om de föreligger, omöjliggör export ärbeslut av , internationella överenskommelser som Sverigebiträtt (t.ex. EU-sanktioner) samt de neutralrättsliga reglerna iHaagkonventionerna.Utskottet har i tidigare betänkanden (senast i 2003/04:UU13, 2003/04:UU3och 2002/03:UU9) påpekat att den vikt som tillmäts i de fastlagdariktlinjerna att export inte bör beviljas till en stat som befinner sigi väpnad konflikt med en annan stat, måste kunna balanseras mot denvikt som tillmäts ett långtgående internationellt försvarsindustrielltsamarbete för att trygga den svenska framtida materielförsörjningen. Ibalansen mellan olika riktlinjer för krigsmaterielexporten måste, enligtutskottets mening, nationens eget intresse ha förtur.För följdleveranser anger riktlinjerna att tillstånd bör ges tillutförsel av reservdelar till tidigare, med vederbörligt tillståndexporterad krigsmateriel, om inte ovillkorligt hinder möter. Detsamma börgälla andra leveranser, t.ex. av ammunition, som har samband med tidigareutförsel eller där det annars vore oskäligt att inte ge tillstånd.Utskottet ser ingen anledning att ta ställning för en ändringav dessa kriterier, särskilt som det skulle föregripa regeringens översynav regelverket.Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel indelas krigsmateriel i tvåkategorier: krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK).Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategoriernaåterfinns i förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Europeiskaunionens uppförandekod för vapenexport antogs av medlemsstaterna 1998.Koden innebär bl.a. att materielspecifika hänsyn tas vid prövningen avtilltänkta mottagarstater, vilket betyder att man vid tillståndsprövningenbeaktar hur mottagaren/slutanvändaren skall och rimligen kan användaden aktuella materielen. Om det finns en uppenbar risk att materielenkan komma att användas i strid med kriterierna bör detta leda till avslag.I föreslås att riktlinjerna vidareutvecklasså att den svenska ärendeprövningen fullt ut anammar det materielspecifikasynsätt som föreskrivs i uppförandekoden. Som påpekats inledningsvisvill utskottet inte föregripa regeringens beredning av frågan och tardärför inte ställning i frågan om ett materielspecifiktsynsätt är önskvärt eller inte.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:U15 (v)yrkandena 2, 5 och 7, 2004/05:U16 (mp) yrkande 3 och 2004/05:U268 (v)yrkande 26 kan avstyrkas.Motiv för produktion och export av krigsmaterielSkrivelsenI skrivelsen redogörs för motiven till att producerar ochexporterar krigsmateriel. Där sägs bl.a. att den nya säkerhets- ochförsvarspolitiken innebär samverkan även på materielförsörjningsområdet.Styrande för den svenska materielförsörjningen är försvaretsförmåga att genomföra internationella insatser och att ha nödvändigaresurser för att hävda vår territoriella integritet.Det internationella samarbetet på materielförsörjningsområdet är enligtskrivelsen en förutsättning för försvarets flexibilitet och anpassningsförmågainför nya hot och risker som kan uppstå. Det ligger därför i Sverigessäkerhetspolitiska intresse att slå vakt om ett långsiktigt ochkontinuerligt samarbete med traditionella samarbetsländer. Detta ömsesidigasamarbete, inklusive samarbetsprojekt, bygger på såväl export som importav krigsmateriel.Sverige förblir enligt regeringen ett intressant land för internationelltsamarbete endast med fortsatt utveckling av en teknologinivå som har eninternationell konkurrenskraft. En konkurrenskraftig teknologinivåförutsätter för sin existens dels tillräckliga ekonomiska resurser föratt kunna bestå och utvecklas, dels i sin tur ett visst mått av samarbeteöver gränserna. Exporten bedöms vara en nödvändig faktor i bevarandetav en hög svensk teknologinivå med internationell slagkraft.MotionernaI motion 2004/05:U15 (v) yrkande 3 anförs att i högre grad skullekunna genomföra en omställning till civil produktion.I motion 2004/05:U15 (v) yrkande 4 anförs att närings- ochsysselsättningspolitiska argument för svensk krigsmaterielproduktion måsteavvisas.I motion 2004/05:U16 (mp) yrkande 1 invänds mot att svenska myndigheteroch regeringsföreträdare aktivt deltar i marknadsföring av svenskkrigsmateriel. De svenska exportstödjande verksamheterna måste avskaffas.Utskottets ställningstagandenUtskottet menar att det finns en rad försvars-, utrikes- och säkerhetspolitiskaskäl för att upprätthålla en inhemsk försvarsindustriell förmåga. Detligger också i säkerhetspolitiska intresse att slå vakt om ettlångsiktigt och kontinuerligt samarbete med traditionella samarbetsländer.Utskottet delar regeringens uppfattning att detta ömsesidiga samarbete,inklusive samarbetsprojekt, bygger på såväl export som import avkrigsmateriel.Utskottet delar också regeringens uppfattning om motiven för staten attengagera sig i exportstödjande verksamhet. Exporten av krigsmaterielbidrar till att långsiktigt säkerställa en teknologisk och industriellbas för nyutveckling, men också till vidmakthållande och vidareutvecklingav befintliga materielsystem. Exporten är också en viktig förutsättningför att stärka den inhemska industrins internationella konkurrenskraft.Utskottet vill även erinra om att i försvarsutskottets betänkande1998/99:FöU1 uppmanade regeringen att vidta ytterligare åtgärder i syfteatt skapa bättre förutsättningar för exportframgångar rörande viktigaförsvarsmaterielprojekt, däribland stridsflygplan JAS 39 . Sammaståndpunkt upprepas i försvarsutskottets betänkande 2001/02:FÖU11.Krigsmaterielutredningens betänkande, som bl.a. rör näringspolitiskaskäl för tillstånd till export och internationellt samarbete avseendekrigsmateriel, skall nu remissbehandlas. Regeringen kommer därefter attta ställning till om en proposition skall föreläggas . Utskottetser ingen anledning att föregripa denna process.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:U15 (v)yrkandena 3 och 4 och 2004/05:U16 (mp) yrkande 1 kan avstyrkas.Demokrati och de mänskliga rättigheternaSkrivelsenI skrivelsen påpekas att riktlinjerna särskilt framhåller den vikt somvid den utrikespolitiska bedömningen av varje utförselärende skall fästasvid respekten för mänskliga rättigheter i mottagarlandet. Situationeni mottagarlandet vad gäller mänskliga rättigheter skall alltid vägas inäven i de fall då det är fråga om utförsel av materiel som i sig intekan användas för att kränka mänskliga rättigheter.MotionernaI motion 2004/05:U16 (mp) yrkande 2 anför motionären att inteskall tillåta export av krigsmateriel från till diktaturer.I motion 2004/05:U278 (v) yrkande 9 anförs att krigsmaterielexport tillländer som bryter mot grundläggande demokratiska rättigheter ej skalltillåtas. Det är därför angeläget att lagstiftningen skärps så att exportinte tillåts till länder där systematiska eller grova brott förekommer.I motion 2004/05:U278 (v) yrkande 10 anförs att kriterier för grundläggandedemokratiska rättigheter bör införlivas i svensk lagstiftning omkrigsmaterielexport.I motion 2004/05:U336 (mp) yrkande 6 anförs att det svenska regelverketkring handel med krigsmateriel med länder som inte respekterar grundläggandepolitiska och demokratiska rättigheter skall skärpas.I motion 2004/05:U15 (v) yrkande 11 invänder man mot krigsmaterielutredarensargumentation för sitt ställningstagande mot ett införande av ettdemokratikriterium och menar att utredaren borde ha försökt definierabegreppet demokrati. Motionärerna anser att ett demokratikriterium måsteinföras i de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport.I motion 2004/05:Sf266 (v) yrkande 1 anförs att svensk vapenexport tillländer där grova kränkningar av mänskliga rättigheter äger rum omedelbartskall stoppas.I motion 2004/05:U278 (v) yrkande 7 anförs att lagstiftningen bör skärpasså att krigsmaterielexport inte tillåts till länder där allvarliga brottmot mänskliga rättigheter förekommer, oavsett om dessa räknas som enbartgrova eller enbart systematiska.I motion 2004/05:U278 (v) yrkande 11 anförs att i den händelsetolkningssvårigheter uppstår, skall en försiktighetsprincip införlivas somger fattigdomsbekämpningen, de mänskliga rättigheterna och demokratikriteriernaföreträde.I motion 2004/05:U336 (mp) yrkande 3 anförs att löftet om implementeringav internationell humanitär rätt i svensk krigsmateriellagstiftning(import och export) skall uppfyllas.I motion 2004/05:U336 (mp) yrkande 5 anförs att kriterierna för ochbedömningar av förbud mot handel av krigsmateriel bör skärpas så atthandel inte tillåts med länder som bryter mot de mänskliga rättigheterna.Utskottets ställningstagandenMotioner rörande krigsmaterielexporten, demokrati och de mänskligarättigheterna har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen,senast i betänkandena /04:UU13, 2003/04:UU3 och 2002/03:UU9. Dessutompågår en översyn av regelverket som utskottet inte vill föregripa.Utskottet kommer därför att behandla motionerna i detta avsnitt översiktligtoch hänvisar främst till betänkande 2003/04:UU3 där utskottet redovisadehuvudregeln vad gäller bedömningen av riktlinjerna för svenskkrigsmaterielexport. Denna innebär att en helhetsbedömning som omfattar flerarelevanta faktorer skall göras. Vid behov ingår en redovisning av denpolitiska situationen i mottagarlandet, bl.a. gällande styrelseskicket,men också situationen vad gäller pressfrihet, yttrandefrihet, denpolitiska oppositionens ställning och andra faktorer. De svenskariktlinjerna för krigsmaterielexport framhåller den särskilda vikt som vidbedömningen av varje utförselärende skall fästas vid respekten för demänskliga rättigheterna i mottagarlandet. Utförseltillstånd för nyaleveranser bör enligt riktlinjerna inte lämnas om det avser en stat däromfattande och grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna förekommer.Utskottet konstaterar att den helhetsbedömning som skall göras innebäratt sannolikheten är liten för att tillstånd skall beviljas för exportav krigsmateriel till diktaturer.I ingick att undersöka konsekvensernaav införandet av ytterligare riktlinjer, däribland införandet av ettdemokratikriterium. Sammanfattningsvis anser utredningen att det förnärvarande varken finns tillräckliga skäl eller förutsättningar för attinföra ett demokratikriterium för prövningen av ärenden om export ochinternationellt samarbete avseende försvarsmateriel. Utskottet konstateraratt regeringen nu skall ta ställning till utredarens förslag och eventuelltlägga fram förslag som innehåller ändringar av de svenska riktlinjerna.Som utskottet närmare behandlat i betänkande 2003/04:UU3 är främjandeav de mänskliga rättigheterna tillsammans med demokrati och jämställdhetmellan könen grundläggande komponenter i den svenska politiken. Utskottetvill dock inte föregripa regeringens översyn avkrigsmateriellagstiftningen.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:U15 (v)yrkande 11, 2004/05:U16 (mp) yrkande 2, 2004/05:U278 (v) yrkandena 7och 9-11, 2004/05:U336 (mp) yrkandena 3, 5 och 6 samt 2004/05:Sf266 (v)yrkande 1 kan avstyrkas.Krigsmaterielexport och övrig politikMotionernaI motion 2004/05:U10 (mp) yrkande 7 anförs att den samstämmighet somannars skall genomsyra svensk politik i enlighet med den av riksdagenbeslutade politiken för global utveckling saknas. Det reglemente somfinns för svensk vapenexport får inte mildras.I motion 2004/05:U14 (kd) argumenteras för att politiken om globalutveckling skall redovisas i alla politiska styrdokument, regeringsrapporteroch skrivelser som berör svensk export av krigsmateriel och produktermed dubbla användningsområden.I motion 2004/05:U15 (v) yrkande 1 anförs att regeringens skrivelser omkrigsmaterielexporten i fortsättningen bör innehålla en bedömning av ivilken grad den stämmer överens med de överordnade mål som angivits närdet gäller samstämmigheten mellan olika politikområden i Gemensamt ansvar- politik för global utveckling (prop. 2002/03:122).I motion 2004/05:U15 (v) yrkande 12 anförs att de mål som proklameradesför internationella utvecklingssamarbete i regeringens propositionGemensamt ansvar - politik för global utveckling, där samstämmighetmellan olika politikområden starkt betonades, också måste gälla för densvenska krigsmaterielproduktionen och krigsmaterielexporten.I motion 2004/05:U278 (v) yrkande 8 förespråkas en ändring av kriteriernaför krigsmaterielexport på så sätt att export ej skall tillåtas omkrigsmaterielexporten riskerar att underminera eller försvårafattigdomsbekämpning.I motion 2004/05:U331 (kd) yrkande 32 efterfrågas obligatoriskakonsekvensanalyser av enskilda vapenexportförfrågningar för att säkerställaatt svensk vapenexport inte undergräver kampen för mänskliga rättighetereller kampen mot fattigdom. Avväganden som gäller målkonflikter mellankrigsmaterielindustrin och utvecklingspåverkan bör ske enligtförsiktighetsprincipen.I motion 2004/05:U331 (kd) yrkande 33 (delvis) anförs att de existerandesvenska reglerna kring krigsmaterielexport skall justeras i linje medSveriges sammanhållna politik för en global utveckling.I motion 2004/05:U336 (mp) yrkande 4 anförs att det i nationelllagstiftning skall införas obligatoriska krav på konsekvensanalyser avenskilda vapenexportförfrågningar utifrån ett fattigdoms- ochrättighetsperspektiv.Utskottets ställningstagandenI flera motioner argumenteras för att krigsmaterielexporten inte fårinverka menligt på den svenska politiken för global utveckling.