bet · GS01AU5 · 2005-03-08 00:00:00 — Med enallt äldre befolkning blir det dessutom svårt attklara välfärden. Ansträngningar måste därför görasför att äldre personer ska kunna stanna kvar längre iarbetslivet. Här kan nämnas att utskottet senareunder våren avser att arrangera en hearing om äldrepå arbetsmarknaden. Kravet på en uppförandekod förföretag har behandlats tidigare av utskottet(2002/03:AU3). Utskottet anförde då att EG-direktivettorde kräva reglering genom lagstiftning även om enlagreglering självfallet inte utesluter värdet avuppförandekoder. Utskottet är inte av annanuppfattning nu och avstyrker därför motionen medförslag om uppförandekoder.Sammanfattningsvis är utskottet inte heller ifrågor som rör diskriminering på grund av ålderberett att föregripa Diskrimineringskommitténsarbete. Utskottet avstyrker därför motionerna2003/04:A211 (kd), 2003/04:A283 yrkande 3 (mp),2003/04:A308 yrkande 1 (kd), Ju332 yrkande 4 (mp),So357 yrkandena 1 och 2 (fp), A320 yrkande 3 (mp) ochA353 yrkande 1 (kd).HBT-frågor (frågor som rör homo- ochbisexuella och transpersoner)Utskottets förslag i korthetMed anledning av ett antal motionsförslag omskydd mot diskriminering på grund av bl.a.könsidentitet hänvisar utskottet bl.a. tilldet utredningsarbete somDiskrimineringskommittén nu genomför.Motionerna avstyrks. Jämför reservation 5 (c).Vänsterpartiet anför i partimotionen U257 yrkande 29att regeringen bör lägga fram ett lagförslag medförbud mot diskriminering i arbetslivet på grund avkönsidentitet. Partiet förutsätter attDiskrimineringskommittén problematiserar frågan omvilken ombudsman som ska hantera diskriminering pågrund av könsidentitet.Centerpartiet anför i kommittémotion So604 yrkande 6att lagstiftningen mot diskriminering måste varastark och hävdas kraftfullt av de lagvårdandemyndigheterna. Lagen som förbjuder diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning omfattarinte elever vid grundskolor och gymnasier,vuxenstuderande och värnpliktiga. Lagen omlikabehandling av studenter i högskolan omfattar intevärnpliktiga och studerande vid militärhögskolorna.Detta bör åtgärdas.I motionen A346 yrkandena 1 och 2 av . (v, fp, c, mp) och i den i dessa delarlikalydande motionen 2003/04:A306 yrkandena 2 och 3av m.fl. (fp, v, c, mp) anförs atttranspersoner har ett svagt rättsligt skydd.Persongruppen bör omfattas av lagen om förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning. Det är lämpligt att frågor omdiskriminering i arbetslivet av alla transpersonerbehandlas av samma myndighet, HomO. Vidare börlagstiftningen anpassas så att den på alla punkteromfattar det skydd för transsexuella som uttalas iEuropaparlamentets "Recommendation 1117 (1989) On thecondition of transsexual" och "Resolution ondiscrimination against transsexuals" där ettlagstadgat förbud mot diskriminering av transsexuellai arbetslivet rekommenderas. Lagstiftningen bör ocksåanpassas till dom i mål C-13/94.Även motionärerna i den enskilda motionen A351yrkande 2 av och ()är av uppfattningen att transpersoner bör omfattas avlagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet pågrund av sexuell läggning. Frågor om diskriminering iarbetslivet av transpersoner bör behandlas avombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning, HomO.Utskottets ställningstagandeMed sexuell läggning avses i lagen (1999:133) omförbud mot diskriminering i arbetslivet på grund avsexuell läggning homo-, bi- och heterosexuellläggning.Utskottet vill inledningsvis hänvisa till denstudie om arbetsvillkor bland homo- och bisexuellasom genomförde på uppdrag avregeringen med början . Uppdragetredovisas i rapport nr 2004:16 Redovisning avregeringsuppdraget att beforska homo- och bisexuellasarbetsvillkor. Rapporten visar bl.a. att mångapersoner med en icke-heterosexuell läggning uppleversig diskriminerade såväl genom direkta trakasseriersom genom mer subtil diskriminering. Utskottet serallvarligt på detta. Det är självklart oacceptabelt,och ett målmedvetet och handlingsinriktat arbete ärnu nödvändigt för att komma tillrätta med problemen.Med samlingsbegreppet transpersoner brukar manenligt direktiven till avsetransvestiter, transsexuella och andra personer somhar en könsidentitet eller ett beteende som tidviseller alltid skiljer sig från vad som enligtstereotypa eller utbredda föreställningar kanförväntas beroende på deras biologiska kön. Detkonstateras att transsexualism både inom EG-rättenoch i svensk rätt ansetts vara en fråga omkönstillhörighet och inte om sexuell läggning.Transsexuella skulle därmed enligtutredningsdirektiven ha ett skydd i arbetslivet och ihögskolan genom jämställdhetslagen och lagen omlikabehandling av studenter inom högskolan. Dettaskydd omfattar emellertid enligt direktiven inteövriga transpersoner.I uppdrag ingår nu attöverväga om ett skydd mot diskriminering av allatranspersoner bör införas. Utredningen ska göra enkartläggning och analys av behovet av och formernaför en reglering av ett sådant förbud. Ettställningstagande ska göras i frågan om vilkenpersonkrets som ska omfattas av ett eventuelltförbud, hur ett förbud lämpligen kan avgränsas ochsanktioneras och hur det ska förhålla sig tillförbudet mot könsdiskriminering.Med anledning av motion So604 yrkande 6 kan nämnasatt det i kommitténs uppdrag också ingår att se överom ett skydd mot diskriminering ska införas för demsom fullgör värnplikt och civilplikt. När det gällerelevers rättigheter har Skolansvarsutredningennyligen lämnat förslag till en lag som främjar likarättigheter och motverkar diskriminering och annankränkande behandling på skolområdet (SOU 2004:50).Förslaget har remissbehandlats och bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.I avgörande i mål C-13/94 uttalasbl.a. att en uppsägning av en transsexuell person somberor på dennes könsbyte, med hänsyn till syftet meddirektivet 76/207 om genomförandet av principen omlikabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgångtill anställning, yrkesutbildning och befordran samtarbetsvillkor, strider mot artikel 5.1 i detsamma.I den mån de behandlade motionerna inte tillgodosesgenom det nu anförda avstyrker utskottet motionerna2003/04:A306 yrkandena 2 och 3 (fp, v, c, mp), U257yrkande 29 (v), So604 yrkande 6 (c), A346 yrkandena 1och 2 (v, fp, c, mp) och A351 yrkande 2 (s).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Påföljd vid diskriminering m.m. (punkt 2) (m,fp, kd, c)av (), (m),(), (), PatrikNorinder (m), () och HenrikWestman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 1. bifaller därmed motion2004/05:N239 yrkande 15 (kd) och avslår motion2003/04:A286 (s).StällningstagandeDen nuvarande integrationspolitiken har haft ettomhändertagandeperspektiv och misslyckats.Förvärvsfrekvensen bland utrikes födda är skrämmandelåg. Klyftorna mellan människor vidgas socialt ochekonomiskt, vilket naturligtvis leder till storaspänningar.En invandrare ska inte automatiskt behandlas somnågon som behöver hjälp. Alla människor ska oavsettfödelseort behandlas som den resurs de är. I dettasammanhang är makten över den egna vardagen viktig.Snabba ingångar till bl.a. arbetsmarknaden skaparvardagsmakt. Arbete ger invandrare möjlighet att lärasig språket och tillgång till viktiga socialakontakter. Möjligheterna till praktik/arbetekombinerat med svenskundervisning knuten tillindividens yrkes- och utbildnings- ellerintresseområde bör utvecklas enligt de olikaframgångsrika försök som startade iStockholmsregionen under föregående mandatperiod.Det är allas gemensamma ansvar att motarbeta ochförhindra att diskriminering och mobbning förekommerpå arbetsplatser. Utvärderingen av den s.k.storstadssatsningen visade att det arbetet saknadelångsiktighet. Inte heller angreps de strukturellafaktorer som skapar segregation, t.ex.diskriminering.Varje människas önskemål att samarbeta ochintegreras bygger på att man känner sig respekteradoch inte blir diskriminerad.Antidiskrimineringsarbetet, som ska ha sin grund i demänskliga rättigheterna, är i detta sammanhang heltgrundläggande.Diskriminering förekommer tyvärr påarbetsmarknaden, på bostadsmarknaden, i rättsväsendetosv. Människor måste därför ges reella möjligheteratt själva kunna driva processer när de blivitdiskriminerade genom att det t.ex. ges förbättrademöjligheter till rättshjälp, vilket vi utvecklarnärmare i reservation nr 23 i justitieutskottetsbetänkande /05:JuU1.Vi anser med hänsyn till det anförda att riksdagenmed anledning av motion N239 yrkande 15 bör geregeringen tillkänna vad vi anfört om en skärpning avdiskrimineringslagstiftningen. Motion 2003/04:A286(s) bör avslås.2. arbete i (punkt 3) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 2. bifaller därmed motion2003/04:K418 yrkande 11 (fp).StällningstagandeILO-konventionen nr 111 trädde i kraft ochsyftar till att motverka diskriminering påarbetsmarknaden. Diskriminering definieras i artikel1 i konventionen som särbehandling på grund av ras,hudfärg, kön, religion, politisk uppfattning,nationell härstamning eller socialt ursprung. Sexuellläggning omfattas alltså inte.Redan 1966 föreslog en kommitté inom attkonventionen skulle utvidgas till att även omfattadiskriminering på grund av sexuell läggning.Förslaget antogs dock inte, framför allt beroende påmotstånd från vissa muslimska länder.Sverige har inom verkat för att antaletdiskrimineringsgrunder bör utvidgas genom etttilläggsprotokoll. Det är viktigt att inte nuger upp detta angelägna arbete utan fortsätter attvara pådrivande i processen att skapa ettkonventionsskydd mot diskriminering påarbetsmarknaden också på grunden sexuell läggning.Vi anser att med anledning av motion2003/04:K418 yrkande 11 (fp) för regeringen börtillkännage som sin mening vad vi har anfört ovan omILO-konventionen nr 111.3. Etnisk diskriminering (punkt 4) (m, fp, kd,c)av (), (m),(), (), PatrikNorinder (m), () och HenrikWestman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 3. bifaller därmed motionerna2003/04:Sf402 yrkandena 14, 18 och 19 (kd),2004/05:Sf365 yrkandena 19 och 20 (kd) och2004/05:A213 (m) och avslår motionerna 2003/04:A210(s), 2003/04:A220 (fp), 2004/05:A204 yrkandena 1 och2 (fp), 2004/05:A224 (s), 2004/05:A262 (mp) och2004/05:A373 (s).StällningstagandeDet är allas gemensamma ansvar att motarbeta ochförhindra diskriminering och mobbning påarbetsplatserna. Diskriminering är ett övergrepp, ochdet är tragiskt när en person med stor potential intefår komma till sin fulla rätt. Diskriminering iarbetslivet innebär dessutom ett ekonomiskt problemför såväl den enskilde som samhället i stort.Enligt en undersökning har alltfler arbetsgivareoch fackliga företrädare kunskap om lagarna motetnisk och religiös diskriminering. De aktivaåtgärder som vidtas är dock få. Staten har ettsärskilt ansvar som föredöme i detta sammanhang.Regeringen har uppdragit åt samtliga myndigheter attupprätta handlingsplaner för att främja etniskmångfald bland sina anställda, och bör nu verka föratt arbetet påskyndas.Den som söker arbete ska värderas efter meriter.För att säkerställa att en arbetsgivare vidrekrytering av personal inte tar otillbörlig hänsyntill bl.a. namn bör ansökningshandlingaravidentifieras. Den sökandes personuppgifter ersättsdå med en kod. Stat och kommun bör föregå med gottexempel och införa sådana rutiner.På de flesta arbetsplatser krävs kunskaper isvenska. Platsannonser innehåller ofta krav påkunskaper i det svenska språket. Europarådetsnivåskala är ett internationellt godkänt redskap ispråkbedömning som syftar till att skapa en gemensameuropeisk standard för språkliga nivåer. Nivåskalankan bidra till att motverka diskriminering eftersomden är tydlig och kan användas för att ställa rimligakrav på kunskaper i svenska anpassade till vad varjearbete kräver i detta avseende.Av en rapport framgår att invandrares kontakter medarbetsförmedlare entydigt varit negativa upplevelser.Förutom bristande eller felaktig information,likgiltighet och arrogans vittnar intervjuerna omdirekt diskriminering från arbetsförmedlarna.Arbetsförmedlingen anklagas bl.a. för att hänvisainvandrarna till typiska invandrararbeten, attbekräfta bilden av det utanförskap man redan känner,att bemöta egna initiativ mycket negativt, attrekommendera de arbetssökande att glömma sina yrkenosv. Dessa uppgifter är oerhört allvarliga. Under2002 mottog DO 50 anmälningar som på något sättanknöt till arbetsmarknadsområdet, arbetsgivareundantagna. DO har samarbetat medArbetsmarknadsverket för att säkra att det inteförekommer etnisk diskriminering blandarbetsförmedlarna. Trots detta ansåg DO så sent somförra året att problemet kvarstod. Densocialdemokratiska regeringen måste nu vidtanödvändiga åtgärder för att komma till rätta meduppgifterna om det negativa bemötandet blandmyndighetspersonal, särskilt arbetsförmedlingen.Vi anser att med anledning av motionerna2003/04:Sf402 yrkandena 14, 18 och 19 (kd), Sf365yrkandena 19 och 20 (kd) och A213 (m) för regeringenbör tillkännage som sin mening vad vi har anfört ometnisk diskriminering. Motionerna 2003/04:A210 (s),2003/04:A220 (fp), A204 yrkandena 1 och 2 (fp), A224(s), A262 (mp) och A373 (s) bör avslås.4. Kvotering och positiv särbehandling (punkt 5)(m)av (m), () ochHenrik ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 4. bifaller därmed motion2003/04:Sf325 yrkandena 25 och 26.StällningstagandeSom vi har framfört är den moderatautgångspunkten att alla människor har rätt att sessom individer och bedömas efter sina erfarenheter,kvalifikationer och ambitioner. Avvikelse från dettaär diskriminering. Även om det görs med aldrig sågoda avsikter är det fel att politiskt reduceramänniskor till delar av kvotgrupper eller ovanifrånplacera in dem i kollektiv. Regeringen har vid fleratillfällen talat om att införa positiv särbehandlingav invandrare på arbetsmarknaden. Detta är ettklassiskt recept för nya motsättningar och växandespänningar mellan människor. Ytterst är regeringensvilja till positiv särbehandling ett uttryck föruppgivenhet.Regeringen vill också att myndigheter ska redovisaanställdas etniska ursprung i syfte att samhälletsetniska sammansättning ska återspeglas imyndigheternas personalsammansättning. Varför ska enanställd behöva uppge sitt etniska ursprung? Attlegitimera att människors ursprung, helt skilt frånindividens förmåga och taget för sig, skulle vara enrelevant faktor vid anställning är kontraproduktivt.Kan argumentet användas åt ena hållet kan det ocksåmissbrukas åt det andra. Vi anser att målet i dennafråga måste vara det motsatta, nämligen att ursprungbeaktas så lite som möjligt vid anställning. Ursprungär inte en egenskap eller en färdighet och saknardärför relevans i anställningssituationer.Kvotering och särbehandling är teoretiskt olikasaker även om de i praktiken ofta hänger ihop. Såkallad positiv särbehandling för med sig att vissamänniskor diskrimineras när deras erfarenheter,kvalifikationer och ambitioner får stå tillbaka förpolitiskt fastlagda rekryteringsmål som tagits framför att gynna andra människor tillhörande en visspolitiskt definierad grupp. Även om den grupp som skagynnas kan anses vara underrepresenterad ellerfelbehandlad på arbetsmarknaden eller i andrasammanhang, så innebär kvotering inget annat än attännu ett fel begås. Att människor i den ena mer ellermindre godtyckligt definierade gruppen felbehandlasgör det inte rätt att felbehandla människor i någonannan grupp.Vi anser att med anledning av motion2003/04:Sf325 yrkandena 25 och 26 (m) bör tillkännageför regeringen vad vi anfört om kvotering och positivsärbehandling.5. HBT-frågor (punkt 8) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 5. bifaller därmed motion2004/05:So604 yrkande 6 (c) och avslår motionerna2003/04:A306 yrkandena 2 och 3 (fp, v, c, mp),2004/05:U257 yrkande 29 (v), 2004/05:A346 yrkandena 1och 2 (v, fp, c, mp) och 2004/05:A351 yrkande 2 (s).StällningstagandeMånga homo- och bisexuella personer och transpersonerupplever fortfarande diskriminering i arbetslivet ochi andra delar av samhällslivet. Undersökningar ijämförbara länder tyder på att homo- och bisexuellaoch transpersoner missgynnas i löneutveckling och ikarriärutsikter i jämförelse med heterosexuellapersoner med motsvarande utbildnings- ochkompetensnivå.Det krävs en grundlig samhällsdebatt och den typ avattitydförändringar som blir följden av samtal mellanmänniskor på arbetsplatser, i familjer, i föreningaroch andra delar av det civila samhället för att rådabot på detta.Lagen som förbjuder diskriminering i arbetslivet pågrund av sexuell läggning omfattar inte elever vidgrundskolor och gymnasier, vuxenstuderande ochvärnpliktiga. Lagen om likabehandling av studenter ihögskolan omfattar inte värnpliktiga och studerandevid militärhögskolorna, vilket med tanke på lagensinnehåll vore lämpligt. Detta bör åtgärdas.Regeringen bör därför återkomma med förslag omändring i lagen om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning och i lagenom likabehandling av studenter i högskolan.Vad som här anförts bör ges regeringen tillkänna. Detinnebär att motion So604 yrkande 6 (c) tillstyrks ochatt motionerna 2003/04:A306 yrkandena 2 och 3 (fp, v,c, mp), U257 yrkande 29 (v), A346 yrkandena 1 och 2(v, fp, c, mp) och A351 yrkande 2 (s) avstyrks.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. En sammanhållen diskrimineringslagstiftningm.m. och diskriminering på grund av ålder(punkterna 1 och 7) (m, fp, kd, c)av (), (m),(), (), PatrikNorinder (m), () och ().En gemensam lagstiftning och en ombudsmannamyndighetAlla människor är lika i värde och rättigheter. Det svenskasamhället kan visserligen uppfattas som tolerant ochöppet men strukturell diskriminering förekommer iSverige . Arbetsmarknaden utgör ingetundantag. Människor diskrimineras på grund av kön,etnicitet, religion, sexuell läggning ellerfunktionshinder.Den svenska diskrimineringslagstiftningen finns i en rad olika lagar vilka endast delvis ärsamordnade. Detta gör bestämmelserna svåröverskådligaoch ineffektiva. Lagarnas efterlevnad bevakas avolika ombudsmän, vilket understryker splittringen. Omvi på allvar vill bekämpa diskriminering och värna omalla människors lika rättigheter och möjlighetermåste vi skapa en effektiv lagstiftning som erbjuderett starkt skydd mot diskriminering och upprättelseom diskriminering inträffar. En sammanhållendiskrimineringslagstiftning skulle på ett tydligtsätt markera att diskriminering inte kan accepteras.En sådan lag skulle också skapa en störreöverskådlighet och underlätta för enskilda, fackligaorganisationer och arbetsgivare att implementeralagstiftningen i arbetslivet. Med en sammanhållenlagstiftning som omfattar större delen avsamhällslivet skulle även de femombudsmannafunktionerna kunna samordnas i enmyndighet under riksdagen.Som vi har framhållit vid ett flertaltillfällen bör det därför möjligt införas ensammanhållen, enhetlig och tydlig lagstiftning motdiskriminering liksom ett samlat ombudsmannaämbetemed som huvudman.Diskriminering på grund av ålderÄldre personer är en resurs också på arbetsmarknaden. Isamhället finns en negativ bild av åldrandetoch av äldre människor som skapar en grogrund fördiskriminering. Diskrimineringen finns framför allt iarbetslivet. Ett av de stora hoten mot den framtidavälfärden är att relationstalet mellan yrkesarbetandeoch pensionärer blir för lågt. Vi behöver arbetalängre för att kunna klara sjukvård, omsorg och godapensioner. Det är därför nödvändigt att viunderlättar för de äldre som vill, orkar och kanarbeta att arbeta så länge som de önskar och på devillkor som passar dem. Frihet och trygghet skaprägla den svenska arbetsmarknaden.I EU:s diskrimineringslagstiftning finns ettuttryckligt förbud mot diskriminering på grund avålder. I flera andra EU-länder finns redan ett sådantförbud. I utreds fortfarande hur EG-direktivet 2000/78/EG av ominrättande av en allmän ram för likabehandling iarbetslivet ska genomföras i svensk rätt med avseendepå ålder. Det är nödvändigt att det så snart sommöjligt också i införs ett förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund av ålder.Diskrimineringskommitténs arbeteFrågan om skydd mot diskriminering på grund av ålder ingickursprungligen i uppdraget årsdiskrimineringsutredning och lyftes sedan över tillDiskrimineringskommittén. Kommittén behandlar nudenna fråga liksom frågorna om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning och en samordning ellersammanslagning av några eller samtliga ombudsmän samtom den eller de framtida ombudsmannainstitutioner somföreslås ska vara underställda regeringen ellerriksdagen. Kommittén skulle från början ha slutförtsitt uppdrag , men har upprepadegånger fått tilläggsdirektiv och förlängdutredningstid. senast förlängdes kommitténsutredningstid till . Det är intetillfredsställande att frågorna gång på gång skjutspå framtiden. Regeringen bör därför verka för att ensammanhållen diskrimineringslagstiftning somförbjuder diskriminering på grund av ålder och ensamordnad myndighet underställd kommer tillstånd snarast.2. Diskriminering på grund av ålder (punkt 7)(mp)av ().Miljöpartiet kan inte tolerera att någon grupputsätts för diskriminering på arbetsmarknaden. I denrättighetsstadga som EU beslutade på toppmötet i fast att alla har rätt att arbeta (artikel 15)och att diskriminering på grund av ålder ska varaförbjuden (artikel 21).Åldersdiskriminering är alltså i sig ett brott motmänskliga rättigheter och borde egentligen varatillräcklig anledning för arbetsmarknadsutskottet attföreslå åtgärder mot utvecklingen på arbetsmarknaden.I saknas strategier för att komma till rättamed problemet med särbehandling på grund av ålder,och det är fullt lagligt för företagare att ägna sigåt åldersdiskriminering.Det är nu dags att göra något åt diskrimineringenav äldre. I finns en kommission förlika rättigheter (EOC) som hanterar alla sortersdiskrimineringsfrågor. I finns ingenlag mot åldersdiskriminering. I stället harregeringen valt att publicera en uppförandekod förarbetsgivarna (of Practice). Den svenskaregeringen bör följa det brittiska exemplet ochinföra en uppförandekod för svenska arbetsgivare.3. HBT-frågor (punkt 8) (v, mp)av () och ().Alla människor ska kunna leva ett värdigt liv oavsettsexuell läggning eller könsidentitet. Tyvärr finnsdet ett förtryck av homo- och bisexuellapersoner och transpersoner i vårt samhälle. Detta tarsig bl.a. uttryck i trakasserier, våld ochdiskriminering. Det finns också brister ilagstiftningen, vilken inte är anpassad till denverklighet som råder och i många fall missgynnarpersoner på grund av deras sexuella läggning ellerkönstillhörighet.Transpersoner har ett svagt rättsligt skyddmot diskriminering. Transsexuella har enligt uppgiftfrån JämO skydd mot diskriminering i arbetsliveteftersom transsexualism är en fråga om könsidentitetoch därmed faller under JämO:s ansvarsområde.Transvestiter och andra transpersoner omfattas dockinte av diskrimineringsförbudet och inte heller avJämO:s tillsyn.