bet · GT01NU5 · 2005-09-21 00:00:00 — Vidare är en bränslecellsbuss tystare än andra bussar. Vätgasen är dock bara en energibärare; den måste produceras med något. För produktionen av koldioxidneutral vätgas har biomassa eller förnybart producerad el varit enda alternativen och kostnaden hög. Svensk forskning kring bränsleceller och förnybar vätgasproduktion finns främst i , och . Det finns även ett internationellt forum (International Partnership for Hydrogen Economy, IPHE) som arbetar med att koordinera arbetet med forskning och utveckling på global nivå. är ännu inte formellt medlem, men diskussioner om ett eventuellt svenskt medlemskap pågår. Utöver själva produktionen av vätgas finns det fortfarande flera olösta svåra problem med lagring, distribution och utnyttjande av vätgasen. Inom ramen för ett EU-projekt (projektet , CUTE) som omfattar nio storstäder i , bl.a. , provas bränslecellsbussar . Sammanlagt rör det sig om 27 bussar, 3 i varje stad. Syftet är att öka kunskapen om bränslecellstekniken och infrastrukturen runt omkring den. Genom att testa och jämföra tekniken och infrastrukturen i olika städer med skilda klimat- och körförhållanden hoppas EU att bränslecellstekniken skall utvecklas. Utanför EU-området pågår systerprojekt på och i . går bussarna i trafik i . En speciell tankstation har byggts upp vid bussdepån på i . Tankstationen är en liten prototyp men tillräckligt stor för att täcka det behov av vätgas som de tre första bussarna har. Anledningen till att bränslecellstekniken först testas på bussar är att infrastrukturen är enkel; det behövs bara en tankstation, dit bussarna återvänder . Projektet i är ett samarbete mellan (), Busslink, i , Fortum och Kungl. Tekniska högskolan (KTH), som hjälper Busslink med utvärdering av drift och underhåll av bussarna. Utvärderingen ingår som ett delprojekt i KTH:s forskning kring bränsleceller. EU, och bidrar med pengar. Bussarna kommer att utvärderas i citytrafik . I enlighet med planeringen kommer bränslecellsbussarna i att tas ut ur drift . Projektet kommer dock att fortsätta med utvärderingar. Långsiktigt stöder staten forskning kring metoder att producera vätgas från solenergi. har gjort satsningar på solceller, artificiell fotosyntes och genmodifierade bakterier. Inom EU:s sjätte ramprogram för forskning startade en s.k. teknologiplattform, där industriella, offentliga och andra aktörer inom EU medverkar i syfte att ta ett samlat grepp med tydligt mål att lösa problemen förknippade med vätgasens introduktion på marknaden. Miljöstrategiska stiftelsens (Mistra) nuvarande bränslecellsprogram löper . I den första nu avslutade fasen inkluderade programmet även forskning om batterier. De strategiska målen för bränslecellsprogrammet är bl.a. att öka och bredda kunskapen om bränslecellstekniken samt att planera för en introduktion av bränsleceller i . Enligt rapporten i ett hållbart samhälle - Årsrapport utgör Mistras bränslecellsprogram i sig ett embryo till en ny svensk industrigren. Mot bakgrund av den lämnade redovisningen gör utskottet följande bedömning av de här aktuella motionsyrkandena. Som framgått av det föregående har frågeställningarna i motionerna ofta en koppling till skatte- eller miljömässiga regler. I är det skatteutskottet respektive miljö- och jordbruksutskottet som hanterar dessa områden när det gäller lagstiftnings- och budgetfrågor. ansvarsområde gäller i första hand energisituationen i samband med bilismen samt forskning och utveckling på området. Enligt utskottets mening bör därför näringsutskottets ställningstagande begränsas till de frågor som utskottet svarar för. Såväl på EU-nivå som på nationell nivå utreds och prövas olika styrmedel i syfte att nå miljömässig hållbarhet och effektivisering, vilket har beskrivits i det föregående. Inom EU är direktivet om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (2003/30/EG) ett led i detta arbete, liksom projektet med provdrift av bränslecellsbussar i nio europeiska storstäder. I prövas olika åtgärder inom ramen för en skattestrategi. Vidare lämnas stöd till en pilotanläggning för produktion av etanol m.m. har bl.a. teknikupphandling av fordon prövats. På vissa områden, t.ex. när det gäller förnybara fordonsbränslen, pågår beredning inom . På andra områden som exempelvis i fråga om ett tänkbart drivmedelscertifikatsystem aviseras ytterligare utredningsarbete. Som framgår av de kompletterande uppgifterna pågår också forskning och utveckling - bl.a. med statligt stöd - på en bred front för de här aktuella områdena. Det kan erinras om att miljöklassningen skall stimulera till miljövänligare bränslen. Därför bör inte miljöklassningsregler om densitet och kokpunkt få förhindra utvecklandet av miljöalternativ - om det inte finns saklig grund för reglerna. I allt väsentligt ansluter sig utskottet till de ambitioner som ligger bakom motionärernas förslag i syfte att få till stånd en större kunskap om hur fordonsdriften kan effektiviseras från miljö- och energisynpunkt. En sådan effektivisering av fordon och drivmedel är nödvändig enligt utskottets mening och har stor betydelse för såväl den svenska ekonomin som för miljön. Fordonsbranschen är en av viktigaste industrigrenar. Förutom att nära 400 000 personer är sysselsatta inom fordonsindustrin med kringnäringar uppgick värdet (netto) av exporten av bilar och bildelar till . Utmaningen för är att kunna behålla sin ställning som ett av världens främsta länder för kunskapsintensiv produktion inom bl.a. fordonsbranschen. En större kunskap är helt avgörande för att framgångsrikt skall kunna klara den allt tuffare internationella konkurrensen i globaliseringens spår. Med de kunskaper som finns tillgängliga är det inte möjligt att peka ut de miljömässigt och ekonomiskt bästa lösningarna när det gäller framtidens fordonsdrift. Utskottet utgår därför - i likhet med flertalet motionärer - från att olika bränslen och system även fortsättningsvis analyseras i regeringens beredningsarbete för att de miljömässigt och ekonomiskt bästa lösningarna på skall kunna vinna mark. Det bör observeras att även konventionella motorbränslen kan användas på ett mer sparsamt och miljövänligt sätt, vilket också påpekas i motion 2004/05:N307 (mp). Utskottet vill liksom tidigare understryka att bedömningen av miljömässiga och ekonomiska konsekvenser av drivmedlen inte bara bör innefatta bränslet som sådant utan också hur bränslet produceras, vad det produceras av och användbarheten av bränslet i en bil. Även säkerhetsfrågor som t.ex. olika grad av explosionsrisk av drivmedlen måste tas med i bilden. Uppföljning och utvärdering av olika insatser är enligt utskottets mening viktiga och sker också i samband med det pågående utvecklingsarbetet; detta ligger i linje med önskemålet i motion 2003/04:N288 (fp). När det gäller kravet i motion 2003/04:N318 (m) om förläggning av forskningsaktiviteter till vill utskottet inte uttala någon uppfattning i frågan om eventuell lokalisering av en framtida forsknings- och försöksverksamhet rörande lagring av vätgas. Med hänsyn till den aktuella utvecklingen när det gäller forskning och utveckling inom bil- och bränsleområdet, utredningar i olika faser, regeringens beredning samt den pågående samverkan mellan regeringen och näringslivet angående utveckling inom fordonsområdet finner utskottet inte anledning att närmare gå in på samtliga spörsmål i de olika motionerna. I likhet med huvudlinjen i motionerna anser utskottet att ansträngningarna att finna miljöanpassade och ekonomiska lösningar på detta område bör fortsätta. Här aktuella motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till vad utskottet ovan anfört. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Utveckling av nya bilmotorer och alternativa drivmedel (m, fp, kd) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller delvis motionerna 2002/03:MJ377 yrkande 10, 2003/04:N284 och 2004/05:MJ368 yrkande 12 och avslår motionerna 2002/03:N295 yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ431 yrkande 13, 2003/04:N288 yrkande 11, 2003/04:N318, 2004/05:MJ501 yrkande 2, 2004/05:N225 och 2004/05:N307 yrkandena 19-21. Mot bakgrund av den lämnade redovisningen gör vi följande bedömning av de här aktuella motionsyrkandena. Som framgått av det föregående har frågeställningarna i motionerna ofta en koppling till skatte- eller miljömässiga regler. I är det skatteutskottet respektive miljö- och jordbruksutskottet som hanterar dessa områden när det gäller lagstiftnings- och budgetfrågor. ansvarsområde gäller i första hand energisituationen i samband med bilismen samt forskning och utveckling. Vårt ställningstagande begränsas i första hand till dessa områden. Vi ansluter oss väsentligen till de uppfattningar som framförs i motionerna 2002/03:MJ377 (kd), 2003/04:N284 (fp) och 2004/05:MJ368 (fp). är målet att åstadkomma hållbara och effektiva kommunikationssystem, vilket bl.a. innebär att koldioxidutsläppen och användningen av fossila drivmedel inom transportsektorn kraftigt minskar. Det är positivt att EU-länderna gör gemensam sak för att utveckla och främja omställningen till drivmedel med låga koldioxidutsläpp. EU:s direktiv om biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel är en grundpelare i detta sammanhang. Som redovisats tidigare finns ett antal styrmedel bl.a. inom skatteområdet. Olika förslag angående beskattningen inom drivmedels- och fordonsområdet behandlas regelmässigt av skatteutskottet, senast i betänkande 2004/05:SkU23 . Såväl miljösynpunkter som försörjningstrygghet måste beaktas i detta sammanhang. Enligt vår uppfattning bör styrmedlen inte vara teknikfokuserade utan inriktade på resultaten. Styrmedlen får inte heller utformas så att de i praktiken stoppar eller bromsar en fortsatt teknikutveckling. Exempelvis får inte utvecklingen av fordon med alternativa bränslekällor stoppas genom en reglering till förmån för ett enda bränsleslag. Inom ramen för strikta miljökrav bör prioriteringen mellan olika energikällor och produktionsmetoder överlåtas åt medborgarna och företagen. När det gäller den svenska politiken för fordonsdrift anser vi att systemet som skall styra mot en miljövänligare och effektivare trafik har blivit ett oöverskådligt lapptäcke av skatter och regler. När brister uppmärksammas startar nya utredningar och görs nya specialregler som inte hänger ihop med helheten. Följden har blivit ett otydligt regelverk som har stora brister, inte minst när det gäller styrmedlen mot miljövänligare och effektivare fordon och bränslen. Enligt vår mening bör hela området ses över. Vi anser att det är angeläget att statsmakterna satsar på energiforskning och energiteknisk forskning. Forskningen på fordons- och drivmedelsområdet bör vara långsiktig, professionell och internationellt gångbar. Urvalet av forskningsprojekt bör ske på vetenskaplig grund. Eftersom det inte är möjligt att uttala vilket av de olika alternativen som på lång sikt blir den bästa lösningen ur miljö- och effektivitetssynpunkt bör insatserna kunna omfatta ett brett fält. Detta kan även ske genom Europagemensamma satsningar, såsom nu också har skett genom försöken med bränslecellsbussar. Även möjligheterna för svensk industri på exportmarknaderna är avhängiga av en teknisk framförhållning. Fordonsindustrins betydelse för vårt land kan inte nog framhållas. Förutom att nära 400 000 personer är sysselsatta inom fordonsindustrin med kringnäringar uppgick värdet (netto) av exporten av bilar och bildelar till . är en ledande nation när det gäller utveckling av fordon. För att även i fortsättningen skall klara konkurrensen på världsmarknaden måste självklart forskningen kring bilar och drivmedel hålla en hög kvalitet. Det kan bedömas att marknaden för miljöfordon kommer att växa snabbt. Att ge fordonsindustrin bra förutsättningar att fortsätta utvecklas är alltså mycket väsentligt. Med hänsyn till det anförda tillstyrks i det väsentliga nämnda motioner i berörda delar. Övriga här behandlade motioner avstyrks i motsvarande delar. Utveckling av nya bilmotorer och alternativa drivmedel (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:MJ501 yrkande 2 och 2004/05:N225 samt avslår motionerna 2002/03:MJ377 yrkande 10, 2002/03:N295 yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ431 yrkande 13, 2003/04:N284, 2003/04:N288 yrkande 11, 2003/04:N318, 2004/05:MJ368 yrkande 12 och 2004/05:N307 yrkandena 19-21. Mot bakgrund av den lämnade redovisningen gör jag följande bedömning av de här aktuella motionsyrkandena. Som framgått av det föregående har frågeställningarna i motionerna ofta en koppling till skatte- eller miljömässiga regler. I är det skatteutskottet respektive miljö- och jordbruksutskottet som hanterar dessa områden när det gäller lagstiftnings- och budgetfrågor. ansvarsområde gäller i första hand energisituationen i samband med bilismen samt forskning och utveckling. Mitt ställningstagande begränsas i första hand till dessa områden. är målet att åstadkomma miljövänliga och tillväxtskapande fordonsbränslen. oljeberoende måste brytas och en utveckling mot framtidens bränslen skyndas på. En möjlighet är att efter ett visst årtal förbjuda försäljningen av nytillverkade fordon som enbart kan drivas av fossila bränslen. Vidare ser jag särskilda fördelar med drivmedel som kan produceras lokalt, exempelvis från grödor på och i skog. Ett skäl är att det finns stor outnyttjad kapacitet på svenska åkrar och i svenska skogar, vilket bidrar till en inhemsk potential för etanoltillverkning. Ett annat skäl är att självförsörjning när det gäller drivmedel också skulle bidra till teknikutveckling, som i sin tur kan leda till exportmöjligheter. Synsättet inom såväl EU som utgår självklart från klimatsynpunkter, men jag anser att analysen måste vara bredare och inkludera importberoende och sysselsättning. En mycket viktig punkt är att det krävs en ordentlig satsning på forskning och utveckling för att visa vägen i omställningsarbetet till ett hållbart transportsystem. I övrigt vill jag hänvisa till motion 2004/05:MJ370, vilken - när det gäller här berörda frågor - kommer att behandlas av miljö- och jordbruksutskottet i samband med beredningen av propositionen om svenska miljömål (prop. 2004/05:150) . Vidare instämmer jag till en del i de uppfattningar som framförs i motionerna 2004/05:MJ501 (c) och 2004/05:N225 (c). Aktuella yrkanden i dessa motioner tillstyrks delvis. Övriga här behandlade motioner avstyrks i motsvarande delar. Förteckning över behandlade förslag Motioner från allmänna motionstiden 2002/03:MJ377 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om långsiktiga mål vad gäller nya bränslen och ny teknik. 2002/03:N295 av och (båda mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en översyn bör göras av reglerna för stöd till utveckling av vätgasfordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en utredning om stimulansbidrag eller skatteregler, som gynnar framtagning av alternativa drivmedel, såsom vätgas, kommer till stånd. Motioner från allmänna motionstiden 2003/04:MJ431 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om styrmedel och forskning om miljövänliga alternativa bränslen. 2003/04:N284 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en politik för alternativa fordonsbränslen. 2003/04:N288 av och (båda fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om forskningsinsatser vad gäller alternativ energi. 2003/04:N318 av de (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att lokalisera forsknings- och försöksverksamhet om vätgas till . Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:MJ368 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av forskning kring alternativa drivmedel för fordon. 2004/05:MJ501 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att främja utvecklingen av bränslesnåla fordon. 2004/05:N225 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att stimulera produktion av biogas med odlad gröda. 2004/05:N307 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvecklingen bör skyndas på i fråga om förnybara motorbränslen och renare konventionella motorbränslen och bränslen för uppvärmning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utvecklingen bör skyndas på i fråga om bränslesnålare fordon. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fler alternativdrivmedel bör prövas och att regelverket bör vara mer flexibelt för att möjliggöra detta.