bet · GS01UBU10 · 2005-03-22 00:00:00 — Mobbningsfrågan handlar ombarns grundläggande rättigheter, rätten att få varasig själv och rätten att få respekt för sin personoch sina känslor.Vänsterpartiet anser i motion 2004/05:Ub345 yrkande2 att inriktningen bör vara att hittaformer för att alla tjejer på högstadiet ochgymnasiet som så önskar ges möjlighet tillfeministisk självförsvarsträning.Enligt motion 2004/05:Ub483 (s) yrkande 1 bör allaelever i ges undervisning i feminism ochgenustänkande.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet har behandlat liknande yrkanden fleragånger tidigare (senast i bet. 2003/04:UbU11).Utskottet vill peka på att kursplanerna förgrundskolans alla ämnen har reviderats medtillämpning från höstterminen . I desamhällsorienterande ämnena markeras tydligt att tidskall avsättas för att diskutera och reflektera överbegrepp som identitet, sexualitet, kärlek ochjämställdhet. Vikten av att tala om värdefrågor isamband med undervisningen om samlevnad ochrelationer, människosyn och språkbruk betonas. Äveni kursplanen för de naturorienterande ämnena finnsvissa inslag som gäller sex och samlevnad. Att kunnaföra diskussioner i dessa frågor och visa respektför andras ståndpunkter och för olikasamlevnadsformer är ett av målen i biologi. Iläroplanen för det obligatoriska skolväsendet m.m.(Lpo 94) föreskrivs att skolan skall sträva efteratt varje elev respekterar andra människorsegenvärde, tar avstånd från att människor utsättsför kränkande behandling och kan leva sig in i ochförstå andra människors situation. Blandämnesövergripande kunskapsområden som rektor har ettsärskilt ansvar för nämns i läroplanen sex ochsamlevnad. Enligt utskottets uppfattning behöverkränkningar på grund av kön och sexuell läggninguppmärksammas och beaktas i större utsträckning iskolornas värdegrundsarbete.Regeringen har uppmärksammat att det i årär sex- och samlevnadsundervisningenblev obligatorisk i den svenska skolan. I samarbetemed Myndigheten för skolutveckling genomförs därförkonferenser m.m. i syfte att ytterligare stärkaämnet.Den s.k. överlämnade i maj2004 delbetänkandet Ett utvidgat skydd motkönsdiskriminering (SOU 2004:55). Delbetänkandetinnehåller kommitténs förslag till skärptlagstiftning mot könsdiskriminering. Kommitténsförslag innebär att den svenska lagstiftningen motkönsdiskriminering utökas väsentligt. Ijämställdhetslagen införs ett skydd även för den somutan att vara anställd söker eller fullgöryrkespraktik på en arbetsplats och för inhyrd ellerinlånad arbetskraft (t.ex. personal frånbemanningsföretag). Förbud mot diskriminering i formav trakasserier på grund av kön och sexuellatrakasserier införs. I lagen om likabehandling avstudenter i högskolan föreslås att positivsärbehandling på grund av kön blir möjlig. Förslagetbygger på tre EG-direktiv som skall införas i svenskrätt. Förslaget bereds inomRegeringskansliet.Utskottet erinrar också om att det iSkolansvarsutredningens betänkande Skolans ansvarför kränkningar av elever (2004:50) föreslås enlag om förbud mot kränkningar av elever. Förslagetbereds inom och en proposition iärendet väntas under våren 2005.Idrott och hälsaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeökat antal undervisningstimmar iidrottsämnet, fysisk aktivitet i skolan, kostoch motion samt ett förtydligande av ansvarför elevers simundervisning i skolan.Jämför reservationerna 18 (fp), 19 (m), 20(kd), 21 (c), 22 (mp), 23 (fp), 24 (mp) samt25 (m, kd).MotionernaFolkpartiet anför i motion 2004/05:Ub258 yrkande 17att det i läroplanen skall anges att varje elevgenom skolans försorg skall garanteras minst tvåtimmars fysisk aktivitet . Folkpartietanser att läroplanerna i detta avseende måsteförtydligas. Motion 2004/05:Ub215 (m) liksom motion2004/05:Ub236 (m) och motion 2004/05:Ub264 (m)förespråkar ett utökat antal veckotimmar i ämnetidrott och hälsa. I motionerna pekas bl.a. på attskolans veckotimmar i ämnet idrott och hälsa förmånga barn blivit de enda timmar de regelbundetkommer i kontakt med fysisk aktivitet samt att deunga har bättre förutsättningar att tillgodogöra sigandra skolämnen om de har bättre fysisk kondition.Fler idrottstimmar behöver därför inte, enligtmotionären, gå ut över andra skolämnen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Antalet timmar för ämnet idrott och hälsa inomramen för timplan ökade fr.o.m. läsåret1998/99 från 460 (prop. 1997/98:6,bet. UbU5, rskr. utökades det lokalautrymmet för skolans val till 600timmar. I timplan finns utöver detta382 timmar avsatta för elevens val. Dessa timmar kanbl.a. användas för ämnet idrott och hälsa. Inomramen för skolans vardag finns också storamöjligheter att erbjuda eleverna fysiskaaktiviteter, friskvård m.m.Utskottet vill också i detta sammanhang påminna omden försöksverksamhet med att avskaffa timplanen somnu pågår och som öppnar för en mer flexibelorganisation i syfte att göra det lättare att nåmålen i kursplanerna.I motion 2004/05:Kr269 yrkande 3 understrykerModerata samlingspartiet idrottens betydelse iskolan. I motionen framförs att idrott och hälsamåste ges ett större utrymme i skolan. Det ärframför allt viktigt att de elever som inte idrottarpå fritiden får fysisk aktivitet och idrott iskolan. Det ger dem goda vanor och ökar derasmöjlighet att leva ett sunt liv. ÄvenKristdemokraterna framhåller i motion 2004/05:Ub480yrkande 13 idrottens betydelse för barnsvälbefinnande. I motionen anförs att även om ämnetidrott och hälsa har utökats i skolan, har detfått fler teoretiska inslag. För att förhindra attalltfler barn drabbas av fetma och diabetes i tidigålder måste skolan tydliggöra sin roll som främjareav en god livsstil. Skolans roll ur ettfolkhälsoperspektiv bör granskas, och regeringen böråterkomma med förslag till hur detta skall beaktas,skriver motionärerna. I motion 2004/05:Ub210 (m)framhålls behovet av förändringar i skolansundervisning i ämnet idrott och hälsa för attförebygga ohälsa och fetma hos barn och ungdomar.Motionären skriver att ämnet idrott och hälsa i dagfokuserar alltför mycket på prestationer och tävlingoch att det är angeläget att skolan skapar ettbestående intresse och förståelse för vikten avregelbunden fysisk aktivitet. Motion 2004/05:Ub248(kd) yrkande 2 förespråkar behovet av utveckling avskolans roll när grunden skall läggas till enlångsiktig hälsofrämjande livsstil hos barn ochungdomar. Motionären anser att skolgymnastiken äranpassad till dem som redan kan och vill, inte tilldem som behöver den mest, och att det finns utrymmeför utveckling av idrottsämnet och dess roll ihelheten, med barnens hälsa som drivkraft. I motion2004/05:Ub325 (c) påpekas att skolan är skyldig attanpassa idrottsundervisningen så att alla deltar.För att nå alla elever måste skolan förändraarbetssätt och förhållningssätt till ämnet och tillde ungdomar som inte känner sig motiverade attdelta, skriver motionärerna. Motion 2004/05:Ub323(mp) yrkande 3 understryker betydelsen av idrott ochrörelse i skolan. Motionären förespråkar mera avrörelse i skolans alla åldrar, från förskolan tillgymnasiet. Det måste finnas tid och plats för alltslags rörelse i varje skola för allaelever, gärna i samarbete med lokala föreningar.Samma krav om mer fysisk aktivitet i skolan framförsi motion 2004/05:Ub316 (mp).Vikten av att grundlägga en hälsosamlivsstil och skolans betydelse i detta sammanhangframförs av i motion 2004/05:Kr365yrkande 4. framhåller i motion2004/05:Ub230 yrkande 8 att elevers önskemål omspecialkost skall respekteras utan krav påläkarintyg. Skolan skall, enligt motionen, anläggaett brett perspektiv på idrott och hälsa. Ungdomarnabehöver få utöva fysisk aktivitet i skolansregi, eftersom alla inte rör sig . Dettager impulser till eget idrottande. I motion2004/05:Ub431 (fp) yrkande 1 understryks skolansroll i kampen för ökad folkhälsa och välbefinnande.Motion 2004/05:Ub248 (kd) kräver förslag tillåtgärder så att svenska grund- och gymnasieskolorgörs till frizoner från godis och läskedrycker(yrkande 1). I motionen framhålls dels att samhälletbör ta samma ansvar för att göra skolan till frizonfrån godis och läsk som det har tagit när det gällertobak, alkohol och andra droger, dels att skolgympanbör anpassas till dem som behöver den mest. Enligtmotion 2004/05:Ub283 (s) är det från statens sidaangeläget att tydligare markera vikten avkombinationen kost och motion i syfte att förebyggasjukdomar och andra problem senare i livet.Miljöpartiet tar i motion 2004/05:Ub323 yrkande 2upp frågan om övervikt. I motionen framhålls attfler barn blir överviktiga. Skolan har ett ansvaroch kan stödja de elever som är eller riskerar attbli överviktiga genom att se till att det finns ettbra utbud i skolans kafeteria, kiosk eller automateroch att det inte där finns läsk, godis och snacks.Enligt motion 2004/05:Ub437 (c) yrkande 1 börskolans roll tydliggöras i arbetet med att minimerafetma och därmed utveckla framtida sjukdomar.Kristdemokraterna framhåller i motion 2004/05:MJ499yrkande 2 hemkunskapsundervisningens roll förhälsosamma kostvanor. I motion 2004/05:Ub431 (fp)yrkande 2 framförs vikten av att förmedla tydligkunskap om sambandet mellan mat och hälsa. Imotionen hävdas att utbildningen i hem- ochkonsumentkunskap ger kunskaper för livet, om livet.I motion 2004/05:Ub323 (mp) yrkande 1 framhållsvikten av att det i de kommunala köken främstserveras ekologiskt framtagen och närodlad mat.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Ämnet idrott och hälsa syftar enligt kursplanernatill att utveckla elevernas fysiska, psykiska ochsociala förmåga samt att ge kunskaper om den egnalivsstilens betydelse.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär angeläget att uppmärksamma barns och ungdomarshälsomässiga utveckling. Såväl föräldrarna somskolan har en viktig roll som främjare av en godlivsstil och ett ansvar för att motverka fysiskinaktivitet och osunda matvanor hos barnen.Regeringen har uttalat som sin ambition att allabarn skall ha fysisk aktivitet som omfattar minst 30minuter inom ramen för skoldagen (prop.2003/04:1 utg.omr. 16, s. 81). Skolan är en naturligmötesplats för alla barn och bildar därmed ennaturlig plattform för samverkan mellan lärare ochidrottsledare i arbetet med att fånga upp barn förfysisk aktivitet, skriver regeringen.Skolans ansvar att erbjuda daglig och regelbundenfysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen harfr.o.m. förts in i Lpo 94 och enliknande formulering har förts in i Lpf 94. Varjeskola skall, utifrån sina lokala förutsättningar,hitta former för att dessa mål skall uppnås. I Lpo94 skrivs:Skapande arbete och lek är väsentliga delar i detaktiva lärandet. Skolan skall sträva efter atterbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inomramen för hela skoldagen ... I skolarbetet skallde intellektuella såväl som de praktiska,sinnliga och estetiska aspekterna uppmärksammas.Även hälso- och livsstilsfrågor skalluppmärksammas.I läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf94) har följande stycke skrivits in:Skolan skall utveckla elevernas kommunikativa ochsociala kompetens samt uppmärksamma hälso- ochlivsstilsfrågor. Skolan skall även sträva efteratt ge gymnasieeleverna förutsättningar attregelbundet bedriva fysiska aktiviteter.Myndigheten för skolutveckling har fått ettsärskilt uppdrag att stödja och följa skolornasarbete med att genomföra ändringar som gjorts iläroplanerna, i syfte att stärka skolans ansvar atterbjuda daglig och regelbunden fysisk aktivitet(U2003/1020/S). Uppdraget skall slutredovisas den 1september 2005. Myndigheten skall också återkommanderapportera till regeringen bl.a. i vilkenutsträckning skolorna lyckats förverkliga målet om30 minuters fysisk aktivitet för varjeelev.Regeringen inledde under flerasamordnade insatser för att stimulera till lokalutveckling avseende fysisk aktivitet hos barn ochunga.I detta syfte inrättades bl.a. ett nationelltcentrum för främjande av fysisk aktivitet hos barnoch ungdom vid i syfte att stödjaskolor i deras arbete med att stimulera och utvecklabarns och ungas attityder till ökad fysiskaktivitet. Verksamheten påbörjades under hösten 2003och invigdes . Idrottsrörelsen hardärtill tillförts sammanlagt undermandatperioden från överskott i AB Svenska Spelunder förutsättning att idrottsrörelsen tar på sigatt bl.a. intensifiera samarbetet med skolorna.Vidare har av regeringenutsetts till nationellt samordningsorgan förEuropeiska året för utbildning genom idrott 2004.Detta uppdrag skall bedrivas i nära samarbete medMyndigheten för skolutveckling och uppdraget skallredovisas senast den 1 maj 2005.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet har tidigare (bl.a. i bet.2003/04:UbU12) framhållit att såväl föräldrar somskola har en viktig roll som främjare av en godlivsstil och ett ansvar för att motverka fysiskinaktivitet och osunda matvanor hos barn respektiveelever. Utskottet är alltjämt av samma uppfattning.Utskottet vill också peka på kursplanen för ämnetidrott och hälsa där det bl.a. sägs att eleverna islutet av nionde skolåret skall förstå sambandetmellan mat, motion och hälsa. Ämnet syftar till attutveckla elevernas fysiska, psykiska och socialaförmåga samt ge kunskaper om den egna livsstilensbetydelse för hälsan.Flera motioner tar upp simundervisningens betydelsei . I motion 2004/05:Ub499 (s) föreslåsatt det i kursplanen för lågstadium börinföras krav på obligatorisk simundervisning fråndet barnet börjar i första klass. I motionen skrivsatt den mest onödiga dödsorsaken bland barn och ungai vårt samhälle är drunkning. har tidigarehaft simundervisning som obligatorium iskolundervisningen och på detta sätt lyckats hållaned dödstalen, skriver motionären vidare. I motion2004/05:Ub398 (s) förespråkas en nationell samlingför ökad vattensäkerhet i . Samlade insatsergörs regelbundet för trafiksäkerhet, elsäkerhet,brandsäkerhet, arbetarskydd, arbetsmiljö med fleraområden. Den nya räddningstjänstlagen, där skydd motolyckor sätts i fokus, signalerar att det krävsgemensamma tag i för att minska antaletdrunkningar och tillbud i och vid vattnet, skrivermotionären. Även i motion 2004/05:Ub400 (s) betonassimkunnighetens betydelse. I motionen skrivs attläroplanens mål bör förtydligas och att krav börställas på landets skolor att på etttillfredsställande sätt organisera simundervisningenför sina elever. Inga barn skall behöva drunkna pågrund av undermåliga simkunskaper, skrivermotionären. Att kunna simma är en baskunskap somalla barn har rätt till. En nollvision skulle kunnaformuleras på samma sätt som inom trafiken eller ikampen mot narkotika.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Barnsäkerhetsdelegationen konstaterar i sittslutbetänkande SOU 2003:127 att drunkning är dentredje vanligaste dödsorsaken efter trafikolyckoroch självtillfogad skada bland barn och unga.Skolverket skriver i sin rapport avsimkunnighet och förmåga att hantera nödsituationervid vatten, (dnr 2003:3260) att drunkningsolyckorsker under alla årstider, såväl inomhus som utomhusoch i både grunt och djupt vatten. har det skett en viss ökning av antaletdrunknade barn. konstaterar attsimkunnighet, ökad vattensäkerhet samt övervakningav små barn är de absolut viktigaste åtgärderna föratt förhindra drunkningsolyckor.Skolverket genomförde tillsyn avsamtliga kommuner och samtliga huvudmän förfristående grundskolor avseende simkunnighet ochförmåga att hantera nödsituationer vid vatten.Tillsynen avsåg elever som avslutade det femteskolåret , och syftade till att bedöma hurhuvudmän och skolor arbetar i riktning mot målen ikursplanen samt kontrollera att de nationella kraveni kursplanen följs. Tillsynen visade att över 7 000elever i årskurs fem inte kan simma. harriktat kritik mot av kommunerna och av defristående skolorna därför att de inte undervisateleverna i simning på skoltid. har ocksåriktat kritik mot av kommunerna och av defristående skolorna därför att de inte gett elevernaförutsättningar att praktiskt lära sig hur manhanterar nödsituationer vid vatten.Såsom utskottet tidigare konstaterat (senast ibet. 2003/04:UbU11) är simkunnighet en baskunskap isäkerhet som alla barn har rätt att få. I kursplanenför idrott och hälsa anges tydligt att eleverna islutet av femte skolåret skall kunna hanteranödsituationer vid vattnet. I slutet av niondeskolåret skall eleverna dessutom ha kunskaper ilivräddande första hjälp. Det framgår mycket tydligtav kursplanen för ämnet idrott och hälsa igrundskolan att skolan har ett ansvar för atteleverna skall få denna kunskap. Samma krav i frågaom individualisering av undervisningen gällersjälvfallet för simundervisning som för annanundervisning. Enligt 1 kap. 12 § skollagen är dethuvudmannen för det offentliga skolväsendet ellerhuvudmannen för en fristående skola som ansvarar föratt utbildningen genomförs i enlighet medbestämmelserna i skolförfattningarna. Utskottetmenar att kommuner och skolor har ett självklartansvar för simkunnigheten hos skolans elever ochförutsätter att detta ansvar också tas.Elevernas arbetsmiljöUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeelevskyddsombud 1, elevskyddsombudensbefogenheter, skolans arbetsmiljö i övrigtsamt bullernivåer i skolan.Jämför reservationerna 26 (mp), 27 (c, mp),28 ( kd), 29 (m, fp, kd, c), 30 (kd, fp), 31(m, c) samt 32 (kd, mp).Motionerna och utskottets ställningstagandeI motion 2004/05:Ub230 understryker Miljöpartietvikten av att utredningen om elevernas arbetsmiljökommer till resultat som stärker eleverna och derasinflytande över sin arbetsmiljö (yrkande 9). I sammamotions yrkande 10 påminns om att arbetsmiljölagenålägger huvudmannen att se till att elevskyddsombudskall ges möjlighet att medverka i det förebyggandearbetsmiljöarbetet. Denna möjlighet är nu begränsadtill elever från årskurs 7 och uppåt ochMiljöpartiet anser att denna rätt skall införas ävenför årskurserna 1-6. Även i motion 2004/05:Ub475 (s)föreslås att elevskyddsombudens ställning stärks.Motionären skriver att det borde vara rimligt atteleverna har lika många representanter sompersonalen har för att på ett bättre sätt kunnarepresentera majoriteten på arbetsplatsen - skolan,nämligen eleverna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.I propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop.2001/02:14) konstateras att elever i flera avseendenupplever skolans arbetsmiljö som påfrestande.Regeringen har i propositionen aviserat en översynur elevperspektiv av arbetsmiljölagen i syfte attförtydliga elevernas inflytande över arbetsmiljön.Det utvidgade utbildningsbegreppet somSkollagskommittén föreslår, bör, enligt kommittén,få som konsekvens att även elever i förskola ochfritidshem omfattas av arbetsmiljölagen. Vilkaförändringar i arbetsmiljölagen som detta kanföranleda bör, enligt kommittén, övervägas inomramen för regeringens översyn.Flera motionsyrkanden tar upp frågan omelevskyddsombudens befogenheter. Centerpartietkräver i motion 2004/05:Ub477 yrkande 28 atträttigheterna för elevskyddsombuden i 6 kap. 17 och18 §§ arbetsmiljölagen skall utökas till att liknadem som gäller för övriga skyddsombud. I dagpåminner elevernas rättigheter iarbetsmiljösammanhang om arbetstagarnas. Det finnsdock viktiga undantag. De anställdas ombud får t.ex.rösta vid skyddskommitténs sammanträde ochsammankalla sådana sammanträden medanelevskyddsombuden bara får yttra sig. Skyddsombudenhar också rätt att stoppa verksamhet som utgör hot,vilket inte elevskyddsombuden har. Elevskyddsombudenhar även undantagits från rätten att ta del avsekretessbelagd information. Detta ansermotionärerna bör ändras. anser i motion2004/05:Ub230 yrkande 11 att elevskyddsombuden skallha rätt att kalla in yrkesinspektionen. I motion2004/05:Ub497 (s) pekas på vikten av att även deyngre eleverna får rätt att utse egnaelevskyddsombud. Fler än två elever borde få sittamed i skyddskommittéerna skriver motionären.Elevskyddsombuden borde få förslags- ochbeslutanderätt i skolans skyddskommittéer. Elevernabör omfattas av arbetsmiljölagen även de timmar degår på fritids samt omfattas av arbetsmiljölagensbestämmelser om samverkan.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.De övergripande bestämmelserna om arbetsmiljönfinns i arbetsmiljölagen (1977:1160). Denna harkaraktär av ramlag. Skolan är i arbetsmiljölagensmening en arbetsplats, och arbetsmiljölagen ochanslutande författningar gäller därför arbetstagarei skolan. Den som genomgår utbildning likställs medarbetstagare och omfattas av arbetsmiljölagensbestämmelser utom såvitt gäller reglerna omskyddsombud, skyddskommittéer och åldersgränser. arbetsmiljölagen finns bestämmelser om denlokala skyddsverksamheten i företag ochförvaltningar. Bestämmelserna bygger på principen omsamverkan i organiserade former mellan arbetsgivareoch arbetstagare i arbetsmiljöfrågor. Bestämmelsernai kapitlet gäller inte för elever förutom reglernaom elevskyddsombud i 17 och 18 §§.Enligt 6 kap. 17 § skall de som genomgårutbildning av huvudmannen för utbildningen gestillfälle att genom skyddsombud medverka iskyddsverksamheten på arbetsstället, om det ärrimligt med hänsyn till utbildningens art ochutbildningens längd. Elevskyddsombuden skall vidareberedas tillfälle att delta i skyddsarbetet i allaväsentliga avseenden, såsom att delta i planeringenav nya eller ändrade lokaler, arbetsmetoder ellerarbetsförhållanden i övrigt. Reglerna om organiseradelevmedverkan gäller inte elever i lägre årskurserän årskurs 7 i . I förarbetena tillarbetsmiljölagen betonas dock att de yngre elevernai takt med sin mognad bör få möjlighet att delta iskolans miljöarbete i olika former vid sidan av detorganiserade miljöarbetet (prop. 1976/77:149).Enligt 6 kap. 18 § skall huvudmannen förutbildningen se till att elevskyddsombuden får denutbildning och den ledighet som behövs föruppdraget.Barnombudsmannen har föreslagit attelevskyddsombuden skall få en förstärkt roll genombl.a. förslags- och beslutanderätt i skolansskyddskommitté eller motsvarande. Skollagskommitténanser att frågan om att ge elevskyddsombuden enstarkare ställning är angelägen. Enligt kommitténbör frågan om elevskyddsombudens ställning prövasinom ramen för regeringens aviserade översyn avarbetsmiljölagen ur ett elevperspektiv i syfte attförtydliga elevernas inflytande över sin miljö.En utredare har utsetts för att göra en översyn avvissa delar av arbetsmiljölagen (Översyn av vissadelar av arbetsmiljölagen, dir. 2004:91). Utredarenskall bl.a. utreda huruvida tillämpningsområdet förlagen bör utvidgas till barn i förskola ochfritidshem samt se över elevrepresentanternasbefogenheter och pröva om det är möjligt att stärkabevakningen av elevernas arbetsmiljö. Uppdragetskall redovisas senast den 1 mars 2006.Skolverkets föreskrifter om elevmedverkan iarbetsmiljöarbetet genom elevskyddsombud gäller frånden (SKOLFS 2004:13).Skolans arbetsmiljö behandlas i fleramotionsyrkanden. Moderata samlingspartietframhåller i motion 2004/05:Ub233 yrkande 4 viktenav en god inlärningsmiljö i skolan. Motionärernahävdar att man vid studier av framgångsrika skolorkan se att tydliga regler som tillämpas konsekventär en viktig förutsättning för en godinlärningsmiljö. Rektorn och skolans personal harett viktigt uppdrag att skapa en positiv kultur påskolan, en anda av god gemenskap och respekt förvarandra, skriver motionärerna. I motion2004/05:Ub480 yrkande 42 lyfter Kristdemokraternafram den fysiska miljön i skolan. I motionenunderstryks att en god fysisk miljö borde vara ensjälvklarhet på största arbetsplats. Dettaär särskilt viktigt eftersom den fysiska miljön harstor betydelse även ur pedagogisk synvinkel. Enfräsch funktionell skolmiljö inbjuder till arbeteoch ansvarstagande. Miljön påverkar inte barabarnens fysiska hälsa utan också deras psykiskatillstånd. Elever har rätt att kräva en braarbetsmiljö. I motionen framhålls vidare attallergiproblem hos barn och ungdomar ofta kanhärledas till att de vistas i undermåliga lokaler.Städrutinerna måste därför utformas så att ävenallergikänsliga barn kan vistas i lokalerna utan attderas besvär förvärras.