bet · GT01NU4 · 2005-11-08 00:00:00 — Syftet är att möjliggöra att viktiga händelseförlopp samt kontakter och styrsignaler som förekommit mellan ägarförvaltning och bolag skall kunna följas i efterhand. Som redovisats i det föregående bedrivs inom ett kontinuerligt arbete med att utveckla rutiner för en mer enhetlig ägarförvaltning, såväl vad gäller krav på dokumentation vid ägarstyrningen som enhetlig beredning, bl.a. inför bolagsstämmor. Utskottet anser att ett sådant utvecklingsarbete ständigt bör bedrivas, med inriktning att skapa ökad tydlighet och för att stärka den interna kontrollen och möjligheten till extern granskning. Sammantaget anser utskottet - mot bakgrund av vad som har anförts - att det inte finns något behov för att göra uttalanden om bolagsstämmans roll, regeringens ansvar för styrningen och riktlinjer för ägarförvaltningen av det slag som har begärts av och i ett antal motioner. har också föreslagit att skall anmoda regeringen att återkomma till med en beskrivning av de åtgärder som vidtagits i syfte att utveckla formerna för ägarstyrning i de statliga bolagen och att återrapporteringen bör ingå i den skrivelse om de statliga bolagen som regeringen skall redovisa för . Utskottet avstyrker som en följd av sitt nyssnämnda ställningstagande även detta förslag. vill utskottet understryka - som sagts - att regeringens skrivelse är ett viktigt redskap för att förmedla information om den statliga företagssektorn till både och allmänheten, och utskottet utgår från att regeringen kommer att redovisa det utvecklingsarbete rörande ägarförvaltningen som bedrivs. Frågor rörande etiska och miljömässiga riktlinjer för företagen med statligt ägande tas upp i några motioner. I regeringens skrivelse tas dessa frågor upp i avsnittet om statens ägarpolitik. I denna finns riktlinjer för områdena för etik- och förtroendefrågor, miljöansvar, jämställdhetsarbete och mångfaldsarbete. Styrelserna i företag med statligt ägande bör besluta om en etikpolicy. Handlingsprogram bör finnas för hur den etiska policyn implementeras och kommuniceras såväl externt som internt. När det gäller miljöansvar sägs att det är styrelsens ansvar att säkerställa att företaget har en miljöpolicy och att aktivt följa företagets insatser i frågor som rör ekologiskt hållbar utveckling. När det gäller personalfrågor sägs att de statligt ägda företagens ledningar och styrelser bör vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Alla företag och arbetsplatser har en viktig roll i arbetet med att öka hälsan i arbetslivet, heter det vidare. Det är regeringens förhoppning att de statligt ägda företagen kan bli föredömen när det gäller att reducera sjukfrånvaron, sägs det i skrivelsen. Etiska frågor, frågor om miljöstyrning och personalfrågor är således redan föremål för aktiv hantering inom . Enligt utskottets mening finns det därmed inte något behov av uttalanden av . Det är styrelsernas ansvar att tillse att företagens ageranden i olika avseenden står i överensstämmelse med regeringens riktlinjer. I motion 2005/06:A366 (v) föreslås att skall göra ett uttalande om ett handlingsprogram för att statliga företag skall bli föredömen i arbetsplatsdemokrati. Som nämnts ingår personalfrågor i den ägarpolitik som redovisas i regeringens skrivelse. Där sägs att de statliga företagen bör vara föredömen i olika personalpolitiska frågor. Det rör sig t.ex. om jämställdhetsarbete, de anställdas hälsa och åtgärder för att reducera sjukfrånvaron. Enligt utskottets mening bör de statliga företagen vara föredömen vad gäller att ta till vara de anställdas förslag och engagemang i de här aktuella avseendena. Utskottet ser dock inget behov av ett särskilt uttalande av i frågan. I två motioner tas upp en fråga som rör Vin & Sprits marknadsföring på den internationella marknaden. I det föregående har redovisats vad Vin & Sprit gör - i sitt interna arbete och genom arbetet i den branschorganisation som bolaget tillhör - för en ansvarsfull marknadsföring och för att främja en sund alkoholkultur. Något behov av ett riksdagsuttalande i frågan föreligger inte enligt utskottets bedömning. Frågan om revisorers arbete och revisorsrotation tas upp i ett par motioner. Revisorernas uppdrag att oberoende granska styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning samt företagets årsredovisning och bokföring är av central betydelse för staten som ägare. Revisorer väljs enligt aktiebolagslagen på mandatperioder . För det fall omval av revisorer övervägs utvärderas alltid revisorernas arbete, sägs det i regeringens skrivelse. Utskottet vill också erinra om vad som sades beträffande revisorsrotation i propositionen om den nya aktiebolagslagen (prop. 2004/05:85) och som redogjorts för. Enligt propositionen är det naturligt att den sjuårsregel som rekommenderat tillämpas även i , men att det inte är nödvändigt att lagfästa den. I propositionen sägs att den som utser revisor, dvs. normalt bolagsstämman, vid omval av samme revisor kan bestämma revisorns mandattid till . Genom att besluta om en första mandattid och en andra mandattid kan bolaget byta revisor utan att behöva fatta ett beslut om entledigande under löpande mandattid. Något behov av ett särskilt uttalande i frågan kan utskottet inte se. I motion 2005/06:N390 (s) föreslås att regeringen bör överväga att låta de statliga företagen lämna och i stället bilda en egen arbetsgivarorganisation. I detta sammanhang vill utskottet erinra om den fråga som () ställde till finansminister vid frågestund och som rörde och kollektivavtalen. Frågan gällde om det är rimligt att de statliga företagen är med i och på det sättet är med och finansierar den process i som ett företag från ett annat land som inte är med i driver. I sitt svar sade finansministern att han förutsätter att den verkställande direktören för svarar på frågor som regeringen har riktat till organisationen och som avser när organisationen började att finansiera det berörda lettiska företaget och i vilken omfattning och på vilket sätt. Svaret på dessa frågor kommer, enligt finansministern, att avgöra huruvida de statliga bolagen kommer att fortsätta att vara medlemmar i eller inte. Han ifrågasatte om det är rimligt att statliga företag skall vara medlemmar i en organisation som finansierar en icke-medlems aktiviteter som syftar till att underminera en av grundvalarna i det svenska samhället, nämligen kollektivavtalen. Mot bakgrund av det som här redovisats anser utskottet att det inte nu finns något behov för att agera i frågan. Med det anförda avstyrker utskottet styrelses framställning och samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Bolagsledningarnas löner och ersättningar Utskottet har i det tidigare redovisat de riktlinjer för företagsledande personers anställningsvillkor i statliga bolag och för anställdas incitamentsprogram som regeringen beslöt om . De riktlinjer som tidigare gällde var i vissa avseenden otydliga och lämnade utrymme för alltför vidlyftiga förmåner i vissa fall. De nu gällande riktlinjerna innebär en klar uppstramning, vilket utskottet noterar med stor tillfredsställelse. I riktlinjerna sägs att företagets styrelse, i sin helhet, har ansvaret för anställning av vd och beslutar om anställningsvillkoren. Styrelsen skall därvid beakta om villkoren överensstämmer med de av regeringen beslutade riktlinjerna. Det ankommer på styrelsen och vd att säkerställa att regeringens riktlinjer även tillämpas för andra personer i företagsledande och därmed jämförlig ställning i statliga företag och deras dotterbolag. Löner och övriga förmåner skall vara konkurrenskraftiga, men de statliga företagen skall inte vara löneledande i förhållande till jämförbara företag. Tjänstebostad bör inte ingå som löneförmån. Beträffande incitamentsprogram klargörs att sådana, i de allra flesta fall, bör undvikas i de statliga bolagen. I det fall ett företags styrelse trots allt anser det befogat att införa sådana program skall bl.a. följande gälla: Programmet bör omfatta alla anställda i företaget men inte vd, bonus kan maximalt uppgå till två månadslöner och en förutsättning för bonus är att bolaget redovisar ett positivt resultat. Andra förändringar i riktlinjerna är att regeringen förordar avgiftsbestämda pensioner och att tidigaste pensionsålder höjs från 60 till . Riktlinjerna innebär också ökad öppenhet. I årsredovisningen skall ersättningar för koncernchef, vd och ledningsgrupp redovisas per person. Även för styrelsens ledamöter skall arvoden redovisas. Styrelsen skall dessutom på bolagsstämman redovisa och motivera den totala ersättningen till vd. Detta kommer, enligt utskottets bedömning, att utgöra ett effektivt hinder för oacceptabla lönehöjningar. Riktlinjerna innebär alltså en uppstramning vad gäller bolagsledningarnas löner och ersättningar och kan anses tillgodose det som efterfrågas i de här aktuella motionerna. Dessa avstyrks därmed i berörda delar. Utskottet vill understryka vikten av att regeringen noga följer hur riktlinjerna tillämpas av de statliga företagen i praktiken. Härvid bör återigen understrykas att det är bolagsstyrelsernas ansvar att tillse att riktlinjerna tillämpas i praktiken. Regeringen bör också sörja för att de statliga företagen, i enlighet med regeringens riktlinjer, klart och tydligt redovisar anställningsvillkor och incitamentsprogram i årsredovisningarna. I skrivelserna till bör regeringen lämna en utförlig redovisning av utfallet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Regeringens skrivelse och synen på statligt ägande, punkt 1 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So38 yrkande 3, 2004/05:N23 yrkandena 2 och 4 i denna del, 2004/05:N24 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N319 yrkandena 1 och 4, 2005/06:N386 yrkandena 1, 11 och 13, 2005/06:N434 yrkande 10, 2005/06:N442 yrkandena 1-4 och 2005/06:N480 yrkande 30, avslår motionerna 2005/06:T608 yrkande 13, 2005/06:MJ519 yrkande 23 och 2005/06:N386 yrkande 17 och lägger skrivelse 2004/05:120 till handlingarna. När det gäller frågan om statliga företag överensstämmer vår syn med den som kommer till uttryck i de här aktuella motionerna från företrädare för Moderata samlingspartiet, liberalerna och , liksom i tidigare motioner från . Likartade synpunkter har framförts i reservationer från företrädare för dessa fyra partier. Enligt bör det statliga ägandet minska. Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. Om staten uppträder som ägare och som utformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår en rad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk för konkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheter att tillföra kapital till företag som behöver kapital för expansion. Grundprincipen måste, enligt vår mening, vara att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privat regi. En privatisering av statliga företag kommer att leda till följande: - renodling av statens roll som lagstiftare och normgivare, - stärkande av de privatiserade företagen, - spridning av intresset för sparande i aktier till nya grupper och breddning av riskkapitalmarknaden, - tillskott av statsinkomster som kan användas till andra, mer angelägna ändamål, - sundare konkurrens. En ökad spridning av ägandet och ett ökat enskilt ägande är, enligt vår mening, positivt för tillväxten och den ekonomiska utvecklingen. Det stora inslaget av statligt ägande har haft en hämmande effekt på nyföretagande och småföretagande. Nya tekniska och organisatoriska lösningar har sämre förutsättningar att uppstå i statliga företag. anser, som nämnts, att det statliga ägandet bör minskas, och bör staten kvarstå som ägare endast då tungt vägande skäl talar härför. Företag som , , , och är exempel på företag som verkar fullt ut på kommersiella marknader med fungerande konkurrens och bör kunna vara aktuella för försäljning. Även bör, i likhet med vad som anförs i motion 2004/05:So38 (kd, m, fp, c), bli föremål för försäljning. En sådan försäljning bör i första hand ske till anställda och den svenska allmänheten. Ett första steg i en försäljningsprocess kan vara att låta anställda köpa den apoteksverksamhet de arbetar i och ansluta dem till genom franchiseavtal. I ett senare skede, när en ny permanent ordning för detaljhandeln med läkemedel är genomförd och de lokala apoteken har haft möjlighet att bygga upp ett kapital, kan överväganden göras om hur skall säljas för att bäst säkerställa bolagets fortsatta utveckling och funktion inom den svenska läkemedelsförsörjningen. Ett scenario som då bör övervägas är att låta bl.a. de lokala franchisetagarna få möjlighet att köpa aktier i . Försäljning av statliga företag måste ske med omsorg om skattebetalarnas pengar. Den bedömning som gör är att en försäljningsvolym motsvarande utöver regeringens förslag kan vara en rimlig målsättning, varvid intäkterna kan användas till att minska statsskulden. Försäljningen av de statliga företagen skall ske på ett ansvarsfullt sätt. Det berörda företaget skall bli starkare och mer konkurrenskraftigt efter slutförd privatisering. Hänsyn måste därför tas till företagens intressen, bl.a. vid valet av tidpunkt för försäljningen och hur ägarstrukturen skall se ut samt vid valet av metoderna för genomförandet av försäljningen. Vi anser vidare, som nämnts, att en strävan bör vara att stärka riskkapitalmarknadens funktion vid försäljningarna genom att bredda aktiesparandet till en bredare allmänhet och därmed öka den långsiktiga kapaciteten för tillförsel av inhemskt riskkapital. Detta innebär att hänsyn måste tas till det allmänna marknadsläget och att försäljning skall ske i den takt som är möjlig med beaktande av andra introduktioner på aktiemarknaden. Härutöver menar vi att skall anmoda regeringen att i skrivelsen rörande statliga företag redovisa syftet med det statliga ägandet för varje företag. Genom att tvingas formulera syftet med det statliga ägandet måste regeringen ta aktiv ställning till vilka motiv det finns för ett fortsatt statligt ägande av alla de berörda företagen. Detta måste vara till fördel både för staten som ägare och för de olika företagen, i stället för att, som , av ren slentrian låta ägandet fortgå i statlig regi. Det finns vidare anledning att analysera och överväga om huruvida det är lämpligt med statligt ägda företag på marknader där en sund och fungerande konkurrens föreligger. En omprövning av det statliga ägandet kan förväntas medföra effektivitetsvinster såväl på det samhällsekonomiska planet som för de enskilda företagen. Statens olämplighet som företagsägare har tydligt framgått i fallen med kapitaltillskotten till , och . Det är orimligt att tala om marknadsmässiga villkor eller konkurrensneutralitet när de statliga företagen i princip har hela skattebetalarkollektivet som riskkapitalbas. Även misstankarna om mutbrott respektive bestickning inom respektive väcker frågor kring statligt ägande. bör anmoda regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad som här anförts. Därmed blir huvuddelen av de här aktuella motionsyrkandena i sak tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks. De motionsyrkanden som specifikt berör företagen avstyrks dock. Kommission för en översyn av statliga bolags agerande m.m., punkt 2 - motiveringen (m, c) av Per (), (), () och (). Vi tar här separat upp ett yrkande i motion 2005/06:N319 (fp) om att skall anmoda regeringen att tillsätta en kommission med uppgift att göra en översyn av statliga bolags agerande och ett yrkande i motion 2005/06:N386 (kd) om behovet av en ny ordning för hur frågor rörande företag med statligt ägande hanteras. I det föregående har vår syn på statligt ägande av företag redovisats. Vi ser inget behov av en särskild kommission med uppgift att göra en översyn av statliga bolags agerande eller ett uttalande om en ny ordning för hur frågor rörande företag med statligt ägande hanteras. Därmed avstyrker vi de här aktuella motionerna i berörda delar. Kommission för en översyn av statliga bolags agerande m.m., punkt 2 (fp, kd) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N319 yrkande 3 och 2005/06:N386 yrkande 6. Vi anser - i likhet med vad som anförs i motionerna 2004/05:N431 (fp) och 2005/06:N386 (kd) - att skall anmoda regeringen att tillsätta en kommission med uppgift att göra en översyn av statliga bolags agerande och utforma en ny ordning för hur frågor rörande företag med statligt ägande hanteras. Det finns flera missgrepp inom den statliga företagssfären. Det är t.ex. inte rimligt att gjort stora investeringar i kolgruvor och koleldade kraftverk i . Den uppmärksammade mutskandalen kring Systembolaget och Vin & Sprit väcker frågan om hur den statliga ägarrollen utövats. Det är inte bara och som är kritiska mot staten som bolagsägare. Oberoende organ, såsom och , har kritiserat det statliga bolagsinnehavet. Vidare riktade , som tidigare redovisats, kritik mot de ansvariga statsråden och för sättet att styra och för bristen på dokumentation av kontakterna mellan och (bet. 2004/05:KU20). Frågan om löner och andra villkor för höga chefer i statliga bolag har diskuterats . Vi anser att löner och övriga förmåner till personer i företagsledande och därmed jämförlig ställning i statliga företag skall vara konkurrenskraftiga så att rekrytering inte försvåras, men de statliga företagen får inte vara löneledande i förhållande till jämförbara företag inom det privata näringslivet. Sammantaget finns det så många anmärkningar på staten som bolagsägare att det framstår som motiverat att en kommission skall tillsättas för att granska bristerna i de statliga bolagen. Vidare bör anmoda regeringen att, i samråd med partier, utarbeta en ny modell för hur frågor rörande företag med statligt ägande skall hanteras . Genom den mörkläggning och hemligstämpling som regeringen ägnar sig åt försvåras den uppgift att vara folkets främsta företrädare som enligt grundlagen vilar på . Det finns påtagliga problem med statligt ägande av företag som agerar på en konkurrensutsatt marknad. Å ena sidan har ett legitimt intresse av insyn, å andra sidan kan bolagets affärsmässiga intressen skadas av den öppenhet och tidsåtgång som en riksdagsbehandling innebär. Detta är ett förhållande som regeringen alltid borde beakta. bör göra ett tillkännagivande till regeringen om att en kommission bör tillsättas i enlighet med vad som har angivits och att regeringen bör utarbeta en ny modell för hur frågor rörande företag med statligt ägande skall hanteras . Därmed blir de här aktuella motionerna tillgodosedda i berörda delar och tillstyrks i dessa delar. Företag med samhällsintressen, punkt 3 - motiveringen (m, fp, c) av Per (), (), (), () och (). Vi tar här separat upp ett yrkande i motion 2005/06:N386 (kd) som rör företag med samhällsintressen och som går ut på att regeringen skall anmodas att tillsätta en utredning för att belysa hur staten på ett bättre sätt kan utöva sin stödjande (subsidiära) roll vad gäller de samhällsintressen som tillvaratas av helägda statliga bolag och hur det civila samhällets engagemang i dessa bolag skall kunna ökas. Vi kan inte se något behov av ett riksdagsuttalande i frågan och avstyrker därmed den nyssnämnda motionen i berörd del. Företag med samhällsintressen, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 5. Därmed bifaller motion 2005/06:N386 yrkande 12. Jag anser - i likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N386 (kd) - att skall anmoda regeringen att tillsätta en utredning för att belysa hur staten på ett bättre sätt kan utöva sin stödjande (subsidiära) roll vad gäller de samhällsintressen som tillvaratas av helägda statliga bolag och hur det civila samhällets engagemang i dessa bolag skall kunna ökas. Det finns ett antal statligt ägda företag som helt eller delvis utövar en verksamhet som motiveras av särskilda samhällsintressen, bl.a. AB kanalbolag, , , , AB och . Enligt min mening är det inte självklart att det bästa sättet att ta till vara de berörda samhällsintressena är genom helägda statliga aktiebolag. Den utredning som jag förordar bör beakta följande: - Det allmännas roll: Staten bör välja associationsrättslig form för det aktuella bolaget utifrån vad som är mest ändamålsenligt. För att kunna garantera att det särskilda samhällsintresse som utgör bolagets uppdrag inte åsidosätts måste staten vara delägare eller medlem i företaget. Staten bör också garantera att företaget har en fullgod kapitalbas. - Delägare eller medlemmar: De som skall bjudas in som delägare eller medlemmar i ett samhällsnyttigt företag bör vara sådana företag, organisationer och enskilda som har anknytning till företagets syfte eller verksamhet och detta bör regleras i bolagsordning, aktieägaravtal eller motsvarande. - Kapital: Huvudregeln bör vara att de samhällsnyttiga företagen skall vara självfinansierande och kunna fylla sitt kapitalbehov via lån på den öppna marknaden. I särskilda fall skall staten kunna erbjuda lånegarantier eller lån i . - Omvandling av statliga bolag: För att en verksamhet skall komma i fråga för att drivas som ett samhällsnyttigt företag bör följande kriterier vara uppfyllda: det skall vara en statlig verksamhet som omvandlas; verksamheten skall vara av sådan art att den anses ha ett särskilt samhällsintresse; staten skall behålla ett bestämmande inflytande över företagets bolagsordning och affärsutveckling. bör alltså göra ett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som här har angetts. Därmed blir motion 2005/06:N386 (kd) tillgodosedd i berörd del och tillstyrks i denna del. Statens ägarutövning, punkt 5 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 6. Därmed bifaller framställning 2004/05:RRS18 punkterna 1 och 2 samt motionerna 2004/05:N20 yrkandena 1, 2 och 4-6, 2004/05:N21 yrkandena 2, 3 i denna del och 4-7, 2004/05:N23 yrkandena 1, 3 och 4, de båda senare i denna del, 2005/06:N386 yrkandena 2-4, 7 och 8, 2005/06:N396 och 2005/06:N442 yrkandena 5, 6 och 10-16 samt avslår motionerna 2004/05:N21 yrkande 1, 2005/06:N370 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N377, 2005/06:N390, 2005/06:N465 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:A366 yrkande 3. I granskning av regeringens styrning av statliga bolag har framkommit att det finns betydande brister i regeringens ägarstyrning av bolagen. Mot bakgrund härav framläggs i framställningen från två förslag - om att regeringen skall utveckla formerna för regeringens ägarstyrning av de statliga bolagen vad avser bolagsstämmans roll, regeringens ansvar för styrningen och gemensamma riktlinjer för ägarförvaltningen samt att regeringen, skrivelse om de statliga bolagen, skall återkomma till med en ingående beskrivning av de åtgärder som vidtagits i syfte att utveckla formerna för ägarstyrning i de statliga bolagen. Vi vill inledningsvis uttrycka vårt stöd för vad anför. Dessutom anser vi att skall begära att regeringen skärper åtgärderna. Likartade synpunkter som återfinns i framförs också i flera av de här aktuella motionerna från företrädare för Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . I reservationer från företrädare för de nämnda partierna har tidigare framförts stark kritik mot statens ägarutövning.