bet · GS01SOU10 · 2005-02-01 00:00:00 — Enligt direktiven skall den nyabolagsformen vara lämplig för verksamheter inomområdena skola, vård och omsorg.Ansvarsutredningen överlämnade ettdelbetänkande Utvecklingskraft för hållbar välfärd(SOU 2003:123). Utredningen har fåtttilläggsdirektiv för andra etappen av sitt uppdrag.Enligt tilläggsdirektiven (dir. 2004:93) skallkommittén bl.a. analysera och bedöma hur strukturenoch uppgiftsfördelningen mellan stat, landsting ochkommuner påverkar förutsättningarna att styra hälso-och sjukvården. Kommittén skall också om den finnerdet motiverat föreslå förändringar av nuvarandestruktur och uppgiftsfördelning för att förbättrastyrningen och därigenom skapa bästa möjligaförutsättningar för att utveckla vårdens kvalitet,tillgänglighet och effektivitet. Kommittén skallsärskilt beakta behovet av att underlätta samspeletmellan de olika nivåerna i samhällsorganisationensamt med näraliggande välfärdssystem, såsomäldreomsorgen. En utgångspunkt för kommitténsanalyser och förslag skall vara att hälso- ochsjukvårdssystemet skall vara heltäckande och vårdenges efter behov. Kommittén skall redovisa resultatenav sitt arbete senast den 28 februari 2007.I betänkande 2002/03:SoU3 behandlades också motionerom personalrekrytering och utbildning. I dettasammanhang hänvisade utskottet bl.a. till bildandetav ett familjemedicinskt institut (jfr bet.2001/02:SoU5). Enligt utskottet borde detta belysade faktorer som är av betydelse för attpersonalrekryteringen skall kunna tryggaslångsiktigt. Vidare erinrades om att Socialstyrelsenföljer hälso- och sjukvårdens behov av läkare ochsjuksköterskor samt att regeringen inrättat ettprojekt om översyn av den högspecialiserade vårdeninklusive dess kompetens- ochpersonalförsörjningsbehov (res. m och fp gemensamt,kd, c).Familjemedicinska institutet (Fammi) invigdes i februari 2002och skall vara ett center för kunskapsutveckling ochkunskapsspridning för att stärka allmänmedicinen iSverige. Institutet skall vara ett nationellt stödför primärvårdens alla delar. En viktig uppgift förinstitutet är att all personal inom primärvården fårmöjlighet till kompetensutveckling och fortbildning.Fammi började som ett treårigt projekt (t.o.m.januari 2005). Den årliga budgeten på 20 miljonerhar betalats av staten. Verksamheten har utvärderatsav Statskontoret i slutrapporten - ochkunskapsspridning inom primärvården, 2004:8.I budgetpropositionen 2004/05:1, volym 6 (s. 22)redovisar regeringen att den har för avsikt attstödja Fammi under , 2005 och2006. kommer regeringen att seöver hur utbildnings- och andra utvecklingsinsatserav detta slag skall hanteras framgent samt statensroll när det gäller dessa insatser.Utskottet har i det av godkändabetänkandet /05:SoU1 tillstyrkt regeringensbudgetförslag (rskr. 2004/05:00).Vid behandlingen av proposition 2001/02:38 Bildandeav ett familjemedicinskt institut m.m. gjorderiksdagen ett tillkännagivande till regeringen omvårdpersonal med utländsk bakgrund (bet.2001/02:SoU5 s. 19 f.; rskr. 2001/02:144-145). Iärendet tillstyrkte socialutskottet bifall till enmotion och ett förslag från revisorer omatt en särskild översyn bör göras av utformningen,lokaliseringen och dimensioneringen avspråkutbildningen för utländsk vårdpersonal.Utskottet underströk vikten av att den kompetens sominvandrad vårdpersonal besitter tas till vara.Utskottet konstaterade att bedömtatt behovet av riktad och förstärkt utbildning isvenska språket är påtagligt samt att svårigheteratt uppfylla språkvillkoret är det främsta skälettill att vägen till legitimation är lång. Utskottetsåg därför positivt på att en översyn görs avspråkutbildningen för utländsk vårdpersonal på detsätt som revisorerna föreslagit.I juli 2003 gav regeringen ochSocialstyrelsen i uppdrag att "se över reglering ochsystem för bedömning och godkännande av personer medviss högskoleutbildning från länder utanför EU/EES-området" (regeringsbeslut S2003/6243/HS). Uppdragetomfattade utbildningar för läraryrket och regleradehälso- och sjukvårdsyrken. De båda myndigheterna harvalt att skriva var sin rapport, omhälso- och sjukvårdsyrken och omläraryrken. avrapporterade uppdrageti i rapporten till svensklegitimation inom hälso- och sjukvården.Regeringen beslutade att detinom skall tillsättas enarbetsgrupp med uppgift att se över reglering ochsystem för godkännande av lärare och hälso- ochsjukvårdspersonal med högskoleutbildning från länderutanför EU/EES. Arbetsgruppen skall utgå från deförslag som och harlämnat i rapporterna Vägen till svensk legitimationinom hälso- och sjukvården och Översyn av system förgodkännande av personer med viss högskoleutbildningfrån länder utanför EU/EES. Arbetsgruppen skalllämna de författningsförslag och definansieringsförslag som är nödvändiga.Arbetsgruppen skall lämna sina förslag senast den 30juni 2005.Av regleringsbrev för avseendeSocialstyrelsen framgår att skall,med anledning av sin uppgift att fortlöpande ta framunderlag för bedömningen av hälso- och sjukvårdensbehov av läkare och sjuksköterskor, senastden rapportera de bedömningar myndighetengör av den aktuella situationen. I rapporten skalläven redovisas de bedömningar görbeträffande den framtida utvecklingen.Vård- och äldreomsorgsministern anförde vidfrågestunden följande medanledning av en fråga om vården av misshandladekvinnor (prot. 2004/05:47):Fru talman! Det är en mycket viktig fråga somMonica tar upp. Självklart är det inteacceptabelt att en kvinna som har blivit slagen,oavsett skälen, inte upplever att hon ärvälkommen eller i första hand bör vända sig tillsjukvården för att få hjälp med sina skador. Jagtror också, som säger, att det finnsmer vi kan göra på det här området. Delvishandlar det om informationsinsatser så att manvet vart man kan och ska vända sig, men dethandlar också om kompetensen hos vårdpersonalen.Jag kommer att tala med utbildningsministern omvi eventuellt behöver göra förändringar också iden grundläggande utbildningen av läkare ochsjuksköterskor när det gäller frågor som har medjämställdhet och kvinnors villkor att göra.Vid samma tillfälle ställdes även en fråga av AnaMaria Narti om tillgången till rehabilitering.Statsrådet pekade på att de två största grupperna avdem som är sjukskrivna är dels de som är sjukskrivnapå grund av någon form av psykisk sjukdom ellerdepression, dels de som har sjukdomar eller bristernär det gäller rörelseorganens funktioner - t.ex.reumatism. Inom båda dessa grupper finns det mycketman kan göra genom rehabilitering, så här behövsutökade insatser.I betänkande 2002/03:SoU3 behandlades även motionerom förlossningsvård och förlossningsplatser.Beträffande dessa utgick utskottet från attSocialstyrelsen inom sitt tillsynsansvar även ifortsättningen noga följer utvecklingen inom dettaområde (s. 24) (res. kd, c). Även beträffandemotioner om rätten till förnyad medicinsk bedömning,s.k. second opinion, hänvisades till attSocialstyrelsen noga följer denna fråga (s. 24)(res. m, fp, kd, c).Socialstyrelsen presenterade enrapport om patientens rätt till information,delaktighet och medinflytande. De resultat ocherfarenheter redovisar i dennarapport visar att det behövs en hel del ytterligareinsatser från bl.a. landstingens och hälso- ochsjukvårdsansvarigas sida innan lagstiftningen och debakomliggande målen och intentionerna har uppfyllts.Socialstyrelsen har med anledning av rapportenbeslutat utarbeta allmänna råd om hälso- ochsjukvårdens skyldighet att ge patienten individuelltanpassad information, möjlighet att väljabehandlingsalternativ samt få förnyad medicinskbedömning. Syftet är att ge sjukvårdens huvudmän ochandra vårdgivare samt hälso- och sjukvårdspersonalenrekommendationer som kan underlätta tolkningen avlagparagrafer som berör patientens inflytande ikontakterna med hälso- och sjukvården och göratillämpningen mer enhetlig över landet och mer iöverensstämmelse med lagstiftningens intentioner attstärka patientens ställning.I betänkande 2002/03:SoU3 avstyrktes motionsyrkandenom IT-utvecklingen i vården med hänvisning tillrapporten i tiden. Strategier och åtgärder föratt bredda användning av telemedicin ochdistansöverbryggande vård (Ds 2002:3) (res. v, mpresp. c).Regeringens IT-politiska strategigrupp tillsatte imars 2004 en arbetsgrupp för IT i vård och omsorg.Denna arbetsgrupp består av representanter frånkommuner, landsting, myndigheter och regering såvälsom från andra aktörer som och . Igruppens uppdrag ingår att ta reda på vilkajuridiska och tekniska hinder som finns förgenomförande av IT-lösningar i vård och omsorg ochatt ge förslag till framtida roll ochansvarsfördelning mellan de olika aktörerna. Gruppenskall också visa på prioriterade samarbetsområdenför framtiden.Användandet av IT-stöd för en bättre ocheffektivare vård och omsorg (e-health) har undervåren varit högt prioriterat inom EU-samarbetet. uppmanade medlemsländerna attsenast vid utgången av 2005 upprätta en nationellstrategi för att stimulera användningen av IT-stödinom hälso- och sjukvården.I ett pressmeddelande från den24 redovisas att vård- ochäldreomsorgsministern nu tillsätter en arbetsgruppför att utarbeta en nationell policy för IT inomvården. Arbetsgruppen kommer att bestå av bl.a.representanter för ,och Apoteket.Socialdepartementet redovisar även i ettpressmeddelande från att IT är ifokus för Dagmaröverenskommelsen (överenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar tillhälso- och sjukvården). Bland annat ges stöd tillett särskilt samordningsprojekt för att utvecklanationella riktlinjer på IT-området och verka förkompatibla system inom hälso- och sjukvården. Vidarestöds , som samordnar samarbetet mellanlandstingen på IT-området, för att utvecklagemensamma krav på nationell nivå inom områden sompatientjournaler, patientadministration,läkemedelsförskrivning, remisshantering m.m. IT-satsningar ingår också i projektet för nationellainformationssystem som får medel för att ökatillgänglighet och kvalitet. Här ingår nationelltsamordnad sjukvårdsrådgivning per telefon ochinförandestöd till detta.I budgetpropositionen 2004/05:1, volym 6,utgiftsområde 9, (s. 21) redovisar regeringen attnär det gäller den nationella handlingsplanen förutveckling av hälso- och sjukvården har regeringenför avsikt att teckna tvåöverenskommelser med och om den framtida utvecklingen. Denena överenskommelsen avser främst primärvården ochäldrevården, i vilken bl.a. utvecklingen av antaletfamiljeläkare och möjligheten till en fastläkarkontakt betonas. Den andra överenskommelsenavser insatser för personer med psykisk sjukdomoch/eller psykiska funktionshinder. Vidare redovisasatt regeringen avser att teckna enpermanent överenskommelse med omtillgänglighet och införande av en nationellvårdgaranti . För ändamåletföreslås att anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämningökas med sammanlagt 2005. Frånoch med 2006 föreslås anslaget ökas med 1,75miljarder kronor . Regeringen redovisar också(s. 22) att projektet med en nationellsjukvårdsupplysning kommer att gå in i enperiod av testverksamhet. Målsättningen är att enmajoritet av befolkningen skall ha tillgång tillnationell sjukvårdsupplysning med ett gemensamttelefonnummer för hela landet fr.o.m. den 1 juli2006.I budgetpropositionen redovisas också (s. 23) attviktiga förändringar skett vad gäller EU-medlemskapets påverkan på den svenska hälso- ochsjukvården. När det gäller möjligheten till vård iett annat land har såväl som svenskadomstolar fattat beslut med potentiellt storpåverkan på praxis på området. Regeringen har därförinitierat ett arbete för att analysera behovet avatt anpassa den svenska lagstiftningen till den nyasituationen. Vidare har diskussionerförts om hur slutsatserna från den s.k.högnivågruppen, bestående av medlemsstaternasansvariga ministrar på hälso- och sjukvårdsområdet,skall föras vidare. Ministrarna har arbetat medbl.a. frågor om hur de nationella hälso- ochsjukvårdssystemen kan samarbeta kring frågor med etteuropeiskt mervärde. En ny grupp med politiskaföreträdare från de olika medlemsstaterna harinrättats under . Regeringen görbedömningen att det EU-relaterade arbetet kommer attvara högt prioriterat under 2005.Att underlätta för och tydliggöra villkoren förpatienter att vid behov få vård i annat EU-land ärenligt regeringen ett viktigt utvecklingsområde somidentifierats. Inom detta område togs ett viktigtsteg när ett europeisktsjukförsäkringskort, som underlättar för patienternaatt få tillgång till den vård de behöver när debefinner sig i en annan medlemsstat, infördes. Pålite kommer det arbete som inletts medatt tillskapa europeiska referenscentrum förhögspecialiserad sjukvård att förbättra patienternasmöjlighet att få utökad tillgång tillhögspecialiserad vård. Ett annat utvecklingsområdesom kan bidra till att förbättra hälso- ochsjukvårdens kvalitet och effektivitet är detsamarbete som inletts kring utvärdering av medicinskteknologi. är ett av de drivande ländernabakom ett fördjupat hälso- och sjukvårdssamarbete påEU-nivå. EU-samarbetet kommer att bliett viktigt komplement till det nationella arbetetmed att förbättra hälso- och sjukvårdens kvalitet,tillgänglighet och effektivitet.En interpellation om valfrihet till sjukvård inomEU besvarades av statsrådet den 25januari 2005 (ip. 2004/05:229, prot. 2004/05:63).Statsrådet anförde bl.a. följande:De senaste åren har rättsutvecklingen inom EUinneburit stora förändringar på hälso- ochsjukvårdsområdet. har i ett antalrättsfall förklarat att hälso- och sjukvård är entjänst som, liksom andra tjänster, ska varaföremål för fri rörlighet mellan EU-länderna.Rätten till valfrihet till vård inom EU hardärmed blivit en direkt följd av EU-rättensutveckling, något som inte minst bekräftats avett antal domar som meddelades avden svenska Regeringsrätten.I dag har alltså de som vistas i ochomfattas av det svenska sjukvårdssystemet enfördragsgrundad rätt att, om vissa villkor äruppfyllda, motta hälso- och sjukvård i andra EU-stater och få ersättning för denna vård av desvenska myndigheterna. Inom EU är alltså den friarörligheten inom hälso- och sjukvårdsområdetredan en realitet.Det pågår ett arbete inomSocialdepartementet för att se över hur densvenska lagstiftningen på ett lämpligt sättbehöver anpassas till den nya situationen.Utskottet behandlade frågan om vårdgaranti senast ibetänkande 2004/05:SoU1. Utskottet såg mycketpositivt på det arbete som pågår i syfte att ökatillgängligheten inom vården och välkomnaderegeringens förslag till inrättande av en nationellvårdgaranti med resursförstärkning under anslag 48:1Kommunalekonomisk utjämning (utg.omr. Utskottetnoterade att regeringen har för avsikt att teckna enpermanent principöverenskommelse medLandstingsförbundet om utformningen ochgenomförandet av en nationell vårdgaranti.Vårdgarantin innebär enligt förslaget attlandstingen skall erbjuda behandling inom 90 dagarefter det att beslut om behandling har tagits. Deaktuella motionerna avstyrktes därmed.I en interpellationsdebatt den 25 januari 2005anförde statsrådet följande (ip.2004/05:227, prot. 2004/05:63):En överenskommelse om en nationell vårdgarantihar tagits fram i samarbete medLandstingsförbundet. är i princip överens ominnehållet i denna överenskommelse och attvårdgarantin ska börja gälla från och med den 1november 2005. Det är min bedömning att ettbeslut kommer att kunna fattas inom kort.Socialdepartementets projekt för en översyn av denhögspecialiserade vården lämnade sin rapport (Ds2003:56) med analyser och förslag till regeringen idecember 2003. Statsrådet anförde ien interpellationsdebatt attregeringens promemoria om högspecialiserad vård nuhar varit ute på remiss och att mottagandet ihuvudsak har varit positivt (ip. 2004/05:230, prot.2004/05:63). Förslagen i promemorian bereds nu inomRegeringskansliet. Statsrådets avsikt är att enproposition om den högspecialiserade vården skallbeslutas under våren.Den 1 april 2000 trädde två nya lagar i kraft somger enskilda rätt att använda samiska, finska ochmeänkieli hos domstolar och förvaltningsmyndighetermed verksamhet i de geografiska områden där språkenanvänts av hävd och fortfarande används itillräcklig utsträckning. Lagarna ger ocksåenskilda rätt att i dessa områden fåförskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvispå de nämnda språken. För samiska omfattar områdetArjeplogs, , och kommuneroch för finska och meänkieli , ,, och kommuner (SFS[1999:1175] och [1999:1176]).Vid behandlingen i av proposition1998/99:143 Nationella minoriteter i Sverigetillstyrkte utskottet förslaget till lagstiftning isitt yttrande 1999/2000:SoU3y tillkonstitutionsutskottet. följande:Enligt utskottets uppfattning är regeringensförslag att varje kommun i de s.k.förvaltningsområdena skall erbjuda den som begärdet möjlighet att få hela eller delar av denservice som erbjuds inom ramen för äldreomsorgenav personal som behärskar samiska, finskarespektive meänkieli väl avvägt. Utskottet villdock understryka att det även i kommuner utanförförvaltningsområdena kan finnas behov avsärskilda insatser för äldre som har annatmodersmål än svenska. I detta sammanhang villutskottet också erinra om att regeringen ibudgetpropositionen för (prop.1999/2000:1) föreslagit att 90 miljoner kronoranslås som ett särskilt stimulansbidrag förförsöksverksamheter i kommuner och landsting somsyftar till utveckling och nytänkande inom vård-,omsorgs- och serviceverksamheter för äldre.Regeringen fattade beslut omförsöksverksamheter med bl.a. uppsökandeverksamhet.Utskottets ställningstagandeHälso- och sjukvården är av grundläggande betydelseför välfärden och människors trygghet. Även iframtiden skall hälso- och sjukvård ges på likavillkor och efter behov, styras demokratiskt ochvara solidariskt finansierad. Alla måste kunna kännatrygghet i att det finns en hälso- och sjukvård avgod kvalitet och att vid sjukdom vård och omsorg gespå lika villkor. Det finns enligt utskottet ingabelägg för att skulle ha något att vinna påatt överge skattefinansieringen av vården.Internationella erfarenheter tyder tvärtom på att deskattefinansierade hälso- och sjukvårdssystemenfungerar bättre i fördelningspolitiskt avseende ände försäkringsfinansierade systemen. Utskottetvidhåller att det finns starka motiv för att slåvakt om skattefinansieringen av sjukvården.I 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) angeshur hälso- och sjukvården skall bedrivas för attuppfylla kraven på en god vård. Vården skall bl.a.vara av god kvalitet och tillgodose patientens behovav trygghet i vården och behandlingen. Hälso- ochsjukvården skall hålla en god personell ochmateriell standard, dvs. bedrivas av personal medadekvat utbildning och med behövlig tekniskutrustning i ändamålsenliga lokaler. För att hälso-och sjukvården skall fungera krävs välutbildad och iövrigt kompetent personal som utför sinaarbetsuppgifter sakkunnigt och omsorgsfullt.Utbildningsfrågorna har stor betydelse vidutformningen av behörighetsregler för hälso- ochsjukvården och närliggande områden. Utöver godakunskaper inom relevanta ämnesområden är det enligtutskottet viktigt att yrkesutövaren har sådanapersonliga egenskaper att hon eller han är lämpligför sitt yrke.Hälso- och sjukvården bör präglas av närhet,tillgänglighet, helhetssyn och kontinuitet.Primärvården är basen i sjukvårdssystemet. Alla somär bosatta inom ett visst landsting har enligthälso- och sjukvårdslagen rätt till en fastläkarkontakt. Utskottet vidhåller att det är viktigtatt hälso- och sjukvårdsinsatserna utförs på rättvårdnivå eftersom det är mest kostnadseffektivt. Detankommer dock på sjukvårdshuvudmännen att besluta omvårdens organisation m.m. med utgångspunkt i hälso-och sjukvårdslagen.Utskottet vill understryka att viktiga steg hartagits mot att långsiktigt förbättratillgängligheten och förkorta väntetiderna i såvälprimärvården som i sjukhusvården genom dennationella handlingsplanen för utveckling av hälso-och sjukvården och den s.k.tillgänglighetssatsningen. En viktig del i dessasatsningar har varit det medelstillskott om drygt 12miljarder kronor som tillförts hälso- och sjukvårdenunder i syfte att stödjautvecklingsarbetet. Det är viktigt att fortsättaarbetet med dessa satsningar. har därförbeslutat att öka anslag 48:1 Kommunalekonomiskutjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner med fr.o.m.2005 för en fortsättning avtillgänglighetssatsningen. Vidare har 700 miljonerkronor anvisats under anslaget förinrättande av en nationell vårdgaranti(2004/05:FiU3, rskr. 2004/05:140).Motionerna 2003/04:K253 (m) yrkande 2,2003/04:Sf289 (m) yrkande 5, 2003/04:Sf405 (m)yrkande 8 (delvis), 2003/04:So213 (m), 2003/04:So237(kd), 2003/04:So269 (c) yrkande 2, 2003/04:So274(kd) yrkande 1, 2003/04:So354 (v) yrkande 3,2003/04:So394 (v) yrkandena 1 och 2, 2003/04:So401(m) yrkandena 1 och 4-7, 2003/04:So428 (c) yrkande11, 2003/04:So441 (c), 2003/04:So493 (s),2003/04:So503 (m) yrkandena 3, 6 och 7,2003/04:So513 (fp) yrkande 3, 2003/04:So556 (s),2003/04:So591 (kd) yrkande 6, 2003/04:So595 (s),2003/04:So630 (s), 2003/04:So640 (kd) yrkandena 1-3,10, 11 och 17, 2004/05:K310 (m) yrkande 2,2004/05:Sf359 (kd) yrkande 7, 2004/05:So220 (m)yrkandena 1-3, 2004/05:So221 (m) yrkandena 1, 2 och5, 2004/05:So251 (kd), 2004/05:So264 (c) yrkandena1-4, 2004/05:So265 (c) yrkande 1, 2004/05:So394 (c)yrkandena 1, 5 och 8, 2004/05:So428 (kd) yrkande 1,2004/05:So471 (kd) yrkande 2, 2004/05: So542 (kd)yrkande 1, 2004/05:So594 (m) yrkande 8,2004/05:So605 (kd) yrkandena 2, 5, 10, 11, 17, 19och 20, 2004/05:So606 (kd) yrkandena 1-7 och2004/05:So627 (mp) avstyrks med det anförda.Hälso- och sjukvården i bedrivs i huvudsak i offentligregi. Vid ett flertal tillfällen har utskottetframhållit att det inom ramen för ett sådantintegrerat system kan finnas ett värde, från såvälpatienternas som personalens synpunkt, i ettvarierat vårdutbud i olika driftsformer. Det börenligt utskottet vara verksamhetens inriktning,tillgänglighet, kvalitet och kostnadseffektivitetsom styr valet av vårdgivare. Det är viktigt att sålångt som möjligt erbjuda alternativ och utvecklamångfalden inom den kommunala ochlandstingskommunala verksamheten. Vidare kanalternativa driftsformer prövas för att ökamångfald, valfrihet, tillgänglighet och rättvisa.Utskottet vill peka på att fr.o.m. den 1 januari2003 gäller det fria vårdvalet i hela . Den 1november 2005 kommer en vårdgaranti att träda ikraft. Det fria vårdvalet och vårdgarantin syftarbåda till att stärka patientens ställning.Utgångspunkten är att människor skall kunna sökavård där det av olika skäl passar dem bäst och attvården i alla skeden skall präglas av högtillgänglighet. Motionerna 2003/04:So401 (m)yrkandena 2 och 3, 2003/04:So503 (m) yrkande 4,2004/05:So221 (m) yrkandena 3 och 4, 2004/05:So293(kd), 2004/05:So529 (m) yrkandena 1 och 3 samt2004/05:So542 (kd) yrkande 2 avstyrks.Utskottet vidhåller sin inställning när det gällerfrågan om inrättande av ett svenskt NationalInstitute of Health. Motion 2003/04:So503 (m)yrkande 11 avstyrks därmed.Utskottet vidhåller också sin inställning att inteåterinföra husläkarlagen. Motionerna 2003/04:So513(fp) yrkande 1, 2004/05:So565 (fp) yrkande 3 och2004/05:So612 (fp) yrkande 2 avstyrks.Såvitt gäller motion 2003/04:So430 (mp) yrkandena1 och 2 med begäran om ändring i 3 § lagen(1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik vadgäller remisskravet vill utskottet hänvisa till vaddet anfört om att det ankommer påsjukvårdshuvudmännen att besluta om vårdensorganisation m.m. Motionen avstyrks.När det gäller möjligheten till vård i ett annatland har såväl som svenska domstolarfattat beslut med påverkan på praxis på området.Utskottet konstaterar att regeringen har initieratett arbete för att analysera behovet av att anpassaden svenska lagstiftningen till den nya situationen.Vidare har en ny grupp med politiska företrädarefrån de olika medlemsstaterna inrättats under för att föra vidare det arbete som dens.k.