bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Dagens luftkvalitetsmätningar baseras på mätningar som ofta görs på en alltför hög höjd i förhållande till den luft i gatumiljön som är den nivå som t.ex. en barnvagn befinner sig på. Därför bör mätningar av utsläpp anpassas till den höjd som är naturlig för barnen, dvs. de mest känsliga. Miljöpolitiken bör enligt motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 1 ta sin utgångspunkt i människors engagemang och kärlek till naturen. En hållbar tillväxt förutsätter att jord, skog och havsresurser nyttjas på ett sunt sätt och med respekt för ekologiska, ekonomiska, sociala och kulturella samband. I motionens yrkande 6 anförs vidare att har stark tilltro till miljötekniken och till de kunskaps- och tjänsteföretag med miljöinriktning som har vuxit fram. Miljön bör användas som en drivkraft för att främja hållbar tillväxt. I motion 2004/05:MJ510 (fp, kd, c, mp) yrkande 9 anförs att samhället behöver skapa nya institutionella plattformar för hållbarhetsarbetet. Regeringen, liksom kommuner och andra samhällsinstanser, behöver bilda utvecklingsavdelningar för hållbar utveckling. En utvecklingsavdelning för hållbar utveckling skulle kunna utveckla långsiktiga lösningar - tekniska, sociala, ekonomiska, institutionella - som främjar hållbarhet på bästa sätt. Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 15 om att fred och icke-våld är förutsättning för hållbarhet. Som anförs i propositionen är hållbar utveckling ett övergripande mål för regeringens samlade politik. Det betyder att alla politiska beslut skall utformas så att de tar hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser på lång sikt. Samhället skall tillfredsställa sina aktuella behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov. behandlade regeringens förslag till strategi för hållbar utveckling , En svensk strategi för hållbar utveckling - ekonomisk, social och miljömässig (skr. 2003/04:129, bet. 2004/05:MJU3, rskr. 2004/05:41). En av strategins utgångspunkter är att hållbar utveckling i endast kan uppnås inom ramen för globalt och regionalt samarbete. Ett hållbart samhälle karakteriseras av solidaritet, såväl mellan generationer som mellan länder. I propositionen anförs vidare att det ömsesidiga beroendet blir allt viktigare i den värld vi lever i. Hållbar utveckling i hör intimt samman med hållbar utveckling i övriga världen. Vår livsstil och politik påverkar andra. Globaliseringen innebär en fortsatt utmaning. Hållbar utveckling handlar om gemensamt ansvar och solidaritet mellan kvinnor och män och mellan generationer. Men det handlar lika mycket om gemensamt ansvar mellan folk och länder. politik innefattar därför en målsättning om en hållbar utveckling för alla världens folk. Som första land i världen har presenterat en samlad politik för en rättvis och hållbar global utveckling med syfte att olika politikområden skall sträva åt samma håll. En rättvis globalisering förutsätter en rättvis förbrukning av världens naturresurser och att alla länder tar sitt ansvar för omställningen till en hållbar utveckling. Beräkningar som gjorts för , liksom övriga delar av den industrialiserade världen, visar att vi släpper ut mer föroreningar och förbrukar långt mer resurser än vad som är långsiktigt hållbart, vi inkräktar på det globala miljöutrymmet. Att driva på för en rättvis globalisering på miljöområdet är en viktig utmaning för ett globalt solidariskt och hållbart samhälle. har en hög internationell profil i dessa frågor. Utskottet instämmer i att vi nu bör vidareutveckla vår politik på detta område, som bl.a. finns beskriven i politiken för global utveckling där en samstämmighet mellan olika politikområden eftersträvas. Strävan efter att bryta sambandet mellan ekonomisk utveckling och negativ miljöpåverkan är en central fråga. Införandet av miljövänlig och resurseffektiv teknologi är viktigt för att åstadkomma detta. Ökad resurseffektivitet bör också syfta till att öka jämlikheten i resursförbrukningen. Det anförda tillgodoser enligt utskottets uppfattning syftet med motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 15. Motionsyrkandet bör lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller frågan om miljöpolitiken skall överordnas energi-, regional-, försvars-, näringslivs- och transportpolitiken erinrar trafikutskottet i sitt yttrande att en god miljö utgör ett av de sex delmålen inom transportpolitiken och att delmålet i sin tur har försetts med etappmål och att trafikverken har satt upp verksamhetsmål avseende delmålet En god miljö. Enligt det övergripande målet för transportpolitiken gäller vidare utgångspunkten att skapa ett långsiktigt hållbart transportsystem. finner att nuvarande system är ändamålsenligt och vill i sammanhanget hänvisa till den aviserade transportpolitiska propositionen, som förväntas beröra de transportpolitiska målen. Miljö- och jordbruksutskottet instämmer för egen del med regeringen i att arbetet med miljökvalitetsmålen bör ske med beaktande av andra politiska mål, som t.ex. fördelningspolitiska mål, jämställdhetsmål, folkhälsomål, mål för barn- och familjepolitiken, kulturmiljömål samt integrationspolitiska mål. Utskottet anser i likhet med regeringen att områden, som särskild uppmärksamhet bör riktas mot, är folkhälsa och dessutom särskilt barns hälsa samt jämställdhet. Utskottet avstyrker därmed motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 2. När det gäller fråga om samband mellan miljöarbete och inkomst- och utbildningsnivå vill utskottet först redovisa att enligt propositionen ökar skillnaderna mellan fattiga och rika i många tillväxtregioner, där hållbara konsumtions- och produktionsmönster behövs för att öka utrymmet för de fattiga att ta sig ur fattigdomen. Fattiga kvinnor drabbas ofta särskilt hårt av brister i vattenförsörjning, sanitet och andra miljöproblem. Flera samverkande ekonomiska, sociala och miljömässiga faktorer som arbetsliv, boende, utbildning, yttre miljö, spelar alla en roll för människors hälsa. Det innebär att flertalet samhällsområden bidrar till att orsaka eller främja hälsa. Folkhälsa är ett gemensamt samhällsansvar och griper således över politikområdena. Utskottet instämmer i att information är ett viktigt styrmedel för att uppnå miljökvalitetsmålen. Informationsinsatser bör utvecklas för att sprida information om miljökvalitetsmålen och delmålen och hur dessa skall nås till breda grupper i samhället. Utbildning om miljöförhållandena och om miljökvalitetsmålen är viktig på alla nivåer från förskola till universitet och folkbildning för att skapa förståelse för de politiska beslut som krävs för att nå målen och för att skapa en livsstil som är förenlig med en långsiktigt hållbar utveckling. Enligt utskottets uppfattning bör även folkrörelserna engageras i detta utbildnings- och informationsspridningsarbete. Inom UN/ECE och processen "Environment for Europe" behandlas miljöstrategiska frågor för de s.k. EECCA-länderna (tolv länder i forna , inklusive ) och för tvärsektoriellt samarbete om miljö och hållbar utveckling inom utbildning, transport och hälsa. Det anförda tillgodoser enligt utskottets uppfattning i allt väsentligt syftet med motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 20. När det gäller förslaget om att inrätta en hållbarhetskommission vill utskottet erinra om att har avstyrkt motionsyrkanden om att tillsätta en sådan kommission, bl.a. med hänvisning till det pågående arbetet i med att genomföra den svenska strategin för hållbar utveckling (bet. 2004/05:MJU1, rskr. 2004/05:127). har tidigare redovisat (bet. 2004/05:MJU3, rskr. 2004/05:41) att hela medverkar i arbetet med att genomföra den svenska strategin för hållbar utveckling. För att samordna arbetet, internationellt och nationellt, och för att stärka de strategiska satsningarna har regeringen därtill inrättat ett särskilt samordningskansli för hållbar utveckling i Statsrådsberedningen. Strategin kommer fortlöpande att följas upp, varvid det nyinrättade kansliet kommer att ha en samordnande roll. Regeringen avser att presentera nästa revidering av strategin . Som anförs i propositionen kan en hållbar utveckling och ett framgångsrikt miljöarbete bara åstadkommas genom delaktighet och involvering av olika samhällsaktörer i det praktiska genomförandet. Arbetet med har av beskrivits som ett av de mest omfattande delaktighetsprojekten som ägt rum. Utskottet instämmer därför i att det är viktigt att vidareutvecklas och får en mer handlingsinriktad karaktär. I den nationella strategin för hållbar utveckling har regeringen angett att en tydligare koppling mellan det lokala planeringsarbetet och det nationella strategiarbetet kan medföra en sådan ökad handlingsinriktning. Det har i skilda sammanhang uttryckts önskemål om en nationell diskussionspart och ökad återkoppling av resultat när det gäller hållbar utveckling. Det finns således ett behov av att tillskapa en plattform där samhällets olika aktörer kan sprida och ta del av information och praktiska erfarenheter kring hållbar utveckling. I den nationella strategin för hållbar utveckling gör regeringen bedömningen att en viktig del i arbetet för en hållbar utveckling är att främja idédebatt, kommunicera resultat och goda exempel, utveckla samarbete mellan samhällets aktörer samt stödja nytänkande forskning och utveckling. Regeringen har därför inrättat ett råd för hållbar utveckling under . Rådet för hållbar utveckling skall arbeta inom samtliga dimensioner av hållbar utveckling, dvs. den sociala, den ekonomiska och den miljömässiga. Motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 1 avstyrks. Även motion 2004/05:MJ510 (fp, kd, c, mp) yrkande 9 bör lämnas utan vidare åtgärd med vad som anförts. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion 2004/05:MJ507 (c) yrkandena 1 och 6 om att miljöpolitiken bör ta sin utgångspunkt i människors engagemang och kärlek till naturen och om att miljön kan användas som en drivkraft för att främja hållbar tillväxt. I den nationella strategin för hållbar utveckling lyfts fyra strategiska framtidsfrågor fram, nämligen miljödriven tillväxt och välfärd, en god hälsa - framtidens viktigaste resurs, en samlad politik för hållbart samhällsbyggande samt barn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle. har tidigare uttalat (bet. 2004/05:MJU3) att en förutsättning för hållbar utveckling är delaktighet av människor, företag, myndigheter, organisationer och lokala sammanslutningar. Som anförts i regeringens skrivelse (2003/04:129) En svensk strategi för hållbar utveckling handlar några av vår tids största och svåraste utmaningar om att skapa förutsättningar för välstånd i alla länder utan att detta leder till att vi underminerar jordens klimat, ekosystem och människors hälsa. En satsning med inriktning på s.k. miljödriven tillväxt och välfärd kan bidra till att lösa flera av dessa utmaningar. Industriländerna har ett ansvar att gå före i arbetet för omställning till ett miljömässigt hållbart samhälle. har en betydande roll och en viktig position som pådrivare av förbättringar på miljöområdet internationellt. Den ökade kunskapen om och intresset för miljöfrågor från alltfler grupper i samhället har enligt den nu behandlade propositionen lett till att miljöanpassade varor och tjänster efterfrågas i allt högre grad. Det har i sin tur inneburit att miljön kommit att bli ett argument i marknadsföringen. Detta skapar förutsättningar för en miljödriven näringslivsutveckling och innebär att det finns fler drivkrafter än lagstiftning och ekonomiska styrmedel för företag att utvecklas mot ökad hållbarhet. har ansvar för att främja en hållbar ekonomisk tillväxt. Inom ramen för sitt sektorsansvar genomför insatser omfattande information och kompetensöverföring för att främja de små och medelstora företagens miljö- och utvecklingsarbete. redovisade , i enlighet med ett regeringsuppdrag, en långsiktig strategi för miljödriven näringslivsutveckling. Regeringen beslutade att inrätta ett nationellt miljöteknikråd - miljöteknikråd (SWENTEC) - för samordning av insatser inom miljöteknik, miljödriven affärsutveckling och miljöteknikexport. Rådet skall vara organisatoriskt knutet till och ha ett kansli som placeras vid i . De strategiska framtidsområdena - miljödriven tillväxt och välfärd, en god hälsa - framtidens viktigaste resurs, en samlad politik för hållbart samhällsbyggande samt barn- och ungdomspolitik för ett åldrande samhälle -skall bidra till att öka samarbetet över sektorsgränser och ansvarsområden och därmed skapa synergier mellan olika politikområden. Exempelvis bidrar satsningar på utveckling och användning av miljöteknik till förbättrad miljö och hälsa som nya arbetstillfällen skapas som kan generera tillväxt. Likaså bidrar ett hållbart samhällsbyggande med giftfria och energieffektiva hus, närhet till natur- och kulturmiljö och rekreation, trevliga och funktionella boendemiljöer till trygga och friska människor. De strategiska framtidsområdena är också nära kopplade till de tre åtgärdsstrategierna i miljömålsarbetet. Utskottet föreslår att motion 2004/05:MJ507 (c) yrkandena 1 och 6 lämnas utan vidare åtgärd i berörd del. Miljö och jämställdhet m.m. I fråga om miljö och jämställdhet vill utskottet redovisa följande. Det övergripande målet för miljöpolitiken, att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, är som anförs i propositionen av generell vikt för människor, kvinnor, män, flickor och pojkar. Utskottet instämmer i att samhällsplaneringen är ett viktigt område från jämställdhetssynpunkt. Kommunala planer påverkar jämställdheten på flera sätt. Handelns etableringar, t.ex. externa köpcentrum, är ett tydligt exempel, men även lokaliseringen av bostäder och arbetsplatser i förhållande till möjligheten till kollektiva transporter. Regeringen har beslutat om en plan för arbetet med jämställdhetsintegrering inom , dvs. arbetet med att föra in jämställdhetsperspektivet i alla delar av regeringens politik. Planen innehåller mål och indikatorer för uppföljning av arbetet och har som syfte att förbättra och stärka jämställdhetsintegreringen i . har tre områden börjat studeras närmare, nämligen dels naturvårdspolitiken där frågan ställts om kvinnors behov när det gäller naturupplevelser beaktas lika mycket som mäns. Även beträffande miljö och hälsa ifrågasätts om kvinnors medicinska känslighet beaktas lika mycket som mäns. Beträffande hållbar produktion och konsumtion ställs frågan om styrmedel inom miljöpolitiken har skilda effekter på kvinnor respektive män. Regeringen har gett i uppdrag att utreda hur styrmedel inom miljöpolitiken påverkar kvinnor och män olika. Uppdraget redovisades i rapporten hållbar framtid - Idéer och vardag i samspel (Rapport 5422, dnr M2004/4383/Hm). Enligt propositionen kommer arbetet med jämställdhetsintegreringen att följas upp och förbättras i en kontinuerlig process. Jämställdhetshänsyn kommer därmed successivt att bättre integreras inom miljöpolitiken. Detta gäller även arbetet med miljökvalitetsmålen. Utskottet konstaterar att regeringen har som mål att jämställdhetsperspektivet, där det är relevant, skall vara integrerat såväl i de tre åtgärdsstrategierna som i arbetet med de enskilda miljökvalitetsmålen i de framtida miljömålspropositionerna. Det anförda bör i allt väsentligt tillgodose syftet med motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 3 och 19. Motionsyrkandena bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet har självfallet ingen annan uppfattning än den som framförs i motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 21 och 2004/05:T398 (c) yrkande 24 om att gränsvärden och rekommendationer bör utgå från säkra gränser för barn. Kommissionen presenterade en europeisk strategi för miljö och hälsa (KOM (2003) 338 slutlig). Syftet med strategin är att minska de miljörelaterade hälsoeffekterna, framför allt hos barn. Som anförs i propositionen har miljöpolitiken på en del områden dock könsmässigt skilda betydelser och effekter. Till exempel kan män och kvinnor vara olika känsliga för miljögifter. Här saknas det mycket kunskap. Ett exempel är problemen med miljögifter i fisk. Här påverkas speciellt gravida och ammande kvinnor genom risken för skador på och barn som miljögifterna kan ge upphov till. Är det acceptabelt att vi har tillåtit en utveckling som gör att kvinnor i fertil ålder inte kan äta all slags fisk? Gränsvärden, normer och mål för olika miljögifter måste sättas utifrån de individer som är känsligast. används alltför ofta mannen som norm. Utskottet vill understryka vikten av det arbete med en nationell handlingsplan för barns miljö och hälsa, som har åtagit sig inom ramen för och som redovisas i propositionen. Regeringen har givit i uppdrag att ta fram ett förslag till en sådan handlingsplan. Uppdraget skall redovisas med delrapportering . Enligt utskottets bedömning är med denna redovisning syftet med motionerna i huvudsak tillgodosett. Yrkandena bör lämnas utan vidare åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen och regeringens kommande klimatproposition ett antal motionsyrkanden (m, fp, kd, c, mp) om de svenska klimatmålen. Jämför reservationerna 7 (m, fp, kd, c, mp), 8 (m, fp, kd, c, mp), 9 (v) och 10 (v) samt särskilda yttrandena 2 (fp) och 3 (kd). Mål för den svenska klimatpolitiken fattade beslut om en nationell klimatstrategi som bl.a. omfattar mål på lång och kort sikt under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan (prop. 2001/02:55, bet. 2001/02:MJU10, rskr. 2001/02:163). Målet innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser skall, som ett medelvärde för , vara lägre än utsläppen . Utsläppen skall räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s (Intergovernmental Panel on Climate Change, dvs. klimatkonventionens vetenskapliga panel) definitioner. Målet har utgångspunkt i utsläppsprognos i den tredje nationalrapporten till klimatkonventionen. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 2 bör definitionen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan ändras så att det tar fasta på temperatur i stället för halten växthusgaser i atmosfären. En sådan förändring skulle innebära att följer och att målet sammanfaller med det som EU antagit. I yrkande 3 begärs att regeringen återkommer med nya tydliga delmål under miljökvalitetsmålet. Syftet är att säkerställa att arbetet går i rätt riktning. Viktigast är att precisera delmål för utsläppsminskningarna . Vidare anförs att delmål bör finnas för olika sektorer såsom trafiken, den handlande sektorn och hushållen samt att regeringen bör finna delmål även för övriga växthusgaser, inte enbart koldioxid. Även i motion 2004/05:MJ370 (c) yrkande 2 framhålls vikten av att fatta styrande beslut och peka ut delmål fram , då utsläppen av växthusgaser skall ha halverats. Enligt motionärerna är det viktigt att visa inriktningen för näringslivet och medborgarna för att investeringar skall komma till stånd och prioriteringar av forskningsresurser skall kunna göras. En plan bör läggas upp såväl i som inom EU-samarbetet. Enligt motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 1 bör det fastställas att utsläppen av växthusgaser för skall vara lägre än utsläppen , även efter en eventuell omprövning av målet. Även motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 6 framhåller vikten av att slå fast att de tidigare beslutade klimatmålen skall gälla. I motion 2004/05:MJ283 (mp) yrkande 1 begärs att nationella klimatmål omdefinieras till att gälla tilldelade utsläpp av växthusgaser för de utsläpp som ingår i den europeiska utsläppshandeln plus verkliga utsläpp av växthusgaser för all övrig verksamhet. Målet skall vara att utsläppen från de växthusgaser som regleras av Kyotoprotokollet, räknade som koldioxidekvivalenter , skall minska med från till ett genomsnitt av (yrkande 2). I motion 2004/05:MJ368 (fp) yrkande 8 anförs att bör ha som mål att bostadssektorn minskar sitt bidrag till koldioxidutsläppen i förhållande till utsläppen och . Energipolitikens första miljömål bör enligt motion 2004/05:MJ369 (fp) vara att minska utsläppen av växthusgaser. Regeringen bör tydligt fokusera på detta (yrkande 7). Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan innebär att halten, räknat som koldioxidekvivalenter, av de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollets och IPCC:s definitioner tillsammans skall stabiliseras på en halt lägre än 550 ppm i atmosfären. Som framgår av propositionen skall verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. bör enligt regeringen utsläppen för sammantaget vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare, för att därefter minska ytterligare. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att möjligheterna att uppnå målet till avgörande del är beroende av internationellt samarbete och insatser i alla länder. Som regeringen framhåller skall det svenska klimatarbetet och det nationella målet fortlöpande följas upp. Om utsläppstrenden visar sig vara mindre gynnsam än man förutser, eller om de åtgärder som vidtas inte ger väntad effekt, kan regeringen föreslå ytterligare åtgärder och vid behov föreslå en omprövning av målet. Härvid skall enligt regeringen hänsyn tas till konsekvenser för svensk industri och dess konkurrenskraft. Kontrollstationer har införts och utvärderingar av den första kontrollstationen kommer att redovisas i en särskild klimatproposition . En andra kontrollstation sker . Inför den första kontrollstationen har regeringen uppdragit åt och att ta fram underlag avseende prognoser för utsläpp av växthusgaser, utvärdering av styrmedel i klimatpolitiken, effekter av att integrera Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i klimatmålet för samt nya kunskaper i klimatfrågan. Klimatmålet skall uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. Som framgår av propositionen avser regeringen att, vid utvärderingen av den första kontrollstationen, som komplement överväga ett mål som innefattar de flexibla mekanismerna. Utskottet konstaterar att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan kommer att behandlas i en särskild proposition . Vidare har utskottet ingen annan uppfattning än trafikutskottet, vilket i sitt yttrande anför som sin mening att det är befogat med ett förslag om klimatmålet som är sammanhållet såväl med avseende på delmål som på åtgärder. Med det ovan anförda och i avvaktan på den aviserade klimatpropositionen är utskottet inte berett att föreslå några åtgärder med anledning av motionerna 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 1, 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkandena 2 och 3, 2004/05:MJ283 (mp) yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ368 (fp) yrkande 8, 2004/05:MJ369 (fp) yrkandena 6 och 7 samt 2004/05:MJ370 (c) yrkande 2. Motionerna avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen ett motionsyrkande (fp) om behovet av skärpta krav beträffande partikel- och kväveoxidutsläpp inom miljökvalitetsmålet luft. Miljökvalitetsmålet luft innebär att luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nås inom en generation. För miljökvalitetsmålet luft har fyra delmål fastställts: Sänkt halt av svaveldioxid. Sänkt halt av kvävedioxid. Sänkt halt av marknära ozon. Minskade utsläpp av flyktiga organiska ämnen. Regeringen bedömer att de flesta delmål till miljökvalitetsmålet luft sannolikt är möjliga att uppnå. För att uppnå delmålen om sänkt halt av kvävedioxid och marknära ozon krävs dock ytterligare åtgärder. I flera tätorter krävs kraftfulla åtgärder för att sänka halterna av partiklar och kvävedioxid i luften tillräckligt mycket för att klara miljökvalitetsnormerna. Motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 2 framhåller behovet av skärpta krav beträffande partikel- och kväveoxidutsläpp inom miljökvalitetsmålet luft. Som framgår av propositionen orsakar partiklar, marknära ozon och kväveoxider många olika typer av besvär och sjukdomar.