bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — m.fl. (v) begär i motion MJ442 yrkande 5 ett tillkännagivande om att elöverkänslighet skall kunna godkännas som arbetsskada. Anslaget 19:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Utskottet har tidigare, och senast i samband med behandlingen av budgeten , avstyrkt motionsyrkanden om att privatisera arbetsskadeförsäkringen och om att lyfta ut färdolycksfallen och arbetssjukdomar ur arbetsskadeförsäkringen. I samband med behandlingen av förslaget om ändrade bevisregler m.m. slog utskottet fast att en arbetsskadeförsäkring i offentlig regi som bygger på ett generellt arbetsskadebegrepp, som även innefattar arbetssjukdomar och färdolycksfall, och där beviskravet är mindre strikt ger ett bra skydd vid arbetsskada för både kvinnor och män och en tillräcklig avgränsning mot skador som har andra uppkomstorsaker än arbete (se bet. 2001/02:SfU10 och bet. 2004/05:SfU1). Utskottet finner inte anledning att nu frångå sina tidigare ställningstaganden i dessa frågor. Utskottet noterar att utredningen om översyn av socialförsäkringarna främst skall omfatta de delar av socialförsäkringen som avser försäkring för inkomstbortfall till följd av ohälsa, vilket innebär bl.a. arbetsskadeförsäkringen. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker därmed motion Sf360 yrkande 1 i denna del. Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört anser utskottet att även motionerna Sf299 yrkandena 1-5 och Sf345 bör avslås. Den införda striktare bevisregeln bidrog till en påtaglig minskning av antalet personer som beviljades arbetsskadelivränta, bland både kvinnor och män. Minskningen var dock större bland kvinnor. mildrades således bevisregeln återigen. Som angetts ovan prövas dock de flesta ärenden alltjämt enligt den tidigare bevisregeln. Det bör således fortfarande vara för tidigt att uttala sig om förändringen gjort någon skillnad. Utskottet anser att det är viktigt att handläggare, försäkringsläkare och socialförsäkringsnämnden har god kunskap om arbetsskaderisker på både kvinnors och mäns arbetsplatser. Mot bakgrund av vad nu anförts anser utskottet att motion Sf280 yrkande 1 inte påkallar någon åtgärd från sida. Motionsyrkandet avstyrks därmed. I betänkandet Att samla och sprida kunskap om skadlig inverkan och framgångsrik rehabilitering, SOU 2003:1, lämnas förslag om inrättande av en kunskapsbank där kunskap om arbetsmiljöfaktorers eventuella skadlighet samlas, sammanställs och publiceras. Kunskapsbanken skall ha som sitt primära syfte att fungera som ett hjälpmedel och tillhandahålla underlag för bedömningar i arbetsskadeärenden. När det gäller sjukdomsbesvär som är mycket svårbedömda i arbetsskadehänseende, t.ex. elöverkänslighet, kan förekomsten av en kunskapsbank enligt utskottets mening vara av stor betydelse vid arbetsskadebedömningen. Utskottet vill också peka på att inrättandet av den nya bör ge bättre förutsättningar för metodutveckling och nödvändiga organisatoriska förändringar för att allmänt förbättra hanteringen av arbetsskadeförsäkringen. Utskottet avstyrker med det anförda motion MJ442 yrkande 5. 19:5 Ersättning för kroppsskador Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 19:5 Ersättning för kroppsskador. Från anslaget bekostas bl.a. ersättningar enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd i de fall en skada inträffar bl.a. under militär verksamhet, vid tjänstgöring inom civilförsvaret, vid medverkan i räddningstjänst samt vid vård på kriminalvårdsanstalt. Även krigsskadeersättningar till sjömän samt kostnader för vissa yrkesskadeersättningar bekostas från anslaget. Totalt bedömer regeringen att kostnaderna för ersättning för kroppsskador kommer att vara i stort sett oförändrade . I propositionen föreslås att för till anslaget 19:5 anvisar ett ramanslag på . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 19:6 . Därmed bör avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning till anslaget. bör också bemyndiga regeringen att för anslaget 19:6 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive åtaganden som tidigare gjorts, medför utgifter på högst efter 2006. bör vidare avslå motionsyrkanden om bl.a. utbildning av läkare i försäkringsmedicin, myndighetskontroll av och krav på försäkringsläkare, utbildning av handläggare i genuskunskap samt åtgärder mot oegentligheter inom socialförsäkringarna. Jämför reservationerna 66 (m, fp, kd, c), 67 (kd) och 68 (kd). Från inrättades den nya statliga myndigheten . är central förvaltningsmyndighet för socialförsäkringen och ansvarar för handläggning och utbetalning av socialförsäkringsersättningar och bidrag. ansvarar för kunskapsuppbyggnad och skall verka för enhetlighet vid rättstillämpningen. Vidare skall kassan samverka med andra myndigheter i syfte att uppnå en effektiv användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet samt, genom att samordna rehabilitering, verka för att försäkrade ges förutsättningar att tillvarata sin förmåga att arbeta och försörja sig själva genom förvärvsarbete. har också ansvar för att allmänheten får en god information om bl.a. rättigheter och skyldigheter. leds av en styrelse med fullt ansvar och har en generaldirektör som ansvarar för och leder den löpande verksamheten. Vidare har de förtroendevalda en roll i verksamheten, dels genom de 21 försäkringsdelegationerna, dels som ledamöter i socialförsäkringsnämnderna. Ett allmänt ombud, som utses av regeringen, kan föra talan i allmän förvaltningsdomstol. Av 18 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring framgår att försäkringsdelegationen skall bevaka att verksamhet i länet bedrivs på ett effektivt sätt och med god service till allmänheten. Delegationen skall till regeringen redovisa en utvärdering med anledning av de iakttagelser delegationen därvid har gjort. Delegationen fattar även beslut om deltagande i finansiell samordning och annan samverkan inom rehabiliteringsområdet. Ledamöterna i försäkringsdelegationerna utses av regeringen efter förslag från riksdagspartiernas organisationer. I 5 § samma kapitel anges att skall inrätta socialförsäkringsnämnder och att varje nämnd skall bestå av sju ledamöter, varav en skall vara ordförande och en vice ordförande. Ledamöterna utses av försäkringsdelegationen. Av förordningen (2004:1299) med instruktion för framgår att socialförsäkringsnämndens ledamöter skall utses för av fr.o.m. året då ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige har hållits. Om det under en pågående mandatperiod inrättas en ny nämnd, skall de nytillträdande ledamöterna i nämnden utses för den tid som återstår av mandatperioden. Fem av ledamöterna i socialförsäkringsnämnden skall utses på förslag av de politiska partier som finns representerade i . De övriga två ledamöterna skall utses på förslag av de organisationer på arbetsmarknaden som finns inom länsorganisationens verksamhetsområde. Endast den som har rösträtt vid val till kommunfullmäktige och är folkbokförd inom länet får utses till ledamot i socialförsäkringsnämnd. En ledamot får inte ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Om en ledamot inte uppfyller dessa krav förfaller uppdraget. Om en ledamot i socialförsäkringsnämnd visar giltigt hinder, får delegationen entlediga ledamoten. När en ledamot blir entledigad eller uppdraget förfaller utses en ny ledamot för den tid som återstår. I propositionen föreslås att till anslaget 19:6 anvisar ett ramanslag på . För att stödja forskningsbehov som är särskilt angelägna ur ett administrativt perspektiv har bemyndigats att inom en fastställd ram ingå ekonomiska åtaganden. I propositionen föreslås att myndigheten skall kunna ingå ekonomiska åtaganden inom socialförsäkringsområdet, som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter om högst efter 2006. tillförs anslaget bl.a. som en fortsättning på de tillfälliga medel som tilldelats för att bryta utvecklingen inom ohälsoområdet. För kostnader i samband med följdreformerna till det reformerade pensionssystemet tillförs anslaget 2006. Inom ramen för regeringens sysselsättningssatsning avsätts bl.a. resurser för arbetslösa akademiker. Delar av denna satsning inriktas särskilt på att förebygga och minska förekomsten av fusk och felaktigheter inom trygghetssystemen. Anslaget tillförs 2006, för att skall kunna anställa 300 årsarbetskrafter utöver ordinarie nyanställningar i syfte att ytterligare stärka myndighetens kontrollverksamhet. Per m.fl. (m) begär i motion Sf425 yrkande 8 i denna del att till anslaget 19:6 anvisar mer än vad regeringen föreslagit. I yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om resurser till för rehabilitering och för försäkringsläkare. bör ges ett tydligt huvudansvar för rehabiliteringen, vilket kräver mer resurser. När det gäller försäkringsläkare måste deras roll tydliggöras. Det krävs vidare mer likvärdiga arbetsförhållanden inom olika kassor och klara riktlinjer för vilka krav på utbildning m.m. som bör ställas. Vidare bör alla sjukintyg granskas av försäkringsläkare när ärendet efter två veckors sjuklön övertas av . Även i motion Sf382 av Per m.fl. (m) begärs tillkännagivanden härom (yrkandena 3 och 6). I motion Sf382 yrkande 8 begärs ett beslut om ett ökat undersökningsansvar för och och ökade möjligheter för samkörning av register. I motion Sf202 av () begärs ett tillkännagivande om vikten av kraftfulla och sammanhållna åtgärder mot bidragsfusket. Ytterligare läggs på för att bl.a. förbättra möjligheterna till en god kontroll. I motion Sf360 av m.fl. (fp) yrkande 1 i denna del begärs att till anslaget 19:6 anvisar mer än vad regeringen föreslagit. I motion Sf384 av m.fl. (fp) yrkandena 12, 14 och 18 begärs tillkännagivanden om ökade resurser för stärkta kontrollinsatser samt åtgärder mot felaktiga utbetalningar. Vidare behövs ett ökat undersökningsansvar för och och en satsning på fler försäkringsläkare. Motionärerna anser att och skall ges ett ökat undersökningsansvar, med innebörden att dessa skall göra kompletta bedrägeriundersökningar som sedan kan lämnas direkt till åklagare utan att först passera polisen. Åklagaren får sedan vända sig direkt till och om det behövs kompletterande undersökningar och liksom tidigare till polisen om personer behöver kallas till förhör eller andra tvångsåtgärder måste vidtas. I detta sammanhang behöver sekretesslagens regler ses över. m.fl. (kd) begär i motion Sf428 yrkande 25 i denna del att till anslaget 19:6 anvisar mindre än vad regeringen har föreslagit. I yrkandena 10, 11, 14 i denna del och 24 begärs tillkännagivanden om att arbetet med fusk i socialförsäkringarna kräver mer resurser. och bör ges ett ökat ansvar för bedrägeriundersökningar. Det bör vidare vara möjligt att samköra fler register mellan olika myndigheter, och bl.a. genom räntekrav och utökade kvittningsmöjligheter bör påföljderna skärpas. Det är vidare viktigt med attitydförändringar och ökad information om sjukförsäkringens syfte. Själva försäkringstanken måste återupprättas. De avtal som reglerar kommunernas mottagande av flyktingar m.fl. skall ersättas med en utvecklingspeng som följer individen och som fördelas och utbetalas av . Viss del av de medel som tillförs skall användas för kassans administration av denna utvecklingspeng. m.fl. (c) begär i motion Sf405 i denna del att till anslaget 19:6 anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att det finns utrymme för en administrativ besparing. I motion Sf335 av m.fl. (c) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om att och skall ges ett utökat undersökningsansvar. I motionen anförs att trots att utökat sina kontroller av fusk inom sjukförsäkringen leder få anmälningar till polisundersökning och åtal. För att bättre kunna försvara sjukförsäkringen och andra socialförsäkringar mot fusk och bedrägerier bör och ges ett utökat undersökningsansvar, med innebörden att de skall göra kompletta bedrägeriundersökningar som sedan kan lämnas direkt till åklagare utan att först passera polisen. En sådan modell tillämpas på försök i . I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande om att och skall få möjlighet att samköra relevanta register. I motion Sf384 av m.fl. (fp) begärs i yrkandena 16 och 17 tillkännagivanden om att bör studera fuskbekämpning utomlands och om hur bedrägerier bör hanteras. I motionen anförs att har inlett en förändring av kontrollarbetet, som bygger på en s.k. risk- och väsentlighetsanalys. För att utveckla bättre arbetsmetoder har kassan tagit hjälp av andra myndigheter, såsom och . Detta arbete är positivt och måste bedrivas ännu intensivare. I bedrivs ett aktivt kontrollarbete för att stävja fusk i socialförsäkrings- och bidragssystemen. Arbetet, som leds av en minister, sker enligt uppsatta mål och genom reklamkampanjer i tv, radio, tidningar och utomhus, kombinerat med flera tusen kontrollanter och ett tätt samarbete med andra myndigheter. Motionärerna anser att regeringen bör överväga att låta en minister ansvara för fuskbekämpning och att noga bör studera den verksamhet som bedrivs i och andra länder för att effektivisera den egna kontrollen. I motionen anges vidare att bedrägerier i socialförsäkringarna måste tas på allvar för att det inte skall bli stora förluster för staten. Det ger inga bra signaler att av alla polisanmälningar från försäkringskassorna om misstänkta bedrägerier aldrig leder till åtal, utan avskrivs av olika skäl. I motion Sf242 av och () begärs ett tillkännagivande om att ge i uppdrag att verka för att fusk och missbruk inom försäkringssystemen beivras. () begär i motion Sf314 ett tillkännagivande om behovet av en allmän informationskampanj om socialförsäkringsförmånerna. I motionen anförs att det sammantaget är många människor som antingen inte är helt medvetna om sina rättigheter och skyldigheter, eller som medvetet utnyttjar förmånerna inom det omfattande socialförsäkringsskyddet. bör på ett pedagogiskt sätt informera de försäkrade om de rättigheter och skyldigheter som finns och reda ut eventuella missförstånd när det gäller t.ex. rätten till sjukpenning. I motion Sf310 av m.fl. (v) anförs att förekomsten av oegentligheter i våra gemensamma trygghetssystem i sig är en kränkning mot det generella välfärdssystemet. blev det också möjligt för , CSN och a-kassan att öka det inbördes informationsutbytet på elektronisk väg i syfte att förebygga oegentligheter, öka effektiviteten och förbättra servicen, och denna möjlighet kommer att ytterligare förstärkas. Motionärerna anser emellertid att det är än viktigare att förbättrar sin uppföljande verksamhet, varför regeringen i regleringsbrev bör förtydliga detta uppdrag till kassan. En del av de oegentligheter som det här är fråga om rör den s.k. svarta arbetskraften, t.ex. individer som uppbär sjukersättning och trots det förvärvsarbetar. Den typen av oegentligheter skulle inte existera om det inte fanns skrupelfria arbetsgivare som efterfrågar svart arbetskraft. Arbetsgivarna gör sig skyldiga till brott genom att de inte betalar in skatt eller socialavgifter på lönesumman, något som i förlängningen är till skada för den försäkrade genom t.ex. lägre pension. Regeringen bör utreda frågan och återkomma med förslag till kraftfulla åtgärder. I yrkandena 1 och 2 begärs tillkännagivanden härom. I motionerna Sf280 av m.fl. (v) yrkande 2 och A368 av m.fl. (v) yrkande 16begärs tillkännagivanden om utbildning av försäkringskassornas personal i genuskunskap. Ett genusperspektiv måste enligt motionärerna integreras både teoretiskt och metodologiskt. I motion Sf387 av m.fl. (kd) begärs i yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om att försäkringsläkarna skall ställas under myndighetskontroll och att de måste tillförsäkras en kontinuerlig och uppdaterad vidareutbildning. Motionärerna anser att fria bedömningar utan vetenskaplig värdering, kritik eller ansvar inte kan accepteras. Regeringen bör överväga en kontrollmöjlighet lik den för övriga läkare. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att en utredning bör grundligt och specifikt se över de problem som finns inom det försäkringsmedicinska området i syfte att reformera hela systemet. m.fl. (v) begär i motion A368 yrkandena 20 och 21 tillkännagivanden om att man bör analysera hur handläggare vid kassan hanterar den information och de underlag som inkommer från försäkringsläkarna och om det upprätthålls en tillräcklig grad av självständighet i bedömningarna samt att försäkringsläkarna bör stå under tillsyn, exempelvis av . I motion Sf424 av () begärs ett tillkännagivande om behovet att ställa försäkringsläkarnas verksamhet under myndighetskontroll. Enligt motionären står försäkringsläkarna inte under tillsyn varför deras medicinska bedömningar inte går att ifrågasätta. () anger i motionerna Sf320 och Sf322 att beslutsrätten för fastställande av antalet socialförsäkringsnämnder bör regleras och att försäkringsdelegationerna och socialförsäkringsnämnderna måste ges tillräckliga resurser för sitt uppdrag. Motionären anger att vid omorganisationen av beslutades att försäkringsdelegationen skall utse ledamöter i socialförsäkringsnämnderna. Det synes dock vara oreglerat vilken instans som skall besluta om antalet nämnder varför det är angeläget att klarlägga beslutsrätten i denna fråga. Att nominera kandidater till nämnden är en process som tar tid. Därför måste, om behov finns av att förändra antalet ledamöter, före nomineringstillfället regleras hur många som skall väljas. Vidare menar motionären att i samband med bildande säkerställdes att den nya myndigheten fick starka inslag av förtroendemannainflytande i syfte att värna det viktiga förtroendemannainflytande som fanns i försäkringskassorna, och för att säkerställa ett demokratiskt inflytande över socialförsäkringarna. Motionären anser att det är angeläget att nödvändiga resurser för försäkringsdelegationernas arbete säkerställs och att regeringen säkerställer att delegationerna liksom socialförsäkringsnämnderna har erforderliga resurser för sitt uppdrag. I motionerna begärs tillkännagivanden härom. I motion Sf369 av och () begärs ett tillkännagivande om att reglerna för att entlediga en uppenbart olämplig ledamot i en socialförsäkringsnämnd bör ses över. I motion Sf380 av () anges att det bör inrättas en ombudsman eller myndighet som tillvaratar den sjukskrivnes rätt att komma tillbaka till egenförsörjning och att en sådan ombudsman eller myndighet måste ha möjlighet till sanktioner mot exempelvis arbetsgivare eller arbetsförmedling. I yrkandena 3 och 4 begärs tillkännagivanden om det anförda. Inrättandet av den nya myndigheten syftar bl.a. till att ge nya och bättre förutsättningar för socialförsäkringsadministrationen att fullgöra sina uppdrag, att öka effektiviteten i ärendehandläggningen och att uppnå en mer enhetlig rättstillämpning och likabehandling. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram en plan för hur myndighetens fortsatta förändringsarbete skall utformas. redovisade en översiktlig förändringsplan som fokuserar på de resultat som myndighetens arbete skall leda till . Flera reella åtaganden som rör bl.a. de försäkrades tilltro till försäkringen och dess administration samt rättssäkerhet och handläggningstider görs i planen. Arbetet inom ramen för det s.k. har också bidragit till genomförandet av enhetliga handläggningsprocesser. Enligt propositionen ökar den nya organisationen också möjligheten att genomföra ett ändamålsenligt ärendehanteringssystem som stöder kraven på gemensamma handläggningsrutiner. Utskottet anser i likhet med regeringen att för att tilltron till den allmänna försäkringen skall bibehållas och stärkas måste administrationen av socialförsäkringen fungera väl. De övergripande målen för den nya myndigheten är också att tilltron till socialförsäkringen och dess administration skall vara hög samt att administrationen skall vara rättssäker, effektiv och ha hög kvalitet. Som utskottet tidigare uttalat är det när det gäller tilltron till välfärdssystemen inte bara väsentligt att rättstillämpningen är enhetlig, det är också viktigt att de som får t.ex. sjukpenning eller sjukersättning uppfyller kriterierna för detta och att missbruk och felutnyttjande av försäkringen motverkas. Enligt utskottets mening har arbetet för en enhetlig rättstillämpning liksom åtgärder mot bedrägerier och oegentligheter också ett viktigt preventivt syfte. Utskottet kan konstatera att har arbetet mot oegentligheter i socialförsäkringsförmåner intensifierats påtagligt och att fortsatta arbete med den kontrollstrategi som infördes stärks och vidareutvecklas. I detta arbete ingår t.ex. att göra både riktade och systematiserade slumpvisa kontroller inom de olika förmånsslagen som ett utvidgat samarbete skall ske med andra myndigheter m.fl. kring frågor som berör arbetet mot oegentligheter. Av propositionen framgår att regeringen avser att tilldela extra medel som skall användas för att ytterligare stärka myndighetens arbete med att förebygga och minska förekomsten av olika former av oegentligheter och felaktigheter. Därigenom kan anställa 300 årsarbetare extra för att stärka sina insatser inom området. Utskottet noterar vidare att det elektroniska informationsutbytet mellan , arbetslöshetskassorna och , som syftar till att i första hand förhindra felaktiga dubbelutbetalningar och förbättra servicen till enskilda, även haft betydelse när det gäller att förhindra olika former av oegentligheter. I en rapport från anges att informationsutbytet haft en preventiv inverkan mot oegentligheter med förmåner och att informationsutbytet bedöms ha haft en mycket god effekt vad avser minskningen av antalet felaktiga utbetalningar. I propositionen anges att utifrån de uppföljningar som gjorts och som visat att systemet har fungerat väl har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att pröva om det är lämpligt att vissa utökade möjligheter till elektroniska informationsutbyten mellan myndigheter införs. Uppdraget skall redovisas före utgången av . Ett omfattande förändringsarbete pågår och kommer att pågå inom bl.a. gällande arbetet för lokal samordning och bildandet av fler samordningsförbund. En viktig uppgift för den nya myndigheten är bl.a. att stärka samverkan med andra aktörer när det gäller rehabiliteringsarbetet. Regeringen har tillsatt utredningen av vissa delar av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (S 2005:05). Utredningen skall pröva möjligheten till en arbetsrättslig reglering som ger arbetstagaren rätt till en av arbetsgivaren utförd rehabiliteringsutredning. Utredningen skall bl.a. även se över möjligheter att, inom ramen för sitt samordningsansvar, bidra till finansieringen av arbetslivsinriktad rehabilitering för försäkrade där målet med rehabiliteringen är återgång i arbete hos nuvarande arbetsgivare. När det gäller frågan om läkarintygens utformning är dessa av stor betydelse för bedömningen av rätt till försäkringsersättning. Utformningen av intygen prövas löpande. Sådana frågor hanteras av i samråd med . Frågor kring arbetsförmåga, vilka förutsättningar som krävs för att denna förmåga skall tas till vara liksom vilka krav på arbetsrelaterad aktivitet som kan ställas på den enskilde under sjukskrivning behöver likaså övervägas för att möjliggöra förbättringar . Utskottet utgår, liksom regeringen, från att dessa aspekter vägs in i fortsatta arbete med utformningen av läkarintygen. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 19:6 och begärt bemyndigande. Utskottet avstyrker motionerna Sf202, Sf335 yrkandena 14 och 15, Sf360 yrkande 1 i denna del, Sf382 yrkandena 3, 6 och 8, Sf384 yrkandena 12, 14 och 18, Sf405 i denna del, Sf425 yrkandena 7 och 8 i denna del samt Sf428 yrkandena 10, 11, 14 i denna del, 24 och 25 i denna del.