bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — I de av motionä-rerna förordade forskningsprogrammen måste företagen tillåtas delta medegen personal i forskning, ledning och utformning av forskningssamarbetet,sägs det. Interaktionen mellan högskolor, institut och företag måste stärkasoch kunskap som snabbt kan utvecklas till produkter, tjänster och processermåste spridas, anför motionärerna. De föreslår att offentliga uppdrag skallvillkoras så att viss del av FoU alltid tillfaller små och medelstora företag.De övriga nordiska ländernas lösningar för den behovsmotiverade forsk-ningen anses således mer utvecklade och har kommit längre i mångfald änden modell som tillämpas i och utifrån detta dras i motionen följandetre slutsatser: det offentliga har en viktig roll att spela i en satsning på behovsmotiverad forskning, det regionala perspektivet går att vidmakthålla ochresurserna till den behovsmotiverade forskningen måste stärkas väsentligt.Regeringen har i skriften Innovativa (Ds 2004:36) gjort en utmärktgenomgång av det innovativa olika beståndsdelar - vikten av FoU,kraftsamling, de små och medelstora företagen, kommersialiseringen avforskning samt det offentligas och den enskilda människans betydelse, ansermotionärerna. De föreslår - för att det som sagts i denna skrift inte skall tappas bort - att regeringen till skall lämna en innovationspolitisk skrivelse, med redogörelse för hur de ansatser som tagits upp i skriftenhar uppfyllts.Vissa kompletterande uppgifterStudie om statens insatser för att stödja FoU i små företagInom ramen för näringsutskottets arbete med uppföljning och utvärderinggavs () av utskotteti uppdrag att göra en uppföljning av det statliga forsknings- och utvecklings-stödet (FoU-stödet) till små och medelstora företag. Uppföljningens huvud-fråga var om de statliga insatserna kommer de små och medelstora företagentill del och tillgodoser deras behov av FoU-stöd. Studien inriktades på fyraområden, nämligen bioteknik, energi, trä och turism. Syftet med uppföljning-en var att den skulle ge utskottet ett underlag inför behandlingen av denforskningspolitiska propositionen. Rapporten avlämnades av ITPS i december2004 och kommer att publiceras i rapportserie(2004/05:RFR2).Uppföljningen tog sin utgångspunkt i de små företagens situation och in-riktades på att utifrån deras perspektiv följa upp de stöd som företagen får.Fokus lades därmed inte på de stödgivande myndigheterna och organen utanpå de enskilda företagens behov. I undersökningen studerades 100 småföretag(2-15 anställda) inom fyra områden - bio- och medicinteknik, träsektorn,energiområdet och turism.Genomgången visade bl.a. att de små företagen inte automatiskt får del avstatens FoU-investeringar. Undersökningen visade också att ingen av de storaFoU-finansierande aktörerna har någon särskild uppmärksamhet riktad mot desmå företagen. Små företag får del av resurserna inom ramen för satsningarmed andra fokus än just företagsstorlek. En viktig slutsats var att det intefinns en samlad bild vare sig av de små företagens behov av FoU eller avderas uppfattning av hur väl nuvarande statlig FoU uppfyller dessa behov. Enannan generell slutsats var att politiken ur de små företagens perspektiv fram-står som alltför segmenterad och sektoriserad. Företagen har inte behov avforskningsinsatser ena dagen, allmän affärsrådgivning och kompe-tensutveckling för personalen en tredje dag. Slutsatsen är att det behövs ettmer samlat statligt grepp på företagssektorn och på de små företagens behov.Ansvarsfördelningen mellan myndigheter skulle i högre grad kunna utgå frånföretagens samlade behov, sades det i rapporten. Likaså borde statens insatserutgå från frågan huruvida det finns behov som inte kan fyllas med hjälp avmarknadens aktörer och om den statliga insatsen kan förväntas ge en sam-hällsekonomisk vinst. Detta är inte detsamma som att statens insatser kon-centreras till exempelvis högteknologisk forskning och utveckling. För attbättre svara mot de små företagens behov borde statens innovationspolitikdärför i större utsträckning än samordnas i kluster av bran-scher, där en samlad behandling av regler och ramvillkor, grundforskning,tillämpad forskning och utveckling, övriga kapitalförsörjningsfrågor, affärs-utveckling samt andra insatser kan ske, sades det vidare i rapporten. Med ensådan klusterbaserad innovationspolitik skulle också skapas möjlighet attkoncentrera insatserna ytterligare. En genomgående slutsats från företagsin-tervjuerna var bristen på koncentration.Bio- och medicinteknik skilde sig från de övriga områdena framför allt ge-nom att det för denna sektor finns en privat och aktiv riskkapitalmarknad, därstaten har koncentrerat sina satsningar till de tidigaste skedena i en kommer-sialiseringsprocess. Företagen tycktes dock vara eniga om att de investeraderesurserna är alltför små och att gapet mellan det tidiga, statliga såddkapitaloch de privata riskkapitalisterna är alltför stort. Företagen i energibranschenupplevde sig ha två huvudsakliga problem, nämligen bristen på kapital i formav stöd till FoU och avsaknad av långsiktiga, tydliga regler och villkor förbranschen och för kommersialiseringen av dess produkter. Inom träbranschenhar företagen behov av en typ av FoU som de i många avseenden själva inteidentifierar. Forskningen inom träområdet är splittrad och utgår i stor ut-sträckning från ett materialperspektiv. Ett alternativt synsätt, som också kanligga till grund för en mer integrerad syn på branschen och dess behov, voreatt utgå från marknaden och marknadspotentialen. Från detta perspektiv börforskningen koncentreras till några framtida utvecklingsmarknader. Forsk-ningen bör kopplas samman med ett produktionsnära utvecklingsarbete isamband med viktiga företag inom branschen. Beträffande turistområdetnoterades att utvecklingen av nya och bättre s.k. turistprodukter framför alltsker genom samverkan och genom en samlad marknadsföring. Vidare finnsbehov av en samlad kvalitetsutveckling, där standarder och normer kan varabetydelsefulla, sades det i rapporten.VinnovaVinnovas anslag till forskning och utveckling (26:2), som uppgår till1 för skall, enligt forskningspropositionen, tillföras totalt , fördelade med 20, 131,120 och (se tabellerna 1 och 2 i detföregående). I de här aktuella motionerna görs jämförelser med de satsningarsom motsvarighet i gör. I propositionen (s. 143) redovisashur har organiserat sina insatser för forskning och utveckling.I en motion sägs att budgettilldelning till från andra departementän vore önskvärda. Här kan noteras att Vinnovasanslag tillhör utgiftsområde 24 Näringsliv, men verksamheten ingår som endel av politikområdet Forskningspolitik.Beträffande förslaget i en motion om att småföretag bör ges möjlighet attdelta indirekt i via t.ex. inkubatorer eller forsk-ningsparker kan nämnas att en tredjedel av de deltagande företagen i kompe-tenscentrumprogrammet är små och medelstora (dvs. under 250 anställda).Huvudinriktningen har varit att företagen skall delta direkt och intemellanhänder. Utformningen av framtida program pågår inomVinnova.InnovationsbronEfter beslut (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24, bet.2004/05:NU1) har staten gemensamt med de sju teknikbrostiftelserna ochStiftelsen bildat en ny koncern för finansiering av kommersia-lisering av idéer från både den akademiska forskningen och det kunskapsin-tensiva näringslivet - . Koncernen skall kunna finansierasåddlån m.m. med ca under en tioårsperiod.Forskning till stöd för andra politikområdenInledningI propositionens avsnitt 9, med rubrik Forskning till stöd för andra politikom-råden, redogörs för insatser på olika områden. I det följande redovisas dedelar som har koppling till näringsutskottets beredningsområde och somåterfinns i propositionens avsnitt 9.12 om forskning kring IT, transport, ar-betsliv, energi, jämställdhet, turism, m.m.FoU inom informations- och kommunikationsteknikVinnova finansierar tillämpad forskning inom området. förde-lade till FoU inom informations- ochkommunikationsteknik och till FoU inom tjänsteroch IT-användning. tillfördes verket för stöd tilltillämpad industriforskning inom IT/telekommunikationsområdet. Satsningenär inriktad mot nano- och mikroelektronik samt för stöd till utvecklings- ochtestmiljöer av IT-baserade tjänster och för utveckling av plattformar koppladetill teknik med hög överföringskapacitet. finansierar grund-läggande IT-forskning och beviljade nästan tillämnesområdet datavetenskap. Dessutom bedriver ett antal industriforsknings-institut forskning. I den tidigare nämnda propositionen 2001/02:2om FoU och samverkan i innovationssystemet gjorde regeringen bedömning-en att bör ta fram en strategi för området IT-användning och till-lämpning för att stärka svenskt näringsliv och i regleringsbrevet för gavs ett sådant uppdrag. inlämnade i december2002 förslag till en nationell strategi för FoU inom området tillämpning avinformationsteknik, enligt vilket visionen är att sammanhållna och effektivaFoU-insatser inom tillämpning och användning av IT skall bidra till hållbartillväxt genom att öka den internationella konkurrenskraften inom näringslivetoch inom forskningsinstitut och högskolor samt den offentliga verksamhetenseffektivitet. I strategin har prioriterats tre tillväxtområden, nämligen industell IT, IT för privata och offentliga tjänster samt möjliggörande tekniker.Dessa stämmer väl överens med den IT-forskning som lyfts fram inom EU:sramprogram.FoU inom experimentell teknik och mätteknikVinnova styr inriktningen av de statliga insatserna påFoU-området experimentell teknik. Det övergripande målet för denna verk-samhet inriktas mot områden som stärker teknisk utveckling, konkurrens-kraft/kvalitet, utveckling av små och medelstora företag, säkerhet, hälsa,energi och hållbar utveckling. Med experimentell teknik menas kunskapenom att systematiskt undersöka och beskriva egenskaper hos material, proces-ser och produkter genom påverkan och genom att studera resultaten av påver-kan. ansvarar för huvuddelenav den fysikaliska mättekniken, viss kemisk mätteknik och relaterad FoU. Detövergripande målet för verksamheten är att upprätthålla en hög standard mednormaler av tillräcklig omfattning och relevans.Skogsforskning och skogsindustriell forskningGrundläggande skogsindustriell forskning bedrivs huvudsakligen vid tekniskauniversitet och högskolor. Skogsnäringen har dessutom egen forskning ochfinansierar tillsammans med staten forskning vid branschforskningsinstitutenmed inriktning mot skogsbruk - (SkogForsk),institut med inriktning mot träbearbetningsindustri - SP-Trätek, bildat eftersammanslagning av (Trätek) och (), samt institut med inriktning mot pappers- och massa-industrin - STFI-Packforsk, bildat efter sammanslagning av () och distribu-tion (Packforsk).Geovetenskaplig forskning och utvecklingSveriges geologiska undersökning (SGU) är sektorsorgan för stöd till tilläm-pad geovetenskaplig forskning och riktad grundforskning. Enligt en nyligengenomförd internationell utvärdering av detta stöd skulle utan ett sådant stödflera, för samhället viktiga, forskningsområden ha svårt att finna finansieringFör att verksamheten inom gruv- och mineralsektorerna fortsättningsvis skallha en god position i den globala konkurrensen och bidra till hållbar utvecklingkrävs satsningar på dessa basindustrier genom stöd till långsiktiga utveck-lingsinsatser för forskning, utveckling och utbildning.Forskning på malm och mineralerFör att kunna använda ändliga naturresurser såsom malm och i etthållbart samhällsperspektiv krävs omfattande forsknings- och utvecklingsar-bete. Finansiering av mineralrelaterad forskning sker genom bl.a. Formas,och . Medel tillförs även från EU.EnergiforskningPropositionenGenom energipolitiska beslut tillskapades ett långsiktigt program förutveckling av teknik för framtidens energisystem, i vilket ingick en satsningunder på forskning, utveckling och demonstration. I betän-kandet EFUD - en del i omställningen i energisystemet (SOU 2003:80) ut-värderades verksamheten inom 1997 års långsiktiga energipolitiska programoch förslag till riktlinjer för fortsatta insatser kring forskning, utvecklingdemonstration på energiområdet presenterades. Sådana insatser är, enligtregeringens bedömning, en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för attmöjliggöra en långsiktig omställning av energisystemet. har, påregeringens förslag i budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1, bet.2004/05:NU3), beslutat om ett nytt långsiktigt program, inriktat mot forsk-ning, utveckling och demonstration för utveckling av teknik och processer föromställningen till ett hållbart energisystem. Regeringen har i budgetproposi-tionen för beräknat resursbehovet till , elletotalt för en sjuårsperiod med början den 1 januari2005, vilket innebär en väsentlig minskning av resurserna jämfört med inne-varande programperiod. Regeringen avser återkomma om den närmare ut-formningen av de fortsatta, långsiktiga insatserna under perioden 2005-2011.Statens energimyndighet har i regleringsbreven getts iuppdrag att lämna förslag om hur insatserna för forskning, utveckling, de-monstrationsverksamhet och kommersialisering av teknik för framtidensenergisystem kan fokuseras.Vissa kompletterande uppgifterI tilläggsbudget för i den ekonomiska vårpropositionen (prop.2004/05:100), som avlämnats, föreslås att tidigare lämnade bemyndi-ganden avseende anslaget Energiforskning (35:5) skall ökas med 100 miljo-ner kronor - - respektiveunder perioden 2007-2009.Miljödriven teknikutvecklingUnder rubriken teknikutveckling redovisas en del av den textsom tidigare i propositionen redovisats i avsnittet (8.3.3) om FoU-program isamverkan med näringslivet under rubriken inom miljö-teknikområdet (prop. s. 158-160). Denna del av propositionen har återgetts iavsnittet om FoU-program i samverkan med näringslivet i det föregående.KonkurrensforskningKonkurrensforskning avser insatser inom främst de ekonomiska och juridiskavetenskaperna och har som syfte att bl.a. ge kunskap om olika marknadersfunktionssätt av betydelse från ett konsumentperspektiv samt om hur offentli-ga regleringar påverkar olika marknader.EntreprenörskapsforskningForskningen kring entreprenörskap i har utvecklats snabbt undersenare år och inneburit att det finns svenska forskningsmiljöer av internatio-nell betydelse. Till områden som bör utvecklas hör forskning om entrepre-nörskap, småföretag, innovationer och tillväxt. Inom området bör sådanforskning prioriteras som belyser kopplingar mellan entreprenörskap ochinnovationer eller mellan småföretag och tillväxtperspektiv.Forskning om regional utveckling, sektorssamordning ochsektorssamverkanRegeringen avser att uppdra åt ett antal myndigheter med särskilt ansvar inomregional utvecklingspolitik att ta fram en samlad och systematiserad kun-skapsbild kring utvärderingsmodeller, grundade på systemtänkande.TurismforskningEn forskningsprioritering kan stödja utveckling och spridning av kunskap omturism och bidra till utveckling av den svenska turistnäringen som tillväxtfak-tor, nationellt, regionalt och lokalt. En bra turismforskning med disputeradeoch kvalificerade forskare har en central roll för utvecklingen av turistnäringen.Näringsutskottets ställningstagandeEn ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växande företag är grundläggan-de för att främja tillväxten. Denna är i sin tur en förutsättning för att arbetfällen, välfärd och jämställdhet skall kunna värnas och utvecklas. Det är vik-tigt att understryka att tillväxten skall vara ekonomiskt, ekologiskt och sociahållbar. Ökat företagande är alltså av stor betydelse för den svenska tillväxteoch sysselsättningen. Regeringen arbetar, i samarbete med ochMiljöpartiet, med att utveckla gynnsamma förutsättningar för företagandet,både för att öka nyföretagandet och för att få redan etablerade företag attväxa. Ett långsiktigt tillväxtarbete kräver ökad samverkan mellan mångaaktörer. förmåga att skapa kunskap och omsätta den till en hållbartillväxt och nya jobb behöver förbättras och för detta krävs det insatser påolika områden. Kunskapsbasen i akademi och näringsliv behöver vidgas föratt bl.a. utveckla svenska profilområden. Innovationsförmågan i näringslivetbehöver stärkas, både i befintliga företag och genom att det skapas goda vill-kor för kunskapsintensivt entreprenörskap bl.a. genom snabbare flöden frånidé till marknad.Den inriktning av forskningspolitiken som presenteras i den forskningspo-litiska propositionen och som bygger på en överenskommelse mellan Social-demokraterna, ligger helt i linje med de be-dömningar som näringsutskottet gör. Forskningspolitiken har blivit en alltviktigare del i en politik för ökad välfärd, hållbar ekonomisk tillväxt ochteknisk utveckling. Såväl nya kunskapsintensiva branscher som traditionellaindustribranscher och offentlig sektor behöver tillgång till ny kunskap för attutveckla och förnya sin verksamhet. Den svenska industrins konkurrenskraftavgörs i ökande utsträckning av dess höga kunskapsinnehåll. Företagen sökersig till de länder som har de bästa förutsättningarna, och tillgång till högklasig forskning och högutbildad arbetskraft kan vara en avgörande faktor vidföretagens val av lokalisering. skall vara en ledande kunskaps- ochforskningsnation där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet. Sveri-ge skall vara ett av världens mest FoU-intensiva länder, vilket kräver fortsattstora insatser av både staten och näringslivet.Näringsutskottet vill här lyfta fram en rapport från (), Produktion för konkurrenskraft, som presenteratsoch där synsättet i flera delar sammanfaller med propositionens. Bakom pro-jektet står IVA, Teknikföretagen, , ,och . Bland åtgärder somföreslås kan följande nämnas: forskningsfinansiärerna och staten bör utökadet långsiktiga stödet till industrinära forskning inom produktframtagning;universitetens/högskolornas och institutens forskningsresurser inom produk-tionsområdet bör samlas i ett nätverk och samordnas av en grupp beståendeav företrädare för näringsliv, staten, universitet/högskolor och finansiärer;staten bör stödja små och medelstora företag att utveckla sin kunskap och sittledarskap inom FoU och produktion, så att de därigenom stärker sin konkur-renskraft. I rapporten poängteras att insatser för att utveckla konkurrenskraft på produktionsområdet bör ske i samverkan mellan staten, närings-livet samt universiteten och högskolorna. Enligt näringsutskottets mening ärdet viktigt att krav ställs på alla de tre kategorierna och att de tar ett gemesamt ansvar.Näringsutskottet står således bakom det som sägs i propositionen om denallmänna inriktningen av forskningspolitiken. Den kritik som i detta avseenderiktas mot propositionen i motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) finner närings-utskottet missriktad. I motionen sägs felaktigt att propositionen inte innehållnågon systematisk genomgång av principer och mål vad avser statens roll ifråga om forskning och utvecklingsarbete; propositionen innehåller bl.a. justdetta. Inte heller kan näringsutskottet finna att beslutsunderlaget i propositinen skulle vara otillräckligt.I det följande kommenterar näringsutskottet vissa områden som behandlasi propositionen och som rör näringsutskottets ansvarsområde. Ett av de priori-terade områdena är, som tidigare nämnts, teknisk forskning. På detta områdeförordas i propositionen ytterligare , varav till och tillRymdstyrelsen. Den tekniska forskningen är av avgörande betydelse för denhögteknologiska delen av det svenska näringslivet. Detta framkommer t.ex. iden nyssnämnda rapporten från om produktion för konkurrenskraft.Näringsutskottet stöder till fullo de satsningar som aviseras i propositionen.Det är också tillfredsställande att Rymdstyrelsen skall tillföras ökade medel.Detta är av stor betydelse för utvecklingen av den svenska rymdindustrin.När det gäller området starka forskningsmiljöer, där det i propositionenförordas ytterligare medel om , varav 60 miljoner kronortill , delar näringsutskottet den bedömning som görs i propositionen.Ur ett näringspolitiskt perspektiv är tillgången till starka forskningsmiljöerinom näringslivsrelevanta forskningsfält av stor vikt för att öka konkurrens-kraften hos kunskapsintensiva företag och för att öka attraktionskraftför internationella FoU-investeringar. Regeringen gör bedömningen att till-gången till större forskningsanslag som ger långsiktigt stöd till starka forsk-ningsmiljöer av världsklass bör öka. När det gäller sägs att myndig-heten bör stödja starka forsknings- och innovationsmiljöer som bedriver lång-siktig, behovsmotiverad forskning av stort värde för svensk konkurrenskraftoch en hållbar tillväxt. För de starka forsknings- och innovationsmiljöer somfinansieras av ställs, utöver krav på att de skall vara vetenskapligtframstående, också höga krav på miljöernas relevans för svenskt näringslivoch på deras förmåga att bidra till innovationer och hållbar tillväxt. Viktigakriterier för dessa miljöer bör därför vara förmåga till samspel med , förekomst av effektiva stödfunktioner för kommersialiseringav forskningsresultat och tekniköverföring samt fungerande samfinansieringmed deltagande företag.De bedömningar som görs i propositionen rörande meriteringsanställningaroch forskarskolor, där skall tillföras 50 respektive 25 miljoner kro-nor , har näringsutskottet inget att erinra mot.Den del av propositionen som har rubriken , innovation ochhållbar tillväxt, där det presenteras olika initiativ för att öka kommersialisering av forskningsresultat och åtgärder för tekniköverföring, är av särskildbetydelse utifrån det synsätt som näringsutskottet har att anlägga. Ett effektiutbyte av kunskap och teknik mellan den akademiska forskningen och när-ingslivet är avgörande för svensk industris framtida konkurrenskraft. Invester-ingarna i forskning ger dock inte tillräcklig utväxling i form av hög ekono-misk tillväxt - det finns en outnyttjad potential avseende kommersialiseringav forskningsresultat. Kunskapsöverföring till näringslivet och kommersiali-sering av forskningsresultat behöver alltså öka. välkomnarmed hänvisning härtill de insatser och initiativ som presenteras i propositio-nen.Genom en studie som ITPS utfört på uppdrag av näringsutskottet, och somtidigare redogjorts för, gjordes en uppföljning av det statliga forsknings- ochutvecklingsstödet till små och medelstora företag. Uppföljningens huvudfrågavar om de statliga insatserna kommer de små och medelstora företagen till deloch tillgodoser deras behov av FoU-stöd. Genomgången visade bl.a. att desmå företagen inte automatiskt får del av statens FoU-investeringar. Av un-dersökningen framgick också att ingen av de stora FoU-finansierande aktö-rerna har någon särskild uppmärksamhet riktad mot de små företagen. Småföretag får del av resurserna inom ramen för satsningar med andra fokus änjust företagsstorlek. En viktig slutsats var att det inte finns en samlad bildsig av de små företagens behov av FoU eller av deras uppfattning av hur välnuvarande statlig FoU uppfyller dessa behov. En annan generell slutsats varatt politiken ur de små företagens perspektiv framstår som alltför segmenteradoch sektoriserad.Näringsutskottet noterar med särskild tillfredsställelse, mot bakgrund avdet anförda, att skall tillföras för att främjasmå och medelstora företags tillgång till forskning och utveckling. Det ärenligt näringsutskottets mening ytterst angeläget att kunskapsnivån och deninnovativa förmågan hos dessa företag höjs. För att den nödvändiga syssel-sättningsökningen skall kunna uppnås framöver är små och medelstora före-tag av central betydelse. Självklart skall dessa företag även vara delaktiga iandra aktuella insatserna - samverkansprogrammen med näringslivet ochindustriforskningsinstitutens verksamhet - men det krävs därutöver särskildainsatser för de små och medelstora företagen.När det gäller de samverkansprogram med näringslivet som presenteras ipropositionen och som gäller fordonstelematik och produktionsteknik, flyg-teknik, rymdteknik och miljöteknik anser näringsutskottet att det är centralaoch väsentliga områden för den svenska ekonomin.