bet · GT01UbU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Regeringen konstaterar i budgetpropositionen att uppdragsutbildningen har haft en låg ökningstakt men att den totalt sett har ökat . Regeringen avser att återkomma i frågan om hur uppdragsutbildningen kan stärkas. För att klarlägga de rättsliga konsekvenserna av ett avskaffande av lärarundantaget har regeringen tillsatt en utredare (dir. 2004:106). Regeringen har vidare tagit initiativ till att bilda bolaget , en nationell koncern som skall bygga samman det komplicerade nätverk av riskkapitalbolag som finns . Verksamheten skall även bidra till att knyta samman högskola och universitet med det omkringliggande näringslivet. Den nya koncernen föreslås ha fokus på innovationer som kommer från näringslivet och kommer att inrikta sig på projekt som befinner sig i mycket tidiga utvecklingsskeden. Utskottet erinrar om att regeringen i den senaste forskningspolitiska propositionen redovisat ett antal åtgärder och satsningar för att den forskning som bedrivs vid landets lärosäten skall bidra till näringspolitisk utveckling och tillväxt. Således kommer för att tillföras för FoU-program i samverkan med näringslivet. Syftet med programmen är bl.a. att skapa mötesplatser för långsiktigt samarbete mellan näringsliv och forskare vid universitet, högskolor och forskningsinstitut. Universitet och högskolor skall upprätta handlingsplaner för sitt arbete med att kommersialisera forskningsresultat. Regeringen har vidare aviserat att lärosätenas holdingbolag skall ses över och stärkas. 4 Vissa centrala myndigheter m.m. I detta avsnitt behandlar utskottet anslagen 25:77-25:82 som avser myndigheterna , Verket för högskoleservice, , , Internationella programkontoret för utbildningsområdet samt Myndigheten för . Dessutom behandlas anslagen 25:83 Kostnader för medlemskap i m.m. och 25:84 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning. Sist behandlas motioner som rör . Regeringen lämnar i budgetpropositionen bl.a. följande uppgifter om verksamheten vid myndigheterna . främsta uppgift är att granska kvaliteten i högskolans verksamhet och att främja kvalitetsutvecklingen. har tio rapporter publicerats. I vissa fall har granskningarna lett till att redovisningar har begärts in från lärosätena. De flesta utbildningar som granskats håller god kvalitet, men ett antal examensrätter har ifrågasatts. Åtta forskarutbildningar har bedömts vara otillräckliga. Regeringen anser att utvärderingarna av såväl grundutbildningen som forskarutbildningen vid universitet och högskolor har bidragit till att kvaliteten har förbättrats. följer också den nationella och internationella utvecklingen inom området kvalitetsgranskning och ingår i såväl nordiska som europeiska nätverk. Antalet tillsynsärenden har varit i stort sett oförändrat . Inom ramen för tillsynsuppgiften har två lärosätesbesök genomförts, och uppföljning av tidigare års besök har gjorts. Enligt regeringens mening har de mål som uppställts för verksamheten uppfyllts. fick för en revisionsberättelse med invändning eftersom funnit att verket överträtt sina befogenheter genom att göra åtaganden på ca för utan att ha ett särskilt bemyndigande för detta. Verket för högskoleservice (VHS) genomförde den samordnade antagningen till och inom uppsatta tids- och kostnadsramar. anmälde sig totalt 84 568 personer till studier via VHS hemsida, vilket var en ökning med drygt 18 000 personer jämfört med . fick VHS i förstärkning för att minska handläggningstiderna för bedömningar av utländska gymnasiebetyg. ökade antalet inkomna ärenden med till 3 053, och den genomsnittliga handläggningstiden ökade 2003 2004. Antalet avslutade ärenden var 1 419 mot 1 338 året innan. Regeringen gav VHS i uppdrag att i samarbete med universitet och högskolor utveckla ett nytt flexibelt antagningssystem. Systemet kommer att användas för antagningen till program som startar . För antagningen till kurser planeras systemet att användas inför antagningar till . Vad gäller VHS upphandlingsverksamhet har antalet uppdrag med upphandlingsvärde över EU:s tröskelvärde minskat, medan omfattningen av andra upphandlingsformer har ökat. Uppdragen tenderar att bli mer komplexa och större i omfattning. och högskolor anlitade VHS upphandlingstjänster jämfört med , medan övriga statliga myndigheter anlitade VHS i högre omfattning. ()fortsätter att nyttja tekniska lösningar i administrationen för att öka effektiviteten. Man samverkar också med s.k. vidareinformatörer som har nära kontakter med CSN:s kundgrupper för att sprida information om studiestödet. Ett av målen avseende studiemedelsadministrationen i CSN:s regleringsbrev var att andelen maskinella beslut skulle öka, vilket också har skett. Andelen maskinella beslut för ansökningar om studiemedel för studier i ökade något och uppgick till . Handläggningstiden för dessa ansökningar har minskat med till , medan ansökningar om kompletterande stöd i form av merkostnadslån och tilläggslån har tagit att handlägga. Andelen låntagare som ansöker om nedsättning av årsbeloppet är i stort sett oförändrad, och en mycket stor andel av nedsättningsärendena beslutades . Handläggningstiderna för inackorderingstillägg och extra tillägg har ökat. Handläggningstiden för studiemedel för studier utomlands har minskat marginellt. Målet för studiemedelsadministrationen enligt regleringsbrevet var att den genomsnittliga tiden för handläggningen av ärenden skulle minska. Detta mål uppnås inte. Regeringen menar att den försämrade handläggningen inom vissa verksamhetsgrenar sannolikt är ett resultat av bl.a. omställningen av verksamheten som främst påverkade . Styckkostnaden för tilldelningen av studiestöd inom CSN:s verksamhetsområde har sjunkit , främst beroende på att utgifterna minskat då lokalkontor avvecklats i samband med omstruktureringen av verksamheten. Styckkostnaderna för nedsättnings- och avskrivningsbeslut har ökat marginellt då komplexiteten i den hanteringen av dessa ärenden är stor. Ett beviljningsärende kostade i genomsnitt 2004, en minskning jämfört med . Målet i regleringsbrevet att styckkostnaderna skulle minska är därmed uppfyllt. Däremot ökade kostnaden per återbetalningsärende och uppgick i genomsnitt till . Kostnaderna för varje CSN-kund minskade . har antalet inkomna telefonsamtal minskat, medan besöken på webbplatsen ökat . Besöken på webbsvar ökade jämfört med . har andelen besvarade telefonsamtal ökat jämfört med . I regleringsbrevet sattes som mål att andelen telefonsamtal som besvarades skulle öka. Den genomsnittliga väntetiden i telefonkön har minskat. har CSN dock svårt att möta efterfrågan via telefon, främst i samband med terminsstarter och utskick av skuldbesked för återbetalning. Vid vissa perioder med väldigt många anrop har det funnits tekniska svårigheter att registrera alla påringningar, vilket gör att det sammantagna resultatet är svårbedömt. Vidare skulle CSN enligt regleringsbrevet öka andelen nöjda kunder. Kundundersökningen - som genomfördes - visade att kunderna ansåg att servicen förbättrats något . Högst betyg fick myndighetens kompetens och elektroniska tjänster. Lägst betyg fick tillgängligheten. CSN skulle också enligt regleringsbrevet verka för en långsiktig och god personalförsörjning med för verksamheten ändamålsenlig kompetens. Av det totala antalet anställda 2004 var kvinnor. Trots medvetna satsningar har den sneda könsfördelningen inte varit möjlig att minska. CSN har dock uppnått sin målsättning att sänka sjukfrånvaron från till till 2004. () hanterade närmare 6 000 inkomna ärenden, en ökning jämfört med . De vanligast förekommande överklagandeärendena har gällt återkrav av studiestöd, prövning av studieresultat och det högsta antal veckor som studiemedel kan lämnas. Andelen ändringar uppgick till . Nämndens beslut i enskilda ärenden har haft betydelse för regeltillämpning och praxis, och verksamheten bidrar således enligt regeringen till att en god rättssäkerhet upprätthålls i studiestödssystemet. ÖKS har enligt regeringen uppnått de mål för handläggningstider och service som regeringen har fastställt, liksom målen som uppställts för myndigheten som arbetsgivare. Internationella programkontoret för utbildningsområdet ansvarar för stöd till de aktörer inom utbildningsområdet som önskar delta i olika former av internationellt samarbete. Regeringens bedömning är att det svenska deltagandet inom de program som myndigheten ansvarar för överlag befinner sig på en tillfredsställande nivå. Man menar dock att insatser bör göras för ökat deltagande inom vissa delar av programmen, framför allt student- och lärarmobiliteten inom , antalet fortbildningsstipendier inom Comenius samt transnationella utvecklingsprojekt inom . har lämnat en revisionsberättelse med invändning för eftersom myndigheten underlåtit en avräkning på anslaget med ca . Kostnaden har överförts till 2005. Enligt regeringen har Programkontoret vidtagit åtgärder för att förbättra den interna kontrollen. Myndigheten för har under stött universitet och högskolor i deras samarbete kring IT-stödd distansutbildning, speciellt kring arbetet med kvaliteten i utbudet. Myndigheten har fortsatt arbetet med biblioteks- och informationsförsörjning tillsammans med Kungl. , och Nationellt centrum för flexibelt lärande samt arbetet med standardisering av utbildningsinformation tillsammans med , och Myndigheten för skolutveckling. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:77 . Därutöver bör bifalla ett motionsyrkande om ytterligare till verket. Övriga motionsyrkanden om medelsberäkningen under anslaget är därmed delvis tillgodosedda. Jämför särskilda yttranden 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c). uppgift är att genom uppföljningar och utvärderingar bidra till att förbättra och förnya den högre utbildningen och forskningen vid universitet och högskolor. Verket svarar också för tillsynen över högskolans verksamhet i syfte att öka rättssäkerheten. Vidare har som uppgift att på uppdrag av regeringen genomföra utredningar och utvärderingar som grund för regeringens ställningstagande i olika frågor. Verket har också ansvar för statistik över verksamheten vid universitet och högskolor. Regeringen har i propositionen Ny värld - ny högskola (prop. 2004/05:162) gjort bedömningen att Rådet för högre utbildning inom bör upphöra. Regeringen föreslår nu att medlen för rådets verksamhet - - överförs till anslaget 25:82 Myndigheten för , som också skall överta rådets uppgifter. Regeringen föreslår vidare att anslaget minskas med som en följd av att Verket för högskoleservice övertar uppgiften att driva och utveckla databasen studera.nu. Motsvarande belopp beräknas under anslaget 25:78 Verket för högskoleservice. Vidare bör anslaget för enligt regeringen minskas med ytterligare då verkets arbete med de s.k. kombinationsutbildningarna upphör vid utgången av 2005. Vidare föreslås att anslaget minskas engångsvis med och att anslaget 25:82 Myndigheten för ökas med motsvarande belopp. Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning och en minskning till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anvisar till för . I motion 2005/06:Fi320 yrkande 4 föreslår Socialdemokraterna, att , utöver förslaget till anslagsbelopp i budgetpropositionen, skall tillföras . vänder sig i motion 2005/06:Ub585 yrkande 5 mot att resurser tas från för att föras över till Myndigheten för . Man menar också att besparingen på på anslaget för riskerar att försämra verkets kapacitet att utföra viktiga utvärderingar av den högre utbildningens och forskningens kvalitet. föreslår därför att anvisas under anslaget för i stället för under anslaget till Myndigheten för . Också föreslår i motion 2005/06:Ub481 yrkande 5 att förs till anslag. föreslår i motion 2005/06:Ub513 yrkande 6 att får ytterligare utöver regeringens förslag för att kunna fullgöra sina åligganden. Speciellt pekar på verkets centrala roll i implementeringen av Bolognaprocessen och också på den centrala roll i kvalitetsarbetet man vill att skall ha. uttalar i motion 2005/06:Ub557 yrkande 20 oro för att sparbetinget för hotar verkets program för ämnes- och programutvärderingar samt det internationella samarbetet om utvärdering. Utskottet föreslår att tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp. bör också bifalla motion 2005/06:Fi320 yrkande 4 om ytterligare under anslaget. Även övriga motionsyrkanden är delvis tillgodosedda. 25:78 Verket för högskoleservice Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:78 Verket för högskoleservice. Propositionen och utskottets ställningstagande Verket för högskoleservice (VHS) ansvarar för den samordnade antagningen till grundläggande högskoleutbildning. VHS är också systemförvaltare för studieadministrativa IT-system. Verket biträder dessutom universitet, högskolor och andra myndigheter vid upphandling. Regeringen föreslår att VHS anvisas för . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning och en minskning till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. U t s k o t t e t föreslår att anvisar medel i enlighet med regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:79 m.m. Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget finansierar utgifter för Centrala () administration av olika studiestöd och administration av lån till hemutrustning för flyktingar. Anslaget finansierar också delvis CSN:s studiesociala verksamhet. Vidare finansierar anslaget utgifter för administration av bidrag vid korttidsstudier vid utbildningsstöd (Sisus), LO och TCO. Regeringen föreslår att anslaget, jämfört med , förstärks med som en följd av att ett tilläggsbidrag till studerande med barn införs . föreslås anslaget minska med i samband med att den s.k. kombinationsutbildningssatsningen inom rekryteringsbidraget avslutas i och med utgång. CSN undantas från den generella reduktionen av anslaget för att en omlokalisering av 25 årsarbetsplatser till och nyetablering av 20 årsarbetskrafter i skall kunna genomföras. Regeringen meddelar att om myndighetens utgifter ökar på grund av flytten kan myndighetens anslagskredit komma att användas. Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning.Slutligen föreslås att anslaget tillförs för ökade administrationskostnader dels i samband med att en ny vidareutbildning inom området skydd mot olyckor kommer att bli studiestödsberättigande, dels i och med att antalet studerande på grundutbildningen förväntas öka. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att till CSN m.m. för anvisar . U t s k o t t e t föreslår att anvisar medel i enlighet med regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:80 . Propositionen och utskottets ställningstagande () är en fristående rättsvårdande instans som hanterar överklaganden om tilldelning av studiestöd och återkrav. Myndigheten skall garantera en hög rättssäkerhet. Regeringen föreslår att till ÖKS för anvisar . Beloppet inkluderar en förstärkning med som en följd av beslut om att införa ett tilläggsbidrag för studerande från . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning och en minskning till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. U t s k o t t e t föreslår att anvisar medel i enlighet med regeringens förslag. 25:81 Internationella programkontoret för utbildningsområdet Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:81 Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget finansierar Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Myndigheten ansvarar för stöd till de aktörer inom utbildningsområdet som önskar delta i olika former av internationellt samarbete. Verksamheten omfattar framför allt olika EU-program samt vissa nordiska och nationella stipendier för främjande av internationellt samarbete. Regeringen föreslår att för anvisar till Internationella programkontoret för utbildningsområdet. Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning och en minskningmed till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. U t s k o t t e t föreslår att anvisar medel i enlighet med regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:82 Myndigheten för . Motionsyrkanden om nedläggning av myndigheten eller andra anslagsbelopp bör avslås. Jämför särskilda yttranden 5 (m), 6 (fp) och 7 (kd). Regeringen meddelar att Myndigheten för kommer att få vidgade uppgifter. Regeringen gör i propositionen Ny värld - ny högskola (prop. 2004/05:162) bedömningen att arbetet med en breddad rekrytering bör ges fortsatt stöd och att uppgifterna för Myndigheten för bör vidgas till att även omfatta stöd till breddad rekrytering och pedagogisk utveckling. Regeringen menar också att myndigheten därför bör byta namn. Regeringen föreslår att anslaget, jämfört med , ökas med till följd av förslaget att vidga myndighetens uppgifter. Medlen föreslås överföras från anslaget 25:78 (tidigare anslagsposten 2 Rådet för högre utbildning). Vidare föreslår regeringen att anslaget engångsvis ökas med . Även dessa medel överförs från . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning och en minskningmed till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att till Myndigheten för för anvisar . ställer sig i motion 2005/06:Ub585 yrkande 5 frågande till att Myndigheten för ges fler uppdrag som på intet sätt har med distansutbildning att göra och att resurser till detta tas från . Därmed motsätter sig att anslaget till Myndigheten för ökas med . Man menar också att det är dags att utvärdera vad som främst gynnar distansutbildningen - att verksamheten fortsätter i myndighetens regi eller att lärosätena övertar ansvaret fullt ut. Också avvisar i motion 2005/06:Ub481 yrkande 5 regeringens förslag till anslagsökning på för myndigheten. föreslår i motion 2004/05:Ub556 yrkande 2 att anslaget avskaffas på grund av myndighetssammanslagning. Utskottet föreslår att anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet till Myndigheten för och därmed avslår motionsyrkandena. Utskottet delar också regeringens uppfattning att vissa uppgifter bör flyttas från till Myndigheten för . Frågor som rör ändringen av myndighetens verksamhet i övrigt kommer att behandlas av utskottet i betänkande 2005/06:UbU3 senare under . 25:83 Kostnader för medlemskap i m.m. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:83 Kostnader för medlemskap i m.m. Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget avser till största delen medlemsavgift i . Vidare finansierar anslaget medlemsavgifter till konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, Internationella centret för bevarande och restaurering av kulturföremål i samt de avgifter som är kopplade till konventionen om det immateriella kulturarvet. Dessutom täcker anslaget kostnader för Svenska samt bevakning av verksamhet i . Regeringen meddelar att avgift till har minskat och föreslår därför att anslaget sänks med . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning och en minskningmed till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att under anslaget för anvisar . U t s k o t t e t anser att bör anvisa medel i enlighet med regeringens förslag. 25:84 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:84 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning och avslå motionsyrkandet om att avskaffa anslaget. Jämför särskilt yttrande 7 (kd). Regeringen meddelar att namnet på anslaget (tidigare Utvecklingsarbete inom område m.m.) ändrats sedan föregående år till följd av sammanslagningen av . Anslaget används dels för utveckling av system som skall leda till effektiviseringar och kostnadsminskningar i myndigheternas verksamhet eller av system som ger ökad tillgång till information nationellt och internationellt, dels för övergripande statistik inom utbildningsområdet. Från anslaget finansieras även vissa andra verksamheter av tillfällig art och där behoven uppstår löpande . Detta innebär att anslagsbelastningen kan variera mellan budgetåren. Regeringen föreslår att under anslaget anvisar . Regeringen meddelar att avsikten är att större delen av medlen kommer att tas i anspråk för den årliga utbildningsstatistiken och indikatorprojekt . Vidare har vissa medel beräknats för myndigheten programkontoret inom utbildningsområdet i samband med lansering av EU:s nya utbildningsprogram för livslångt lärande 2007-2013.Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning och en minskningmed till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. föreslår i motion 2005/06:Ub556 yrkande 2 att anslaget avskaffas. Utskottet anser att bör anvisa medel i enlighet med regeringens förslag och därmed också avslå motionsyrkandet. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandena om att lägga ned eller konkurrensutsätta . Jämför reservation 22 (m, fp). föreslår i motion 2005/06:Ub427 yrkande 12 att CSN:s de facto-monopol måste brytas på något och att studielånsmarknaden öppnas för verklig konkurrens. Genom att släppa in banker och andra finansiella institut kan tillgängligheten och effektiviteten i administrationen av studielånen öka. Också i motion 2005/06:Ub204 (m) förs fram förslag om att studielånsmarknaden och hanteringen av studielån bör utsättas för konkurrens. Motionären menar att CSN har en dubbelroll då man både fattar beslut om studielån och också betalar ut pengar efter dessa beslut. I motion 2005/06:Ub295 (m) yrkande 1 föreslås att CSN läggs ned och att banker och andra finansiella företag i stället administrerar studiestödet. Statens roll bör begränsas till att bevilja lånen och garantera återbetalningen. bör avslå motionsyrkandena. Frågan om att konkurrensutsätta CSN har behandlats i vid ett flertal tillfällen , senast vid föregående (bet. 2004/05:UbU1). Utskottet vidhåller sin uppfattning att nuvarande ordning, nämligen att CSN sköter både utbetalning och återbetalning, har fördelar både för staten och för studenterna. Därför avstyrker utskottet också motionsyrkandet om nedläggning av CSN. Införande av s.k. omvänd straffavgift för Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om att införa s.k. omvänd straffavgift för . Jämför reservation 23 (fp). föreslår i motion 2005/06:Ub427 yrkande 13 att CSN skall bli skyldigt att betala straffavgift till de studenter som inte får sina studiemedel , t.ex. på grund av långa handläggningstider. En sådan omvänd straffavgift skall också betalas om studenten inte får information eller svar på en ansökan . menar att en sådan straffavgift skulle vara ett rimligt sätt att utöva påtryckningar på CSN att skärpa sina rutiner så att effektiviteten förbättras. bör avslå motionsyrkandet. behandlade och avstyrkte ett motsvarande yrkande senast under förra (bet. 2004/05:UbU1). Utskottet anförde då att det är angeläget att CSN handlägger studiestöds-ärenden korrekt och effektivt för samtliga studerande men att en minskning av CSN:s resurser - som en straffavgift skulle innebära - knappast skulle främja vare sig servicegraden eller effektiviteten.