bet · GS01MJU9 · 2005-04-26 00:00:00 — Utredaren skall även beskriva defrivilliga naturvårdsavsättningarnas kvalitet och lokalisering och dendokumentation som finns om dessa områden. I skrivelsen Uppföljning avskogspolitiken (skr. 2003/04:39) uppmärksammade regeringen problemetmed de stora klövviltstammarna och behovet av att hålla dessa på enacceptabel nivå, såväl från produktionssynpunkt som ur ett naturvårdsperspektiv.Av direktiven framgår att utredaren skall granska även denna fråga ochlämna förslag på åtgärder.Regeringen har aviserat en miljömålsproposition . I direktiventill skriver regeringen att propositionen och riksdagenssynpunkter på miljökvalitetsmålet Levande skogar skall beaktas avutredaren. Han eller hon skall särskilt bedöma behov av ytterligareutvecklingsarbete om miljöhänsyn vid skogsbruk samt olika former för skyddav skog. I enlighet med miljökvalitetsmålet undantas stora arealervärdefull skogsmark från skogsbruk, såväl formella som frivilligaavsättningar. Nödvändig skötsel av kulturbetingade värden förekommer endasti begränsad omfattning. Utredaren skall redovisa dels en bedömning avkostnaderna för att sköta såväl natur- som kulturbetingade värden, delsförslag till former för sådan skötsel. Utredaren skall vidare belysavilka eventuella ytterligare åtgärder som krävs inom den svenskaskogssektorn för att 2010-målet om att hejda utarmningen av biologiskmångfald skall kunna uppfyllas.Av utskottets redogörelse ovan framgår att de frågor som tas upp imotionerna MJ434 (mp) yrkandena 1, 4, 11, 12, 23, 24, 26 och 40, MJ439(v) yrkandena 4 och 5 samt Sk405 (m) yrkande 11 kommer att få sinbelysning inom ramen för utredarens uppdrag. I avvaktan på redovisningenav utredarens överväganden föreslår utskottet att motionerna i dessadelar lämnas utan åtgärd från sida.Forskning och utvecklingUtskottets förslag i korthetUtskottet, som framför allt hänvisar till uppdrag ochriksdagens behandling av proposition 2004/05:80 Forskning för ett bättreliv, avstyrker fyra motionsyrkanden (s, mp) om bl.a. utbildningsbehovetinom skogs- och träindustrin, om tvärsektoriell forskning och forskningom brukningsformer som bibehåller naturvärdena samt om forskning omskoglig kontinuitet, ädellöv och löv.Jämför reservation 19 (mp).MotionernaMotion MJ434 (mp) pekar på behovet av forskning, utveckling och åtgärderför att få fram ett skogsbruk som förlänger omloppstider alternativtbehåller skoglig kontinuitet (yrkande 9). Ökade satsningar bör göras påädellöv och löv genom forskning, information och stöd (yrkande 25). Närdet gäller forskning för skogsbruket behövs mer tvärsektoriell forskning,mer forskning om populationsekologiska samband och spridningsbiologioch bättre kunskaper om hur ädellövskogar, lövskogar och blandskogaretableras på lämpliga marker som tillfälligt har hyst barrskogar. Detär enligt motionärerna nödvändigt med mer kunskap och forskning om hurman kan kombinera skogsbruk med bibehållna naturvärden och vilkaskogsbruksformer som är acceptabla från naturvårdssynpunkt(yrkande 38).Utbildningsbehovet inom skogs- och träindustrin betonas i motion MJ485 (s).Utskottets ställningstagandeTill de statliga åtagandena hör att tillhandahålla information, rådgivningoch utbildning om gällande regelverk och lämpliga former för att bedrivaett hållbart skogsbruk. Staten har även åtagit sig att finansiera vissforskning och att informera om nya rön och ny metodik. Staten är ocksåen aktör i egenskap av markägare, bolagsägare och konsument.I direktiven till skriver regeringen att skogspolitikensmål baseras på att skogsbruket gör åtaganden utöver vad lagstiftningenkräver (dir. 2004:70). Därför har statlig rådgivning och information enviktig roll för hur väl skogspolitikens mål uppfylls. Enligt regeringenvisar den senaste utvärderingen tydligt att insatser som röjning iungskog och naturvårdshänsyn vid avverkning blir bättre med bra rådgivning.Verksamheten med information, rådgivning och utbildning skall därförutvärderas av utredaren som också skall lämna förslag till möjligeffektivisering. Gränsdragningen mellan det statliga åtagandet att stödjaskogsbruket med rådgivning, information och utbildning och skogsägarnaseget ansvar för kunskapsinhämtande om regelverk och de skogspolitiskamålen skall också analyseras. Utredaren skall även studera alternativamöjligheter till finansiering av rådgivning, information och utbildning.Av direktiven till framgår vidare att regeringen anseratt även de skogspolitiska medlen kan behöva justeras eller anpassastill ändrade förutsättningar. En grundläggande fråga för utredaren ärdärför att bedöma om medlen i sin nuvarande utformning räcker för attmålen skall uppnås och om det finns möjligheter till effektiviseringar.Statens roll respektive skogsnäringens eget ansvar för skogspolitikensmedel behöver förtydligas. Regeringen anser även att formerna förfinansieringen av statliga åtaganden inom ramen för skogspolitiken behöverses över. I sammanhanget vill utskottet nämna att för närvarandebehandlar proposition 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv. När detgäller forskning till stöd för hållbar utveckling gör regeringenbedömningen att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande(Formas), och Verket för innovationssystem under perioden2005-2008 tillsammans bör tillföras för stöd tillforskning om miljö- och samhällsutveckling. Medlen bör fördelas med 140miljoner kronor till Formas, till Vetenskapsrådetoch till Verket för innovationssystem. Regeringenanför vidare att medlen till Formas bör öka med år2005, ytterligare , ytterligare 45 miljonerkronor och ytterligare för stöd tillforskning och miljö och hållbar utveckling. Medlen till Vetenskapsrådetbör enligt regeringen öka med , ytterligare10 och ytterligare år 2008för stöd till grundläggande forskning och miljö och hållbar utveckling.Medlen till Verket för innovationssystem bör öka med 5 miljoner kronorår 2006, ytterligare och ytterligare 10miljoner kronor för stöd till forskning och miljö och hållbarutveckling. Enligt utskottets uppfattning får det bli en fråga förberörda forskningsråd, universitet och högskolor att i enlighet med sinarespektive uppdrag fördela dessa medel till olika forskningsprojekt.Med det anförda finner utskottet att syftet med motionerna MJ434 (mp)yrkandena 9, 25 och 38 samt MJ485 (s) i väsentliga delar kommer att blitillgodosett inom ramen för utredarens uppdrag. Motionerna bör därförinte föranleda någon ytterligare åtgärd.BioenergiUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (fp, mp) om skogen som energi-och råvarukälla och om villkoren för ökat uttag av biobränsle. Utskottethänvisar till uppdrag.Jämför reservationerna 20 (fp, kd) och 21 (mp).MotionernaEnligt motion MJ434 (mp) bör ett ökat biobränsleuttag ske på så sättatt negativa effekter på framtida produktion, naturvärden ellerförsurningsstatus inte uppkommer (yrkande 42). Skogen som energi- ochråvarukälla lyfts fram i motion MJ508 (fp). Motionärerna anser att skogenspotential inom bioenergiområdet bör belysas i uppföljningen av skogspolitiken(yrkande 22).Utskottets ställningstagandeAv framgår att också de ökande och konkurrerandeanspråken på råvaran skall belysas (dir. 2004:70). Utredaren skall beaktasåväl rapporten trä i byggandet (Ds 2004:01) som resultatet av detuppdrag om den svenska användningen av bioenergi i som Sverigeslantbruksuniversitet rapporterade till regeringen den 30 juni 2004.Utskottet har inhämtat att rapporten innehåller en ny sektorsmodell förskogssektorn, belyser utsläppshandel i ett multiregionalt perspektivsamt innehåller nya beräkningar av kostnader för reservatsbildningar.Den omfattar väsentligen tre delar, nämligen en beskrivning av tillgångaroch användning av biobränslen och en granskning av prognoser och scenarierför utvecklingen inom , en samhällsekonomisk analys av skogsråvaransanvändning med särskild uppmärksamhet på trädbränslen samt en analys avkonsekvenserna av förslag till avsättningar förnaturreservat på statlig mark. Rapporten bereds i . Desynpunkter som förs fram i motionerna MJ434 (mp) yrkande 42 och MJ508 (fp)yrkande 22 kommer således att få sin belysning inom ramen för utredarensuppdrag. Motionerna bör därmed lämnas utan vidare åtgärd från riksdagenssida.SkogsvårdsorganisationenUtskottets förslag i korthetUtskottet, som hänvisar till uppdrag, avstyrker femmotionsyrkanden (kd, mp) bl.a. om samordnande roll, omen fortsatt regionaliserad skogsvårdsorganisation, om samarbetet mellanskogs- och naturvårdsmyndigheterna samt om bredare kunskaper inomSkogsvårdsorganisationen och länsstyrelserna.Jämför reservationerna 22 (kd) och 23 (mp).MotionernaEnligt motion MJ239 (kd) bör regeringen lägga fram förslag med innebördenatt ges en samordnande roll i handläggningen avskogsbruksfrågor. Det vore enligt motionärerna rimligt att skogsägaren endastbehövde vända sig till en samordnande myndighet med anmälan om avverkning,och är den myndighet som lämpligast borde handha kontaktenmed skogsägaren och samordna beslut och besked. I motion MJ434 (mp)framhålls behovet av att öka andelen avverkningsanmälningar som besöksav (yrkande 10) och av bredare kunskaper inomSkogsvårdsorganisationen och på länsstyrelserna (yrkande 43). Vikten aven fortsatt regionaliserad skogsvårdsorganisation betonas (yrkande 44),och skogs- och naturvårdsmyndigheterna bör utforma ett fastare och merformaliserat samarbete (yrkande 45).Utskottets ställningstagandeÄven organisation, roll och arbete förgenomförandet av skogspolitiken kommer att utvärderas av (dir. 2004:70 och 2004:139). En översyn av effektivitet och måluppfyllelsei organisationen skall också genomföras, och Skogsvårdsorganisationenslångsiktiga behov av resurser för genomförandet av skogspolitiken skallbelysas. Av direktiven framgår även att Skogsvårdsorganisationensuppdragsverksamhet riktad till skogsbruket skall utvärderas och desseffektivitet och ändamålsenlighet belysas. De frågor som tas upp imotionerna MJ239 (kd) och MJ434 (mp) yrkandena 10 och 43-45 kommer såledesatt bli föremål för utredarens uppmärksamhet. Någon ytterligare riksdagensåtgärd med anledning av motionerna anser utskottet således inte påkallad.Vissa lagstiftningsfrågor m.m.Utskottets förslag i korthetMed hänvisning till uppdrag avstyrker utskottet sexmotionsyrkanden (m, mp) om ändringar i skogsvårdslagstiftningen. Vidareavstyrker utskottet fyra motionsyrkanden (mp) om samrådsplikt ochmiljöprövning av skogsvägar, om en logistik för minskade transporter inomskogsnäringen, om ekologiska landskapsplaner samt om behovet av flerkvinnor inom skogsnäringen. Utskottet hänvisar till en aviserad propositionom miljömålen och till det arbete som på områdena pågår inom Regeringskansliet.Jämför reservationerna 24 (m), 25 (mp), 26 (mp), 27 (mp) och 28(mp).MotionernaEnligt motion MJ434 (mp) bör besluta om sådan om ändring iskogslagstiftningen att kraven på generell hänsyn ökar till denrådgivningsnivå som tillämpas av (yrkande 5).Riksdagen bör även besluta om sådan ändring i lagstiftningen att grönskogsbruksplan eller motsvarande beskrivnings- och handlingsplan blirobligatorisk på samtliga aktiva skogsfastigheter (yrkande 7). Regeringenbör vidare lägga fram förslag om skyldighet för skogsbrukaren att rapportera till om utförda åtgärdersamt resultatet av återväxten (yrkande 13). bör också beslutaatt skyddsdikning blir tillståndspliktig samt att det generelladikningsförbudet som gäller i norra och skall omfattahela (yrkande 20). Regeringen bör närmare pröva hur skogsvårdslagenkan inarbetas i (yrkande 46).I motion MJ326 (m) anförs att behovet av viltfoderproduktion bör beaktasi samband med översynen av skogsvårdslagen.I motion MJ434 (mp) framförs krav på samrådsplikt och miljöprövning avskogsbilvägar (yrkande 18). Inom vissa områden finns alltför mångabilvägar, vilket enligt motionärerna beror på dålig samordning mellanmarkägarna. Mot denna bakgrund bör en generell samrådsplikt införas föranläggning av skogsbilvägar. Det framhålls i motionen att minimering avantalet skogsbilvägar är viktig inte minst för uppfyllandet av miljömåletMyllrande våtmarker. I motionen efterlyses också en skogslogistik somsyftar till att minska det totala transportarbetet. Genom sortering vidsågverk i stället för i skogen skulle körningen i skogen samt även påväg kunna minska betydligt. görs detta ofta inte eftersomfraktionerna har olika köpare och olika destinationer men ibland av vanaoch brist på sorteringsplats vid sågverken (yrkande 19). I motionenframförs även krav på upprättande av ekologiska landskapsplaner(yrkande 22). Behovet av fler kvinnor inom skogsnäringen påtalas. Motionärernahävdar att det finns stora vinster med fler kvinnor i Skogssverige,inte minst från naturvårdssynpunkt, och att kvinnliga skogsägare igenomsnitt är mer intresserade av naturvården än vad manliga skogsägareär (yrkande 52).Utskottets ställningstagandeNär det gäller de krav på ändring i skogslagstiftningen som framförs imotionerna MJ326 (m) och MJ434 (mp) vill utskottet hänvisa tillSkogsutredningens direktiv (dir. 2004:70 och 2004:139). För att det skallgå att bedöma om skogsvårdslagen har den utformning som krävs för attpå avsett vis kunna bidra till att uppfylla skogspolitikens mål framgårav direktiven att lagen behöver utvärderas. Även tillsynen överskogsvårdslagens efterlevnad skall utvärderas av utredaren. I skrivelsenUppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39) framhöll regeringen attdet är av avgörande betydelse att information om dokumenterade natur-och kulturvärden finns tillgänglig vid planering av skogsbruksåtgärder.Regeringen aviserade också att det bör ske enutvärdering av om dessa s.k. skogs- och miljöredovisningar har fungeratsom det är avsett. Utredaren skall därför även belysa i vilken utsträckningskogs- och miljöredovisningar har funnits tillgängliga i enlighet medlagstiftningen samt om dessa har innehållit den information som dettaverktyg syftar till att tillhandahålla. Utredaren skall även lämnaförslag till hur detta eller andra lämpliga verktyg kan utvecklas, isyfte att bidra till en kostnadseffektiv uppfyllelse av olika miljö-och kulturmiljömål som rör skogen. De frågor om lagändring som tas uppi motionerna MJ326 (m) och MJ434 (mp) yrkandena 5, 7, 13, 20 och 46kommer således att få sin belysning inom ramen för Skogsutredningensuppdrag. I avvaktan på utredningens slutredovisning föreslår utskottetatt motionerna lämnas utan vidare åtgärd från sida.Enligt vad utskottet inhämtat kommer frågor om såväl skogsbilvägar somekologiska landskapsplaner att behandlas i den proposition om miljömålensom är aviserad . När det gäller frågan om minskning avtransporterna inom skogssektorn kan utskottet konstatera atttransportkostnaderna är en stor del av kostnaderna i denna näring, eftersomvirke är lågt prissatt i relation till sin vikt. Enligt vad utskotteterfarit arbetar därför skogsnäringen aktivt med att minimera transportergenom logistik och omlastning från lastbil till tåg eller båt där så ärmöjligt. När det gäller frågan om ökad jämställdhet inom skogsnäringenhar utskottet erfarit att regeringen även inom denna sektor arbetaraktivt för ökad jämställdhet. Utredningen Det går långsamt fram -jämställdheten inom jord- och skogsbrukssektorn (Ds 2004:39) bereds iRegeringskansliet. Med det anförda finner utskottet syftet med motionMJ434 (mp) yrkandena 18, 19, 22 och 52 tillgodosett utan något särskiltriksdagens uttalande i frågorna.Skogspolitiska frågor som har behandlats tidigare undermandatperiodenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker 13 motionsyrkanden (m, fp, kd, c, mp) om skogspolitikensmål, om ett nationellt skogsprogram, om en gemensam skogspolitik, omskogscertifiering och om skogsvårdande åtgärder. Motionerna tar ävenupp frågor om balans mellan olika ägarkategorier, om stöd till skogsvård,om skoglig utbildning och forskning samt om skogliga myndigheter.Utskottet avstår från att behandla motionsyrkandena mer utförligt i sakoch hänvisar till de riktlinjer för förändring av utskottens arbetsformersom , på förslag av , har ställt sig bakom,till fördjupad utskottsbehandling tidigare ochtill utskottets långtidsplanering.Utskottets ställningstagandeI betänkandet tar utskottet upp ett antal motioner om vissa skogsfrågorfrån allmänna motionstiden . Utskottet har beslutat att dessamotioner skall behandlas på ett förenklat sätt. Bakgrunden till utskottetsbeslut är följande. På grundval av förslag (2000/01:RS1)har godkänt vissa riktlinjer för förändringar av utskottensarbetsformer. Enligt dessa riktlinjer har utskotten rekommenderats attplanera arbetet för hela valperioden med fördjupning på olika områdenunder olika år. Detta innebär bl.a. en viss förskjutning avutskottsarbetet från beslutsfattande med anledning av propositioner ochmotioner till att företa utredningar och analyser på eget initiativ.Vidare skall utskotten vid behov kunna förenkla motionsbehandlingen ide fall motionsförslagen avser frågor där beslutanderätten enligtutskottets uppfattning bör ligga kvar hos regeringen, en förvaltningsmyndigheteller hos kommunerna. Detta innebär att motionerna skall kunna avstyrkasutan någon mer ingående beredning i sak. I fråga om motionsförslag somupprepas bör vid förenklad behandling utskottet hänvisa till tidigareställningstaganden.Utskottet beslutade att anta en långtidsplan förutskottets arbete under resterande del av mandatperioden. Planen innebäri princip att varje ämnesområde inom utskottets beredningsområde behandlasminst två gånger . Minst en behandling under det andra,tredje eller fjärde bör vara mer ingående och vid behovinnehålla inslag av uppföljning, utvärdering och EU-bevakning.Nu aktuella motioner från allmänna motionstiden utgör i huvudsakupprepningar av tidigare väckta motioner. Motionerna avser skogspolitikensmål, ett nationellt skogsprogram, en gemensam skogspolitik, skogscertifiering,skogsvårdande åtgärder, balans mellan olika ägarkategorier, stöd tillskogsvård, skoglig utbildning och forskning samt skogliga myndigheter.Samtliga dessa frågor behandlades utförligt i samband med utskottetsfördjupade behandling i betänkande 2003/04:MJU16 om uppföljningav skogspolitiken.Med hänvisning till det ovan anförda avstår utskottet från att nu merutförligt i sak behandla motionerna MJ434 (mp) yrkande 6, MJ504 (kd)yrkandena 1-4 och 9, MJ507 (c) yrkande 18, MJ508 (fp) yrkandena 21, 24,27 och 28, MJ534 (c) yrkande 1 och Sk405 (m) yrkande 10.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Förutsättningar för krav på säkerhet, punkt 2 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett generellt krav på säkerhet. Därmed bifallerriksdagen proposition 2004/05:58 i denna del och motion 2004/05:MJ10yrkande 2.StällningstagandeEftersom vi anser det vara av vikt att människor behandlas lika förordarvi en mer generell metod än regeringen i fråga om kravet på säkerhetför återväxtåtgärder, dvs. med schablonbelopp som reserveras under denaktuella perioden. Fördelen med ett schablonbelopp är att osäkerhet dåinte behöver råda om vad som gäller för den enskilde skogsägaren.Härigenom stimuleras bl.a. snabb återplantering. En nedre gräns bör sättasför storleken på de arealer som bör ingå, och det är viktigt att systemetblir så enkelt och obyråkratiskt som möjligt. bör få iuppdrag att utforma regler om sådana schabloner på sådant sätt att detinte påverkar små skogsägare. Detta bör ges regeringen till känna.2. Krav på förvärvstillstånd före avverkning, punkt 3 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om avslag på propositionen i denna del. Därmedbifaller motion 2004/05:MJ10 yrkande 3 och avslår proposition2004/05:58 i denna del och motionerna 2004/05:MJ11 och 2004/05:MJ504yrkande 7.StällningstagandeI propositionen föreslås en bestämmelse införas i skogsvårdslagen sominnebär att, i de fall där det krävs tillstånd enligt jordförvärvslagenvid förvärv av fastighet, avverkning inte får påbörjas av förvärvareninnan sådant tillstånd meddelats. Eftersom liberalerna anseratt jordförvärvslagen bör avskaffas motsätter vi oss även det häraktuella kravet på förvärvstillstånd. bör alltså avslå regeringensproposition /05:58 om ändring i skogsvårdslagen såvitt avser 10 a§.3. Översyn av 12 § skogsvårdslagen, punkt 5 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en översyn av 12 § skogsvårdslagen. Därmedbifaller motion 2004/05:MJ10 yrkande 5.StällningstagandeEnligt vår mening är motiveringen i propositionen tvivelaktig när detgäller skogsvårdsstyrelsernas möjlighet att medge undantag från avgränsningav brukningsenhet. Vi anser att det är marknadens och inte politikernasansvar att kortsiktigt reglera avverkningen för att över enskilda årutjämna virkestillgången och trygga industrins råvarubehov ochsysselsättningen i industrin och skogsbruket. Det finns mot denna bakgrundbehov av en översyn av 12 § skogsvårdslagen. Detta bör ges regeringentill känna.4. Internationellt skogssamarbete, punkt 7 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om generationsperspektivet i internationellaskogsbrukssammanhang. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ10yrkande 7.StällningstagandeVi anser att regeringen bör verka för generationsperspektivet i skogsbruketockså i det internationella skogssamarbetet. Detta bör bl.a. uppmärksammasi de biståndsinsatser som görs i miljö-, skogsbruks- och demokratiområdena.Även när det gäller internationella regelverk, t.ex. certifiering, börregeringen verka för ett sådant perspektiv. Detta bör ges regeringentill känna.5. Omfördelning av resurser, punkt 10 (m, c)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om omfördelning av resurser. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2004/05:MJ7 yrkande 5 i denna del och 2004/05:MJ8i denna del.StällningstagandeEnligt vår mening bör anslaget i statsbudgeten för biologisk mångfald,som till stor del är avsett att användas för inköp av skogsmark,användas för statliga åtgärder för att minska stormens skadeverkningar.Under år 2005 bör medel för inköp av skyddsvärd skog tas i anspråk, ochför kommande år bör medlen användas för att teckna naturvårdsavtal införkommande återplantering. Detta bör ges regeringen till känna.6. Införande av en s.k. katastrofparagraf i skogsvårdslagen m.m., punkt14 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om införande av en s.k. katastrofparagraf iskogsvårdslagen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ6 yrkande 17.StällningstagandeJag anser att regeringen bör lägga fram förslag om införande av en s.k.katastrofparagraf i skogsvårdslagen. Bestämmelsen bör ha den innebördenatt regeringen eller den myndighet som regeringen utser bemyndigas attfatta de beslut som krävs för att hantera en katastrof. Av lagen böräven tydligt framgå att bestämmelserna i skogsvårdslagen ochskogsvårdsförordningen tillfälligt kan upphävas i en katastrofsituation. Dettabör ges regeringen till känna.7.