bet · GT01MJU5 · 2005-11-08 00:00:00 — I motion 2005/06:MJ7 (m) kritiseras att en veterinär skall bistå nämnder och referensgrupper med djurkunskap; motionären oroas av att kravet kan skapa veterinärt dubbelarbete. Det torde vara enklare om referensgrupper innehöll veterinär kunskap så att inte en behöver rekryteras till varje nämnd, anser motionären (yrkande 2). I motion 2004/05:MJ250 (m) anförs att det finns ett behov av lagändring för att förhindra att försöksdjursveterinärer kan vara anställda av dem de skall granska. Det är av stor vikt att veterinären kan utföra sitt arbete utan rädsla eller ovilja att anmäla eventuella brister i hanteringen. I motion 2004/05:MJ350 (v) föreslås en översyn av möjligheten att ändra huvudmannaskapet för försöksdjursveterinärer i syfte att skilja tillsyn från verksamhet.Enligt vad som anförs är de försöksdjursveterinärer som är knutna till djurförsöksverksamheten ofta även anställda av verksamheten som de bedriver tillsyn över (yrkande 9). Utskottet konstaterar inledningsvis att det i propositionen finns förslag och bedömningar som alla innebär en förstärkning av den veterinärmedicinska kompetensen i samband med djurförsök. i detta betänkande har utskottet behandlat regeringens förslag om att även äldre, i tiden obegränsade, verksamhetstillstånd skall omfattas av kravet på att varje användaranläggning skall garanteras tillgång till veterinär rådgivning. Bakgrunden är kraven i försöksdjursdirektivet. När detta krav genomfördes i nationell rätt genom 20 § djurskyddslagen (prop. 1997/98:28, bet. 1997/98:JoU12, rskr. 1997/98:142) knöts det till nya verksamhetstillstånd. Enligt föreskrifter skall man - innan ansökas skickas in till en djurförsöksetisk nämnd - kunna rådgöra med den till anläggningen knutne veterinären. Dessutom skall denne veterinär kunna bistå nämnden om den vid sin prövning behöver inhämta kompletterande upplysningar. Vidare gör regeringen bedömningen att de djurförsöksetiska nämnderna bör ha tillgång till veterinärmedicinsk kompetens i sin bedömning av ett försök. Även om sådan redan finns i de flesta nämnder finns det dock skäl att säkerställa att alla nämnder vid prövning av samtliga ärenden har tillgång till sådan kompetens. Utskottet delar regeringens uppfattning om att en sådan veterinär bör ha en rådgivande och fristående funktion i förhållande till nämnden och att en veterinär således inte bör ingå i nämnden. Härutöver anser regeringen att det bör finnas en referensgrupp till de djurförsöksetiska nämndernas förfogande. En sådan skulle representera sakkunskap inom många forskningsområden. Utskottet ser positivt på detta och finner - i likhet med regeringen - att den skisserade referensgruppen kan tillföra de djurförsöksetiska nämnderna värdefull kunskap, inte minst när det gäller alternativa metoder. Sammanfattningsvis anser utskottet att de nu angivna åtgärderna när det gäller veterinärmedicinsk och annan relevant kompetens är väl ägnade att bidra till att de 3 R:ns princip iakttas. Utskottet ser således inte att det föreligger någon risk för veterinärt dubbelarbete så som anförs i motion 2005/06:MJ7 yrkande 2, som därmed avstyrks. När det härefter gäller frågan om tillsyn vill utskottet påminna om att det enligt djurskyddslagen krävs tillstånd av för att få bedriva försöksdjursverksamhet (19 a §). Ett av de krav som ställs upp för att tillstånd skall beviljas är att det finns en veterinär som ger råd och anvisningar om hur verksamheten skall bedrivas och som bistår vid behandling av djuren (20 § 2). Försöksdjursveterinärer är således anställda av användaranläggningen inom exempelvis universitet och företag. Dessa veterinärer har ingen myndighetsutövande tillsynsfunktion. Tillsynen över efterlevnaden av djurskyddslagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen utövas av , länsstyrelserna, andra statliga myndigheter och kommunerna (tillsynsmyndigheter) i enlighet med vad regeringen bestämmer. En kommuns tillsyn skall fullgöras av den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet. Nämnden skall ha tillgång till djurskyddsutbildad personal i den omfattning som behövs för att nämnden skall kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. samordnar övriga tillsynsmyndigheters verksamhet och lämnar vid behov råd och hjälp i denna verksamhet (24 §). Enligt myndighetens allmänna råd om tillsyn m.m. (DFS 2004:9) förutsätter tillsyn en fortlöpande verksamhet i vilken antalet inspektioner och omfattningen av varje inspektion bör anpassas efter verksamhetens art och behov av tillsyn. För försöksdjursverksamhet är tillsynsfrekvensen . I sammanhanget vill utskottet hänvisa till beslut om förbättrad djurskydds- och livsmedelstillsyn (prop. 2004/05:72, bet. 2004/05:MJU10, rskr. 2004/05:200). Av betänkandet framgår att utskottet instämde med regeringen i att det är angeläget att djurskydds- och livsmedelstillsynen håller en hög och likvärdig kvalitet i hela landet och därmed anslöt sig till regeringens överväganden och förslag. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet inget skäl till åtgärd med anledning av motionerna 2004/05:MJ250 (m) och 2004/05:MJ350 yrkande 9; de avstyrks alltså. Utveckling av alternativa metoder Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till bl.a. det stöd som lämnas till forskning om alternativa metoder till djurförsök och till den handlingsplan för begränsning av användningen av försöksdjur som har presenterat avstyrks berörda motionsförslag. Jämför reservationerna 9 (fp, kd), 10 (v) och 11 (mp). Regeringen redovisar att de åtgärder som har vidtagit och kommer att vidta för att förstärka den djurförsöksetiska prövningen finansieras av medel för detta ändamål enligt budgetpropositionen för (prop. 2004/04:1, bet. 2004/05:MJU2, rskr. 20004/05:128). Vidare hänvisas till regleringsbrevet för för , av vilket framgår att skall användas till åtgärder som syftar till att förbättra den djurförsöksetiska prövningen, åtgärder med anledning av den då aviserade propositionen om djurförsök och myndighetens då planerade handlingsplan för att begränsa användningen av försöksdjur. I motion 2005/06:MJ394 (fp) framhålls att testning av kemikalier ofta kräver att försök görs på djur. Enligt motionären är det viktigt att nya testmetoder utvecklas, dels för att minska användningen av försöksdjur, dels för att hitta metoder för att studera kemikaliers miljötoxiska effekter (yrkande 29). I motion 2005/06:MJ256 (v) begärs att en handlingsplan för att minska försöksdjursanvändningen skall utformas med utgångspunkt i vad motionärerna betecknar som de 5 R:ns princip. De två "R" som skulle tillföras den etablerade 3 R:ns princip benämns Reject och Redirect resources. Reject innebär att djurförsök skall avvisas när de inte är vetenskapligt motiverade eller när de innebär ett otillbörligt lidande för djuret i fråga. Redirect resources går ut på att man löser problemen på annat sätt än genom djurförsök; tillgänglig kunskap och annan typ av forskningsmetodik utnyttjas på ett bättre sätt (yrkande 1). Handlingsplanen bör vidare utformas med utgångspunkt i en identifiering av områden där lidandet för försöksdjur kan minimeras (yrkande 2) och där djurförsöksanvändningen helt kan fasas ut (yrkande 3). Den skall också utformas med utgångspunkt i en prioritering av vilka djurslag för vilka det är särskilt angeläget att djurförsöken minskas respektive inte tillåts alls (yrkande 4). En utvärdering av de alternativa metoder som tillämpas bör göras för att ligga till grund för den efterfrågade handlingsplanen (yrkande 6). I motion 2005/06:MJ4 (mp) hänvisas till betänkandena (SOU 1998:75) Djurförsök och (SOU 2002:86) Etisk prövning av djurförsök, i vilka det sägs att de 3 R:ns princip inte är tillräcklig utan borde kompletteras med två R (yrkande 1). Målet skall vara att finna djurfria alternativ snarare än alternativ som även de innefattar djurförsök (yrkande 2). Vidare bör vikten av att utökar sitt arbete med att definiera för vilka syften djurförsök ej kan anses motiverade framhållas (yrkande 3). Slutligen bör regeringen ge i uppdrag att utveckla ett system för samverkan mellan myndigheter för att säkra en utveckling av alternativa metoder utifrån en princip om 5 R (yrkande 4). I motion 2004/05:MJ271 (s) påpekas att för erhöll för att främja stöd till verksamheter som gynnar minskad försöksdjursanvändning. Trots detta har antalet försöksdjur ökat med ca 11 000 djur, anför motionärerna. De anser därför att CFN bör omfördela anslaget och ge bättre stöd till de forskare som arbetar med att ta fram metoder som utgör alternativ till djurförsök. Utskottet har i det föregående kortfattat beskrivit principen om alternativ till djurförsök som går under benämningen de 3 R:ns princip. Enligt denna är alternativ till djurförsök såsom varje metod som innebär - en förbättring av djurens situation (Refinement), - en minskning av antalet använda försöksdjur (Reduction) eller - ett totalt ersättande av försöksdjursanvändning (Replacement). Som framgått har utskottet också ställt sig bakom en komplettering av djurskyddslagen innebärande att kraven kompletteras med Reduction, dvs. att så få djur som möjligt skall användas. I motionerna föreslås att de 3 R:ns princip utvidgas med två R, nämligen Reject och Redirect resources. Utskottet vill med anledning härav framhålla att de 3 R:ns princip har bred acceptans såväl i som internationellt. Så utformas såväl det nya försöksdjursdirektivet som nya rekommendationer i försöksdjurskonvention med utgångspunkt i de 3 R:ns princip. Vidare vill utskottet hänvisa till att presenterade en handlingsplan för hur användningen av försöksdjur skall begränsas. I denna redovisas fyra strategiska inriktningar för en begränsning av användningen av försöksdjur. - forskningsstöd till alternativa metoder - etisk prövning av djurförsök I handlingsplanen aviseras även utbildningsinsatser när det gäller alternativa metoder. Det är också angeläget att bistår de djurförsöksetiska nämnderna med den information om alternativa metoder till djurförsök som finns tillgänglig genom exempelvis för ändamålet upprättade databaser. Vad härefter gäller förslaget i motion 2004/05:MJ271 stöd till forskning om alternativa metoder vill utskottet framhålla att det i regleringsbrev anges som ett mål att ge stöd till utveckling av alternativa metoder till djurförsök genom stöd till forskning och genom andra särskilt riktade insatser. finns sålunda ett sådant forskningsstöd. Med början har detta stöd stegvis utökats med 5, 10 respektive . uppgår det till och för föreslås i budgetpropositionen samma belopp. Det kan tilläggas att läkemedelsindustrin bidrar till sådan forskning med . Vidare framgår av regleringsbrevet för för att skall användas till åtgärder som syftar till att förbättra den djurförsöksetiska prövningen, åtgärder med anledning av propositionen om etisk prövning av djurförsök samt handlingsplanen för en begränsning av användningen av försöksdjur. Enligt regleringsbrevet skall också redovisa försöksdjursanvändningen i förhållande till satsade forskningsmedel inom statlig och privat sektor inom biomedicin och närliggande områden. Enligt vad utskottet inhämtat avseende försöksdjursutvecklingen på () har andelen försöksdjur som används inom KI minskat sett till forskningsvolymen, nämligen från 160 djur/miljon kronor till 50 djur/miljon kronor är 2004. Ytterligare en tendens är att användningen av större djurslag har ersatts med mindre, framför allt möss. Så vitt gäller motion 2005/06:MJ394 om nya metoder för testning av kemikalier vill utskottet hänvisa till den handlingsplan för hur användningen av försöksdjur skall begränsas som presenterade . Ett av de områden för forskningsstöd som nämns som strategiskt viktigt och har en hög potential när det gäller att nå målet om en begränsning av försöksdjursanvändningen är toxikologi och riskbedömning. Av redovisningen framgår att 14 av 34 projekt till vilka har lämnat forskningsstöd avser toxikologi. Det är särskilt angeläget att ägna forskning åt att ta fram metoder som kan minska eller ersätta behovet av djurförsök utan att säkerheten i riskbedömningen minskar. Sammanfattningsvis vill utskottet framhålla att det pågår ett arbete på bred front för att utveckla alternativa metoder till djurförsök. Därmed finner utskottet att vad som yrkas i motionerna i stor utsträckning är eller kommer att bli tillgodosett. Med det anförda avstyrks motionerna 2005/06:MJ394 yrkande 29, 2005/06:MJ4 yrkandena 1-4, 2005/06:MJ256 yrkandena 1-4 och 6 samt 2004/05:MJ271. Upplysning m.m. om produkter som är framtagna utan djurförsök Utskottets förslag i korthet Utskottet är inte berett att ställa sig bakom krav i en motion om bl.a. ett mål för statlig konsumtion av produkter som framställts utan djurförsök; motionen avstyrks i berörda delar. Jämför reservation 12 (mp). I motion 2005/06:MJ4 (mp) föreslås att det antas ett mål för statlig konsumtion av produkter som har framställts utan djurförsök; vid upphandling bör statliga aktörer kräva icke djurtestade produkter (yrkande 5). Vidare begär motionären ökad konsumentupplysning om produkter som är framtagna med djurfria metoder. Användningen av försöksdjur kan minskas genom konsumentupplysning, t.ex. i form av frivillig djurfrihetsmärkning av produkter. Ökad konsumentupplysning inom forskarsamhället är också angelägen när det gäller produkter som tagits fram med metoder som inte är tillåtna i (yrkande 6). Utskottet har visserligen förståelse för de syften som ligger bakom motionsyrkandet om ett statligt mål om konsumtion av produkter som ej testats genom djurförsök men anser att uppställandet av ett sådant mål knappast är en framkomlig väg i nuvarande läge. Vad härefter gäller förslaget om krav i den statliga upphandlingen på att produkten som är föremål för upphandlingen i relevanta fall inte varit testad i djurförsök vill utskottet peka på de juridiskt komplicerade frågor som är förbundna med ett sådant krav. I detta sammanhang erinrar utskottet om pågående utredningsarbete; efter regeringens bemyndigande tillkallades en särskild utredare med uppdrag (dir. 2004:47) att lämna förslag till hur två EG-direktiv avseende upphandling skall genomföras i svensk rätt. I uppdraget ingår att särskilt beakta den svenska ståndpunkten beträffande miljöhänsyn och sociala hänsyn på så sätt att integrationen av sådana hänsyn väl återspeglas i de av utredaren föreslagna ändringarna. Genom tilläggsdirektiv (dir. 2005:39) skall utredaren bl.a. göra en fördjupad analys av möjligheten att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten bör ställa miljökrav eller sociala krav. Motionären har också föreslagit dels ökad konsumentupplysning, dels ökad upplysning till forskarsamhället. När det gäller konsumentupplysning är det - såsom påpekas i motionen - fråga om ett frivilligt system. Det är också något som i viss utsträckning redan förekommer, bl.a. när det gäller kosmetiska produkter. Det ligger också i frivillighetens natur att initiativet tas av de på marknaden verksamma företagen såsom ett gensvar på ett starkt intresse från konsumenterna. Enligt vad utskottet har erfarit utredde på regeringens uppdrag denna fråga för ett stort antal år sedan; en slutsats var enligt uppgift att en sådan märkning skulle vara förenad med stora gränsdragningsproblem. När det gäller upplysning till forskarsamhället vill utskottet påminna om de åtgärder som föreslås i djurskyddsmyndighetens handlingsplan. Vidare vill utskottet peka på den utbildning av forskare om djurförsök och alternativa metoder som, i enlighet med berörda föreskrifter, genomförs inom universitet och högskolor, däribland KI. Det kan också noteras att och rådet har antagit ett direktiv (2003/15/EG) om ändring av rådets direktiv /768/EEG om tillnämning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter. Härigenom införs förbud mot att på marknaden släppa ut kosmetiska slutprodukter och beståndsdelar i kosmetiska slutprodukter som har testats på djur. Ändringsdirektivet innehåller också bestämmelser om förbud att testa såväl kosmetiska slutprodukter som de beståndsdelar som ingår i kosmetiska produkter på djur i EU:s medlemsstater. Sammanfattningsvis är utskottet inte berett att ställa sig bakom de krav som framförs i motion 2005/06: MJ4 yrkandena 5 och 6; de avstyrks alltså. Utskottets förslag i korthet Utskottet utgår från att regeringen följer frågan om hanteringen vid import av försöksdjur och vidtar de åtgärder som bedöms påkallade. Därmed avstyrks ett motionsyrkande i frågan. I motion 2005/06:MJ211 (m) hävdas att det finns ett behov av förenklad hantering och förkortad hanteringstid vid import av försöksdjur. De många transporterna från lagret av försöksdjur till gränskontrollstationen och tillbaka igen förlänger hanteringstiden. Regeringen måste skyndsamt vidta åtgärder för att förbättra försöksdjurens situation i samband med import. I EG-rätten regleras införsel av levande djur genom kommissionens förordning (EG) nr 136/2004 av om veterinärkontroller av produkter från tredjeland vid gemenskapens gränskontrollstationer. Enlig förordningen skall kontrollen utföras på gränskontrollstationen (GKS). Det är inte tillåtet för gränskontrollveterinären att utföra kontrollen på annan plats. I den nationella lagstiftningen återfinns regler om införsel av levande djur från tredjeland i föreskrift (SJVFS 1999:134) om veterinära kontroller av levande djur som förs in från tredjeland till Europeiska unionen (EU), , och . Såsom utskottet har förstått motionen rör den i huvudsak förhållandena vid . Mot den bakgrunden har utskottet inhämtat upplysningar om särskilt förhållandena där. Härvid har framkommit att GKS på inte ligger i anslutning till fraktområdet utan längre bort. När planen landat skall djuren således transporteras denna sträcka till GKS. Efter själva gränskontrollen, som normalt tar ½ - om alla papper är i ordning, skall djuren hämtas från GKS. Normalt är GKS bemannad av gränskontrollveterinärer kl. 8-17. För akutfall på jourtid finns distriktsveterinärer att tillgå. Enligt uppgift har inga allvarliga störningar inträffat på till följd av fördröjning på GKS. Vidare har önskemål framförts till , som är huvudman för GKS på , att GKS skall ligga i anslutning till fraktområdet. Utskottet utgår från att regeringen följer denna fråga och vidtar de åtgärder som bedöms påkallade. Med hänvisning till vad utskottet nu uttalat avstyrks motion 2005/06:MJ211. Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att har varit och är drivande i det internationella arbete som går ut på att djurskyddet skall stärkas. Berörda motionsyrkanden avstyrks. Jämför reservationerna 13 (m), 14 (fp) och 15 (v, mp). I motion 2005/06:MJ518 (kd) betonas att arbetet med att minimera djurförsöken med avseende på den gemensamma kemikaliepolitiken måste bedrivas med kraft inom EU. Det är viktigt att kemikalieindustrin samarbetar i fråga om testning av kemikalier, anför motionärerna. Vidare bör testverksamheten vara uppdaterad med de senaste forskningsrönen och testmetoderna. Djurförsök skall inte tillåtas om alternativa metoder finns eller om resultaten inte kan delas av alla eventuella producenter av kemikalien i fråga (yrkande 14). Liknande krav och motiveringar återfinns i motion 2004/05:MJ506 (kd) (yrkande 13). I motion 2005/06:MJ256 (v) anförs att bör vara drivande när det gäller forskning och testutveckling för att alternativa metoder utvecklas och tillämpas inom EU och internationellt (yrkande 5). I motion 2005/05:MJ6 (m) anförs att svenska regler inte kan avvika alltför mycket från dem som finns i vår omvärld. Motionärerna ser därför att en harmonisering av kraven mellan i första hand de stora aktörerna - EU, och - är önskvärd. bör verka för att en harmonisering - med de svenska reglerna som förebild - kommer till stånd (yrkande 4). I motion 2005/06:MJ5 (fp) betonas vikten av att ha en vetenskaplig utredare knuten till (för Economic Co-operation and Development) och ECVAM () för att bevaka vad som pågår inom forskningsområdet när det gäller alternativa metoder till djurförsök men också för att påverka valideringen av sådana metoder (yrkande 6). I fråga om arbetet generellt med att begränsa försöksdjursanvändningen i EU vill utskottet påminna om att försöksdjursdirektivet bl.a. har till syfte att antalet försöksdjur skall begränsas genom att medlemsstaterna åläggs att acceptera resultat från försök i andra medlemsstater och genom att förbjuda djurförsök om det finns alternativa metoder. I direktivet finns också minimiregler om bl.a. tillsyn och utbildning av personal som hanterar försöksdjuren. I det föregående har utskottet också redovisat det arbete som pågår för att ta fram nya rekommendationer inom ramen för konvention om försöksdjur (ETS 123). Två av motionerna, 2005/06:MJ518 och 2004/05:MJ506, tar särskilt sikte på den ökade användningen av försöksdjur som förväntas bli följden av ett genomförande av Europeiska kommissionens förslag till en ny sammanhållen kemikalielagstiftning som går under benämningen Reach (Registration, Evaluation and Authorization of Chemicals). Avsikten är att samtliga ämnen, såväl nya som befintliga, skall behandlas i ett och samma system för registrering, bedömning och godkännande. Sammanlagt rör det sig om ca 30 000 ämnen. Ansvaret för att bedöma och hantera risker med kemiska ämnen och produkter skall enligt förslaget ligga på industrin. I förslaget till Reach finns åtgärder för att minska antalet upprepade djurtester. Bland annat gäller det krav för registrering, som innebär att företagen skall meddela vilka testdata och andra uppgifter de har. Informationen skall därefter samlas i en databas som är tillgänglig för alla som registrerat ett ämne. Vidare skall företagen uppmanas att dela på de testdata som finns tillgängliga i databasen om det rör sig om testresultat som tagits fram genom djurtester. Reach kommer troligen också att medföra ett ökat intresse för att utveckla och tillämpa nya testmetoder som kan bidra till att minska antalet djurförsök. Det brittiska ordförandeskapet har lagt fram ett kompromissförslag avseende Reach, benämnt "En substans - en registrering". Ett syfte med detta är att åstadkomma ytterligare ett steg i riktning mot begränsningar i djurförsöken. Ett av mål i arbetet med Reach är att antalet djurförsök skall minskas och ersättas med alternativa metoder. har också drivit kravet på att det i lagtexten ställs krav på att alternativa metoder används när sådana finns tillgängliga och bedöms kunna fungera tillfredsställande. Mot den nu angivna bakgrunden avstyrks motionerna 2005/06:MJ518 yrkande 14 och 2004/05:MJ506 yrkande 13. Vad härefter gäller kravet i motion 2005/06:MJ5 yrkande 6 är det utskottets uppfattning att såväl som ECVAM är viktiga organ för validering av alternativa metoder. Av handlingsplan framgår att myndigheten ser det som högt prioriterat att inte bara vara uppdaterad om vad som sker inom detta område utan också aktivt påverka utvecklingen i djurskyddsbefrämjande riktning. har därför en vetenskaplig utredare vid . Tjänsten kommer att utvärderas , då beslut kommer att fattas om en eventuell förlängning och under vilka former en sådan tjänst i så fall skall fortsätta. Innehavaren av tjänsten vid är även representant i ECVAM:s vetenskapliga kommitté. Utskottet avstyrker därmed förslaget i motion 2005/06:MJ5 yrkande 6. Även i övrigt har varit och är drivande i det internationella arbete som går ut på att djurskyddet skall stärkas. Som redovisats är det t.ex. en viktig uppgift för den vetenskaplige utredaren vid att aktivt påverka utvecklingen i djurskyddsbefrämjande riktning. Vidare anger i sin handlingsplan för hur användningen av försöksdjur skall begränsas att det är myndighetens förhoppning att de forskningsprojekt som myndigheten finansierar får en spridning - inte bara nationellt utan även internationellt. Utskottet ser mot den bakgrunden ingen anledning för att göra något uttalande med anledning av kraven i motionerna 2005/05:MJ6 och 2005/06:MJ256 yrkande 5. De avstyrks alltså.