bet · GS01UBU14 · 2005-06-02 00:00:00 — Re-geringen beräknar att tilläggsbidrag vid heltidsstudier kan lämnas med 0,30 %av prisbasbeloppet för det första barnet, av prisbasbe-loppet för det andra barnet och av prisbasbeloppet per barnfr.o.m. det tredje barnet. Det innebär att studerande beräknas få ett tilläggsbdrag avseende fyra veckors heltidsstudier med för det första barnet,med för det andra barnet och med per barn fr.o.m. det tredjebarnet. Totalt får således vårdnadshavare med ett barn , med två barn784 kr och med tre barn under fyra veckors heltidsstudier under 2006.Bidraget kan även lämnas för studier på trekvartsfart eller halvfart.MotionernaModeraterna understryker i motion 2004/05:Ub13 yrkande 1 att studieme-delssystemet endast bör hantera kostnader som går att hänföra till studier.Barn är inte en sådan kostnad. har tidigare förordat ett riktatextra barnbidrag för att förbättra för studerande föräldrar. Motionärerna häv-dar vidare att de statistiska underlagen för regeringens förslag är osäkra ochdåligt underbyggda. I samma motion, yrkande 2, avstyrks också förslaget omtilläggsbidrag för studerande med rekryteringsbidrag. Rekryteringsbidragethar tidigare avvisats av eftersom man menar att man skall stude-ra för att utveckla sina kunskaper, för att få arbete och för att lyckas på ar-betsmarknaden, inte för att få bidrag.Folkpartiet stöder i motion 2004/05:Ub12 införandet av ett tilläggsbidragför studerande med barn inom studiestödssystemet eftersom det förbättrarstuderande föräldrars ekonomiska situation. I yrkande 2 avvisas docktilläggsbidraget för studerande med rekryteringsbidrag. Motionärerna anseratt det är orättvist att studerande kan få hela studiestödet som bi-drag och anser att bidraget bör avskaffas.Kristdemokraterna framför i motion 2004/05:Ub14 yrkande 1 att det ärglädjande att regeringen äntligen föreslår införandet av ett barntillägg förstuderande med barn då de har svårare att försörja sig än jämförbara grupper.Motionärerna menar dock att inriktningen för bidragets beräkning börvara att barntillägget ges med samma nivå till alla barn.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringens förslag till införande avtilläggsbidrag i 3 kap. 13 a och 13 b §§ i studiestödslagen (1999:1395) och i11 a § i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande samtavslår motionsyrkandena.Det är väl känt att studerande med barn ofta har en svår ekonomisk situa-tion, och utskottet välkomnar därför regeringens förslag om införande avtilläggsbidrag för denna grupp. menar utskottet att det är viktigt atden ekonomiska begränsning för reformen som tidigare beslutats av riksdageninte överskrids. Det är därför rimligt att regeringen fattar beslut om bidragetstorlek i avvaktan på att erfarenheter samlas om i vilken omfattning bidragetkommer att utnyttjas. Utskottet delar vidare regeringens bedömning att bidra-get bör vara högre för det första barnet, bl.a. då det är angeläget att kunnastödja studerande som får barn med ett relativt högt beloppeftersom det finns initiala kostnader med det första barnet. Också i övrigtdelar utskottet regeringens bedömning av hur tilläggsbidraget bör regleras.TilläggslånUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandet om förändring av tilläggslå-net med hänvisning till nuvarande regler och införandet av tilläggs-bidrag för studerande med barn.Jämför reservation 8 (fp).Gällande bestämmelserTilläggslån är avsett för dem som tidigare haft arbetsinkomster och skallunderlätta övergången mellan arbete och studier. Tilläggslån kan enligt 3 kap.14 § studiestödslagen (1999:1395) lämnas till vissa studerande utöver destudiemedelsbelopp som kan lämnas för studier på heltid eller deltid. Sådantlån får lämnas fr.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . Enligt3 kap. 12 § första stycket studiestödsförordningen (2000:655) får tilläggslånlämnas till en studerande som under de tolv månaderna närmast före studier-nas början har haft en inkomst som uppgått - - till minst 163 510 kr.PropositionenRegeringen pekar på att inkomstgränsen för att få rätt till tilläggslån medföratt studerande som närmast före studierna varit föräldraledigasällan kvalificerar sig för att få utnyttja denna utökade lånemöjlighet. Reger-ingen anser att det är rimligt att också se över reglerna för tilläggslån för aytterligare underlätta för föräldrar att studera. Regeringen redogör för sinavsikt att utforma reglerna så att föräldraledigheten görs överhoppningsbarvid inkomstprövningen för rätt till tilläggslån.MotionenFolkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub12 yrkande 3 att ett tilläggslån upptill införs. Detta tilläggslån bör förbehållas studerandemed barn för att de skall kunna klara av akuta ekonomiska situationer. Motio-närerna föreslår att bidraget finansieras genom att möjligheten till tilläggslåavskaffas för personer som haft en hög arbetsinkomst de närmasteåren före studierna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. När tilläggslånetinfördes (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7) angavs att det skall varatill för dem som är och för de fall då studierna medför en ansträngdekonomi för den enskilde, t.ex. till följd av att den tidigare arbetsinkomstengett förutsättningar för betydligt högre levnadsomkostnader än vad totalbe-loppet i studiemedlen medger. Utskottet anser att tilläggslånet bör finnas kvari nuvarande form eftersom lånet bidrar till att skapa möjligheter för ett livs-långt lärande. När det gäller behovet av ekonomiskt stöd för studerande medbarn hänvisar utskottet till förslaget om införande av tilläggsbidrag som be-handlas i detta betänkande.Samordning med annan lagstiftningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om ändringar i- lagen om inkomstgrundad ålderspension,-- lagen om bostadsbidrag.-- lagen om bostadstillägg till pensionärer m.fl.,-- lagen om underhållsstöd,-som föranleds av införandet av tilläggsbidraget. Motionsyrkandenasom avvisar dessa ändringar bör avslås.Jämför reservation 9 (m).PropositionenRegeringen föreslår att beloppet för tilläggsbidrag inte skall vara pensions-grundande eftersom såväl studietid som den tid då en förälder är hemma medbarn redan beaktas enligt gällande ålderspensionssystem. Regeringen föreslårvidare att tilläggsbidraget inte skall beaktas vid beräkning av bostadsbidrageller vid bostadstillägg till pensionärer eftersom detta ger den bästa fördel-ningsmässiga genomslagskraften i förhållande till syftet att gynna barn iekonomiskt utsatta familjer. Inte heller bör enligt regeringens meningtilläggsbidraget beaktas vid beräkningen av underhållsstöd.Regeringens förslag innebär förändringar i 4 § lagen (1993:737) om bo-stadsbidrag, 26 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd, 3 kap. 24 § lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och 15 § lagen (2001:761) ombostadstillägg till pensionärer m.fl. Samtliga här redovisade lagändringarföreslås träda i kraft den 1 januari 2006.MotionenModeraterna avvisar i motion 2004/05:Ub13 yrkandena 3-6 de följdändringarsom regeringen föreslår i anledning av förslaget om införande av tilläggsbi-drag för barn.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringens förslag till följdändringarde lagar som anges ovan, med anledning av införandet av tilläggsbidrag förbarn och avslår därmed också motionsyrkandet.Åldersgränser och antalet veckor med rätt tillstudiemedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag vad gäller följande lagänd-ringar:- höjd åldersgräns från till för rätt till studiemedel ochrekryteringsbidrag,-- den s.k. lånetrappan i studiestödslagen flyttas så att nedtrapp-ningen av rätten till studiemedel startar vid och avslutasvid ,-- att tidigare lån som är återbetalade eller avskrivna inte skallbeaktas vid prövningen av rätten till nya veckor med studieme-del.-Vidare bör motionsyrkandena om andra åldersgränser avslås. Ävenmotionsyrkandet om att avslå den föreslagna beräkningen av rätt tillstudiemedel bör avslås liksom yrkandet att avvisa beräkningar avförbrukade studieveckor.Jämför reservationerna 10 (m) och 11 (kd).Gällande reglerStudiemedel får lämnas längst t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller50 år om inte regeringen föreskriver annat (3 kap. 3 § studiestödslagen).Studiemedel i form av studiebidrag får lämnas även till studerande t.o.m. detkalenderår då han eller hon fyller om den studerande genomgår yrkesin-riktad utbildning inom vissa områden där det råder brist på eller kan antaskomma att råda brist på utbildad arbetskraft (3 kap. 2 § studiestödsförord-ningen).Studiemedel får lämnas vid eftergymnasiala studier på heltid under sam-manlagt (3 kap. 8 § första stycket studiestödslagen). Denna rätt ärbegränsad genom att antalet sammanlagda veckor som berättigar till studie-medel minskar efter . För dem finns en s.k.lånetrappa där den som fyller under kalenderåret kan låna i högst 220veckor, och den som fyller kan låna , dvs. Det antal veckor som den studerande harhaft studielån skall räknas in i det sammanlagda antalet veckor (9 §). Dettagäller dock inte studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå. Vadgäller studielån för gymnasiestudier skall halva antalet veckor räknas in.Rekryteringsbidrag får enligt lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag tillvuxenstuderande lämnas till den som har kort tidigare utbildning och somantingen är eller riskerar att bli arbetslös eller på grund av funktionshinderbehöver extra tid för att uppnå studiemålen (3 § första stycket). Stödet kanlämnas till studerande som är och högst (5 §). För periodenden 1 juli 2004-den 31 december 2005 är det möjligt att under vissa förut-sättningar vidga användningen av bidraget (3 § andra stycket).PropositionenRegeringen föreslår att åldersgränsen för rätt till studiemedel och rekryte-ringsbidrag höjs från till . Man menar att då det i dagens samhälleställs krav på kompetensutveckling under i princip hela yrkeslivet är det vik-tigt att möjligheter till finansiering av studier finns jämförelsevis högt uppåldrarna. återstår för de flesta personer fortfarande 15-17 årav aktiv yrkesverksamhet. Regeringen menar att det under en så lång tidsperi-od är troligt att individen behöver genomgå någon form av utbildning för attkunna möta de krav som ställs i arbetslivet. Därför är det rimligt att det finnmöjligheter att utbilda sig inom sitt yrke och för en ny yrkesinriktning ävenför den som är något . När det gäller rekryteringsbidraget är detviktigt att åldersgränsen för detta stöd synkroniseras med motsvarande gränsinom studiemedelssystemet. Det skall i de allra flesta fall vara möjligt attövergå från rekryteringsbidrag till studiemedel för att studierna på så sätt skkunna avslutas. Bestämmelser med denna innebörd skall enligt regeringensförslag införas i 3 kap. 3 § studiestödslagen (1999:1395) och i 5 § lagen(2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande.Regeringen konstaterar att utgångspunkten för studiemedelssystemet är attlånen skall återbetalas i sin helhet och framhåller att denna grundprincipmåste ligga fast. Lånetrappan bidrar till att begränsa den enskildes skuldsätt-ning och statens risk för att lån inte återbetalas och skall därför enligt regeingens uppfattning behållas. En justering av bestämmelserna kan dockgenomföras utan att riskerna för orimligt höga återbetalningsbelopp eller förstora avskrivningskostnader ökar alltför mycket, och man föreslår att rättenatt låna trappas ned för personer mellan 45 och 54 årsålder.Regeringen menar också att tidigare tagna lån skall fortsätta att räknas in idet sammanlagda antalet veckor som beviljas, eftersom en studerande somhar en kvarvarande skuld som han eller hon betalar på minskar betalnings-förmågan. Regeringen föreslår dock att tidigare lån som återbetalats elleravskrivits i sin helhet inte skall beaktas vid prövningen av rätten till nyaveckor med lån då dessa enligt regeringens bedömning inte påverkar betal-ningsförmågan. Enligt förslaget skall regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer ges möjlighet att utfärda närmare föreskrifter om be-stämmelsen.Kostnadsberäkningarna för förslagen är enligt regeringen osäkra dels bero-ende på ett något bristfälligt statistiskt underlag, dels beroende på att de dynamiska effekterna av förslagen är svåra att förutse. Eftersom antalet studie-platser på alla utbildningsnivåer är begränsat och inte förväntas öka lederdock förslagen enligt regeringen bara delvis till kostnadsökningar. Förbätt-ringarna för äldre att få studiemedel får sammantaget enligt tidiga-re beslut uppgå till . Regeringen meddelar att man avseratt återkomma till anslagsfrågorna i kommande budgetarbete.Bestämmelser med den innebörd som presenterats ovan skall enligt reger-ingens förslag införas i 3 kap. 9 § studiestödslagen (1999:1395).Regeringen informerar om att man har för avsikt att avskaffa möjlighetenatt få studiemedlets bidragsdel för utbildningar inom s.k.bristyrken. Övergångsbestämmelser kommer att införas så att ingen sompåbörjat studier utifrån dessa regler skall drabbas oförutsett av att bestämmelserna ändras.MotionernaModeraterna framhåller i motion 2004/05:Ub13 yrkande 1 att det är rimligtatt man får utbilda sig längre upp i åldrarna så länge man kan återbetala sinalån. Motionärerna menar dock att det finns problem med förslaget till föränd-rade regler för studiestöd för äldre studerande. För det första saknas analysoch ekonomiska beräkningar kring varför den generella studiemedelsåldernskall höjas till just . För det andra menar man att beräkningsunderlag ochanalys saknas av hur förslagen påverkar den enskildes återbetalningsmöjlig-heter och därmed indirekt statens kostnader för studiemedelssystemet. I yr-kande 2 avvisas också höjd åldersgräns för studerande med rekryteringsbi-drag. Vidare avvisar man förslaget att återbetalade eller avskrivna studielåninte skall räknas in i det sammanlagda antalet veckor med rätt till studielån(yrkande 1).Kristdemokraterna anser i motion 2004/05:Ub14 yrkandena 2 och 3 att ål-dersgränsen för rätt till studiemedel respektive rekryteringsbidrag bör höjastill eftersom detta är en mer vedertagen åldersgräns. Exempelvis bevil-jas studiebidrag på utbildningar till bristyrken . I sammamotion yrkande 4 anser motionärerna att också den övre gränsen i den s.k.lånetrappan höjs till 55 år.I motion 2004/05:Ub223 (m) yrkas att studiestödet bör förbättras på så sättatt de ekonomiska förutsättningarna för dem som studerar måste vara anpas-sade för studier i alla åldrar. Kompetensutveckling för redan yrkesverksammaär avgörande för att kunna möta kraven i ett arbetsliv som ständigt förändras.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändring i 3 kapoch 9 §§ studiestödslagen och 5 § lagen om rekryteringsbidrag för vuxenstu-derande samt avslår motionsyrkandena.Utskottet anser att det är angeläget att höja åldersgränsen för studiemedeloch rekryteringsbidrag. Dagens arbetsliv ställer höga krav på individernaskunskapsutveckling. Att skaffa sig en utbildning eller att vidareutbilda sig kaibland vara enda möjligheten att vara kvar - eller att komma in - på arbets-marknaden. En höjning av åldersgränsen är enligt utskottets uppfattning ettsätt att förverkliga målet om ett livslångt lärande. Utskottet godtar regering-ens beräkningar av kostnaderna för förbättringarna av äldres möjligheter att fåstudiemedel och menar att det bör vara möjligt att erhålla studiemedel framtill och att lånetrappan börjar och slutar vid 54Utskottet noterar att regeringen avser att återkomma till anslagsfrågorna ikommande budgetarbete.Utskottet vill understryka vikten av att principen om att den enskilde skallåterbetala sina studielån upprätthålls. Den enskildes ansvar för upptagna lånmåste vara tydligt. En av de saker som gjorde återbetalningssystemet i dettidigare studiestödet ohållbart var att risken för att staten skulldrabbas av stora avskrivningar av studielån ökade kraftigt. Det är därför vik-tigt att inte också det nya systemet kommer att kunna leda till stora avskriv-ningar. Utskottet delar dock regeringens bedömning att de föreslagna föränd-ringarna kan genomföras utan oönskade effekter.Undantag från veckogränsernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om ändringar i studie-stödslagen vad avser möjligheterna för den som är eller äldreatt få studiemedel . Motionsyrkandet om att avvisaförslaget och yrkandena om utökade undantagsmöjligheter frånveckogränserna för samtliga studenter bör avslås.Jämför reservationerna 12 (m) och 13 (m, fp, kd).Gällande reglerFör varje utbildningsnivå finns en gräns för hur många veckor studiemedelkan lämnas. För studier på grundskolenivå kan studiemedel beviljas i högst 40veckor. För den som inte har grundskoleutbildning kan studie-medel dock beviljas och den som dessutom behöver färdighets-träning i t.ex. läsning och räkning kan få studiemedel . Densom läser på gymnasienivå kan få studiemedel om han ellerhon har en treårig gymnasieutbildning eller motsvarande. Den som inte har entreårig gymnasieutbildning kan få studiemedel . För studierpå eftergymnasial nivå kan studiemedel lämnas . Utövernämnda veckogränser kan studiemedel bara lämnas om det finns synnerligaskäl (3 kap. 8 § studiestödslagen). Som synnerligt skäl räknas t.ex. funktions-hinder eller andra mycket speciella omständigheter.PropositionenRegeringen föreslår att den som är eller äldre - om det finns särskildaskäl - skall kunna få studiemedel utöver de ordinarie vecko-gränserna som medges i studiestödslagen. Enligt regeringens bedömning börsärskilda skäl anses föreligga om en person har förbrukat studiestödsveckorför och han eller hon därefter av arbetsmarknadsskäl ellerpersonliga eller andra liknande skäl behöver fullfölja en utbildning eller öns-kar vidareutbildning eller annan breddad utbildning som inte ryms inomåterstående antal studiestödsveckor. Regeringen menar vidare att särskildaskäl inte bör anses föreligga i de fall en person studerar första gången på denaktuella studienivån och avser att läsa in dubbla utbildningar eller avser attomedelbart komplettera en avslutad utbildning. Inte heller bör sär-skilda skäl anses föreligga för en person som inte kan anföra några arbets-marknadsskäl och inte heller i övrigt har några personliga skäl som kan kopp-las till yrkeslivet eller samhällets ökade krav på kompetensutveckling. Reger-ingen bedömer att det i sak är välmotiverat att öka dispensmöjligheterna justför personer då dessa ofta har en utbildning som ligger längretillbaka i tiden och som av arbetsmarknadsmässiga skäl kan behöva förnyasoch uppdateras. Likaså är det i denna grupp vanligare att man av olika anled-ningar behöver byta yrkesinriktning på grund av t.ex. en förslitnings- elleryrkesskada eller liknande. De ökade undantagsmöjligheterna bör omfattasamtliga utbildningsnivåer eftersom det är individuellt vilken utbildning denenskilde kan behöva. Kostnaderna för ändringen beräknas uppgå till 16,3miljoner kronor . De eventuella framtida kostnaderna för ökade av-skrivningar uppskattas till ca per år.Bestämmelser av denna innebörd skall enligt regeringens förslag införas i3 kap. 8 § fjärde stycket studiestödslagen (1999:1395).Regeringen konstaterar att har beräknats för att för-bättra möjligheterna för äldre att studera med studiemedel och understrykerdärmed att medlen inte kan användas för att skapa generösare möjligheter tillundantag även för yngre. Sådana förändringar ligger enligt regeringen inte ilinje med vad som angavs i budgetpropositionen . Frågan om hurmånga veckor med studiemedel som skall kunna lämnas på de olika utbild-ningsnivåerna bör enligt regeringen behandlas i ett sammanhang där andra försakfrågan viktiga faktorer tas i beaktande, t.ex. längden på olika utbildningaroch genomsnittliga studietider.MotionernaModeraterna avvisar i motion 2004/05:Ub13 yrkande 1 regeringens förslagom möjligheten för äldre studenter att få ytterligare studiemedel om det finnssärskilda skäl. Motionärerna menar att det saknas beräkningsunderlag ochanalys av hur förslagen påverkar den enskildes återbetalningsmöjligheter.Dessutom gör bristfälligt statistikunderlag av förslaget det svårt att bedömareformens framtida kostnader för staten.Kristdemokraterna menar i motion 2004/05:Ub14 yrkande 5 att regering-ens förslag är ett steg i rätt riktning men menar, liksom i motion2004/05:Ub469 yrkande 7, att det skall vara möjligt för alla som studeratunder på en lång sammanhållen utbildning att få dispens föratt kunna slutföra sin utbildning om det föreligger särskilda skäl.Också anser i motion 2004/05:Ub321 yrkande 10 att det är vik-tigt att CSN kan vara relativt generöst och ge dispens till studenter som harnågon eller några terminer kvar av sin utbildning men har kommit upp i detmaximala antalet studiemedelsberättigade terminer. Motionärerna anser attregeringen bör återkomma med förslag om utvidgade dispensmöjligheter bådeför studenter och doktorander.I motion 2004/05:Ub397 (s) yrkande 1 föreslås att det skall krävas "sär-skilda skäl" i stället för "synnerliga skäl" för att undantas från begränsningeav studiemedlet. I motion 2004/05:A245 (s) yrkande 2 föreslås att ett steg påsikt bör vara att underlätta för arbetslösa akademiker att läsa vidare medstudiemedel för att komplettera sin utbildning för en bättre anpassning tillarbetsmarknaden.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändringar i 3 k8 § fjärde stycket i studiestödslagen samt avslår motionsyrkandena.Utskottet anser att möjligheter att vid särskilda skäl medge undantag frånveckogränserna för studiemedel för personer som är eller äldre kommeratt bidra till att uppfylla målet om ett livslångt lärande och välkomnar därförändringarna. Såsom anförts tidigare är det viktigt att den som av t.ex. arbets-marknadsskäl eller ohälsa behöver ytterligare utbildning också kan erbjudasnödvändiga ekonomiska möjligheter. Liksom utskottet framhållit tidigare ären viktig utgångspunkt för studiestödssystemet att studielånet skall betalastillbaka. Utskottet delar regeringens bedömning att förutsättningarna att kun-na betala tillbaka blir rimliga. När det gäller kostnadsberäkningarna finnerutskottet ingen anledning att ifrågasätta regeringens beräkningar och hänvisarliksom tidigare till att regeringen avser att återkomma till anslagsfrågorna idet kommande budgetarbetet.När det gäller yrkandena om att undantag från veckogränserna för studie-medel bör medges för samtliga studerande vid "särskilda skäl" och inte endastvid "synnerliga skäl" delar utskottet regeringens uppfattning att frågan börprövas i ett större sammanhang, men vill också erinra om följande. I det gam-la studiestödssystemet hade en praxis utvecklats som innebar att många stude-rande i förväg hade räknat med att få studiestöd under 2-3 terminer utöverhuvudregeln. Utskottet har tidigare framfört att villkoren för att få studieme-del än vad som var huvudregeln behövde skärpas och ansågdärför att ändringen från "särskilda skäl" till "synnerliga skäl" var väl motivrad (bet. 1999/2000:UbU7). I sammanhanget vill utskottet också hänvisa tillatt CSN i sin uppföljning av studiestödsreform (2004) fann att detvar för tidigt att uttala sig om effekterna av regeländringen. Utskottet utgårifrån att CSN fortsätter att följa reformens effekter.Utländsk utbildning vid bedömning av rätt tillstudiemedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag till ändring av studie-stödslagen som rör utländsk utbildnings betydelse vid bedömningenav det högsta antal veckor som ger rätt till studiemedel på grund-skole- och gymnasienivå.Gällande reglerDen studerandes utbildningsbakgrund har betydelse vid bedömning av rätt tillstudiemedel på grundskole- och gymnasienivå, både vad avser det högstaantalet veckor som studiemedel kan lämnas och bidragsnivån.