bet · GS01SFU9 · 2005-03-03 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden från den allmännamotionstiden om pensionssystemet. Motionerna gäller det reformeradepensionssystemets fördelningseffekter bl.a. ur ett könsperspektiv,pensionsrättens storlek vid studier och totalförsvarsplikt samt fördelningenav pensionsrätt mellan makar och efterlevandeskydd. Några motionsyrkandengäller premiepensionssystemets fonder. Slutligen behandlas en motion ompensionsöverföringar för anställda vid patentverket.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.I ärendet finns åtta reservationer och två särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ålderspensionssystemets utformningRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf362 yrkandena 2 och 8.Reservation 1 (v)2. Jämställda intjänandegrunderRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf362 yrkandena 3 och 4.Reservation 2 (v, mp)3. GenomförandegruppenRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf362 yrkande 6.Reservation 3 (v, mp)4. Pensionsrätt vid studierRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf362 yrkande 5.Reservation 4 (v, mp)5. Pensionsrätt vid totalförsvarspliktRiksdagen avslår motion 2004/05:Fö242 yrkande 2.Reservation 5 (v)6. Makars pensionsrättigheterRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf357 yrkandena 17 och 18,2004/05:Sf363 yrkande 19 och 2004/05:A352 yrkande 6.Reservation 6 (m) - motiveringenReservation 7 (kd) - motiveringen7. Fonderna i premiepensionssystemetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf230 yrkandena 1 och 2 samt2004/05:Sf362 yrkandena 10-14.Reservation 8 (v)8. Pensionsöverföringar till Europeiska patentverketRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf218.Stockholm den 3 mars 2005På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () och ().Utskottets övervägandenAllmänt om det reformerade ålderspensionssystemetDet reformerade ålderspensionssystemet består av ett standardskydd iform av inkomstgrundad ålderspension bestående av inkomstpension ochpremiepension samt ett grundskydd i form av garantipension för dem somhaft låga eller inga förvärvsinkomster.Den inkomstgrundade ålderspensionen bygger på den s.k. livsinkomstprincipen,som innebär att alla pensionsgrundande inkomster under livet harbetydelse för pensionsnivån och väger lika tungt oberoende av när underlivet de tjänas in. Såväl pensionsrätten som avgiften utgör avden pensionsgrundande inkomsten på högst 7,5 inkomstbasbelopp. Avpensionsrätten utgör pensionsrätt i ett s.k.fördelningssystem,inkomstpensionen, och pensionsrätt i ett fonderatsystem, premiepensionen. Pensionsrätten grundas också på s.k.pensionsgrundande belopp som kan tillgodoräknas föräldrar med små barn, förplikttjänstgöring och för studiemedelsberättigade studier. Någon övreåldersgräns för intjänande av pensionsrätt finns inte. Inkomstgrundadpension kan tas ut fr.o.m. ålder.I fördelningssystemet räknas pensionsrätterna upp med ett index somföljer den genomsnittliga inkomstutvecklingen. Även intjänandetaketräknas upp i takt med denna inkomstutveckling. Den årligainkomstpensionen beräknas genom att summan av de uppräknade pensionsrätternadivideras med ett delningstal, som bestäms bl.a. med hänsyn till dengenomsnittliga förväntade livslängden för åldersgruppen vid tidpunktenför pensionsuttaget och en tänkt framtida tillväxt. Härigenom blirinkomstpensionen redan från början förhöjd med en antagen framtidatillväxt på som fördelats jämnt över pensioneringstiden. Den fortsattapensionen följsamhetsindexeras, vilket innebär att ålderspensionen räknasupp fullt ut med prisutvecklingen och, om den faktiska realtillväxtenavviker från om tillväxt, görs vid indexeringen dessutomett påslag eller ett avdrag motsvarande avvikelsen.I premiepensionssystemet fonderas inbetalda medel individuellt, ochtillgodohavandet redovisas på individuella premiepensionskonton.Fördelningssystemets finansiella stabilitet säkras genom reglerna förautomatisk balansering. Den automatiska balanseringen avser indexomräkningenav pensionsbehållningar och pensioner och säkrar att systemets skulderpå sikt aldrig överskrider systemets tillgångar. Detta sker genom enårlig beräkning av fördelningssystemets samlade skulder och tillgångar.Om skulderna överstiger tillgångarna skapas ett s.k. balansindex,som i stället för inkomstindex räknar om pensionsbehållningarna ochpensionerna så att balansen i systemet återställs. I takt medatt systemets tillgångar ökar i förhållande till skulderna återställsindexeringen. När balanstalet överstiger 1,0000 är pensionsskulden mindreän systemets tillgångar och systemet beräknas klara sitt åtagande medmarginal. Balanstalet är 1,0097.Det inkomstgrundade pensionssystemet omfattar fullt ut personer födda1954 eller . Personer födda , den s.k. mellangenerationen,omfattas av de reformerade intjänandereglerna enligt en s.k.tjugondelsinfasning. Det innebär att de får ett i förhållande till födelseåretökat antal tjugondelar av pensionen från det nya systemet och resterandeantal tjugondelar från ATP-systemet. För personer födda ellertidigare gäller i princip äldre bestämmelser. Dock följsamhetsindexerasden utbetalade tilläggspensionen med utgångspunkt i tillväxtnormen 1,6.Ålderspensionssystemets utformningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om att ersätta det reformeradeålderspensionssystemet med ett mer omfördelande system. Vidare börriksdagen avslå motionsyrkanden om att utreda pensionssystemetsintjänandegrunder från ett jämställdhetsperspektiv och ett klassperspektiv.Riksdagen bör också avslå motionsyrkanden om den automatiska balanseringenoch om Genomförandegruppens arbete. Jämför reservationerna 1 (v), 2 (v,mp) och 3 (v, mp).MotionI motion Sf362 av m.fl. (v) finns ett flertal yrkanden omutformningen av pensionssystemet. Motionärerna kritiserar särskilt detnya pensionssystemets brist på förutsägbarhet och att det bidrar tillökade klyftor i samhället. Motionärerna anser att systemet bör ersättasav ett mer omfördelande system som finansieras med skatter ocharbetsgivaravgifter på hela lönesumman (yrkande 2). Enligt motionärernamissgynnas kvinnor på grund av lönediskriminering och barnafödande ochav att pensionssystemet är anpassat efter ett manligt arbetslivsmönster.Regeringen bör därför tillsätta en utredning om hur det nya pensionssystemetsintjänandegrunder kan göras jämställda för kvinnor och män (yrkande 3).För många förvärvsarbetare är möjligheten att höja pensionen genom attarbeta längre enbart teoretisk. En utredning bör få i uppdrag att tittapå pensionssystemets verkningar utifrån ett klassperspektiv (yrkande 4).Den automatiska balanseringen och andra regler i pensionssystemet medföratt pensionärerna får bära ett alltför stort ansvar för systemetsfinansiella balans. Underskott upp till en viss storlek bör i ställetfinansieras med en tillfällig höjning av den allmänna pensionsavgiftensom inte ger pensionsrätt. Vid större underskott får ansvariga politikerta ställning till hur balans i systemet skall uppnås (yrkande 8). Vidareskall samtliga partier ges nödvändig information om vad somkvarstår av Genomförandegruppens uppdrag och fortlöpande få insyn idess arbete (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, av vilkaflera senast behandlades under föregående i betänkande2003/04:SfU5. Under beredningen höll utskottet även offentliga utfrågningarför att inhämta kompletterande upplysningar om bl.a. ålderspensionernasstorlek och pensionssystemets stabilitet.Utskottet vill liksom tidigare framhålla att livsinkomstprincipen, somutgör en av hörnstenarna i det reformerade ålderspensionssystemet, gergoda möjligheter för enskilda att påverka pensionens storlek. Samtidigtär det viktigt att ett inkomstgrundat system är följsamt mot densamhällsekonomiska och demografiska utvecklingen. Det reformerade systemethar konstruerats så att det skall klara de påfrestningar som det kanförväntas utsättas för genom den ökande medellivslängden och den förväntadeökningen av antalet ålderspensionärer.Avgiftsuttaget och pensionsrätten i det reformerade pensionssystemetutgör av den pensionsgrundande inkomsten. Enligt princippropositionen(prop. 1993/94:250) var avsikten att det reformerade pensionssystemetskall ge en pension som utgör ungefär samma andel av inkomsterna underförvärvsperioden som i ATP-systemet. I ATP-systemet kunde en person somförvärvsarbetade i normal omfattning räkna med att vid pensioneringenfå en kompensationsnivå på mellan och av slutlönen, förutsatt2 % årlig realtillväxt och under vissa förutsättningar i övrigt. Ettriktmärke för Pensionsarbetsgruppen, vars förslag låg till grund förprincippropositionen, var att den som förvärvsarbetat och haften helt jämn inkomstutveckling som sammanfallit med den genomsnittligainkomstökningen i ekonomin skall få en pension som uppgår till 55-60 %av inkomsten före pensioneringen om han eller hon går ipension . Med den genomsnittliga livslängd som då råddeoch med en antagen ekonomisk tillväxt på bedömdePensionsarbetsgruppen att det härför krävdes ett avgiftsuttag på av deårliga pensionsgrundande inkomsterna.I proposition 1997/98:151 (s. 613 f.) angavs beträffande pensionsnivåernaatt det egentligen är omöjligt att göra en jämförelse med ATP-systemeteftersom det är konstruerat för en ekonomi med en real tillväxt påomkring och det inte visat sig vara finansiellt hållbart. I propositionenangavs dock att vid tillväxt blir pensionen för en genomsnittligindivid ungefär lika hög i det reformerade systemet som i ATP-systemet,under förutsättning att individen tjänar in pensionsrätt under drygt40 år. Vilket system som ger högst pension vid en given egen inkomsttillväxtvarierar emellertid mycket mellan olika individer. I propositionenbelystes även en ökande medellivslängds betydelse för pensionsnivån.Det finns olika sätt att uttrycka kompensationsgrader i ett pensionssystem,t.ex. genom att pensionen relateras till slutlönen eller tillgenomsnittsinkomsten. förbereds en rapport tillEuropeiska kommissionen om pensionssystemet, som även skallomfatta kompensationsnivåer. Rapporten skall avlämnas till sommaren2005.Vad avser kvinnors pensionsförmåner ansåg utskottet i sitt betänkande1997/98:SfU13 att det reformerade pensionssystemet hade utformats påett sätt som innebar en rimlig avvägning. Med hänsyn till de analysersom föregått princippropositionen var någon ytterligare analys urjämställdhetsperspektiv enligt utskottet inte påkallad, men det var viktigtatt man följer utvecklingen från jämställdhetssynpunkt under införandefasen.Det reformerade pensionssystemet innehåller regler som direkt omfördelarfrån dem med höga inkomster till låginkomsttagare och därmed från mäntill kvinnor. En sådan regel är den s.k. takregeln, dvs. att pensionsrättgrundas på inkomster upp till 7,5 inkomstbasbelopp. Samma omfördelandeegenskap har garantipensionen, dvs. att den som haft låga eller ingaförvärvsinkomster får den inkomstgrundade pensionen kompletterad medgarantipension. Även det förhållandet att samma delningstal gäller förkvinnor och män (gemensam livslängdstabell) gynnar kvinnorna. Vid deutfrågningar som utskottet höll under förra framkom att kvinnorsom grupp har lägre pensioner än män men att kvinnor i förhållande tillslutlönen får högre pension än männen. Kvinnor får också en större"avkastning" på varje inbetalad krona än män. Utskottet konstateradesammanfattningsvis (bet. 2003/04:SfU5) att utfallet för kvinnor blirbättre än för män i det nya systemet. Den omständigheten att kvinnorgenerellt sett får lägre årlig pension är en återspegling av det påarbetsmarknaden rådande löneläget, som i sin tur har sin grund i attkvinnor framför allt arbetar i låglöneyrken och att de i stor utsträckningarbetar deltid. Enligt utskottets mening är detta inte något som ettaldrig så rättvist och jämställt pensionssystem kan råda bot på.Utskottet erinrade om att regeringen i budgetpropositionenför 2004 har framhållit att pensionsreformen är mycket omfattande ochgenomgripande och att politiken därför bör hatydligt fokus på uppföljning och analys av reformen. Uppföljningen bordeinriktas på om reglerna fungerar på avsett sätt och att drivkrafternatill arbetsstimulans ger de effekter som avsetts och även belysa effekternaför kvinnor och män.Utskottet noterar även att regeringen i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten s.10) anger att huvudfrågan för att långsiktigt klara välfärden är attöka förvärvsfrekvensen bland äldre och senarelägga pensionsinträdet.Den genomsnittliga åldern för pensionsinträdet eller utträdet urarbetskraften är alltjämt låg. Regeringen har därför givit dåvarandeRiksförsäkringsverket i uppdrag att ta fram metoder för samt att redovisaberäkningar av hur den genomsnittliga åldern för pensionsinträdet harutvecklats över tiden.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf362 yrkandena 2, 3 och 4.Den s.k. Genomförandegruppen, som består av företrädare för de fempartier som träffat pensionsöverenskommelsen (s, m, fp, kd, c), har iuppdrag att medverka i beredningsarbetet och att vårda överenskommelsen.Utskottet framhöll i betänkande 1997/98:SfU13 (s. 38-39) att detarbetssätt som använts för att kunna reformera och förändra ATP-systemethar varit en nödvändighet för att de fem riksdagspartierna i enighetskulle kunna ställa sig bakom förslaget till reformerad inkomstpension.Viljan att nå fram till gemensamma beslut bidrar till att gepensionsbeslutet en ökad långsiktig stabilitet. Därför är det väsentligt attdet fortsatta arbetet med kvarstående frågor bedrivs enligt samma metod,dvs. att de fem partierna samverkar tills lösningar som bygger på enenighet uppnås. Utskottet underströk även betydelsen av attpensionsöverenskommelsen vårdas.Utskottet vill liksom i betänkande 2000/01:SfU13 framhålla att även densamlade utvärderingen av regelverket bör göras i samråd med Genomförandegruppen.Med det anförda avstyrks motion Sf362 yrkande 6.Fördelningssystemet är helt skilt från statsbudgeten och finansierasmed avgifter och avkastning från AP-fonderna. Regler om automatiskbalansering har införts för att säkra systemets finansiella stabilitet.Reglerna innebär att om de beräknade skulderna överstigertillgångarna skapas ett s.k. balansindex, som i stället för inkomstindexräknar om pensionsbehållningarna och pensionerna så att balansen isystemet återställs. Utskottet anser inte att det finns anledningatt frångå den valda metoden med en automatisk balansering. Utskottetavstyrker därmed motion Sf362 yrkande 8.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att harhaft i uppdrag att undersöka möjligheterna att i lag reglera utdelningav överskott i pensionssystemet. En förutsättning är enligt direktivenatt överskottsutdelning inte skall medföra mer än en försumbar riskhöjningför automatisk balansering. I sitt betänkande SOU 2004:105 föreslårutredningen att utdelning skall ske då balanstalet överstiger 1,1000,dvs. då tillgångarna överstiger skulderna med . Överskottsutdelningengenomförs som en ökning av den löpande pensionen för dem som uppbärpension och som en ökning av pensionsbehållningarna för dem som ännuinte tagit ut pension. Detta sker genom en förhöjning via indexeringen.Utredningen anser att en överskottsutdelning troligen ligger långtfram i tiden.I och med pensionsreformen överfördes finansieringen av efterlevandepensioneroch förtidspensioner (numera sjuk- och aktivitetsersättning) frånAP-fonderna till statsbudgeten. Sammantaget innebar reformen en ökadekonomisk belastning för staten. Enligt pensionsöverenskommelsen motsvarardet ändrade betalningsansvaret en engångsöverföring på 300-350 miljarderkronor penningvärde. Medel motsvarande 258 miljarder kronorhar förts över från AP-fonderna tillstatsbudgeten. skulle en avstämning ske för att bestämma denslutliga storleken på överföringen, och om ytterligare medel skulleöverföras skulle detta ske . Vid en kontroll i juni2004 bestämde Genomförandegruppen att inga medel skulle överföras den1 och att frågan om en eventuell ytterligare överföringskulle tas upp på nytt . har härefterpå förslag av finansutskottet i betänkande 2004/05:FiU6 om AP-fondernasverksamhet 2003 gjort ett tillkännagivande om att regeringen ivårpropositionen eller på annat sätt - efteröverenskommelse i Genomförandegruppen - bör återkomma till meden tidsplan om när den slutliga kontrollen av överföringsbeloppet skallvidtas och när eventuella ytterligare medel skall överföras frånAP-fonderna till staten.Pensionsrätt vid studier och totalförsvarspliktUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om pensionsrätt vid studier ochtotalförsvarsplikt. Jämför reservationerna 4 (v, mp) och 5 (v).MotionLars m.fl. (v) anser i motion Sf362 yrkande 5 att en översyn avpensionsrätten vid studier bör göras. Det är motiverat att öka pensionsrätteneftersom högskolestudier inte med automatik leder till hög lön. Enförbättrad pensionsrätt vid studier får inte konkurrera ut andra förgruppen nödvändiga förbättringar.I motion Fö242 av m.fl. (v) yrkande 2 anges attmöjligheten att höja nivåerna för de totalförsvarspliktigas pensionsgrundandeinkomst bör prövas. Motionärerna anser att det skulle vara rimligareatt det pensionsgrundande beloppet motsvarar hela, och inte som nuhälften av, befolkningens genomsnittliga pensionsgrundande inkomst.Utskottets ställningstagandeVid studier tillgodoräknas en försäkrad som under någon del av ett århar uppburit studiemedel i form av studiebidrag enligt 3 kap.studiestödslagen (1999:1395) ett pensionsgrundande belopp för . Detpensionsgrundande beloppet skall motsvara av det studiebidrag somden försäkrade har fått. Anledningen till att det pensionsgrundandebeloppet är högre än studiebidraget är att bidraget inte är skattepliktigt.Vid bestämmande av procentsatsen har beaktats skattereglernas påverkanvid en antagen genomsnittlig sidoinkomst för studerandekollektivet.Även om studier inte automatiskt i varje enskilt fall kan sägas ledatill högre lön anser utskottet liksom senast i betänkande 2003/04:SfU5att studier i allmänhet måste betraktas som en investering för enframtida högre lön. Det pensionsgrundande beloppet för studier utgör enviss kompensation för den enskilde för att han eller hon helt ellerdelvis avstått från förvärvsarbete och därigenom inte kunnat tjäna inpensionsrätt. Mot bakgrund härav och då en höjning av det pensionsgrundandebeloppet måste finansieras inom studiestödssystemet avstyrker utskottetmotion Sf362 yrkande 5.En försäkrad som under någon del av har genomgått grundutbildningenligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt skall tillgodoräknas ettpensionsgrundande belopp för . Det gäller om tjänstgöringen harpågått sammanlagt minst utan att grundutbildningen avbrutits.För varje tjänstgöringsdag med dagersättning utgör det pensionsgrundandebeloppet hälften av genomsnittet av samtliga för intjänandeåret fastställdapensionsgrundande inkomster för försäkrade som under det året har fyllthögst , delat med 365. Nivån har bestämts med utgångspunkt igenomsnittsinkomsten för försäkrade i de åldersgrupper som är aktuella.Genom reglernas konstruktion följer nivån löneutvecklingen i samhället.Utskottet finner, liksom vid sin senaste behandling av frågan i betänkande2002/03:SfU1, inte anledning att föreslå en omprövning av nivån ochavstyrker motion Fö242 yrkande 2.Makars pensionsrättigheterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om makars pensionsrättigheter. Jämförreservationerna 6 (m) och 7 (kd) samt särskilt yttrande 1 (fp, c).MotionerI motion Sf357 av m.fl. (m) begärs i yrkandena 17 och18 ökade möjligheter att fördela pensionsrättigheter mellan makar.Motionärerna anser att premiepension på två liv skall vara det normalaoch inte kräva särskild ansökan. Pension till efterlevande make skalldock enbart beräknas på de som har betalts in efter giftermåleteller efter det att samboendet har inletts. Vidare bör möjligheten attöverlåta pensionsrättigheter i inkomstpensionssystemet utökas. Ävensådan pension skall kunna tillfalla en make som överlever den andra.Pensionsrättigheter skall dock inte heller här kunna överlåtas retroaktivt.I motion Sf363 av m.fl. (kd) föreslås att för makar medgemensamma barn som inte fyllt skall den totala intjänadepremiepensionen fördelas lika mellan dem, om de inte aktivt begär att såinte skall ske. I yrkande 19 begärs att regeringen ger Genomförandegruppeni uppdrag att utreda utformningen av reglerna för detta.Även i motion A352 av m.fl. (kd) yrkande 6 begärsförslag till ändring så att pensionspoängen i premiepensionssystemetautomatiskt delas mellan föräldrarna, om annat inte anmäls. Detta skallgälla tills barnet är åtta år.Utskottets ställningstagandeEnligt riktlinjerna för pensionsreformen skulle en möjlighet införasför makar födda eller senare att efter gemensam ansökan delapensionsrätt intjänad inom det reformerade pensionssystemet. Delningenskulle ske fortlöpande för äktenskapets bestånd så längeutträde ur systemet inte anmäldes. Vardera maken skulle i principtillgodoföras hälften av makarnas sammanlagda pensionsrättigheter somintjänats , dock att det värde som överfördes från en mantill en kvinna skulle räknas ned med hänsyn till kvinnors längremedellivslängd. Pensionsrätt överförd från en kvinna till en man skulleräknas upp i motsvarande mån. Enligt särskilda regler skulle även makarfödda få dela pensionsrättigheter.Under det fortsatta beredningsarbetet utarbetades ett detaljerat förslagtill en ordning för delning av pensionsrätt som presenterades idepartementspromemorian Ds 1995:41. Förslaget avsåg endast makar födda 1954eller senare och innebar att all pensionsrätt som makarna hade tjänatin under ett aktuellt år skulle ingå i delningen.Under remissbehandlingen anfördes stark kritik mot den föreslagnaordningen, bl.a. mot hur den skulle samspela med garantipensionssystemetoch därmed innebära svårigheter för makarna att överblicka konsekvensernaav delning. Om endast den make som delat med sig av pensionsrätt hadegått i pension, kunde i vissa fall makarnas gemensamma inkomster blilägre än delningen förutan.Till följd av kritiken inriktades det fortsatta beredningsarbetet påatt försöka finna en lösning som i huvudsak fyllde syftet med delningenoch som gjorde det möjligt att i tillfredsställande utsträckningundvika de nackdelar som påtalats under remissbehandlingen. De övervägandensom därefter gjordes resulterade i att makar fick möjlighet att löpandeöverföra pensionsrätt inom premiereservsystemet från den ena maken tillden andra. Endast premiepensionsrätt som intjänats under äktenskapetkan bli föremål för överföring. Överföring skall vara frivillig, skefortlöpande år och omfatta hela den premiepensionsrätt som enmake tjänat in för året samt inte påverka garantipensionen. Kostnadernaför att överföra pensionsrätten belastar premiepensionskontot förmottagaren. Beräkningen av kostnaden är densamma oavsett om den mottagandemaken är kvinna eller man. Möjligheterna att överföra pensionsrättomfattar även makar i mellangenerationen, födda 1938-1953.Vid de utfrågningar utskottet hade angavs att premiepensionsmedlenminskas vid en överföring till make samt att ca 6 000 personerberäknades utnyttja möjligheten att överföra premiepensionsrätt mellanmakar.Enligt vad som ovan framgått var de ursprungliga riktlinjerna om attall intjänad pensionsrätt skulle kunna delas svåra att genomföra. Medden utgångspunkten måste det enligt utskottets mening anses fördelaktigare,och mer ägnat att jämnare fördela intjänade pensionsrätter, attöverföringen omfattar all premiepensionsrätt för året som den ena makentjänat in i stället för endast hälften av vardera makens intjänadepremiepensionsrätt.Förutom de allmänna efterlevandeförmånerna, som till stor del ärinkomstrelaterade och således utges i proportion till en makes ellerförälders intjänade pensionsförmåner, finns inom premiepensionssystemetett efterlevandeskydd. Efterlevandeskyddet är frivilligt, och kostnadenför skyddet skall bäras av de individer som väljer skyddet.