bet · GT01NU7 · 2005-11-15 00:00:00 — Utskottet beklagar att förhandlingar om transparens i offentlig upphandling inte har gått att få till stånd men förutsätter att regeringen driver den frågan vid lämpligt tillfälle. Inom tvistlösningsprocessen är öppenheten en viktig fråga, som bör prioriteras. Det är således positivt att aktivt har bidragit till utarbetandet av EU:s förslag inom Doharundan genom att ta fram särskilda analyser, rörande t.ex. ökad öppenhet men också om utvecklingsländers möjlighet att använda systemet. Utan att gå in i detalj på samtliga de spörsmål som tas upp i motionerna kan utskottet sammanfattningsvis konstatera att många av de berörda frågorna är uppmärksammade och att förändringsarbete beträffande dessa frågor har inletts. En fortsatt kraftfull politik i enlighet med ovanstående linjer, bl.a. angående öppenhet, dialog och hänsyn till situation, är vad utskottet förväntar sig. Detta skall naturligtvis få genomslag i regeringens agerande i samband med ministermötet i , Doharundan i stort, övriga WTO-sammanhang samt i övriga forum där handelsfrågor behandlas. Ett exempel är handeln med tekovaror (textil och konfektion) med , där utskottet förutsätter att regeringen även driver på i frihandelsvänlig riktning. Konsumenter i och i hela världen har rätt att få del av de prissänkningar på kläder som följer om en öppnare handel och konkurrens får råda. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att det inte finns behov av något initiativ från sida med anledning av de här aktuella motionsyrkandena. Regeringens skrivelse bör läggas till handlingarna. Handel med privata tjänster (GATS) Som regeringen anför i skrivelsen är en öppnare handel för privata tjänster av stor vikt för , som ett av världens 20 största tjänsteexporterande länder. Tjänstesektorn är arbetsintensiv och har sålunda stor betydelse för sysselsättningen, vilket är viktigt inte minst för utvecklingsländer. Kontinuerliga utvärderingar av WTO:s allmänna tjänsteavtal, GATS, är angelägna. Som utskottet framhållit tidigare är det viktigt att GATS erbjuder förutsägbarhet på ett lands tjänstemarknad, när landet väl har valt att göra åtaganden i någon sektor. En fri och öppen handel med överenskomna spelregler inom tjänstesektorn kan effektivisera ekonomin, främja utveckling inom många områden och motverka korruption. I fråga om offentliga tjänster avser EU:s förhandlingsunderlag enbart de områden där privata aktörer tillåts; inga krav ställs således på de marknader där det råder offentligt monopol. Utskottet är dock medvetet om att frågan om hur offentliga tjänster definieras i GATS ibland har kommit upp till diskussion. Utskottet har inga invändningar mot att regeringen i WTO-förhandlingarna driver att svenska tjänsteleverantörer skall få bättre tillträde inom sektorerna finansiella tjänster, telekommunikationstjänster, transporttjänster, distributionstjänster, ingenjörsrelaterade byggtjänster, yrkesmässiga tjänster, miljötjänster, IT samt forskning och utveckling. Som redovisas i skrivelsen argumenterar regeringen inte för att länder skall göra åtaganden inom vattendistributionssektorn. Varje WTO-medlem har rätt att själv avgöra om ett åtagande inom denna sektor, liksom åtaganden i GATS generellt, tjänar landet. Det är för utskottet en självklarhet att tjänstehandelsavtalet skall utformas så att det inte hotar välfärden. har, som framgår av skrivelsen, inga åtaganden, och avser inte heller att göra åtaganden, rörande sektorerna hälso- och sjukvårdstjänster, sociala tjänster och statliga monopol, utbildningstjänster samt i fråga om huvudparten av kulturella tjänster, inklusive audiovisuella tjänster. Utskottet stöder denna inriktning. Utskottet ser inget skäl till att tillstyrka motionerna. Handelsrelaterade immateriella rättigheter (TRIPs) Beträffande TRIPs delar utskottet regeringens uppfattning att frågan om och folkhälsa är av vikt för eftersom allvarliga smittsamma sjukdomar, t.ex. hiv/aids, tuberkulos, malaria och andra epidemier, utgör ett hot mot den globala folkhälsan och världshandelns stabilitet. De globala handelsreglerna skall ta hänsyn till dessa utmaningar. har tillsammans med övriga EU-medlemsstater sökt nå en kompromisslösning som främjar tillgången till läkemedel för fattiga länder. EU arbetar med att ta fram en förordning för att inom EU genomföra WTO-beslutet om tvångslicenser. Utskottet välkomnar att har varit pådrivande i dessa förhandlingar och agerat för att förordningen skall komma på plats . är också ett av de länder som verkat för att de minst utvecklade länder (MUL) som inte är med i WTO skall kunna importera läkemedel enligt systemet. Motionerna kan därmed avstyrkas. Deltagande och öppenhet i WTO Med anledning av motionsönskemålens inriktning på en ökad öppenhet inom WTO, vill utskottet framhålla att den svenska linjen dvs. att inriktningen bör vara ökad öppenhet inom WTO och från WTO och utåt helhjärtat stöds av utskottet. Alla WTO-medlemmar bör ha full insyn i det pågående arbetet inom organisationen och ha möjligheter att påverka arbetet. Öppenhet och dialog ser utskottet som nödvändiga men inte tillräckliga förutsättningar för att resultaten skall bli bra och för att de skall vinna legitimitet. Formella och protokollförda möten är ett viktigt forum för förhandlingar i WTO, men diskussioner måste också kunna föras informellt och i mindre kretsar. Vid dessa möten är det angeläget att deltagarkretsen är representativ och att alla medlemsländer efteråt får tid och möjlighet att påverka eventuella textförslag innan de formellt antas. Utskottet är medvetet om att det måste finnas respekt för att enskilda länder i vissa fall inte vill röja sina förhandlingspositioner. Betydelsen av att agerar för att förmå EU att vara så öppet som möjligt med sina positioner får inte underskattas. Vidare kan konstateras att det har skett en utveckling av öppenheten inom WTO, bl.a. med teknikens hjälp. Öppenheten bör ytterligare kunna främjas genom att alla WTO:s medlemsstater, i likhet med , vinnlägger sig om att fästa större vikt vid en dialog med olika intressenter inför WTO-förhandlingarna. Utskottet vill framhålla vikten av att de svenska förhandlingspositionerna och hur driver dessa positioner i EU även fortsättningsvis öppet redovisas i . Beträffande kraven på en årlig skrivelse till om den internationella handeln vill utskottet hänvisa till vad utrikesutskottet anför i sitt yttrande (2005/06:UU3y). Aktuella frågor och problemställningar på handelsområdet av särskild betydelse för den globala utvecklingen skall, i enlighet med tidigare riksdagsbeslut (bet. 2003/04:UU3), avspeglas i regeringens årliga skrivelse om politik för global utveckling. noterar att därmed får en årlig rapportering i den delen. Därutöver lämnar regeringen en skrivelse om verksamheten i EU det gångna året (senast skr. 2004/05:60), där utvecklingen inom den gemensamma handelspolitiken, inklusive svenska prioriteringar, redovisas. Utskottet vill också erinra om den skrivelse som behandlas i detta betänkande, för vilken tidpunkten är väl vald inför ministermötet i . Det är inte självklart att en skrivelse om just handelspolitik skulle tillföra särskilt mycket; den svenska grundpositionen är fast förankrad i , och regeringen driver denna position i internationella förhandlingar. vill utskottet framhålla att en regelbunden samlad rapportering kring WTO-frågorna är angelägen för att säkerställa inflytande och möjlighet till insyn. Utskottet finner dock inte skäl för att binda den exakta formen. Vidare vill utskottet påminna om att regeringen samråder med i samband med att handelsfrågor behandlas i , varvid positioner behandlas. Någon åtgärd är inte påkallad med anledning av motionerna, och de kan därmed avstyrkas. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. 1.Övergripande WTO-frågor (punkt2) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ448 yrkandena 3134, 2005/06:N3 yrkandena 14, 913, 16 och 1921 och 2005/06: N385 yrkande 1, avslår motionerna 2005/06:U381 yrkandena 5 och 6, 2005/06:MJ395 yrkande 10, 2005/06:N2 i denna del, 2005/06:N238 yrkandena 2 och 3 och 2005/06:N315 och lägger skrivelse 2005/06:9 till handlingarna. Vi kan i stor utsträckning sluta upp bakom regeringens ambitioner i handelspolitiken. Ekonomisk utveckling i fattiga länder sägs exempelvis vara ett av regeringens övergripande mål för handelspolitiken. Trots dessa initiativ brister såväl retorik som praktik på flera enskilda punkter. Det krävs ett större genomslag i handelspolitiken för det fattigdoms- och rättighetsperspektiv som finns i politik för global utveckling. Fri handel måste mer konsekvent kompletteras med rättvis handel. Det är utvecklingsländerna själva som skall definiera sina intressen, inte få dem definierade utifrån. Det är därför oerhört viktigt att de fattigare länderna ges möjlighet och utrymme att utforma sin egen politik, skapa lämpliga spelregler och öppna upp sina marknader i den grad de finner lämpligt. Jordbruksfrågorna är centrala. Regeringen bör verka för att ett nytt jordbruksavtal ger utvecklingsländer stort utrymme att skydda sina jordbruk från importkonkurrens som hotar befolkningens livsmedelstrygghet. Livsmedelssuveränitet är viktig. Krav på undantag för särskilda produkter, SP (), som är särskilt känsliga för försörjningen, bör stödas. Det gäller också s.k. SSM (Special Safeguard Mechanisms), som tillåter utvecklingsländer att använda tullar för att skydda sig själva från ovälkommen dumpning som slår ut den egna försörjningsförmågan. EU:s jordbrukspolitik måste reformeras så att överskott från EU inte dumpas på världsmarknaden. Det är också viktigt att tulleskaleringen i tas bort. Vidare skall införa tullättnader för ekologiskt och socialt producerade varor. Handelssystemet måste främja en ekologisk hållbarhet och ge möjlighet för alla länder att utveckla sina ekonomier utan att hämmas av orättvisa globala spelregler. Både handelspolitiken och jordbrukspolitiken måste ta ansvar för de produktionsmetoder, miljöaspekter och arbetsförhållande den bidrar till. När det gäller handel med icke-jordbruksprodukter (Non-Agricultural Market Access, NAMA) är det viktigt att komma ihåg att dagens högindustrialiserade länder hade möjlighet att utveckla sina industrier genom att skydda dem i ett uppbyggnadsskede. Det är därför ett rimligt krav att de fattiga länderna, om de så önskar, skall få möjlighet att ge sina industrier goda tillväxtmöjligheter på den inhemska marknaden innan de utsätts för den hårda internationella konkurrensen. Sektorsavtalen, dvs. avtal för olika produktgrupper, bör vara ett frivilligt val så att varje land kan utveckla sina specifika komparativa fördelar och skräddarsy sitt inträde i världshandeln. Regeringen bör inte agera för att Singaporefrågorna tas upp på WTO:s dagordning. För många länder är förhandlingsagendan redan alltför omfattande, och dessutom bör inte Singaporefrågorna förhandlas inom ramen för WTO. Särskild och differentierad behandling (SDT) bör ses som ett permanent instrument som är nödvändigt för att anpassa WTO:s enhetliga regelverk till den verklighet olika länder befinner sig i. Länder måste dock kunna lyftas ur SDT-instrumentet när de uppnått en viss utvecklingsnivå. bör genom EU driva att diskussionerna kring handel och miljö leder till att WTO klargör handelsregelverkets underordnade roll gentemot multilaterala miljööverenskommelser. WTO-avtalens effekter måste utvärderas bättre, såväl ur social som ur miljömässig och ekonomisk synvinkel. bör således verka för att utvärderingar och konsekvensanalyser utifrån sociala, ekonomiska och miljömässiga effekter av avreglering av handel genomförs. När det gäller företags sociala och miljömässiga ansvar är det, mot bakgrund av de problem som finns med att hålla i synnerhet transnationella företag ansvariga, nödvändigt att initiativ tas för framtagande av bindande regler för dessa företag. borde därför stå som ett gott föredöme och verka pådrivande internationellt för att FN skall utarbeta sådana internationellt bindande regler. Det finns en oro för att ekonomiska partnerskapsavtal (Economic Partnership Agreement, EPA) kommer att leda till försämrade möjligheter att bekämpa fattigdomen i de s.k. AVS-länderna (, och Stillahavsländerna). bör stöda den brittiska regeringens kritik och sålunda verka för att dessa länder i större utsträckning själva skall få bestämma hur de behöver för att öppna sina marknader och hur omfattningen av dessa marknadsöppningar skall se ut. följer två huvudspår i arbetet med att lyfta fram jämställdhetsperspektivet i WTO. Enligt det första spåret skall jämställdhetsperspektivet få fotfäste i WTO:s löpande arbete. Ett exempel är att jämställdhetsfrågor i högre grad bör inkluderas i WTO:s omfattande utbildningsverksamhet, liksom att åtgärder vidtas för att öka andelen kvinnliga deltagare i utbildningsprogrammen. I det andra spåret framhåller jämställdhetsfrågor i relevanta förhandlingsområden i Doharundan, exempelvis tjänstehandel, jordbruk och TRIPs. Det är, mot bakgrund av svårigheterna att få gehör för dessa frågor i WTO-förhandlingarna, främst ett långsiktigt arbete där målet är att belysa kvinnors roll och situation i centrala förhandlingsområden. bör ställa sig bakom vad som här har anförts om WTO-frågorna. Därmed tillstyrks motionerna 2005/06:MJ448 (mp, -), 2005/06:N3 (mp) och 2005/06:N385 (v) i tillämpliga delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks i den mån de inte blir tillgodosedda av vårt ställningstagande. Regeringens skrivelse läggs till handlingarna. 2.Handel med privata tjänster (GATS) (punkt3) av Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller motion 2005/06:N2 i denna del och avslår motionerna 2005/06:U339 yrkande 6 och 2005/06:N3 yrkandena 58. Vi vill framhålla vikten av öppnare handel med tjänster på ett brett fält. Regeringen intar en alldeles för defensiv attityd i frågan om tjänstehandel och borde driva öppenhet inom detta område mycket hårdare än . Inte minst ur ett svenskt perspektiv är det önskvärt med en ökad liberalisering inom fler områden, som hälso- och sjukvård och utbildningstjänster. Det finns många företag i inom dessa fält som redan är internationellt verksamma, eller som skulle kunna expandera till andra länder. Regeringen bör således prioritera ökad frihandel på dessa områden. Detta står på inget sätt i motsättning till att vi, liksom regeringen, även i fortsättningen vill att sjukvård och skola skall vara skattefinansierade verksamheter. Vi vill erinra om frihandel inom tjänstesektorn inte kräver att ett land mot sin vilja skall tillåta privata entreprenörer inom olika sektorer, utan endast att diskriminerande regler inte tillåts om så sker. 3.Handel med privata tjänster (GATS) (punkt3) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U339 yrkande 6 och 2005/06:N3 yrkandena 58 och avslår motion 2005/06:N2 i denna del. Vilken verksamhet som skall bedrivas i offentlig respektive privat regi avgörs inte av WTO utan av länderna själva enligt skrivelsen. Dessutom sägs att varje WTO-medlem bestämmer själv vilka av de egna privata tjänstesektorerna som skall vara öppna för utländsk konkurrens. Även olika former av begränsningar för marknadstillträde kan skrivas in i enskilda sektorer. Vi är av uppfattningen att dessa begränsningar av tjänstehandelsavtalet är berättigade, att i synnerhet utvecklingsländernas självbestämmande skall respekteras och att regeringen med kraft bör verka för att dessa bestämmelser förverkligas i praktiken i kommande avtal. När det gäller åtaganden inom vattendistributionssektorn bör regeringen aktivt verka för att EU drar tillbaka sina krav på privatisering av vattenförsörjningen i fattigare länder. En generös bedömning av de fattiga ländernas krav när det gäller arbetskraftsmigration i det s.k. leveranssätt 4 (tillfällig rörlighet för personer) bör göras. Självklart skall samma arbetsmarknadsregler gälla för arbetskraft som kommer till EU tillfälligt, som för permanent arbetskraft inom EU. skall inte acceptera förslag om s.k. benchmarks, som innebär att man skall förhandla fram en gemensam nivå på åtagandena. En helt ny förhandlingsstruktur skulle införas med förslaget, och ytterligare press läggs då på utvecklingsländerna att avreglera. Innan man går vidare med förhandlingar om bör regeringen verka för breda och objektiva utvärderingar av avtalets sociala, miljömässiga och ekonomiska effekter. bör genom ett uttalande ställa sig bakom vad vi har anfört rörande handel med privata tjänster. Därmed tillstyrks motionerna 2005/06: U339 (v) och 2005/06:N3 (mp) i berörda delar. Motion 2005/06:N2 (m) avstyrks i denna del. 4.Handelsrelaterade immateriella rättigheter (TRIPs) (punkt4) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 4. Därmed bifaller motion 2005/06:N3 yrkandena 14 och 15 och avslår motion 2005/06:U380 yrkandena 1 och 2. strikta regler innebär att tillgången till billiga mediciner runt om i världen har minskat avsevärt. Bland annat (United Nations Development Programme, UNDP) menar att TRIPs är obalanserat och att de som främst tjänar på detta är läkemedels- och bioteknikföretag i den rika delen av världen. Regeringens skrivelse ger närmast intrycket att de problem som tidigare funnits är lösta och att det nu bara handlar om teknikaliteter med genomförandet. Det är inte så enkelt. Svensk politik för global utveckling skall vara samstämmig, och det gäller även agerandet inom handelspolitiken. Regeringen bör därför med kraft verka för att viktiga mediciner blir tillgängliga för människor i fattigare länder med svag produktionskapacitet. Vidare bör TRIPs reformeras. Motion 2005/06:N3 (mp) tillstyrks i berörd del. Övriga yrkanden avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med ställningstagandet. 5.Deltagande och öppenhet i WTO (punkt5) av () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 5. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N3 yrkandena 17 och 18 och 2005/06:N385 yrkandena 2 och 3. Vi välkomnar att regeringen har avgivit en skrivelse om de viktiga handelsfrågorna. Men just den vikt som bör läggas vid dessa frågor understryker önskvärdheten av ytterligare debatt och öppenhet kring handelspolitiken. Regeringen bör således rapportera till om utvecklingen inom den internationella handeln och ställningstagande i frågor som rör WTO och handel. bör regeringen också anordna en offentlig utfrågning med anledning av hur agerat och kommer att agera i EU och i andra internationella sammanhang. Genom ett utökat och förbättrat samråd med riksdag och folkliga organisationer kan regeringen bättre förankra sina ståndpunkter på hemmaplan. WTO lider av ett demokratiunderskott. För att motverka detta bör enbart formella och protokollförda möten kunna utgöra underlag för förhandlingar. WTO bör, likt FN, ha en ordning där ordföranden enbart sammanställer olika ändringsförslag och inte själv tolkar var det största samförståndet ligger. bör genom ett uttalande ställa sig bakom vad som här har anförts. Därmed tillstyrks motionerna 2005/06:N3 (mp) och 2005/06:N385 (v) i berörda delar. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2005/06:9 Skrivelsen rör svensk handelspolitik i WTO:s Doharunda. Motioner med anledning av skrivelsen 2005/06:N2 av Per m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om prioriteringar inför WTO-förhandlingarna. 2005/06:N3 av och (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett generöst bemötande av utvecklingsländernas önskemål i fråga om särskilda produkter och Special Safeguard Mechanisms. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om livsmedelssuveränitet. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om rätten till frivilliga sektorsavtal inom förhandlingarna om NAMA (Non Agricultural Market Access). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om avregleringar kontra marknadstillträde inom NAMA. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att verka för att EU inom GATS (General on Trade in Services) drar tillbaka sina krav på privatisering av vattenförsörjningen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en generös bedömning från EU:s sida vad gäller leveranssätt 4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om EU:s förslag till benchmarking. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärderingar av GATS. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Singaporefrågorna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om särskild och differentierad behandling. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fattigdoms- och rättighetsperspektiven i handelspolitiken. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om policyutrymme. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om handelspolitik och miljöfrågor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om läkemedel och TRIPs (Trade Related Aspects of Intellectual Property Rights). tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om reformer av TRIPs. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om WTO:s tvistlösningsmekanism. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökad demokrati inom WTO. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om framtida WTO-skrivelser och regeringens förankring av WTO-frågor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utvärderingar av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om Europeiska partnerskapsavtal. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om företags sociala och miljömässiga ansvar. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:U290 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att genom EU skall driva frågan om en avveckling av tullar och handelshinder såväl inom ramen för den pågående Doharundan i () som i det arbete som kommer att följa efter WTO-ministermötet i . 2005/06:U338 av m.fl. (fp): (delvis) tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om världshandeln och åtgärder för att liberalisera och avreglera den gemensamma handels- och jordbrukspolitiken samt reformera regionalpolitiken. 2005/06:U339 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall agera för att EU i WTO-förhandlingarna om tjänstehandelsavtalet sätter stopp för alla delar som hotar välfärden och den offentliga sektorn. 2005/06:U380 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla nya modeller för patentregler som har folkhälsan för fattiga länder i fokus. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kräva ökat ansvarstagande av läkemedelsbolagen som utarbetar och framställer bromsmediciner mot hiv/aids. 2005/06:U381 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utveckla ett flexibelt som medger en successiv implementering av nya handelsavtal.