bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — Det är därför särskilt viktigt att utveckla arbetet med att stärka invandrade kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden. anser att regeringen bör tillsätta en utredning som utarbetar ett samlat handlingsprogram för att öka möjligheterna för kvinnor med utländsk bakgrund att komma in på arbetsmarknaden. Vidare bör AMS i regleringsbrevet ges ett förtydligande uppdrag att utveckla metoder för att projektverksamhet såväl som ordinarie verksamhet ska inriktas även gentemot kvinnor med utländsk bakgrund. Till detta uppdrag ska det finnas ett tydligt återrapporteringskrav. Invandrade har ofta mindre användbara kontaktnät på arbetsmarknaden. Ett viktigt redskap för invandrade och andra nytillträdande på arbetsmarknaden är därför handledare med goda kontakter med arbetsgivare. anser att arbetsförmedlingarna ska ges möjlighet att använda medel avsedda för arbetsmarknadsutbildning och för kontantstöd på ett mer flexibelt sätt så att handledare kan sättas in när det är den lämpligaste åtgärden. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion Sf336 yrkandena 5, 15, 16 och 18. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med utländsk bakgrund, punkt 10 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr334 yrkande 38 och avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 8, 2005/06:Sf336 yrkandena 5, 15, 16 och 18, 2005/06:Sf389 yrkande 11, 2005/06:A247 yrkande 3, 2005/06:A258 yrkande 7, 2005/06:A280, 2005/06:A384, 2005/06:A406 och 2005/06:A420 yrkande 23. Det finns en stor outnyttjad potential hos många av invandrare. Det är oerhört viktigt att ta till vara invandrares kompetens, särskilt vad gäller bristyrken. Ett sätt att göra detta är att finna en användbar modell som underlättar för invandrare med hantverksbakgrund att snabbt komma in på liknande yrkesbana här i . Deras kunskaper bör också valideras. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion Kr334 yrkande 38. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med utländsk bakgrund, punkt 10 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A258 yrkande 7 och avslår motionerna 2005/06:Sf331 yrkande 8, 2005/06:Sf336 yrkandena 5, 15, 16 och 18, 2005/06:Sf389 yrkande 11, 2005/06:Kr334 yrkande 38, 2005/06:A247 yrkande 3, 2005/06:A280, 2005/06:A384, 2005/06:A406 och 2005/06:A420 yrkande 23. anser att fler personer med utländsk härkomst kan få arbete om man undanröjer diskriminerande strukturer i arbetslivet och har en effektiv statlig tillsyn. Det gäller också att göra det möjligt för fler att få arbete genom eget företagande eller genom en anställning. I regelverket för arbetsmarknadspolitiska program ska det finnas en möjlighet för invandrade med högskoleutbildning eller yrkesutbildning i ett bristyrke att få en kompletterande arbetsmarknadsutbildning, när dessa personer har ett okvalificerat arbete i ett annat yrke. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion A258 yrkande 7. Arbetsmarknaden för verksamma inom kulturområdet, punkt 11 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr252 yrkandena 12 och 14 samt avslår motion 2005/06:Kr409 yrkandena 2 och 10. Kulturen ska vara en fri och obunden kraft i samhället och ge förutsättningar för ett kulturellt växande . Kulturens betydelse kräver att vi bevakar att kulturen får gynnsamma betingelser. Om inte kulturen kan göras tillgänglig på annat sätt åligger den uppgiften det allmänna. Arbetslöshetsförsäkringen omfattar såväl arbetstagare som företagare. Ett krav för att ersättning ska betalas ut är att den försäkrade är oförhindrad att åta sig arbete för en arbetsgivare minst per arbetsdag och i genomsnitt . Den försäkrade ska vara beredd att anta ett erbjudet lämpligt arbete. konstnären uppbär arbetslöshetsersättning ska konstnären stå till arbetsmarknadens förfogande. Konstnären ska vara anmäld på arbetsförmedlingen, och det ska upprättas en individuell handlingsplan för framtiden. En utvärdering av AF-kultur måste göras för att se vilka effekter som uppnåtts. Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motion Kr252 yrkandena 12 och 14. Översyn av kulturarbetarnas situation, punkt 12 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr410 yrkande 2. Konstnärernas arbetsmarknad skiljer sig från situationen inom de flesta andra yrken. Vi anser det viktigt att undanröja de hinder som finns för att konstnärerna själva ska kunna försörja sig på sitt yrke. Det handlar t.ex. om inkomstskatteförändringar och förenklade regler för företagande. Vi föreslår därför att en översyn liknande Konstnärerna och trygghetssystemen som gjordes , ska genomföras med fokus på vilka lagändringar som krävs inom t.ex. företagar- och skatteområdena för att konstnärer i större utsträckning ska kunna leva på sin lön. Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motion Kr410 yrkande 2. Arbetsmarknaden för akademiker, punkt 13 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A363 yrkande 10 och avslår motionerna 2005/06:A242 och 2005/06:A383. Arbetslösheten bland akademiker har ökat kraftigt och är nu högre . Den höga arbetslösheten i denna grupp visar på den obehagliga sanningen att en akademisk utbildning inte är någon garanti för att få jobb. Särskilt svårt är det för nyutexaminerade att få ett jobb utifrån sina kvalifikationer. Dagens arbetsförmedlingar har inte tillräckliga kunskaper om vilka åtgärder som krävs för arbetslösa akademiker, och många arbetssökande akademiker upplever att det saknas förståelse för deras situation. anser därför att det är viktigt med individanpassade arbetsmarknadsinsatser där privata aktörer tillåts erbjuda arbetsförmedlingstjänster. Det är främst nätverksbyggande och kontaktskapande som behövs för att få in akademiker på arbetsmarknaden, och här bör arbetsförmedlarna fungera som en aktiv partner och brygga. tvingas många akademiker ta okvalificerade arbeten, vilket medför att deras kunskapsmässiga konkurrenskraft sänks ju mer tiden går. Likaså kan det vara svårt för akademiker att få en del jobb för att man betraktas som överkvalificerad. Vi i vill satsa långsiktigt på att få fler akademiker i arbete genom att arbetsförmedlingarna och bemanningsföretagen samarbetar för att finna en plats på ett företag eller i en organisation åt en arbetssökande akademiker. Den arbetsgivare som tar emot akademikern skulle då få en subvention på arbetsgivaravgiften, detta för att den arbetssökande ska få in en fot på arbetsmarknaden. Det anförda bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion A363 yrkande 10. Vissa enskilda insatser, punkt 14 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf333 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:A205 yrkande 1, 2005/06:A209 och 2005/06:A279. vill ha en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Det är viktigt att rörligheten inte bara går från landsbygd till storstad utan även från storstad till mindre orter där det finns behov av arbetskraft. Människor måste uppmuntras och ges förutsättningar att flytta från platser där det inte finns några arbetstillfällen och där trångboddheten är stor, till orter där både arbeten och bostäder finns. Många försök att förbättra situationen i invandrartäta förorter har gjorts; några har varit framgångsrika men de flesta har inte lyckats. vill framhålla det lyckade s.k. som utförs i kommun i . Där erbjuder man människor från förorter att flytta till för att få utbildning och praktik samt stöd från organisationslivet. Efter praktik och utbildning är personerna i projektet i princip garanterade arbete. Genom att flytta till ett arbete bryts arbetslöshet och destruktiva mönster. I stället för att koncentrera alla satsningar på storstadsområden anser vi i att det vore bättre om kommuner runtom i landet får ökade resurser så att de kan föra ut information och marknadsföra idén med . vill stimulera fler lokala projekt mellan landsort och storstad för att fler människor ska komma i arbete. Arbetskraftsbristen kommer snart att bli verklighet i landet, och det är därför hög tid att koppla ihop landsbygd och storstad, arbetskraftsbrist och arbetslösa. På det sättet kan vi få fart på och få en lyckad integration. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion Sf333 yrkande 6. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 15 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A295 yrkandena 1-7 och avslår motionerna 2005/06:So364 yrkande 19, 2005/06:So552 yrkande 2, 2005/06:A210, 2005/06:A337, 2005/06:A363 yrkande 18, 2005/06:A369 yrkande 18 och 2005/06:A420 yrkandena 35 i denna del, 36 och 37. Den allvarligaste målkonflikten inom insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga rör ambitionen att stöden till personer med funktionshinder ska lämnas till de allra mest utsatta, som det anses viktigt att de genomsnittliga bidragen minskar i omfattning. ska se till att de allra mest utsatta individerna är de som först kommer i fråga när det gäller nya arbetstillfällen. Regelverk och föreskrifter måste tydliggöras med avseende på vem som kan anses ha ett funktionshinder och därmed i behov av stöd. De övergripande målen måste förtydligas i syfte att motverka målkonflikter. Stöden till personer med funktionshinder bör kontinuerligt utvärderas. Inte minst berörs unga människor med funktionshinder som blir förtidspensionerade fastän de egentligen både vill och kan arbeta. Vi anser att staten ska genomföra ett reformprogram som ska ge ökad respekt, stöd och rimliga valmöjligheter för personer med funktionshinder. Uppdraget att ge dessa rehabilitering och ökade möjligheter till arbete inom den reguljära arbetsmarknaden måste stärkas och betonas och resultaten bör redovisas . Vidare är lönebidragen felkonstruerade. Som det nu är har varken , arbetsgivaren eller arbetstagaren något att vinna på att lönesubventionen ligger på rätt nivå. Incitamenten måste ändras så att viss ekonomisk belöning kan lämnas för varje genomförd åtgärd som avser rehabilitering eller anställning inom den reguljära arbetsmarknaden. Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motion A295 yrkandena 1-7. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 15 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A369 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:So364 yrkande 19, 2005/06:So552 yrkande 2, 2005/06:A210, 2005/06:A295 yrkandena 1-7, 2005/06:A337, 2005/06:A363 yrkande 18 och 2005/06:A420 yrkandena 35 i denna del, 36 och 37. Vi anser att det måste finnas alternativ även för personer som inte kan beredas arbete på den reguljära arbetsmarknaden. verksamhet bör renodlas så att den enbart inriktas på funktionshindrade som inte kan konkurrera på den reguljära arbetsmarknaden. Den nuvarande politiken resulterar i att konkurrerar med sina produkter och tjänster på den öppna marknaden, och vinstkravet leder till att många anställda inte känner lugn och trygghet i sitt arbete. Principerna för vinstkrav bör ses över. Detta bör ges regeringen till känna. Vi tillstyrker därför motion A369 yrkande 18. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 15 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A420 yrkandena 35 i denna del, 36 och 37 samt avslår motionerna 2005/06:So364 yrkande 19, 2005/06:So552 yrkande 2, 2005/06:A210, 2005/06:A295 yrkandena 1-7, 2005/06:A337, 2005/06:A363 yrkande 18 och 2005/06:A369 yrkande 18. Trots en bred politisk samstämmighet om att alla människor ska ha samma rättigheter och möjligheter till delaktighet, så har personer med funktionshinder inte kommit in på arbetsmarknaden som man borde kunna förvänta sig. anser att det är nödvändigt att se över hur arbetsförmedlingen arbetar med att stödja personer med funktionshinder för att de ska komma ut i arbetslivet. För att erbjuda arbete åt personer med nedsatt arbetsförmåga bör dels de traditionella lönebidragen byggas ut, dels fler aktörer ges möjlighet att hjälpa funktionshindrade. anser att och andra aktörer på arbetsmarknaden ska erhålla likvärdiga anordnarbidrag.Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion A420 yrkandena 35 i denna del, 36 och 37. Arbetsmarknadspolitiska program för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga, punkt 15 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So552 yrkande 2 och 2005/06:A363 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:So364 yrkande 19, 2005/06:A210, 2005/06:A295 yrkandena 1-7, 2005/06:A337, 2005/06:A369 yrkande 18 och 2005/06:A420 yrkandena 35 i denna del, 36 och 37. anser att målet för handikappolitiken bör vara principen om alla människors lika värde och rätt till likabehandling, ett tillgängligt samhälle och en tillgänglig arbetsmarknad. Frågan om att öppna arbetslivet för så många människor som möjligt bör stå i fokus. Det är viktigt att denna målsättning också gäller personer med funktionshinder. Att få försörja sig genom eget arbete och bidra till samhället ger mening, värdighet och social gemenskap. Meningsfulla arbetsinsatser innebär att viktiga uppgifter och produktion tillförs samhället. anser att sociala företag ska jämställas med och andra aktörer när det gäller de nya arbetsmarknadsinsatserna utvecklingsanställning och trygghetsanställning. finns i många branscher och i alla delar av landet. Verksamheten är ofta ett led i rehabiliteringen för grupper som står långt ifrån den reguljära arbetsmarknaden. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motionerna So552 yrkande 2 och A363 yrkande 18. Lönebidrag och personligt biträde, punkt 17 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So552 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:A201, 2005/06:A207 yrkandena 1 och 2, 2005/06:A229, 2005/06:A232, 2005/06:A239, 2005/06:A249, 2005/06:A250, 2005/06:A276 yrkande 3, 2005/06:A289, 2005/06:A321, 2005/06:A333, 2005/06:A338, 2005/06:A373, 2005/06:A374, 2005/06:A397, 2005/06:A405 och 2005/06:A410. Lönebidraget är ett stöd som utbetalas till en arbetsgivare för att kompensera för en persons nedsatta arbetsförmåga. Jag anser att även personer med funktionshinder som startar eget bör ges goda möjligheter att ansöka och prövas för lönebidrag i egen anställning. Detta bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion So552 yrkande 6. Sammanslagningen av , punkt 18 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: dels avslår regeringens förslag om sammanslagning av , dels tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:N386 yrkandena 18-21 och avslår proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkterna 3-5. bör avslå regeringens förslag om att slå samman och Arbetslivstjänster. Den utredning som ligger till grund för förslaget har konstaterat att marknaden för företagshälsovård och arbetslivsinriktad rehabilitering synes fungera. Den långa kedjan av transaktioner, med reverser, ändringar och återställanden av bolagsordningar, kapitaltillskott i okänd form osv. bidrar inte till att skapa klarhet i statens affärer. Det gör det också svårt för som ägarnas representant att överblicka de ekonomiska konsekvenserna av förslaget. förordar i stället en lösning där de båda verksamheterna säljs var för sig till privata investerare. Detta erbjuder båda företagen möjlighet att utvecklas med hjälp av nytt och friskt kapital. Marknadens aktörer kan bäst avgöra om synergieffekterna i en sammanslagning av de båda företagen är så pass goda att de bör slås tillsammans. Det bör därför vara möjligt för en och samma aktör att köpa båda verksamheterna. anser att och ska behålla försäljningsintäkterna från respektive försäljning. I stället bör anslagen till verksamheterna minskas med ett belopp motsvarande behållningen av försäljningsintäkterna. Jag anser därför att propositionen bör avslås i berörda delar och att vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motion N386 yrkandena 18-21. Allmän inriktning av politiken inom utgiftsområde 14, Arbetsliv, punkt 19 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N480 yrkande 19 i denna del, 2005/06:A370 yrkande 10, 2005/06:A417 yrkandena 2, 8 och 9, 2005/06:A418 yrkandena 2, 4 och 5 samt 2005/06:A420 yrkandena 16, 27 och 28 samt avslår motionerna 2005/06:So551 yrkandena 4 och 17, 2005/06:A294, 2005/06:A310 yrkande 13, 2005/06:A366 yrkandena 1 och 4, 2005/06:A368 yrkande 8, 2005/06:A387 och 2005/06:A409. En kampanj för ett barnvänligt arbetsliv Som en inledning på ett mer långsiktigt arbete bör regeringen tillsammans med arbetsmarknadens parter ta initiativ till en kampanj för ett barnvänligt arbetsliv. Politiker, arbetsgivare och fackföreningar måste tillsammans arbeta fram former för ett arbetsliv som också möjliggör ett aktivt föräldraskap. Utgångspunkten ska vara att förbättra situationen för barnen och att minska föräldrars stress. Äldres situation i arbetslivet När fyrtiotalistgenerationen går i pension riskerar vi en situation med ytterligare arbetskraftsbrist som hotar tillväxten och kan leda till stora påfrestningar på välfärdssystemen. vill skapa möjligheter för fler äldre att delta i arbetslivet. Äldre är en enorm resurs med kompetens och erfarenhet som svenskt arbetsliv måste ta till vara bättre. Hindren för det är i stor utsträckning attityder och fördomar. En informationskampanj om äldre i arbetslivet bör därför startas. I kampanjen ska forskning som visar att äldres erfarenhet och förvärvade kompetens gör dem till skickliga yrkesutövare marknadsföras. Det är viktigt att de fackliga organisationerna involveras i kampanjen. Goda exempel på arbetsplatser med ett utvecklat seniorperspektiv bör också ingå i den information som ska spridas. Ett för utveckling av en god seniorpolitik i arbetslivet efter norsk modell, bör prövas. Det kan med fördel samlokaliseras med . Där ska arbetsgivare kunna få konsultstöd och rådgivning vid introduktion och genomförande av en aktiv seniorpolitik vid företagen. Det är också viktigt att uppmuntra eget företagande bland exempelvis avtalspensionärer och äldre. Rätten att gå ned i arbetstid efter bör lagstadgas. Med det nya pensionssystemet kan man ju själv välja hur man vill kombinera arbetstid och pensionsuttag . Rätten att arbeta bör förlängas till . Den som är bör också kunna tjäna tre basbelopp , vilket 2006 blir ca , utan att det påverkar pensionen. Arbetsmarknadens funktionssätt måste förbättras så att en bättre balans i lönebildningsprocessen uppnås och resultaten från löneförhandlingarna i större utsträckning motsvarar det samhällsekonomiska utrymme som följer av ökad produktivitet. Lägre ingångslöner inom vissa branscher kan vara ett verksamt sätt att få fler unga i arbete och en bättre lönebildning skulle ge ungdomar större möjligheter att komma in på arbetsmarknaden oavsett om de är hög- eller lågutbildade. Arbetsmarknadens parter bör eftersträva en ökad flexibilitet när det gäller lönebildning för ungdom. Detta löses avtalsvägen. har nödvändig kompetens för att arbeta med olika diskrimineringsformer. Institutet bör i detta arbete verka för att äldre personer inte missgynnas på arbetsmarknaden, exempelvis genom konstruktioner av avtalspensioner. Tillväxt och lönsamhet kan baseras på personalens välbefinnande och medinflytande. Arbetet måste organiseras så att människor inte slits ut. Strävan måste vara hela människor i ett helt företag. När det gäller arbetet i den offentliga sektorn anser vi att fler olika vårdgivare kan stimulera till nytänkande och tillföra vården nya dimensioner. Privata, kooperativa och ideellt drivna alternativ ska ges förutsättningar att utvecklas. Vårdpersonalens insatser är nyckeln till god vård. Genom bättre arbetsförhållanden och högre löner, bl.a. genom att fler vårdgivare och karriärvägar tillkommer, blir personalen inom vård och omsorg friskare och vården blir bättre. Den enskilde arbetstagaren har tillsammans med arbetsgivare och politiker ett gemensamt ansvar för hälsan i arbetslivet. Den enskilde har ansvar för sitt eget liv men också för andra. Alla bör fråga sig vad som är viktigt i livet och tillåta svaret på frågan att forma tillvaron. Arbetsgivarna har ett ansvar för att skapa ett arbetsliv där människor kan behålla hälsa och arbetsglädje trots snabba förändringar och ett högt tempo. Politikens uppgift är att använda sig av aktuell forskning som underlag för sina beslut och att skapa goda förutsättningar för ett sunt företagande med sunda arbetstagare. Att byta arbete kan vara ett sätt att få förnyelse och att få en ny start som många kan må bra av. För att underlätta rörligheten på arbetsmarknaden kan s.k. arbetsgivarringar inrättas. Det innebär att företag bildar nätverk där de kan utbyta erfarenheter, samordna rehabiliteringsinsatser och på olika sätt underlätta för anställda att komma tillbaka till arbetslivet. Vad jag har anfört ovan bör ges regeringen till känna. Jag tillstyrker därför motionerna N480 yrkande 19 i denna del, A370 yrkande 10, A417 yrkandena 2, 8 och 9, A418 yrkandena 2, 4 och 5 och A420 yrkandena 16, 27 och 28. Allmän inriktning av politiken inom utgiftsområde 14, Arbetsliv, punkt 19 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A366 yrkandena 1 och 4 samt 2005/06:A368 yrkande 8 och avslår motionerna 2005/06:So551 yrkandena 4 och 17, 2005/06:N480 yrkande 19 i denna del, 2005/06:A294, 2005/06:A310 yrkande 13, 2005/06:A370 yrkande 10, 2005/06:A387, 2005/06:A409, 2005/06:A417 yrkandena 2, 8 och 9, 2005/06:A418 yrkandena 2, 4 och 5 samt 2005/06:A420 yrkandena 16, 27 och 28. Det finns inget logiskt skäl till att en överväldigande majoritet av medborgarna ska hänvisas till en underordnad roll i arbetslivet. Tvärtom är det en grundläggande mänsklig rättighet att få vara med och dela rollen som bestämmande över de produktiva faktorerna i samhället. Vårt nuvarande ekonomiska system är i sig gränssättande för demokratin i arbetslivet.