bet · GS01NU14 · 2005-05-12 00:00:00 — En fortsattutveckling av ersättningsreglerna i branschens allmänna avtalsvillkor, infö-rande av en nationell standard för anläggningsidentiteter, person- och organi-sationsnummer som kundidentiteter och ett centralt anläggningsregister utgörtillsammans med den förväntade ökningen av fjärravläsning av elmätarelämpligare metoder för att åstadkomma en förbättrad hantering av leveran-törsbyten och mätaravläsningar hos nätföretagen än ett nytt sanktionssystem.Vidare framhålls att det mot bakgrund av den relativt höga andel leverantörs-byten som hanteras korrekt av nätföretagen kan ifrågasättas om de kost-nader som ett nytt sanktionssystem skulle medföra står i rimlig proportion tillden nytta systemet skulle medföra i form av fler korrekt genomförda leveran-törsbyten. Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Utskottets ställningstagandeFrågan om behovet av att införa ett sanktionssystem för att förbättra nätföre-tagens hantering av leverantörsbyten har behandlats av El- och gasmarknads-utredningen. Utredningens slutsatser på detta område har i det föregåenderedovisats. Dessa är nu föremål för sedvanlig remisshantering. Utskottet seringet skäl för att föregripa den nu pågående processen.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2004/05:N309 (fp),2004/05:N405 (m) och 2004/05:N410 (kd) i här aktuella delar.Mellanstatlig samverkanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med krav rörande bl.a. sam-arbetsorganisationen samt den svenska utsläppsstatistiken.Utskottet hänvisar till det arbete som bedrivs inom Nordel respekti-ve framhåller att den svenska utsläppsstatistiken bygger på interna-tionellt vedertagna principer. Jämför reservation 25 (m, fp, kd).MotionernaI motion 2004/05:N264 (s) argumenteras för ytterligare harmonisering inomden nordiska elmarknaden, bl.a. beträffande överföringskapacitet, flaskhalsaroch effektproblematik. Motionärerna förordar även att samarbetsorganisatio-nen Nordel befästs med ett permanent sekretariat med uppgift att bl.a. genom-föra en plan och skapa finansiering för investeringar i överföringsnäten.Att regeringen ändrar beräkningsmetoderna så att koldioxidutsläpp för im-porterad el synliggörs i den svenska statistiken förordas i motion 2004/05:N309 (fp). Koldioxidutsläpp som genereras vid elproduktion i utländskakolkraftverk kommer inte med i den officiella statistiken - varken den svens-ka eller i det land där elen produceras - om elen exporteras till , sägsdet i motionen.Ett riksdagsuttalande om vikten av att den svenska elmarknaden integrerasmed den europeiska elmarknaden förordas i motion 2004/05:N18 (kd). Attelmarknaden håller på att bli gemensam i hela borde ägnas mer upp-märksamhet, anser motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande förslagen i motion 2004/05:N264 (s) rörande samarbetsorganisa-tionen Nordel kan påminnas om att utskottet avstyrkte en motionvari föreslogs att ett gemensamt nordiskt stamnätsbolag skulle bildas i syfteatt påskynda ytterligare samordning av investeringarna i de enskilda ländernai syfte att motverka flaskhalsar och åstadkomma en allmän kapacitetshöjning istamnätet både i och mot kontinenten. I detta sammanhang redogjor-des i betänkandet för såväl det nordiska som det europeiska samarbetet. I sittställningstagande hänvisade utskottet till det arbete som bedrevs samt fram-höll sin uppfattning att det även fortsatt skulle vara en nationell angelägenheNär det gäller vad som anförs i motion 2004/05:N309 (fp) om att koldiox-idutsläpp för importerad el skall redovisas i den svenska statistiken kan erin-ras om att utskottet avstyrkt likalydande motionsyrkanden vid tidigare tillfäl-len, (bet. 2003/04:NU3). påpekade ut-skottet att den svenska utsläppsstatistiken bygger på internationellt vedertagnprinciper som utskottet inte såg något skäl att frångå. Förslaget tillstyrktestvå reservationer (m, fp; kd).Utskottets ställningstagandeI motion 2004/05:N18 (kd) förordas ett riksdagsuttalande om vikten av enharmonisering av den europeiska elmarknaden. Även utskottet anser detangeläget med en ökad grad av harmonisering när det gäller den europeiskaelmarknaden. De förslag som framlagts i den proposition som behandlas idetta betänkande syftar just till detta. Något uttalande i enlighet med vadmotionärerna förordar ser utskottet inget skäl för.När det gäller vad som tas upp i motion 2004/05:N264 (s) om samarbets-organisationen vill utskottet framhålla vikten av det arbete som be-drivs inom denna organisation. Något särskilt uttalande därom eller om vadsom i motionen framförs rörande ett permanent sekretariat kan utskottet dockinte ställa sig bakom.Med anledning av vad som sägs i motion 2004/05:N309 (fp) om synliggö-rande av koldioxidutsläppen i den svenska statistiken vill utskottet erinra omatt i den rapportering som skall ske till FN för att uppfylla klimatåtagandenaKyotoprotokollet skall varje land redovisa de utsläpp som sker från anlägg-ningar i det egna landet. Skäl att räkna in utsläpp från andra länder i densvenska statistiken finns därför inte.Med det anförda avstyrks nämnda motioner i berörda delar.EuratomUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med krav på en översyn av Eur-atomfördraget. Utskottet hänvisar till de åtgärder regeringen vidta-git. Jämför reservation 26 (v, mp).MotionenI motion 2004/05:Fi248 (v) förordas ett tillkännagivande av om attregeringen skall stödja initiativet om en översyn av Euratomfördraget. Motio-närerna anser att fördraget innehåller politiska markeringar rörande kärnkraf-ten som är såväl omoderna som oförenliga med inriktningen i svensk energi-politik.Vissa kompletterande uppgifterDen Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) är ett av EU:s grundför-drag och det trädde i kraft . Syftet med fördraget är att underläta användningen av kärnkraft, undvika missbruk av kärnkraft samt att stödjaforskning och övervakning på området. Med grund i Euratomfördraget harEU även antagit regler om hälsoskydd och avfallshantering. Euratom fungerarsom ett kontrollorgan och är formellt ägare till allt kärnbränsle inom gemen-skapen. Denna äganderätt har dock aldrig utövats i praktiken. Euratom bilda-des för att bidra till utvecklingen av kärnkraften inom de sex ursprungligaländerna i EG, alltså , , , , Nederländernaoch . Euratom skulle även se till att försörjningen av kärnbränsle ibristsituationer säkrades.Enligt fördraget ska Euratom bl.a.:- utveckla forskningen på området och säkerställa spridningen av tekniskinformation,-- fastställa enhetliga normer för strålskydd och övervaka tillämpningen avdessa,-- underlätta investeringar som är nödvändiga för kärnenergins utveckling,-- tillförsäkra alla användare en rättvis försörjning av kärnbränsle,-- kontrollera att kärnämnen inte används för icke avsedda ändamål,-- utöva gemenskapens äganderätt av klyvbart material,-- upprätta förbindelser med andra länder och internationellaorganisationerför att främja den fredliga användningen av kärnenergi.-Genom medlemskapet i EU anslöt sig även till den Europeiska atom-energigemenskapen. har beslutat (prop. 1994/95:118, bet. 1994/95:NU21) om vissa lagändringar för att anpassa den svenska lagstiftningen tillEuratomfördraget.I den skrivelse rörande europeiska konventet om EU:s framtid (skr.2003/04:13) som regeringen överlämnade till redogörsför konventets förslag. När det gäller Euratom innebär konventets förslagendast en anpassning till terminologin i det konstitutionella fördraget. Euro-atom föreslås behålla sin juridiska status. I skrivelsen påpekar regeringen attEuratom är föråldrat och att många bestämmelser är relevanta.Förutsättningarna för att förändra fördraget i sak torde enligt regeringen idenna förhandling vara begränsade eftersom frågan är mycket kompliceradoch förmodas gå utöver vad medlemsstaterna var redo att diskutera. Vidbehandlingen av nämnda skrivelse erinrade det sammansatta konstitutions-och utrikesutskottet (bet. 2003/04:KUU1) om att konventet inte hade attbehandla Euratomfördraget i sak. Utskottet, påpekades det, kunde i och försig dela regeringens uppfattning att Euratom är föråldrat och många bestäm-melser är relevanta. Förutsättningarna för att förändra fördraget isak i denna förhandling ansågs av utskottet vara begränsade eftersom fråganär komplicerad och förmodas gå utöver vad medlemsstaterna var redo attdiskutera. I en reservation (v, mp) förordades att Euratomfördraget lyfts ut urkonstitutionsförslaget och tillämpliga delar som har att göra med miljö, livoch hälsa bakas in i själva konstitutionstexten.I departementspromemorian rörande fördraget om upprättande av en kon-stitution för (Ds 2004:52) redogörs för att Euratomfördraget förblir ikraft även efter det att det konstitutionella fördraget trätt i kraft. Vissa intionella och finansiella anpassningar av Euratomfördraget görs genom ettprotokoll om ändring av fördraget om upprättandet av Europeiska atomener-gigemenskapen som fogas till det konstitutionella fördraget. Euratomfördra-gets text anpassas med hänsyn till terminologin i det konstitutionella fördra-get. En del tekniska ändringar görs även med anledning av protokollen omanslutningsfördragen och anslutningsakterna. Vidare redogörs i promemorianför att , , , och avgett en förklaringom Euratomfördraget vid regeringskonferensen om ett nytt konstitutionelltfördrag för . Förklaringen innebär att dessa länder noterar att de cen-trala bestämmelserna i inte har ändrats i sak sedan fördragetträdde i kraft och behöver uppdateras. De stöder därför tanken på en reger-ingskonferens som bör sammankallas så snart som möjligt.Utskottets ställningstagandeEuratomfördraget har i princip inte förändrats tillkomst år 1957.Utskottet kan därför dela uppfattningen att Euratom är föråldrat och att mångaav bestämmelserna i fördraget är relevanta. Som i det föregåenderedogjorts för har fördraget inte direkt hanterats i det konventsarbete somförberedde EU:s nya författning utan planeras att finnas kvar vid sidan avEU:s författning. Flera medlemsländer har uttryckt missnöje med detta, där-ibland , och framfört en önskan om att denna fråga behandlas i en nyregeringskonferens framöver så att även nödvändiga delar av Euratomfördra-get kan föras in i EU:s författning. Därigenom skulle även detta sektorsför-drag, likt , kunna avskaffas.I motion 2004/05:Fi248 (v) förordas ett uttalande av om att re-geringen bör stödja det initiativ som tagits när det gäller en översyn av Eura-tomfördraget. Enligt utskottets uppfattning kan motionen i denna del ansestillgodosedd då , som i det föregående redovisats, är ett av de ländersom står bakom initiativet till en översyn.Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motion i berörd del.Vissa övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå olika motionsyrkanden vari bl.a. risken för ef-fektbrist påtalas. Utskottet erinrar om det generella uppdrag Svens-ka kraftnät har när det gäller effektbalansen. Jämför reservationer-na 27 (fp, mp) och 28 (kd).MotionernaEtt riksdagsuttalande om att tillsynen och kontrollen på den avreglerade el-marknaden behöver stärkas förordas i motion 2004/05:N248 (m). Motionärenanser att elföretagens oskäligt höga vinster på elnät och elproduktion rimligeninte kan accepteras, inte minst om inte en god kvalitet kan säkerställas.Risken för effektbrist och fördelarna med laststyrning av elnätet behandlasi motion 2004/05:N215 (kd). Motionären anser att möjligheterna att initieraeller stimulera en ökad användning av laststyrning i elnätet bör ses över.Därom förordas ett tillkännagivande.En samlad analys av utvecklingen på marknaden för småhusuppvärmning,särskilt med avseende på effektbalansen och miljön, föreslås i motion2004/05:N378 (c). Motionären berör bl.a. den omfattande installationen avvärmepumpar och framhåller att ett sätt att styra marknaden kan vara att tabetalt för effektbelastningen av kunderna. Vidare sägs i motionen att medinstallation av timmätare för el blir det lättare att införa sådana prissystem.Effektproblemet i distributionsnätet tas upp i motion 2004/05:N298 (mp).Motionären efterlyser en förändrad syn på effektproblematiken och en rättvi-sare fördelning av kostnaden för effektkapacitet. Det framhålls att det ärrimligt att de brukare som orsakar dimensioneringsbehovet är de som skallbetala och att effektkomponenten borde spela en större roll i avgiftsmixen.Vidare efterfrågas en fördjupad analys av problemet med ett tydligare effekt-kostnadsansvar på den avreglerade marknaden. Även ett riksdagsuttalande ombehovet av att öka kunskapen om beteendefrågor vid omställningsarbetetförordas av motionären.Vissa kompletterande uppgifterNär det gäller vad som tas upp i motion 2004/05:N378 (c) om behovet av attanalysera utvecklingen på marknaden för småhusuppvärmning kan erinras omatt utskottet (bet. 2004/05:NU3) avstyrkte en motion vari beho-vet av att analysera utbyggnaden av värmepumpar framhölls. Utskottet på-minde i detta sammanhang om att fram svararför att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet genom lagen(2003:436) om effektreserv. Därefter skall effektbalansen upprätthållas ge-nom en marknadsbaserad lösning. Vidare förutsatte utskottet att Svenskakraftnät, inom ramen för sitt ansvar för effektbalansen, följer den fortsattautvecklingen även när det gäller värmepumpar och vidtar, om behov ansesföreligga, nödvändiga åtgärder. I en reservation (m, fp) framhölls att Svenskakraftnät påpekat att nettoeffekten på den totala energianvändningen vid kallväderlek av den ökande användningen av värmepumpar inte är klarlagd.Riksdagen borde enligt reservanterna därför begära att regeringen vidtogåtgärder för att undanröja dessa oklarheter. I en annan reservation (mp) fram-fördes liknande krav.Med anledning av vad som sägs i motion 2004/05:N215 (kd) om laststyr-ning av elnätet kan nämnas att dåvarande näringsminister imars 2004 besvarade en fråga (fr. 2003/04:824) i detta ämne ställd av TorstenLindström (kd). I sitt svar framhöll näringsministern att det är viktigt att hieffektiva metoder som minskar riskerna för effektbrist. Vidare erinrade hanbl.a. om den lag om effektreserv som införts samt om kraven på månadsvisaavläsningar och skärpta krav rörande timvis mätning. Genom dessa åtgärderbedömde näringsministern att förutsättningarna för att styra elförbrukningenmed moderna metoder kommer att utvecklas positivt hos marknadens aktörer.Utskottets ställningstagandeI de här aktuella motionerna berörs bl.a. frågan om effekt ur olika perspektiv.När det gäller effektfrågan vill utskottet erinra om att Svenska kraftnätfram svarar för att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenskelsystemet genom lagen om effektreserv. Därefter skall effektbalansen upp-rätthållas genom en marknadsbaserad lösning. Som utskottet påpekade hösten2004 (bet. 2004/05:NU3) har uppmärksammat frågan omeffekten av ett ökat antal värmepumpar i energisystemet. Utskottet förutsätter,liksom , att , inom ramen för sitt ansvar för ef-fektbalansen, följer den fortsatta utvecklingen även när det gäller värmepum-par och, om behov anses föreligga, vidtar nödvändiga åtgärder. En särskildutredning rörande småhusuppvärmning med särskilt avseende på effektbalan-sen anser utskottet därför kan anstå.Med det anförda avstyrks samtliga i detta avsnitt behandlade motioner iberörda delar.Den fortsatta avvecklingen av kärnkraftenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörande bl.a. stängningen avBarsebäck 2 och den fortsatta avvecklingen av kärnkraften. uppfattning måste avvecklingen av kärnkraften ske på ettansvarsfullt och kontrollerat sätt som utbyggnaden av nyelproduktion måste ske kontinuerligt så att svensk industri ochsamhället i övrigt tillförsäkras el på konkurrenskraftiga villkor.Jämför reservationerna 29 (m, fp, kd) och 30 (mp).PropositionenFör information redovisas i propositionen - i sin exakta ordalydel-se - den strategi för den fortsatta avvecklingen av kärnkraften som presente-rades av företrädare för Socialdemokraterna, oktober 2004.I strategin sägs bl.a. att visionen är att på lång sikt skall baserahela energitillförseln på förnybar energi. Biobränsle och vattenkraft kommeratt vara grundpelare även i det framtida energisystemet. Redan på kort sikttillkommer vindkraft som en förnybar energikälla med betydande potential.På finns också annan energiteknik såsom solceller, artificiell fotosyntes, vätgas, bränsleceller m.m. Det framhålls att en effektivare användningav energi är en förutsättning för omställningen till ett uthålligt energisystemVidare görs bedömningen att det inte är realistiskt att bygga ut ny elproduk-tion i samma takt som när kärnkraften byggdes ut. Att vi inte heller bör förlitoss på utbyggnad av ett enda produktionsslag, anförs i strategin. Därför måsteavvecklingen ske på ett ansvarsfullt och kontrollerat sätt och utbyggnad av nyelproduktion ske kontinuerligt så att svensk industri och samhället i övrigttillförsäkras el på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Av strateginframgår även att partierna är överens om att skall stängas underår 2005. Efter stängningen av är nästa steg en prövning av deäldsta reaktorerna. En sådan prövning, anförs det, bör ske efterstängningen av . Lagen om kärnkraftens avveckling ger företagenrätt till ersättning för det fall stängningen sker innan verket varit i drift u40 år. Regeringen bör meddela ägarna till berört verk om en före-stående stängning. Omställningen till ett energisystem utan kärnkraft skallenligt strategin uppnås genom satsningar på ny elproduktion, utbyggnad avinfrastrukturen, effektivare energianvändning samt långsiktig forskning ochutveckling.Regeringen meddelar i propositionen även sin avsikt att senare återkommatill med förslag avseende de inslag i strategin som förutsätter riks-dagens godkännande.MotionernaI motion 2004/05:N14 (m) argumenteras mot en förtida stängning av Barse-bäck 2 och motionärerna framhåller behovet av mångfald på energimarkna-den, inte minst för framtida energiförsörjning. En stängning av Barse-bäck 2 ser de som ett hot mot den skånska tillväxten, varför de anser att regeringen bör göra en konsekvensbeskrivning av effekterna för näringslivoch arbetsmarknad innan en stängning genomförs. Regeringen bör även utre-da vilka konsekvenser stängningen får för berörda kommuner samt fatta be-slut om lämplig kompensation i form av bl.a. ersättningsjobb. Vidare föreslårmotionärerna ett riksdagsuttalande om att en miljökonsekvensbeskrivning börupprättas, i enlighet med regler, i samband med nedläggningenav . I motionen förordas även att 5 a § i lagen (1984:3) om kärn-teknisk verksamhet tas bor då denna bestämmelse, enligt motionärerna, stri-der mot kap. 3 artikel 6 om tillståndsförfarande för ny kapacitet i EG-direktivet om gemensamma regler för den inre marknaden för el(2003/54/EG).Även i motion 2004/05:N15 (m), dock utan krav om något särskilt riks-dagsuttalande, argumenteras mot regeringens planer på en förtida stängningav 2.Att kärnkraftsreaktorer inte skall avvecklas anförs i motion 2004/05:MJ5(fp). Kostnaden för en avveckling är dessutom hög och det vore rimligare omdessa medel användes till investeringar i de delar av infrastrukturen som bliviskadad i samband med stormen i januari 2005.I motion 2004/05:N13 (fp) framhåller motionärerna att de motsätter sig re-geringens strategi för kärnkraftsavvecklingen som redovisas i propositionensamt att strategin innehåller en rad punkter som är fel i sak.Ett tillkännagivande om kärnkraftens roll i det svenska energisystemet för-ordas i motion 2004/05:N18 (kd). Motionärerna motsätter sig en stängning avBarsebäck 2005 och framhåller att en förtida avveckling äventyrar ef-fektbalansen och bidrar till att priset på el för både industrin och hushållentenderar att öka.Vissa kompletterande uppgifterVissa tidigare beslut m.m.I samband med beredningen av budgetproposition avstyrkte utskottethösten (bet. 2004/05:NU3) ett antal motioner från allmänna motionsti-den rörande kärnkraften, bl.a. med krav på att beslutet om kärnkraftsavveck-lingen skulle upphävas, att första reaktor skulle återstartas och atlagen om kärnkraftens avveckling skulle avskaffas.Riksdagen beslutade (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12) att detvå kärnkraftsreaktorerna i - varav den andra under vissa villkor -skulle ställas av. Det beslut tog (prop. 2001/02:143, bet.2001/02:NU17) innebar, enligt vad som angavs, en bekräftelse på att 1997 årsenergipolitiska riktlinjer låg fast.Den 30 november 1999 stängdes den första reaktorn i . Denandra reaktorn skulle enligt energipolitiska beslut ställas av före de1 . Ett villkor för stängningen är dock att bortfallet av elproduktionkan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och minskad elanvänd-ning. Vidare får stängningen inte medföra påtagligt negativa effekter i frågaom elpriset, tillgången på el för industrin, effektbalansen eller miljön ochklimatet. Regeringen redovisade i en skrivelse (skr. 2000/01:15)sin bedömning att villkor inte var uppfyllda för en stängning avden andra reaktorn i före . Regeringen bedömdeemellertid att en stängning skulle kunna genomföras senast före utgången avår 2003 efter det att erforderliga åtgärder fått genomslag. (bet.2000/01:NU3) instämde i regeringens bedömning. Regeringen redovisadehösten 2001 ånyo i en skrivelse (skr. 2001/02: 22) sin bedömning. Den förny-ade prövning som regeringen låtit göra visade att förutsättning-arna för en stängning inte hade förändrats sedan prövningen året innan. Ävendenna gång delade (bet. 2001/02: NU3) regeringens bedömning.Våren 2002 meddelade regeringen sin avsikt (prop. 2001/02:143) att sökanå en överenskommelse med industrin om en långsiktigt hållbar politik förden fortsatta kärnkraftsavvecklingen och omställningen av energisystemet.Regeringen beslutade att utse en förhandlingsman (generaldirektörBo Bylund) med uppdrag att för statens del genomföra överläggningar medindustrin i syfte att förbereda en sådan överenskommelse.Regeringen presenterade en ny bedömning (prop. 2002/03:85)avseende villkorsuppfyllelsen för en stängning av den andra reaktorn i Barse-bäck. Enligt regeringens bedömning var inte villkor för en stäng-ning helt uppfyllda när det gällde effektbalanssituationen och påverkan påmiljön och klimatet. Vidare ansåg regeringen att frågan om stängningen avBarsebäck 2 borde hanteras tillsammans med förhandlingarna om de övrigakvarvarande reaktorerna och frågan om energiomställningen i sin helhet.Möjligheterna till en snabb stängning av inom ramen för enförhandlingslösning skulle särskilt prövas. Regeringen beslutade i mars 2003om ett särskilt tilläggsuppdrag till förhandlingsmannen i denna del. En sär-skild redovisning avseende skulle lämnas senast den 30 april2004.Riksdagen beslöt (bet. 2002/03:NU11) i enlighet med regering-ens uppfattning. gjorde ett uttalande om att det bör vararegeringen som på grundval av den eventuella överenskommelsen som upp-nås i förhandlingarna med kraftindustrin, eller i annat fall i enlighet medlagen om kärnkraftens avveckling, avgör när en stängning av ärmöjlig. framhöll emellertid att de av uppställda villkorenför en stängning alltjämt gäller. I reservationer (m, fp; kd; mp) framfördeföreträdare för dessa partier sin syn på stängningen av 2.I början av oktober 2004 överlämnade förhandlingsmannen en rapport omden fortsatta omställningen av energisystemet (N2002/11872/ESB) till dåva-rande näringsminister . Det konstaterades i rapporten att någonförhandlingslösning inte kunnat nås med kärnkraftsföretagen och att förhand-lingsmannen inte bedömde det meningsfullt att fortsätta med förhandlingarna.I rapporten framhålls att dagens kärnkraftsberoende inte är långsiktigt hållbaroch att en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem tar tid. Vidasägs det att kärnkraftsföretagens ansvar för olyckor bör skärpas.Regeringen beslutade att den andra reaktorn i Bar-sebäck skall stängas vid utgången av .