bet · GS01KU30 · 2005-03-08 00:00:00 — Därtill kommer attett utkast till lagstiftningsakt skall ta hänsyn till att det ekonomiskaeller administrativa ansvar som vilar på t.ex. regionala eller lokalamyndigheter så långt som möjligt begränsas och står i proportion tilldet mål som skall uppnås (s. 160-161).Nationell nivåEnligt 7 kap. 2 § regeringsformen skall vid beredningen av regeringsärendenbehövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter.I den omfattning som behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningaroch enskilda att yttra sig.I propositionen medlemskap i den Europeiska unionen (prop.1994/95:19) underströks att remissförfarandet kommer att ha kvar sinbetydelsefulla roll i det svenska beredningsarbetet även när det gällerärenden inom EU-arbetet. I demokratipropositionen (prop. 2001/02:80)aviserades att en kartläggning skulle göras av hur det svenskaremissförfarandet används avseende frågor med EU-anknytning. Idemokratiskrivelsen (skr. 2003/04:110) anförde regeringen att en sådankartläggning kommer att inledas och den kommer även att knytastill ett bredare arbete kring remissförfarandet.Konstitutionsutskottet granskade remissberedningen avsvenska ståndpunkter inför ministerrådets beslut om EG-direktiv (bet.2004/05:KU10). Utskottet betonade därvid även remissberedning avdirektivförslag.Riksdagskommittén har fått tilläggsdirektiv rörande arbetemed EU-frågor. Kommittén skall bl.a. kartlägga och analysera konsekvensernaför av det nya konstitutionella fördraget både vad gällerformella regler och sakligt innehåll. I detta sammanhang skall formernaför hur skall arbeta med den nya subsidiaritetsmekanismendiskuteras (jfr bet. 2003/04:KUU1, rskr. 2003/04:57).Utskottets ställningstagandeInom EU representeras regionala och lokala intressen av Regionkommittén.I förslaget till nytt konstitutionellt fördrag föreslås vissa ändringarför att utvidga kommuners och regioners roll. kommer senareatt ta ställning till dessa förslag.Vad gäller inflytande på den nationella nivån i EU-frågor kan här nämnasatt utskottet tidigare betonat remissförfarandets roll inför beslut iEU. I den mån kommuner är berörda av ett förslag till beslut inom EUutgår utskottet från att regeringen inbjuder även kommuner att yttrasig.Utskottet finner mot denna bakgrund ingen anledning att tillkännage förregeringen vad som anförs i motion 2004/05:K451 (s). Motionen avstyrks.Folkinitiativ till folkomröstningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden avseende folkinitiativ tillfolkomröstning.Jämför reservation 4 (mp).MotionernaFlera motioner tar upp frågan om folkinitiativ. I motion 2004/05:K369av () föreslås att tillkännager för regeringensom sin mening vad i motionen anförs om att folkinitiativ skall behandlasmed förtur i översynen av regeringsformen. Av direktiven till denkommitté som har i uppdrag att se över regeringsformen framgår att fråganom kommunala folkomröstningar skall ingå i uppdraget. Enligt motionärenkan avsikten med detta aldrig vara att denna fråga skall behandlas somen grundlagsfråga. Snarare är det ett sätt att ta hand om en fråga somregeringens hantering gjort omöjlig. Motionären menar att det är utifråndetta samt att vid ett flertal tillfällen såväl kritiseratregeringens handläggning som uttalat förväntningar i frågan som det ärrimligt att frågan hanteras med förtur av utredningen.I motion 2004/05:K454 av () anförs att frågan om stärktfolkinitiativ dels är tillräckligt utredd, dels inte hör hemma iGrundlagsutredningen eftersom den regleras i kommunallagen. Till dettakommer att frågan, enligt motionären, helt onödigt fördröjs med ännuett antal år i och med att den skall behandlas av Grundlagsutredningen.I motionen föreslås att genom ett tillkännagivande bekräftarför regeringen sitt tidigare ställningstagande om obligatorisk folkomröstningefter folkinitiativ på nivå (yrkande 1). Vidare föreslås etttillkännagivande om att frågan om folkomröstning efterfolkinitiativ lyfts ut ur den pågående författningsutredningen för att fåen självständig behandling (yrkande 2).I motion 2004/05:K223 av () föreslås att reglernaom kommunala folkomröstningar ses över så att lokala folkomröstningarblir lättare att genomföra och att utgången respekteras av såväl kommunernasom regeringen. I motionen anförs att det finns flera exempel på hurkommunledningar avslagit kommuninvånares initiativ till lokalafolkomröstningar enkom för att dessa inte passat den politiska inriktningsom kommunledningen företräder.I motion 2004/05:K307 av () yrkande 3 anförs att detbehövs fler medborgarinitiativ. Möjligheterna till lokala och regionalamedborgarinitiativ bör utvecklas.BakgrundGällande ordningEtt ärende om att i en viss fråga hålla folkomröstning i en kommun ellerett landsting får väckas (genom s.k. folkinitiativ) av av dekommun- eller landstingsmedlemmar som är röstberättigade enligt lagen(1994:692) om kommunala folkomröstningar.Tidigare behandlingKonstitutionsutskottet har behandlat motioner om stärktfolkinitiativ. i samband med behandlingen av demokratipropositionenoch motioner (bet. 2001/02:KU14) noterade utskottet att regeringen avsågatt återkomma i frågan vid beredningen av Kommundemokratikommitténsbetänkande Att tänka efter före - samråd i kommuner och landsting (SOU2001:89). Utskottet uttalade därvid att beredningen bör syfta till attlägga fram förslag för med innebörd att folkomröstning skallhållas om av de röstberättigade i kommunen respektive landstingetbegär det. Utskottet föreslog att som sin mening skulle geregeringen det anförda till känna. följde utskottet (rskr.2001/02:190).Frågan berördes igen av vid behandlingen av utskottets betänkande2002/03:KU29 om regeringens redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen (skr. 2002/03:75). biföll i juni2003 en reservation (m, fp, kd, c, mp) vari beklagades att regeringenännu inte efterkommit tillkännagivande om lokala folkomröstningarsamt uttalades att det var angeläget att belysa denna viktigaförfattningsfråga och att regeringen presenterar förslag i enlighet medriksdagens beslut (rskr. 2002/03:208).Hösten 2004 behandlade i betänkande 2003/04:KU3motioner (kd, mp) om stärkt folkinitiativ. Utskottet avstyrkte motionernamed hänvisning till den pågående beredningen av ärendet. följdeutskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i enreservation (m, fp, kd, c, mp), i vilken anfördes att det är ytterstangeläget att regeringen presenterar förslag i enlighet medriksdagens beslut (rskr. 2003/04:33-34).Våren 2004 behandlade utskottet en motion (c) om att ånyoborde tydliggöra för regeringen som sin mening att om av medborgarnaså kräver skall fullmäktige besluta om att anordna en rådgivandefolkomröstning. Motionen hade väckts med anledning av regeringens skrivelse2003/04:110 Demokratipolitik, som också behandlades i betänkandet.Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning till att Justitiedepartementethade utarbetat ett förslag till nya bestämmelser om folkinitiativ ochatt regeringen beredde frågan . I skrivelsen anförde regeringenatt den avsåg att återkomma till med sitt slutliga ställningstagande.Utskottet utgick från att så skulle ske i enlighet med vad utskottettidigare uttalat avseende betydelsen av tillkännagivandetill regeringen. Ingen reservation avgavs.GrundlagsutredningenRegeringen beslutade att tillsätta en parlamentariskkommitté för att göra en samlad översyn av regeringsformen (dir. 2004:96).Kommittén har bl.a. i uppdrag att förutsättningslöst se över bestämmelsernaom folkomröstningar. I det ingår även att utreda kommunala folkomröstningaroch möjligheterna för medborgarna att genom folkinitiativ få till stånden folkomröstning.Kommittén, som antagit namnet , skall redovisa sittuppdrag senast den 31 december 2008.Utskottets ställningstagandeGrundlagsutredningen har bl.a. fått i uppdrag att förutsättningslöst seöver bestämmelserna om folkomröstningar, däribland frågan om folkinitiativ.Med hänvisning till det avstyrker utskottet motionerna 2004/05:K369(c), 2004/05:K454 (mp) yrkandena 1 och 2, 2004/05:K223 (kd) och2004/05:K307 (fp) yrkande 3.Folkomröstning om trängselskattUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om folkomröstning om trängselskatter medhänvisning till att frågan om kommunala folkomröstningar är en kommunalangelägenhet.MotionenI motion 2003/04:K225 av de () yrkande 3föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening attinvånarna i och län genom en länsgemensam folkomröstningskall ges möjlighet att ta ställning till frågan om biltullar skallinföras eller inte i . Att låta frågan om införandet avbiltullar avgöras av medborgarna och lokalt valda politiker i Stockholmsstad och län skulle, anför motionären, vara ett bra och mycket konkretsätt att visa att det kommunala självstyret betyder något i verkligheten.Gällande ordningEnligt 3 kap. 9 § kommunallagen (1991:900) beslutar fullmäktige omfolkomröstning i kommunen eller landstinget.Utskottets ställningstagandeFrågan om folkomröstning i en kommun eller ett landsting är inte enstatlig angelägenhet, utan beslutas av kommunens respektive landstingetsfullmäktige. Utskottet avstyrker motion 2003/04:K225 (m) yrkande 3.Demokrati och ITUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående arbete motionsyrkandenom demokrati och IT.MotionernaI motion 2004/05:K285 av m.fl. (fp) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attutveckla e-demokratin (yrkande 2). I motionen anförs att den nyainformationstekniken har fått stort genomslag i olika delar av samhälletmen att dess fulla potential ännu knappast utnyttjas i politiska sammanhang.Informationstekniken utgör enligt motionärerna ett värdefullt komplementtill de etablerade kanalerna för politiskt engagemang. De menar attinte bara partierna utan också offentliga myndigheter och institutionermåste ta till sig informationstekniken. Det kan göras genom att t.ex.inte bara protokoll från kommunfullmäktiges sammanträden utan ävenförberedande promemorior och partimotioner läggs ut på Internet. Dethandlar också om att använda Internet som ett kommunikationsmedel i enopinionsbildnings- och beslutsfattandeprocess. Ett yrkande med sammainnebörd framförs i motion 2004/05:T466 av m.fl. (fp)yrkande 18.BakgrundTidigare behandlingVåren 2004 behandlade utskottet i betänkande 2003/04:KU19 även motionerom demokrati och IT. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning tillpågående arbete. Utskottets m-, fp-, kd-, c- och mp-ledamöter reserveradesig mot utskottets förslag till riksdagsbeslut. I en reservation föreslogsett tillkännagivande till regeringen om demokrati och IT. Kammaren biföllreservationen (rskr. 2003/04:277).Uppdrag att utreda användningen av IT i demokratiska beslutsprocesserRegeringenbeslutade att ge i uppdrag att,med tillkännagivande som utgångspunkt, utreda användningenav IT i demokratiska beslutsprocesser (dnr Ju2004/5731/D). I uppdragetingår även att utreda förekomsten av eventuella rättsliga och tekniskahinder för användningen samt att föreslå möjliga åtgärder för attundanröja dessa hinder. Inom ramen för uppdraget skall också lämnas förslagtill hur kommunala initiativ för att öka deltagandet i demokratiskaprocesser kan uppmuntras. Uppdraget skall redovisas till Justitiedepartementetsenast den 30 juni 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen har vidtagit åtgärder med anledningav tillkännagivande om demokrati och IT. Ett uppdrag attutreda användningen av IT i demokratiska processer har lagts ut ochskall redovisas senast . Utskottet förutsätter att regeringenåterkommer till med anledning av det tidigare tillkännagivandet.Motionerna 2004/05:K285 (fp) yrkande 2 och 2004/05:T466 (fp) yrkande18 avstyrks.MedborgarkontraktUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående arbete motionsyrkandenom medborgarkontrakt.Jämför reservation 5 (fp, mp).MotionernaMotion 2004/05:K459 av m.fl. (mp) innehåller förslag omstärkt medborgarmakt genom inrättande av medborgarkontrakt. I motionendefinieras medborgarkontrakt som en juridiskt icke-bindande avsiktsförklaringmellan en offentlig organisation och medborgaren eller brukaren av enoffentlig tjänst. Ett medborgarkontrakt tydliggör, enligt motionärerna,medborgarens rättigheter gentemot det offentliga. Det förbättrarkvalitetsarbetet i offentlig verksamhet, stärker dialogen och förståelsenmellan politiker, tjänstemän och medborgare och förbättrar arbetssituationenför personalen i offentlig sektor. I arbetet med ett medborgarkontraktdefinieras genom en dialog mellan politiker, tjänstemän och medborgaregemensamt vad som är god kvalitet, vad man kan förvänta sig av enoffentlig tjänst eller service och hur man kan få kompensation om någotgår fel. För att införa medborgarkontrakt krävs, enligt motionärerna,ett tydligt politiskt initiativ. De juridiska förutsättningarna ochkonsekvenserna måste tydliggöras genom ny eller anpassad lagstiftning.Däremot bör innehållet i regel inte specificeras på nationell nivå,utan medborgarkontrakten måste få växa fram i den takt som de lokalaförutsättningarna medger. Även på nationell nivå är det viktigt, ansermotionärerna, att systemen får växa fram i den takt som olika verksamhetermedger. Enligt motionärernas mening är det nödvändigt med ett programoch en kraftsamling kring dessa frågor (yrkande 1). Statskontoret börtillsamman med få i uppdrag att tafram ett program som kraftsamlar kring stärkt medborgarmakt (yrkande 2).I programmet kan bl.a. ingå att medborgarpaneler, där medborgarna kange uttryck för åsikter, problem och fördelar, bör användas i offentligverksamhet i bred omfattning (yrkande 3). Slutligen bör staten tainitiativ till en dialog med och Landstingsförbundetkring hur medborgarnas makt och inflytande kan stärkas (yrkande 4).I motion 2004/05:K351 av m.fl. (fp) anförs attinförande av medborgarkontrakt är en åtgärd av flera för att skapa nyttförtroende mellan medborgare och folkvalda. Motionärerna anser attmedborgarkontrakt bör införas på alla samhällsnivåer. De kan gällaalltifrån hur utbetalningar från studiemedelssystemet skall ske till vadsom händer om matutdelningen till äldre uteblir. Införandet ochutarbetandet av reglerna bör göras i en dialog mellan medborgare och detoffentliga.BakgrundBrukardialogRegeringen redovisade i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnastjänst (prop. 1997/98:136) riktlinjer för och kraven på den framtidastatliga förvaltningen. Propositionen antogs av en enig riksdag (bet.1997/98:KU:31, rskr. 1997/98:294-296).Utifrån de riktlinjer som angavs i propositionen beslutade regeringen2000 om ett flerårigt förvaltningspolitiskt handlingsprogram, i demokratins tjänst - ett handlingsprogram (Justitiedepartementet2000). I programmet presenterades dels de grundläggande värden ochförutsättningar som enligt propositionen är vägledande, dels regeringensåtgärder för en långsiktig utveckling av förvaltningen. Bland regeringensåtgärder för bättre service till medborgare och företag ingick bl.a. enförsöksverksamhet med servicedeklarationer i syfte att myndigheternaöppet skall redovisa sina åtaganden vad gäller service samt skapa endialog med sina avnämare om hur servicen kan utvecklas.Under 2001 påbörjades en försöksverksamhet med serviceåtagande ochservicedialog. Regeringen gav femton statliga myndigheter och sexförsäkringskassor i uppdrag att delta. I försöksverksamheten låg attmyndigheterna skulle utforma och offentliggöra ett serviceåtagande somgav tydlig, relevant och förpliktande information om dess tjänsteutbudoch servicenivå, föra en servicedialog med användarna av tjänsternasamt integrera användarnas synpunkter i verksamhetsutvecklingen (prop.2002/03:1 utg.omr. 1 s. 13).I budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 2 avsnitt 5.5)lämnade regeringen en redovisning av detta arbete till riksdagen.Regeringen gjorde bedömningen att servicedialoger och serviceåtaganden äreffektiva arbetsmetoder för att få till stånd en medborgarorienteradförvaltning och att arbetet bör fortsätta och även omfatta fler myndighetersom har nära och omfattande kontakter med medborgare och företag.Under 2004 hade i uppdrag att geefterfrågestyrt stöd till myndigheterna när det gäller deras arbete medservicedialoger och serviceåtaganden (regleringsbrev ). Rådetskulle utveckla en vägledning med gemensamma riktlinjer för arbetetbaserat på erfarenheterna från försöksverksamheten samt med utgångspunkti målen om en bättre service till medborgare och företag samt ökademöjligheter till insyn och inflytande.I februari 2005 presenterade rådet på sin hemsida den första versionenav vägledningen på sin hemsida, Vägledning för brukardialoger - stegtill tjänsteutveckling (Version 1).1Under 2003 genomförde Statskontoreten utvärdering av försöksverksamheten med servicedialoger ochserviceåtaganden (Statskontoret 2003:9). Statskontoret föreslog bl.a. atttermen brukardialoger skulle användas i stället för termen servicedialoger.Rådet kommer att publicera nya versioner efter hand som vägledningensinnehåll och form utvecklas i samarbete med andra myndigheter.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat motioner om medborgarkontrakt,(bet. 2003/04:KU19). Utskottet vidhöll därvid sitttidigare ställningstagande att det inte fann det påkallat med etttillkännagivande till regeringen i frågan.Utskottets ställningstagandeInom ramen för det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet har regeringeninitierat en försöksverksamhet med serviceåtagande och servicedialog.Försöksverksamheten är avslutad, och regeringen har gett Statenskvalitets- och kompetensråd i uppdrag att utveckla en vägledning baseratpå erfarenheterna från försöksverksamheten. Som framgått i det föregåendepågår arbete med ta fram nya vägledningar. Utskottet serpositivt på detta arbete, som bidrar till att utveckla förvaltningen urett medborgarperspektiv och förbättra kvaliteten och effektiviteten imyndigheternas verksamhet. Med hänvisning till det arbete som pågåranser utskottet inte att ett tillkännagivande till regeringen ommedborgarkontrakt är påkallat. Motionerna 2004/05:K459 (mp) yrkandena 1-4och 2004/05:K351 (fp) avstyrks således.Det civila samhället och den sociala ekonominUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till en aviserad utredning motionsyrkandenom det civila samhället och den sociala ekonomin.Jämför reservation 6 (c).MotionenI motion 2004/05:K323 av () föreslås att det börtillsättas en utredning om samverkan mellan det offentliga och det civilasamhället på alla samhällsnivåer (yrkande 4). Enligt motionären harSverige av tradition ett mycket starkt civilt samhälle, inte minst genomdet breda deltagandet i facklig verksamhet, engagemanget i idrottsrörelsen,och kyrklig verksamhet. Till detta skall läggas detfrivilliga engagemang som växt fram i tusentals utvecklingsgrupper runtom i landet. Den starka civiliteten i har också, enligt motionären,framhållits av forskare som en viktig demokratisk arena,men regeringen verkar inte vilja tillmäta det civila samhället någonframträdande roll. Motionären anför att vill återupprättadet civila samhället både som en demokratisk och en social arena. Detkan handla om så enkla saker som samförstånd mellan kommuner ochidrottsorganisationer om vem som skall göra vad, men också om attfackföreningar,liksom i , skall kunna tillåtas ta ansvar för delar av densociala välfärden. och bör därförkompletteras med en motsvarande omfattande utredning om samverkan mellanoffentligt och civilt samhälle på alla samhällsnivåer.I motionen föreslås också att det bör tillsättas en utredning omförbättrade villkor för den sociala ekonomin (yrkande 5). Enligt motionärenerbjuder den sociala ekonomin i många fall möjligheter att förenaoffentlig verksamhet med medborgar- eller brukarinflytande. Sociala företagsom är engagerade i skolan eller sjukvården fungerar som ett alternativbåde till offentliga och privata lösningar. Den föreslagna utredningenbör bl.a. utreda hur den sociala ekonomin kan användas som ett komplementtill offentlig och privat sektor. Definitionen av vad som utgör socialaföretag bör härvidlag, enligt motionären, vara vidare än den som i dagofta görs. Ett led i utredningen bör vara att undersöka betydelsen avsociala bokslut, dvs. redovisning av den sociala påverkan av företagsoch myndigheters verksamheter.BakgrundFolkrörelsepolitiken och den sociala ekonominI budgetpropositionen redovisar regeringen inriktningen på dens.k. folkrörelsepolitiken (prop. 2004/05:1 utg.omr. 17 avsnitt 7.5).Enligt propositionen är den statliga folkrörelsepolitiken uppdelad itvå delar, en s.k. sektorsorienterad del och en mer generell ochsektorsövergripande del. Den sektorsorienterade folkrörelsepolitiken bedrivsi stort sett inom samtliga politikområden på statsbudgeten - såsom inomungdomspolitiken, kulturpolitiken och miljöpolitiken - och omfattarspecifika frågor som rör olika typer av föreningar inom respektive sektor.Flera av dessa föreningar erhåller också statliga bidrag, bl.a. försådan verksamhet som främjar de mål som är uppställda för respektivepolitikområde. Den sektorsövergripande folkrörelsepolitiken behandlasinom politikområdet Folkrörelsepolitik och är inriktad på att delsstimulera och stödja människors organisering i föreningar och liknandesammanslutningar, dels bidra till goda förutsättningar för dessa föreningaratt verka och bedriva verksamhet. Här hanteras generella frågor som röralla typer av folkrörelser och ideella föreningar, såsom den statligabidragsgivningen till föreningslivet.Enligt propositionen är ett av syftena med den generella folkrörelsepolitikenatt skapa ett samlat synsätt och agerande från statens sida när detgäller såväl relationer till folkrörelser och föreningar av olika slagsom villkor och förutsättningar för föreningslivets verksamhet. Ettannat syfte är att synliggöra och lyfta fram den betydelse föreningslivethar för den demokratiska infrastrukturen i vårt samhälle. I propositionenanför regeringen att föreningslivet skapar och utvecklar särskildaförutsättningar för den representativa demokratin bl.a. genom attmedlemmarna får träna sig i och bli vana vid att gemensamt argumentera,värdera och fatta beslut. Sektorn organiserar också, enligt regeringen,en mångfald av politiska, ekonomiska och sociala intressen.Vidare anförs i propositionen att folkrörelsepolitiken också syftartill att stödja och stärka den sociala ekonomin i samhället. Med socialekonomi avses organiserad verksamhet som primärt har samhälleliga ändamål,bygger på demokratiska värderingar och är organisatoriskt friståendefrån den offentliga sektorn. Sådan verksamhet bedrivs i första hand iföreningar, stiftelser och kooperativ. Verksamheterna har allmännyttaeller medlemsnytta, inte vinstintresse, som främsta drivkraft. Grundläggandeför större delen av verksamheterna inom den sociala ekonomin är människorsvilja till ideella insatser. Folkrörelsepolitiken har därmed en storbetydelse för hur förutsättningarna för aktörerna inom den socialaekonomin formas.Det övergripande målet för den sektorsövergripande folkrörelsepolitikendelas i budgetpropositionen in i följande fyra huvudområden:generella frågor rörande villkor och förutsättningar för folkrörelseroch ideella föreningar,generella frågor rörande bidrag till folkrörelser och ideella föreningar,regeringens och dess förvaltningsmyndigheters dialog med föreningslivet,samtstatistik, forskning och övrig kunskapsbildning om föreningslivet ochdess verksamhet.I budgetpropositionen betonar regeringen kontinuerlig dialog mellanföreningslivet och staten. Regeringen har tagit initiativ till att skapaett folkrörelseforum för dialog mellan regeringen och föreningslivet(avsnitt 7.5). Enligt regeringen utgör forumet en viktig del i regeringenskontinuerliga dialog med föreningslivet och olika aktörer inom densociala ekonomin.