bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — Antalet platser i den kvalificerade yrkesutbildningen utökas tillfälligt med 1 000 platser både och . Forskningsanslagen utökas ytterligare ovanpå tidigare höjningar. Möjligheterna för äldre att studera förbättras. Antalet platser vid lärarhögskolorna för att vidareutbilda högskoleutbildade till lärare utökas och en särskild arbetsmarknadsutbildning för utbildning i bristyrken inrättas. Tre lärosäten får i uppdrag att ta fram förkortade vidareutbildningar för förskolelärare och sjuksköterskor. Regeringen anger vidare i budgetpropositionen att åtgärder ska vidtas för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden och göra kontrollen i försäkringssystemen mer enhetlig över landet. En annan mycket viktig del i strategin för att nå de arbetsmarknadspolitiska målen är att öka integrationen i samhället. Den genomsnittliga sysselsättningsgraden för invånare med utländsk bakgrund uppgick till . Skillnaderna mellan olika grupper av invandrare är dock stora. Enligt utskottets mening är det utomordentligt viktigt att sysselsättningen hos dessa grupper stiger. Regeringen har också vidtagit ett antal åtgärder för att öka integrationen på arbetsmarknaden, och nya åtgärder presenteras i budgetpropositionen. Ett flertal av åtgärderna i sysselsättningspaketet ovan är direkt utformade för att gynna sysselsättningen hos utlandsfödda personer. I budgetpropositionen anger regeringen vidare att den i vårpropositionen 2006 ska presentera en samlad strategi över hur integrationspolitiken ytterligare ska förstärkas. Betydelsen för det svenska samhället av en ökad sysselsättningsgrad bland utlandsfödda framgår enligt utskottets mening tydligt av de beräkningar () presenterade i sin lönebildningsrapport . Enligt KI är skillnaden i sysselsättningsgrad mellan svenskfödda och utlandsfödda . Om denna skillnad halveras skulle antalet personer i arbetskraften öka med ytterligare omkring 92 000 personer. I absoluta tal skulle sysselsättningen vara omkring 107 000 personer högre jämfört med en trendmässig förbättring. Dessutom skulle de offentliga finanserna stärkas med , räknat i dagens penningvärde. Såvitt utskottet kan utläsa av partimotionerna avfärdar de borgerliga partierna merparten av innehållet i regeringens sysselsättningspaket. Avfärdandet motiveras bl.a. med att paketet är en del i en uppblåst valbudget som riskerar att försämra statsfinanserna. Enligt utskottets mening är det viktigt att kraftfullt bekämpa arbetslösheten, bl.a. för att förhindra att långvarigt arbetslösa permanent slås ut från arbetsmarknaden. Dessutom är förutsättningarna just nu mycket goda för att stimulera ekonomin i syfte att öka sysselsättning, minska arbetslösheten och höja det långsiktiga arbetskraftsutbudet. Det finns omfattande lediga resurser i den svenska ekonomin, inflationen är låg och lönebildning fungerar relativt väl. Dessutom är de offentliga finanserna sunda och överskotten i bytesbalansen rekordhöga. I motion Fi240 (m) sägs att ett av problemen med sysselsättningspaketet är att den konjunkturella arbetslösheten är liten. Åtgärderna som regeringen föreslår skulle därmed inte få avsedd effekt. Den höga arbetslösheten beror i stället på att den s.k. jämviktsarbetslösheten är för hög, menar motionärerna. Utskottet delar inte denna bedömning. Det gör inte heller KI, som i sin senaste lönebildningsrapport uttryckligen slår fast att den nuvarande svaga arbetsmarknaden beror på en svag konjunktur. En bakomliggande orsak till den konjunkturellt svaga arbetsmarknaden är att företagen haft en större förmåga att öka produktionen med given personalstyrka än väntat och att produktionsökningen 2002-2004 därmed inte lett till den förväntade ökningen av antalet arbetade timmar, skriver KI i lönerapporten. Oppositionens besparingar försämrar situationen för arbetslösa I partimotionerna föreslås omfattande besparingar på arbetsmarknadsområdet, främst genom en omläggning av arbetslöshetsförsäkringen men också genom neddragningar av de arbetsmarknadspolitiska stöden. Enligt utskottets mening skulle besparingarna, om de genomfördes, riskera att leda till att arbetslösheten permanentades på nuvarande höga nivå eller t.o.m. steg ytterligare. liberalerna har tidigare föreslagit att AMS ska läggas ned. I motion Fi241 (fp) har motionärerna dämpat retoriken en del och förespråkar nu att ska bantas och effektiviseras. föreslås att arbetsmarknaden i viss mening privatiseras genom att privata arbetsförmedlingar och bemanningsföretag i större utsträckning än ska ersätta den statliga förmedlingen. Liknande förslag förs fram i de övriga partimotionerna. Kraftiga neddragningar av AMS verksamheter och betydande satsningar på privata förmedlingar av olika slag skulle enligt utskottets mening försämra situationen för många arbetslösa, inte minst för de människor som bor i regioner där efterfrågan på arbetskraft är svag. De redan nu stora geografiska skillnaderna i sysselsättning och arbetslöshet skulle bli än större. I motionerna Fi241 (fp) och Fi242 (kd) föreslås förändringar i arbetsrättslagstiftningen för att förbättra arbetsmarknadens funktion. Utskottets principiella uppfattning i denna fråga är att det är fel att tro att försvagningar i arbetsrättslagstiftningen skulle ge positiva effekter på tillväxten och sysselsättningen. Arbetsrätten bidrar enligt utskottets mening till att skapa trygga arbetsförhållanden och stabila ekonomiska villkor, vilket i sig stärker tryggheten för de anställda. Enligt en studie av arbetsrätten i olika länder som publicerat i Employment Outlook har utformningen av arbetsrätten inga entydiga effekter, vare sig positiva eller negativa, på den totala sysselsättningen eller den totala arbetslösheten i ett land. Även Moderata samlingspartiet menar i sin motion Fi240 att det arbetsrättsliga regelverket behöver moderniseras och förenklas. Denna ståndpunkt förbryllar utskottet eftersom partiet i samma motion skriver att forskningen visar att ett omfattande anställningsskydd inte kan förklara varför arbetslösheten blir hög från tid till annan. Det är i huvudsak andra faktorer som påverkar sysselsättningen, skriver motionärerna. Så sent som avfärdade också Moderata samlingspartiet förändringar i arbetsrätten med motiveringen att det inte finns något samband mellan en strikt arbetsrätt och hög arbetslöshet. I de borgerliga partimotionerna förslås även sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen. konstaterar i sitt yttrande till finansutskottet att många arbetslösa skulle få en väsentligt sämre ekonomisk situation eller helt stå utan ersättning om de borgerliga partiernas förslag skulle genomföras. Utskottet delar arbetsmarknadsutskottets bedömning. En av de viktigaste effekterna av sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen är att lönerna för de lägst avlönade på arbetsmarknaden pressas nedåt, med vidgade klyftor och negativa välfärdseffekter som följd. Detta är enligt utskottets mening inte en riktig väg att beträda för ett framtida konkurrenskraftigt . Antalet sjukdagar ska halveras till 2008 En viktig del i politiken för att öka sysselsättningen och öka utbudet av arbetskraft är att minska den höga sjukfrånvaron. Sjukfrånvaron innebär dessutom ett stort lidande för dem som drabbas samt höga kostnader för samhället, kostnader som hotar att tränga undan andra viktiga välfärdssatsningar. I de borgerliga partimotionerna presenteras olika åtgärder för att minska sjukfrånvaron, varav en del ligger i linje med de olika åtgärder regeringen genomfört eller arbetar med. När det gäller sjukfrånvaron vill utskottet anföra följande: beslutade att antalet sjukdagar ska halveras samt att nya aktivitets- och sjukersättningar ska minska. presenterade regeringen det s.k. 11-punktsprogrammet för att förbättra arbetsvillkoren och minska ohälsan i arbetslivet. Programmet har följts upp och utökats i de vår- och budgetpropositioner som presenterats och stora delar av programmet är nu genomfört. Utskottet har vid tidigare behandlingar av frågan utförligt redovisat inriktningen av regeringens politik och vilka åtgärder som vidtagits, se t.ex. betänkande 2004/05:FiU1. av målet om antalet sjukdagar uppfyllt Utskottet konstaterar att åtgärderna har fått effekt. Antalet sjukskrivningsdagar har minskat relativt kraftigt och nedgången har accelererat . var antalet sjukskrivningsdagar lägre än under samma månad , visar senaste statistik. Enligt har av målet om en halvering av antalet sjukdagar uppfyllts. Utskottet kan också konstatera att antalet nya personer med aktivitets- och sjukersättning nu börjat sjunka efter en kraftig uppgång . Det s.k. ohälsotalet, dvs. de samlade utbetalningarna för sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning och rehabiliteringsersättning utslaget på hela befolkningen (), uppgick per person , vilket är en nedgång med per person . Varje tiondels minskning av ohälsotalet motsvarar en nedgång med med ersättning från sjukförsäkringen. Ohälsotalet låg som högst vid mitten av 2003 och målet är att talet ska sjunka per person . Enligt utskottets mening är det viktigt att noga följa utvecklingen av ohälsotalet. Regeringen presenterar i budgetpropositionen en rad nya åtgärder för att det övergripande målet ska nås. Utgångspunkten för åtgärderna är arbetslinjen. Sjukförsäkringen ska fungera som en bro tillbaka till arbetslivet för sjuka och personer med funktionshinder. Bland annat avsätts för att minska ohälsan ute i länen. Kvaliteten inom företagshälsovården ska öka och sjukskrivningsprocessen förbättras. Möjligheterna att kombinera deltidssjukskrivning med studier ska utökas och personer som fått sjuk- eller aktivitetsersättning ska få rätt att ha sin ersättning vilande under en tvåårig studieperiod. Eventuellt ska också bostadstillägg kunna behållas . Ett pilotprojekt för långtidssjukskrivna där bl.a. arbetsförmågan bedöms ska genomföras och ett antal åtgärder vidtas för att öka möjligheterna till jobb för arbetshandikappade. Dessutom höjs taket i lönebidraget till för att ytterligare öka jobbmöjligheterna för arbetshandikappade. Taket i sjukförsäkringen höjs till i syfte att förbättra den ekonomiska tryggheten för sjukskrivna. Utskottet vill också nämna att antalet friårsplatser uppgår till 14 000 , vilket bl.a. ger möjlighet till återhämtning för yrkesarbetande. Utskottet vill i anslutning till diskussionen om sjukfrånvaron påminna om att ersättningsnivån i sjukförsäkringen återställdes till den nivå som gällde före . Enligt utskottets mening är det en viktig princip, inte minst för allmänhetens förtroende för välfärdssystemen, att ersättningarna i socialförsäkringarna ligger på en sådan nivå att drabbade hushåll klarar att upprätthålla sin standard på en rimlig nivå även om de skulle drabbas av t.ex. sjukdom. Utskottet avvisar därför de förslag om sänkning av ersättningsnivåerna och införandet av ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen som Moderata samlingspartiet för fram i motion Fi240. Förslagen slår mot dem som redan är utsatta. Tillväxten betydligt högre än i euroområdet Utskottet övergår nu till att diskutera frågor om tillväxt och tillväxtklimat. påstår i motion Fi242 att regeringen misslyckats med tillväxtpolitiken. I motionen redovisas som vanligt en del mer eller mindre verklighetsfrämmande beräkningar som, enligt motionärerna, bevisar att släpat efter i tillväxt och . Bland annat hävdas att BNP skulle ha varit högre om hade haft samma tillväxttakt som . Om haft samma tillväxttakt som skulle BNP ha varit högre, enligt motionärerna. Den här typen av beräkningar är enligt utskottets mening bara en meningslös lek med siffror där resultatet är starkt beroende av t.ex. val av jämförelseland och tidsperiod. Det är ungefär som att påstå att tillväxtklimatet i just nu är extremt dåligt eftersom tillväxttakten i den amerikanska ekonomin endast varit mindre än hälften så hög som den i . Utskottet undrar om inser att deras jämförelse med och även innebär en misskreditering av det finländska tillväxtklimatet. Om hade haft samma tillväxt som hade nivån på BNP 2004, enligt beräkningar, varit mycket högre. Sanningen är i stället att haft en internationellt sett hög tillväxttakt. BNP har i genomsnitt ökat , enligt KI:s statistik. Tillväxten i OECD-området ökade med i genomsnitt , medan den i EU (25) och euroområdet steg med i genomsnitt respektive . Beräknat enligt metoder innebär detta att om hade haft samma tillväxttakt som OECD-området, EU eller euroområdet hade nivån på BNP varit lägre 2004. Bland annat liberalerna och använder i sin politiska argumentation den s.k. tillväxt- eller välfärdsligan som publicerar. Enligt motion Fi242 (kd) har halkat från en trettonde till en fjortonde plats i välfärdsligan, vilket enligt motionärerna bevisar att inte tagit igen något jämfört med andra länder. Liknande resonemang förs i motion Fi241 (fp). De uppgifter som motionärerna refererar till är den statistik av s.k. köpkraftskorrigerade BNP-uppgifter per invånare som sammanställer. Som utskottet påpekat vid tidigare behandlingar (senast i bet. 2004/05: FiU20) är statistik så pass osäker att man bör vara mycket försiktig med att dra långtgående slutsatser av uppgifterna. Möjligheten att göra jämförelser och rangordna länderna är mycket begränsad, enligt egna uppgifter. Möjligheterna till tillväxtjämförelse mellan länderna begränsas också av att länderna i sina BNP-beräkningar behandlar produktiviteten i den offentliga sektorn olika. En del länder, däribland , antar schablonmässigt att produktiviteten i den offentliga sektorn är noll, medan andra länder beräknar produktivitetsförändringen i den offentliga sektorn till eller . Detta får genomslag i BNP-utfallet och missgynnar särskilt länder som som har en stor utbyggd offentlig sektor. Ligan är inget bra mått på välfärden Måttet har dessutom stora brister som mått på den ekonomiska välfärden. Utskottet vill i detta sammanhang visa på att det finns andra undersökningar som mer djuplodande än behandlar och mäter välfärdsutvecklingen i olika länder. SCB presenterade en omfattande studie baserad på fyra jämförande välfärdsindex där faktorer som t.ex. utbildning, sysselsättning, arbetsmiljö, inkomster, materiell levnadsstandard, boende, fritid, trygghet, livslängd och hälsa värderas. Indexen har utarbetats av FN och av forskningsinstitutioner i , och . Enligt SCB hamnar i täten i flertalet av dessa index. har även klättrat uppåt något i välfärdsindexen efter en viss försämring i samband med den ekonomiska krisen i början och mitten av , enligt SCB. Baserat på köpkraftskorrigerade statistik kan emellertid utskottet konstatera att svensk ekonomi tappat i relativ position mot andra länder under framför allt två perioder - och . Den absolut största nedgången kom då BNP föll som flera andra länder fortsatte att ha en positiv tillväxt. Viktigt med hög tillväxt anger i sin motion att målet för den ekonomiska politiken bör vara en hållbar tillväxt på över konjunkturcykeln. Hög ekonomisk tillväxt är enligt utskottets mening en avgörande del av den ekonomiska politiken, under förutsättning att den är ekologiskt hållbar. Som redovisats ovan har BNP stigit med i genomsnitt , vilket är lika högt som tillväxtmål. Det är också mer i tillväxt än genomsnittet i euroområdet och mer än genomsnittet för . Helt avgörande för den svenska tillväxten och därmed också sysselsättningen är att konkurrens- och företagsklimat är gott. Det grundläggande klimatet i den svenska ekonomin för tillväxt, expansion och företagande är enligt utskottets mening gott, även om motsatsen ibland hävdas i de borgerliga partimotionerna. Det finns en god grund för svensk tillväxt Den övergripande ekonomin är stabil. De offentliga finanserna är sunda. Inflationen och räntorna är låga. obligationsräntor ligger t.o.m. något under de tyska obligationsräntorna. Detta kan jämföras med situationen då de svenska obligationsräntorna låg över de tyska. Företagens konkurrenssituation är god, och de nominella löneökningarna i ekonomin har mer än halverats från de mycket högt uppskruvade talen och . I motsats till vad påstår i motion Fi242 fungerar den svenska lönebildningen relativt väl efter att ha genomgått omfattande förändringar . Förtroendet för en låg inflation är stort bland ekonomins olika aktörer. Pensionssystemet har reformerats, till skillnad från situationen i många andra europeiska och . Åtgärder har genomförts för att öka konkurrensen i den svenska ekonomin och pressa ned prisnivån. Marknader har öppnats för konkurrens, konkurrenslagstiftningen har skärpts och konkurrensövervakningen utökats. Utbildnings- och kunskapsnivån hos den svenska arbetskraften har stigit ytterligare genom de senaste årens satsningar på utbildning och forskning. är det land i världen som enligt investerar mest resurser i kunskap som andel av BNP. Utgångspunkten för politiken är att även i fortsättningen ska vara världens främsta kunskapsnation. Stora resurser satsas för att bygga ut och förbättra infrastrukturen. Den svenska företagsbeskattningen är konkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv, även om globaliseringen på olika sätt ställer beskattningen inför nya utmaningar. samlade affärer med utlandet, dvs. bytesbalansen, visar på rekordöverskott. Överskottet uppgick till av BNP. påstår i motion Fi242 att har tappat mark som investeringsland, under framför allt . Investeringarna ligger på en lägre nivå som andel av BNP än genomsnittet för EU femton, enligt motionärerna. Som svar på detta vill utskottet bl.a. hänvisa till de beräkningar av kapitalavkastning och investeringar i jämfört med övriga länder som KI redovisar i såväl Lönebildningsrapporten som Lönebildningsrapporten . Enligt KI ligger avkastningen på kapital i på ungefär samma nivå som i och EU. När det gäller de svenska bruttoinvesteringarnas andel av BNP har de varit låga , men det beror framför allt på låga bostadsinvesteringar. Tittar man däremot på enbart investeringarna i näringslivet ligger de på ungefär samma nivå som i andra länder. Innebörden av detta är att står sig minst lika bra som andra länder i den globala konkurrensen om investeringskapital. Som utskottet redovisat har de svenska investeringarna ökat kraftigt och , efter en relativt svag nedgång under lågkonjunkturåren. Utskottet vill i detta sammanhang även redovisa senaste statistik över direktinvesteringarna. Enligt ökade de svenska direktinvesteringarna utomlands med 2004, medan de utländska direktinvesteringarna i steg med . Detta innebär att utlandets investeringar i översteg investeringar utomlands med . Tillväxtklimatet måste ständigt förbättras Den fortgående globaliseringen skärper konkurrensen ytterligare, och enligt utskottets mening måste förutsättningarna för tillväxt och expansion ständigt utvecklas. Flera av de förslag som förs fram i budgetpropositionen bidrar också till att förbättra tillväxtklimatet. Utskottet vill här också nämna att regeringen i vårpropositionen 2005 redovisade en strategi för att fortsätta att stärka konkurrenskraft. Strategin bygger bl.a. på den innovationsstrategi, Innovativa , som regeringen presenterade . Utgångspunkten är att konkurrenskraft bl.a. ska förbättras genom omfattande satsningar på utbildning, kreativitet och kompetens samt åtgärder för att få fler och växande företag. i tillväxtklimat ska behållas Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att olika institut och organisationer genomgående placerar högt på sina rankningslistor när de analyserar olika länders tillväxtförutsättningar. () utsåg till det tredje bästa landet i världen vad gäller konkurrens- och tillväxtklimat - . WEF:s studie undersöker 117 länder inom en mängd olika områden, som mikroekonomiskt klimat, generellt konkurrensklimat, infrastruktur, samarbetsklimat, lagstiftning, hållbarhet och miljökrav, IT-utveckling etc. hamnade på första plats, på andra och på delad tredjeplats med . I sin rapport skriver WEF att de nordiska länderna har flera kriterier gemensamt som gör dem extremt konkurrenskraftiga. utsågs också till det bästa innovationslandet i världen i ett nytt s.k. innovationsindex som konstruerats av . Indexet baseras på uppgifter över hur hög andel högutbildade och forskare landet har per miljon invånare, antalet publicerade vetenskapliga artiklar samt uttagna patent i . På andra och tredje plats placerade sig respektive . Vidare ligger stadigt i topp i uppföljningar av den s.k. Lissabonprocessen. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att är ett av tre länder inom EU som nått EU:s mål om sysselsatta. Utskottet vill också nämna att det internationella kreditinstitutet höjde kreditbetyg till det högsta betyget AAA (tripple A). Det är, enligt utskottets mening, ett erkännande av den svenska ekonomins grundläggande styrka. Det är utskottets övertygelse att tillväxtklimatet i den svenska ekonomin hade varit betydligt sämre om Moderata samlingspartiet, , liberalerna och fått genomföra de budgetalternativ och den ekonomiska politik de propagerat för . Partiernas omfattande skattesänkningar och budgetnedskärningar hade med stor sannolikhet skapat en betydande osäkerhet och oro bland ekonomins olika aktörer. Bättre villkor för företagen Satsningar på företagandet är viktigt inte minst för att skapa fler arbetstillfällen. Utskottet ser därför positivt på regeringens satsningar på företagen. fullföljs reformeringen av de s.k. 3:12-reglerna. När reformen har fått full verkan kommer skatten att ha sänkts med totalt . Den tillfälliga sänkningen av arbetsgivaravgifterna för de enmansföretagare som anställer är en annan åtgärd som enligt utskottet kommer att ha stor betydelse för att stimulera framväxten av nya jobb. Den kritik av företagandets villkor som framförs av oppositionspartierna är enligt utskottets mening grovt missvisande. Exempelvis anser att regeringens politik med ständigt nya pålagor kväver företagen, och kritiserar regeringens arbete med regelförenklingar och talar om elva förlorade år för företagen. I skarp kontrast till sådana beskrivningar står exempelvis in 2005, där ligger på nionde plats bland 145 länder när det gäller enkla och bra regelverk för företagen. Regeringens arbete med regelförbättring är en sammanhållen process som drivs i ett nära samarbete med näringslivet, svenska myndigheter och i ett internationellt sammanhang. Under innevarande mandatperiod har denna process resulterat i en rad initiativ: regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen, som innehåller omkring 300 planerade eller redan genomförda åtgärder, utvecklandet och tillämpningen av en vetenskapligt tillförlitlig metod för att mäta företagens kostnader för "regelbördan". har huvudansvaret för frågorna om regelförbättring. Mätmetoden - den s.k. standardkostnadsmetoden - används bl.a. för att sätta upp tydliga, kvantitativa mål. Ett mål som regeringen redan har satt är att företagens administrativa kostnader på skatteområdet ska minska . Många regelförenklingar har redan genomförts. Det har exempelvis blivit lättare att starta företag. Det räcker med en enda anmälan via Internet, för att få ett enskilt bolag registrerat hos både och . Utskottet noterar att näringslivet har varit mycket positivt till regeringens initiativ när det gäller regelförenklingar för företag. Det framgår exempelvis av Näringslivets Regelnämnds (NNR) rapport med titeln kvalitet håller statens konsekvensanalyser av förslag som rör företag? NNR skriver att har en rad positiva åtgärder vidtagits för att förbättra arbetet med regelförenkling. Det gäller exempelvis mätningen av företagens kostnader för att hantera skatte-, arbetsmarknads-, miljö- och jordbrukslagstiftningen. Regeringens handlingsprogram för minskad administration för företagen redovisas i den årliga skrivelsen till om regelförbättringsarbetet, som lämnas . Skrivelsen omfattar en uppföljning av handlingsplanen och förslag till nya regelförbättringar på departements- och myndighetsnivå. Rättvisa skatter och mer välfärd för varje skattekrona