bet · GT01UbU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Specialskolan utgör en egen skolform inom det offentliga skolväsendet, vars syfte är att ge barn och ungdomar med dövhet eller hörselskada en utbildning som så långt möjligt motsvarar den som ges i eller i vissa fall särskolan. Specialskolan är tioårig. Utöver ämnen innehåller timplanen för specialskolan ämnet teckenspråk, som omfattar . Det tionde skolåret motiveras med denna timplaneökning. Det finns sex statliga specialskolor. Fem av dem är regionala skolor för döva eller hörselskadade elever och en är en rikstäckande skola för döva eller hörselskadade elever som dessutom har en utvecklingsstörning. Utskottet anser att det är angeläget att staten skall kunna garantera en god teckenspråksmiljö för dessa elever. Teckenspråket är elevernas första språk och nödvändigt för deras möjligheter att kommunicera med andra. Utskottet menar att elevernas intressen väl tillgodoses inom specialskolorna. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om nedläggning av Valideringsdelegationen. Jämför reservation 10 (kd). föreslår i motion 2005/06:Ub533 yrkande 6 att Valideringsdelegationen läggs ned. Man menar att myndigheten den har funnits haft problem med att fylla sin uppgift att bidra till validering. Myndighetens uppgifter bör i stället tillföras Nationellt centrum för flexibelt lärande. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottet menar att det är angeläget att ett system för en väl fungerande validering kommer till stånd. Valideringsdelegationen har under sina första knappa lagt en grund för detta arbete och bör enligt utskottets uppfattning få fortsätta sitt uppdrag. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om en översyn av myndighetsstrukturen inom utbildningsområdet. Jämför reservation 11 (m, fp, kd, c). framhåller i motion 2005/06:Ub557 yrkande 11 det stora antalet myndigheter - omkring 270 stycken - och pekar på att de små myndigheterna ger onödigt stora administrationskostnader. Man menar att det på utbildningsområdet finns flera små myndigheter som bör föras in under andra myndigheter för att öka de ekonomiska och verksamhetsmässiga samordningseffekterna. Som exempel nämns att verksamheten vid Nationellt centrum för flexibelt lärande, Valideringsdelegationen och Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning kan föras över till . föreslår att en översyn skall göras av myndighetsstrukturen inom utbildningsområdet. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet med hänvisning till de ställningstaganden utskottet gjort vid behandlingen av anslagen i detta betänkande. Dessutom erinrar utskottet om den pågående utredningen om en myndighet för vuxnas lärande som skall redovisa sitt uppdrag (dir. 2005:70). Kostnader för teckentolkning inom vuxenutbildningen Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om att staten skall stå för kostnaderna för teckentolkning inom vuxenutbildningen. Jämför reservation 12 (fp). framhåller i motion 2005/06:Ub383 yrkande 6 att staten bör ta över ansvaret för finansieringen av utbildningstolkning inom den offentligt finansierade vuxenutbildningen. Man hänvisar till att det blir dyrt för en utbildningsanordnare att bekosta de teckentolkar som behövs. Reformen bör finansieras genom att medel förs över från det generella statsbidraget till kommunerna till ett samlat anslag för utbildningstolkning. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen (prop. 2000/01:72) anförde regeringen att en av de grundläggande principerna i svensk handikappolitik är den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen. På en övergripande nivå betyder detta att de medel som avsätts för vuxenutbildningen i princip skall täcka kostnader även för studerande med funktionshinder. Varje utbildningsanordnare skall enligt denna princip göra utbildningen tillgänglig för de studerande som har rätt att ta del av utbildningen. Som utskottet tidigare framfört (bet. 2004/05:UbU5) är det viktigt att denna princip upprätthålls. Det närmare ansvaret för funktionshindrades tillgång till vuxenutbildning måste ligga på utbildningsanordnaren. styrelses redogörelse angående bidrag till personalförstärkningar i skolor och fritidshem Utskottets förslag i korthet bör lägga styrelses redogörelse angående statens bidrag till personalförstärkningar i skolor och fritidshem till handlingarna samt avslå motionsyrkandena. Jämför reservation 13 (m, fp, kd, c). Redogörelsen bygger på slutsatser som dragit i sin rapport bidrag för att anställa mer personal i skolor och fritidshem (RiR 2005:9). har i granskningen bl.a. analyserat om regeringen formulerat mål för bidraget på ett sådant sätt att det är möjligt att följa upp och utvärdera om regeringen hade tillräckligt underlag när man lade fram förslaget om bidraget och om bidraget levt upp till regeringens krav på att vara enkelt att administrera. anser att det inte går att säga om syftet med bidraget - att förbättra förutsättningarna för att höja skolans resultat i förhållande till mål uttryckta i läroplan och kursplaner genom att tillföra mer personal till skolan och fritidshemmen - har lett till bättre resultat i skolan. och regeringens uppföljning har enligt hitintills endast varit inriktad på om personalförstärkningar åstadkommits och inte på resultatet av bidraget. menar vidare att det krävts en omfattande administration för att hantera bidraget och att underlaget för utbetalning till enskilda kommuner innehåller stora osäkerheter, vilket delvis beror på bristande kontroll och på avsaknad av enhetliga anvisningar från sida. Införandet av bidraget föregicks inte heller av någon närmare utredning och menar att regeringen borde ha berett förslaget i samråd med berörda parter. framhåller i redogörelsen att de iakttagelser som gjorts i granskningen är viktiga och betonar att riksdag och regering bör ta till vara erfarenheterna från hanteringen av bidraget inför framtida liknande beslut. Särskilt gäller detta de administrativa problem som har påvisats när det gäller specialdestinerade bidrag. Styrelsen menar vidare att syftet med bidraget ger utrymme för tolkningar och vill därför uppmärksamma på betydelsen av tydlighet när det gäller villkoren för de anslag som beslutar om. Man menar också att de problem som uppstått avseende kommunernas omfattande administration hade kunnat undvikas genom ett remissförfarande. Slutligen framhåller styrelsen betydelsen av att tar till vara de slutsatser som har dragit inför handläggningen av statsbidraget till personalförstärkningar i förskolor. , framhåller i en gemensam motion, 2005/06:Ub3 yrkande 1, att partierna i och för sig gett sitt stöd till ökade resurser till skolan, men menar att det är behoven i en skola som bör avgöra hur resurserna skall användas och inte regeringen. Specialdestinerade bidrag skall enbart användas i undantagsfall och dessa skall vara framtagna i samarbete med mottagande part. I yrkande 2 föreslås att alla förslag till specialdestinerade bidrag skall remissbehandlas när det rör sig om betydande belopp. I motionen framförs också ett antal krav på utformningen av specialdestinerade bidrag. Ett sådant bidrag får inte försvåra för den långsiktiga styrningen för mottagaren (yrkande 3), beslut om förordningar för statsbidrag skall tas före ikraftträdandet (yrkande 5) och tidpunkten för utbetalning skall anpassas efter mottagande organisationers ordinarie budgetprocess (yrkande 6). De fyra partierna framhåller i yrkande 4 vikten av att följa upp specialdestinerade bidrag så att det resultat som mäts överensstämmer med målet för bidraget samt i yrkande 7 att endast sådant underlag som faktiskt används som beslutsunderlag skall begäras in från mottagarna av bidraget. Utskottet föreslår att lägger styrelses redogörelse (RiR 2005:9) till handlingarna samt avslår motionsyrkandena. Utskottet har tidigare uttalat sig i frågan om specialdestinerade bidrag (jfr bet. 2002/03:UbU3). Utskottet anser liksom tidigare att huvudregeln självfallet skall vara - och är - att ansvaret för skolan är decentraliserat till kommunerna. Utskottet menar dock att det i vissa situationer kan finnas anledning för statsmakterna att besluta om särskilda insatser på skolans område. Specialdestinerade bidrag ger t.ex. en möjlighet att tillfälligt stödja kommunerna med angelägna insatser som man annars skulle ha haft svårt att klara. Balansen mellan det allmänna bidraget och de specialdestinerade bidragen måste dock upprätthållas. De specialdestinerade bidragen får inte heller användas så att det kommunala självstyret kan sättas i fråga. Det har därför varit viktigt att kommunen som skolans huvudman fått ha inflytandet över hur bidraget till personalförstärkningar i skolor och fritidshem - inom de givna ramarna - skall användas på bästa sätt för att möta lokala behov. Utskottet anser självfallet att målen för ett specialdestinerat bidrag, liksom för all annan verksamhet, skall vara tydliga och möjliga att följa upp. Utskottet delar dock inte styrelses uppfattning att målet för bidraget till personalförstärkningar i skolor och fritidshem är otydligt och inte heller svårt att följa upp. Bidragets syfte är att göra det möjligt att öka antalet anställda i skolor och fritidshem, något som kommunerna i den ekonomiska situation de befann sig i när bidraget beslutades, hade haft svårt att klara utan bidraget. Ekonomin är fortfarande ansträngd i många kommuner och bidraget kommer därför - i enlighet med det ursprungliga beslutet - också att tillföras kommunerna under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.När det gäller de långsiktiga effekterna på skolans resultat är det enligt utskottets uppfattning för tidigt att göra en fullständig analys av hur statsbidragen påverkat måluppfyllelsen i skolan. Utskottet menar emellertid att den nedskärning av resurserna till skolan som var en följd av budgetsaneringarna varit till allvarligt förfång för elevernas möjlighet att nå målen i . Lärartätheten föll läsåren 1992/93 till 1994/95 från 8,6 lärare till 8,1 lärare per 100 elever. Som ett resultat av de besparingar som regeringen därefter genomförde föll lärartätheten från 8,1 lärare per 100 elever /95 till 7,6 lärare per 100 elever 2000/01. Avsikten med de riktade statsbidragen till personalförstärkningar i skolan var att vända utvecklingen och detta har i denna del varit framgångsrikt. Motsvarande 12 000 lärare och annan personal har tillkommit bl.a. som följd av statsbidragen och lärartätheten har ökat i från 7,6 lärare per 100 elever /01 till 8,1 /05. Utskottet bedömer att denna personalförstärkning är särskilt betydelsefull för de elever som har störst behov av stöd. Utskottet vill därtill peka på de preliminära resultat som kommit fram till, nämligen att ökade resurser förbättrat studieresultaten för elever med lågutbildade föräldrar. Slutligen noterar utskottet att regeringen utgår ifrån att drar nytta av granskningen när det gäller den fortsatta hanteringen av bidraget till personalförstärkning i skolor och fritidshem respektive i förskolan (prop. 2005/06:1 utg.omr. 16), en utgångspunkt som delas av utskottet. I detta avsnitt behandlar utskottet avsnitt 7 Högskoleverksamhet i budgetpropositionen (utgiftsområde 16) och regeringens förslag när det gäller anslag till universitet och högskolor (anslag 25:21-25:76) för samt motioner i anslutning till dessa. Avsnittet inleds med en sammanfattning av den resultatredovisning för området som ges i propositionen. Därefter går utskottet in på förslagen och tar då först upp regeringens förslag till ändring i högskolelagen rörande hållbar utveckling. Sedan behandlas anslagen . Sist tar utskottet upp motionsyrkanden om bl.a. förstärkningar av vissa lärosäten och regioner, om universitetsstatus och tilldelning av vetenskapsområden samt om principer för resursfördelning. Sist behandlas styrelses redogörelse av högskolans samverkan med det omgivande samhället. Om högskoleverksamhetens resultat och omfattning konstateras i propositionen att antalet helårsstudenter inom grundläggande högskoleutbildning ökade marginellt . Det totala antalet helårsstudenter uppgick till 302 610, vilket var knappt 3 000 fler än . Antalet studenter inom naturvetenskap och teknik minskade något . Den kraftiga expansion som kännetecknade har alltså följts av en konsolideringsperiod sett till utvecklingen av antalet studenter. Till följd av tidigare dimensioneringsökningar ökade ändå antalet examina inom grundläggande högskoleutbildning till 46 900 /04, vilket var en ökning jämfört med /03. Även antalet examinerade från forskarutbildningen ökade, men ökningen var lägre än 2003 och antalet aktiva doktorander var i stort sett oförändrat. För fastställde regeringen mål för antalet magisterexamina med ämnesdjup, antalet civilingenjörs- och arkitektexamina, antalet sjuksköterskeexamina samt antalet lärarexamina. För samtliga dessa examina, utom lärarexamen med inriktning mot senare år, har målen uppnåtts. Även antalet examina per vetenskapsområde i forskarutbildningen uppfyller de mål som gällt för . redovisade lärosätena ett sammanlagt utfall för den grundläggande högskoleutbildningen som var över tilldelat s.k. takbelopp. Av 37 lärosäten nådde 34 sitt respektive takbelopp. Sex lärosäten redovisade utfall som översteg av takbeloppet. Detta visar enligt regeringen på ett ökat efterfrågetryck från studenternas sida. Angående den förändrade lärarutbildningen refererar regeringen till utvärdering som publicerades (2005:17 R). Verket konstaterar att den genomförda förändringen svarat mot ett behov av att komma till rätta med vissa brister, men att reformen behöver korrigeras i vissa avseenden. Regeringen skriver i propositionen att man finner det särskilt oroande att studenter upplever att utbildningen ställer för låga krav. För att komma till rätta med problemen har regeringen vidtagit ett antal åtgärder, bl.a. har dialoger inletts med lärosätena. Den samverkan kring IT-stödd distansutbildning som lärosätena inledde under benämningen har haft en snabb expansion. erbjöds ca 2 600 kurser och 100 program, vilket kan jämföras med de 1 200 kurser som erbjöds vid starten . av kursutbudet består av korta kurser omfattande 10 poäng eller mindre. Längre utbildningar erbjuds framför allt inom området vård och omsorg, men även inom samhällsvetenskap och juridik. /04 läste 53 000 studenter nätuniversitetskurser. Studenternas prestationer inom nätkurser varierar mellan ämnen och med kursernas omfattning. Högst prestationsgrad finns bland heltidsstudenter på längre utbildningsprogram medan studenter på korta kurser som studerar parallellt med arbete eller andra studier presterar sämre. Vanligen är prestationsgraden lägre inom nätkurser än inom motsvarande utbildning som bedrivs på traditionellt sätt. När det gäller rekrytering och tillträde till högre utbildning är regeringens långsiktiga mål att hälften av en årskull skall ha påbörjat en högskoleutbildning . Av dem som fyllde 2004 hade påbörjat en högskoleutbildning, vilket är en procentenhet mer än året innan. har andelen som påbörjat högskolestudier ökat från till . För kvinnorna har andelen ökat från 41,5 till , medan männens andel har ökat från knappt 33 till . I syfte att underlätta övergången från gymnasieskola till högskola för personer från studieovana miljöer har universitet och högskolor möjlighet att anordna högskoleintroducerande utbildning, s.k. collegeutbildning, i samarbete med den kommunala vuxenutbildningen. I en rapport från (2005:23 R) konstateras att collegeutbildningen är en relativt marginell företeelse. och högskolor anordnade collegeutbildning /04 och sammanlagt ca 400 deltagare genomgick utbildningen med godkänt resultat. av dessa gick sedan vidare till högre studier. Behörighetsgivande förutbildning, s.k. basår, har bedrivits och kan anordnas i anslutning till alla högskoleprogram där det finns brist på behöriga sökande och där det finns ett arbetsmarknadsbehov av högskoleutbildade. De vanligaste inriktningarna är mot ingenjörsutbildningar och mot andra tekniska eller naturvetenskapliga utbildningar. Antalet basårsstudenter ökade marginellt /04 jämfört med föregående läsår. Totalt fanns drygt 3 500 registrerade basårsstudenter vid de 26 lärosäten som anordnade basårsutbildning. har sökande kunnat uppfylla kraven på såväl grundläggande som särskild behörighet genom bedömning av s.k. reell kompetens. Därvid bedöms de samlade kunskaper och färdigheter som den sökande tillägnat sig antingen genom svensk eller utländsk utbildning, genom praktisk erfarenhet eller genom någon annan omständighet. Antalet ansökningar avseende bedömning av reell kompetens ökade från drygt 4 400 till närmare 5 600 ansökningar . bedömdes knappt 1 000 vara behöriga och omkring 300 personer antogs. Det alternativa urvalet syftar till att öka lärosätenas frihet och flexibilitet vid urval till grundläggande högskoleutbildning. Lärosätena får därigenom bestämma urvalsgrunder som innefattar vissa förkunskaper eller andra sakliga omständigheter till högst av nybörjarplatserna. Alternativt urval tillämpades av 14 lärosäten och totalt antogs knappt 500 studenter på detta sätt. Jämfört med 2003 är detta en minskning med ca 100 personer. bedömer att orsaken kan vara att bestämmelserna är relativt nya och att det råder oklarheter om vad som är tillåtet inom ramen för regelverket. Rekryteringsdelegationen har haft i uppdrag att stödja universitet och högskolor i arbetet med att främja och bredda rekryteringen till högskolan. För detta uppdrag har delegationen förfogat . Intresset för att ansöka om medel för olika rekryteringsprojekt har varit stort. Totalt mottog delegationen drygt 600 ansökningar varav ca 100 projekt beviljades medel. Regeringen avser att tillsätta en oberoende utvärderare för att analysera effekterna av delegationens arbete. Regeringen har i propositionen Ny värld - ny högskola (prop. 2004/05:162) presenterat en strategi för internationalisering av den högre utbildningen. Lärosätena skall bära det huvudsakliga ansvaret för genomförandet av strategin. I nämnda proposition presenterar regeringen också förslag och bedömningar som syftar till internationalisering av den högre utbildningen. Det gäller bl.a. indelning av högre utbildning och examina i tre nivåer i enlighet med Bolognaprocessen samt införande av en tvåårig masterexamen på avancerad nivå. Universitetens och högskolornas sammanlagda intäkter för forskning och forskarutbildning uppgick till 2004. ökade därmed lärosätenas intäkter . Det var de direkta statsanslagen som ökade medan finansieringen från forskningsstiftelser och från näringslivet minskade. Antalet personer som påbörjade forskarutbildning uppvisade en kraftig minskning jämfört med . Regeringen konstaterar att denna minskning innebär en nivå på antalet nybörjare som inte är långsiktigt hållbar om examinationsmålen skall kunna uppnås. Till följd av antagningar ökade dock antalet forskarexamina . Rekryteringen till forskarutbildningen uppvisar större socioekonomiska skillnader än rekryteringen till grundutbildningen. /03 var andelen med arbetarbakgrund i grundutbildningen, men i forskarutbildningen. För personer med utländsk bakgrund fanns inte detta problem med underrepresentation. Angående utvecklingen vid de unga universiteten i , och refererar regeringen (2005:2 R). Sammantaget sägs de nya universiteten ha utvecklats positivt, men på lite olika sätt. Jämfört med övriga lärosäten har de framför allt haft en snabbare utveckling inom forskning och forskarutbildning, medan utbyggnaden av grundutbildningen motsvarar den genomsnittliga ökningen. De direkta statliga anslagen för forskning och forskarutbildning till de unga universiteten har mer än fördubblats . Universitet och högskolor har i samband med årsredovisningarna redovisat sitt kvalitetsarbete i den högre utbildningen. Inom grundutbildningen består detta arbete bl.a. av utveckling av metoder för kursutvärdering, enkäter riktade till studenter och lärare, rutiner för etablering och revidering av kurser samt stöd för lärarnas pedagogiska utveckling. Inom forskningen är inte kvalitetsarbetet lika formaliserat. Detta beror på att det redan existerar andra system för kvalitetssäkring, t.ex. sakkunnigutlåtanden vid anställningar, kvalitetsbedömningar vid ansökningar om forskningsmedel samt granskningar av avhandlingar och vetenskapliga artiklar. Många av de stora och medelstora lärosätena arbetar ändå aktivt med interna utvärderingar av hela forskningsfält inom lärosätet. Sådana bedömningar kan sedan utgöra en del av underlaget för den interna tilldelningen av forskningsmedel. genomför utvärderingar av grund- och forskarutbildning inom samtliga ämnen och program. Över tusen utbildningar har granskats sedan starten. Många lärosäten menar att det interna kvalitetsarbetet har påverkats positivt av granskande verksamhet, t.ex. har kvalitetsarbetet uppvärderats och systematiserats på ett sätt som troligen inte varit fallet utan extern granskning. Att stimulera lärosätenas egna kvalitetsarbete var också det primära syftet då det nuvarande nationella utvärderingssystemet etablerades. har även utvärderat lärosätenas samverkansuppgift. Verkets utvärdering är strukturerad utifrån de tre målen för lärosätenas samverkan: demokratiutveckling, kunskapsutveckling och tillväxt samt förbättrad utbildning. Regeringen skriver i propositionen att man inom är imponerad av det arbete som sker vid lärosätena och att en betydande utveckling har ägt rum. Även har granskat högskolans samverkan med det omgivande samhället, men har riktat in sig på hur samverkan påverkat tillväxten. Riksrevisonen rekommenderar regeringen att se över målformuleringar och återrapporteringskrav i regleringsbrev samt att vidta åtgärder som möjliggör en tydlig rapportering till (se särskilt avsnitt om granskning nedan). Regeringen inrättade 2002 den s.k. Samverkansdelegationen, vars uppdrag var att stödja regionalt samarbete i syfte att stimulera en hållbar regional tillväxt samt främja rekryteringen till högre utbildning. Delegationen överlämnade sin slutrapport och drar där slutsatsen att högskolans samverkansuppdrag behöver förtydligas. Uppdragets koppling till lokalt och regionalt tillväxtarbete behöver också utvecklas och konkretiseras, t.ex. i arbetet med de regionala tillväxtprogrammen. Angående utbildning för utländska akademiker konstaterar regeringen att och haft i uppdrag att anordna utbildning för invandrare med utländsk högskoleutbildning. Syftet har varit att ge en kompletterande utbildning och praktik och därmed öka möjligheterna till arbete. Även högskolan i har erbjudit invandrade akademiker kompletterande utbildning. Regeringen skriver i propositionen att dessa satsningar uppnått sitt syfte samt att de gett erfarenheter som kan användas generellt inom högskolan. Om jämställdhet redovisar propositionen att /04 var av studenterna i grundutbildningen kvinnor och män. Detta är i princip oförändrade andelar i förhållande till . Även andelen studenter som läser kurser med jämn könsfördelning, dvs. kurser där andelen kvinnor och män ligger inom intervallet , var oförändrad och låg kvar kring . Obalansen är särskilt tydlig inom utbildningar som leder till yrkesexamen inom vård, omsorg och undervisning. har den ojämna könsfördelningen ökat bland nybörjare på program som leder till yrkesexamen. Bland nybörjarna i forskarutbildningen var kvinnor , vilket innebär att kvinnorna utgör mer än hälften av nybörjarna. Andelen kvinnor som avlade doktorsexamen uppgick till , men det är stora variationer mellan olika vetenskapsområden. Av professorerna vid universitet och högskolor var andelen kvinnor , vilket är en dubblering jämfört med . Vad gäller de mål för rekrytering av kvinnliga professorer som gällt konstaterar regeringen att majoriteten av lärosätena inte nådde målen, men att utvecklingen totalt sett gått åt rätt håll. Av de nyanställda professorerna var andelen kvinnor . I sina regleringsbrev har lärosätena fått nya mål för en lägsta andel kvinnor bland nyanställda professorer.