bet · GT01TU1 · 2005-11-24 00:00:00 — Här beaktas t.ex. avstånd till närmaste kontor eller bank, ortinvånarnas rörelsemönster, tillgänglighet med bil respektive kollektivtrafik samt förekomsten eller avsaknaden av stora kundgrupper i de aktuella områdena. Främst har neddragningar skett i större orter som har bank som alternativ till . Slutsatsen av den tillsyn och de undersökningar som gjorts är att lagens krav på tillhandahållen service anses vara tillgodosett. Resultatet av PTS årliga undersökning, som belyser allmänhetens kassatjänstvanor, visar att både tillgänglighet och service 2004 tillgodoser behovet av grundläggande kassaservice. Andelen nöjda kunder har dock minskat jämfört avseende samtliga fyra undersökta parametrar: service, kötider, tider för öppethållande och avstånd till servicestället. Kvaliteten på de tjänster som erbjuds äldre och funktionshindrade i glesbygd bedöms svara väl mot de krav som ställs på tjänsterna. Utskottet konstaterar att regeringen inte har presenterat några förslag om ändrade mål eller liknande i budgetpropositionen som utskottet har att ta ställning till. Däremot har regeringen i proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället föreslagit nya mål och delmål för IT-området. Av propositionen framgår att delmålen konkretiseras i åtgärder på respektive område. På så sätt underlättas enligt regeringen uppföljningen. Utskottet kommer att behandla denna proposition och anslutande motionsförslag (bet. 2005/06:TU4). Utskottet har vidare genom betänkande TU3 Post- och kassaservice behandlat ett flertal postmotioner från den allmänna motionstiden och 2005. Ärendet har rört såväl övergripande frågor om statens ansvar för postkommunikation och kassatjänst som mer detaljerade frågor om olika servicefrågor inom området. Utskottet har mot denna bakgrund inte funnit anledning att i detta sammanhang behandla de politiska utgångspunkterna för politikområdet. I stället redovisar utskottet i det följande vissa utgångspunkter och frågeställningar när det gäller målstyrningen inom politikområdet IT, elektroniska kommunikationer och post. Utskottet vill därvid först erinra om att i samband med behandlingen av mål- och resultatfrågor inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post (bet. 2004/05:TU1) framhöll utskottet bl.a. att det inom ramen för de av beslutade målen för området är angeläget med ett fortsatt utvecklingsarbete för att konkretisera innebörden av målen. Även i de fall målen inte formuleras i termer av vad som skall ha uppnåtts en viss tidpunkt, är det viktigt att ett utvecklingsarbete bedrivs för att förbättra möjligheterna att göra en meningsfull uppföljning av effekterna av de statliga insatserna inom området, bl.a. genom att orsakssambanden mellan statliga insatser och uppnådda resultat klarläggs. Utskottet vill återigen betona betydelsen av att arbetet med att ytterligare konkretisera innebörden av alla mål fortsätter. Det fortsatta utvecklingsarbetet bör bedrivas i syfte att underlätta uppföljningen av resultaten inom området som det skall underlätta diskussioner om tillståndet och utvecklingen inom området. Utskottet vill inledningsvis klargöra synen på behovet av resultatredovisning. har den del av utskottets arbete som består i att följa upp och utvärdera hur beslut genomförts och vilka resultat de fått getts en ökad tyngd. Utöver årlig granskning av budgetdokument och andra skrivelser från regeringen har utskottet tagit initiativ till särskilda granskningar. Utskottets förändrade arbetsinriktning ligger i linje med det utvecklingsarbete som pågår inom . Inom har frågan behandlats av som när det gäller dialogen mellan och regeringen i mål- och resultatfrågor betonat att måste vara en kompetent mottagare av resultatredovisningar och kunna avge styrinformation till regeringen som svar på den överlämnade resultatinformationen. har vidare uttalat att det är av stor vikt att formerna för en fördjupad samverkan i resultatdialogen mellan riksdagsutskotten och regeringen utvecklas ytterligare. När det gäller årets resultatredovisning konstaterar utskottet att en fortsatt utveckling har skett i regeringens budgetdokument av formerna för resultatstyrningen. Utskottet värdesätter detta. Det skapar bättre underlag för regering och riksdag att lättare kunna bedöma värdet av insatta resurser i förhållande till politiskt beslutade mål. Utskottet ser med intresse på att regeringen i sin redovisning även anger skatteutgifter som kan hänföras till politikområdet. Det gäller förmån av personaldator (2,för ) och skattereduktion för anslutning till bredband (för ). Enligt utskottet ger redovisningen förutsättningar för en samlad bedömning av olika statliga insatser. Utskottet anser det önskvärt att utvecklingsarbetet när det gäller att redovisa och bedöma resultatet av gjorda insatser drivs vidare inom , gärna i en fortsatt dialog med utskottet eftersom regeringen och har ett delat ansvar för att vidareutveckla styrningen inom området. Frågor som särskilt bör uppmärksammas i utvecklingsarbetet är tydlighet i resultatredovisningen, utveckling av resultatindikatorer för meningsfulla uppföljningar, jämförelser och internationella jämförelser. Utskottet anser att bör godkänna vad som anförts om en fortsatt utveckling av mål- och resultatfrågor för politikområdet IT, elektroniska kommunikationer och post. Det innebär bl.a. att en utveckling bör ske av mål- och resultatindikatorer, ökad tydlighet i resultatredovisningen samt jämförelser och med andra länder. Utskottet förutsätter att dessa redovisade utgångspunkter och frågeställningar uppmärksammas och beaktas inom ramen för den fortsatta utvecklingen av mål- och resultatstyrningen. Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att för inom utgiftsområde 22 Kommunikationer anvisar anslag enligt regeringens förslag. Det innebär att fördelas till olika ändamål inom utgiftsområdets två politikområden, inom politikområde Transportpolitik och inom politikområde IT, elektronisk kommunikation och post. Merparten av anslagen går till byggande och underhåll av vägar och järnvägar. Utskottet föreslår vidare att godkänner regeringens förslag till låneramar och ekonomiska bemyndiganden inom området. Ställningstagande innebär att samtliga motionsförslag om alternativa anslagsberäkningar avstyrks. Jämför särskilda yttrandena 2 (m), 3 (fp), 4 (kd), 5 (v) och 6 (c). I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens och motionärernas förslag till medelsanvisningar, låneramar och vissa ekonomiska förpliktelser för inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. De regeringsförslag som behandlas är följande nio punkter i budgetpropositionen, utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2004/05:1), där regeringen föreslår att 1. godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 19 för för investering i närtid, E 6 Svinesundsförbindelsen, prioriterade vägprojekt och omfinansiering av de s.k. storstadspaketen i och m.m. (avsnitt 4.6.2), 2. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 54 efter 2006 (avsnitt 4.6.2), 4. godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 16 för för investeringar i eldriftsanläggningar och prioriterade järnvägsprojekt m.m. (avsnitt 5.7.2), 5. godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 12 till för fortsatt utbyggnad av (avsnitt 5.7.2), 6. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 28 efter 2006 (avsnitt 5.7.3), 7. bemyndigar regeringen att för ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 25 efter 2006 (avsnitt 5.7.3), 19. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingå ekonomiska förpliktelser i samband med upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter om högst 4 (avsnitt 8.6.2), 20. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtagande medför utgifter på högst (avsnitt 10.10.2), 21. för anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet med regeringens förslag i bilaga 1. Vidare behandlar utskott följande fyra motioner med förslag till anslag inom politikområdet Transportpolitik. - 2005/06:T559 yrkande 39 av m.fl. (fp), - 2005/06:T602 av m.fl. (c), - 2005/06:T604 yrkande 3 av m.fl. (m) och - 2005/06:T608 yrkandena 4 och 18 av m.fl. (kd). I nedanstående tabell redovisas de i regeringens proposition och i följdmotionerna föreslagna anslagsnivåerna inom politikområde Transportpolitik. Anslag inom politikområde Transportpolitik 36:2 Väghållning och statsbidrag 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter 36:5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 36:6 Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m. 36:7 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 36:10 Driftsbidrag till icke statliga flygplatser 36:11 Rikstrafiken: Administration 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling 36:13 Viss internationell verksamhet Nytt anslag: Stöd till sjöfartens infrastruktur Nytt anslag: Infrastrukturbolag, räntekostnader Från anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd, intern utveckling samt Vägtrafikinspektionen. För föreslår regeringen en anslagsnivå på . Regeringen förutsätter därmed att fortsätter att reducera sina administrativa kostnader. Kostnaderna för Vägtrafikinspektionen beräknas vara oförändrade jämfört med , dvs. Vidare beräknas transportpolitiska kostnader som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster finansieras med högst från anslaget. Två partier föreslår att lägre belopp anvisas för detta ändamål. Enligt budgetmotion bör anslaget sänkas med . förordar en besparing om i syfte att effektivisera verksamheten. - sektorsuppgifter, vilket innefattar samlande, stödjande och pådrivande insatser inom trafiksäkerhet och miljö, kollektivtrafik, handikappfrågor, fordon, yrkesmässig trafik, väginformatik, sektors-FoU samt bidrag till ideella organisationer som utför sektorsuppgifter, - myndighetsutövning, vilket innefattar trafikregister, utarbetande och tillämpning av föreskrifter m.m., - statlig väghållning, vilket innefattar vägplanering, byggande, drift, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, gång- och cykelvägar på det statliga vägnätet, ränta och amortering på upptagna lån för byggande av broar som ersätter färjor, tidigarelagda väginvesteringar och anläggningstillgångar samt kostnader för ränta och amorteringar av upptagna lån, - bidrag, vilket innefattar de statsbidrag som administrerar till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, bidrag till gång- och cykelbehov, planskilda passager m.m. för att minska konfliktpunkter mellan skyddade och oskyddade trafikanter, förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, kompensation till kommunerna för lokal och regional busstrafik samt bidrag till miljöorganisationer. Anslaget får användas för att finansiellt stödja utvecklings- och demonstrationsprojekt som är av principiell eller strategisk betydelse för vägtransportsystemets långsiktigt hållbara utveckling, för informationsverksamhet inom ramen för sektorsansvar samt för åtgärder som är av betydande samhällsintresse även då annan huvudman finns. ingår i samverkansområdet Transporter inom Civilt totalförsvar. Samverkansområdet redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. föreslår regeringen att anslaget skall uppgå till , vilket är något mindre än föregående år, då anslaget uppgick till . Då fattat beslut om anslag ankommer det på regeringen att fördela detta på anslagsposter och anslagsdelposter. I propositionen redovisas nedanstående preliminära beräkning för . Fördelning av anslag 36:2 Väghållning och statsbidrag Investeringar i nationell plan Investeringar i regional plan Bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion Räntor och återbetalningar av lån för vägar Bidrag för drift och byggande av enskilda vägar Bidrag i regionala planer Till Verket för innovationssystem Av propositionen framgår att ovanstående fördelning utgår från beslut om utökade planeringsramar för väg- och järnvägsinvesteringar 2004-2015 (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10, rskr. 2003/04:266). Beslutet innebär att den ekonomiska planeringsramen för investeringar i nationella stamvägar för skall vara . har beslutat att den ekonomiska planeringsramen för regional transportinfrastruktur skall vara (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2, rskr. 2001/02:126). Angående investeringar i nationell plan gör regeringen bedömningen att den beräknade nivån, tillsammans med den låneram beslutat, innebär att viktiga investeringar på det nationella vägnätet kommer att kunna genomföras. Angående investeringar i regional plan gör regeringen bedömningen att det av statsfinansiella skäl är nödvändigt med en nivå på anslagsposten som är lägre än den nivå som fastställts i planerna. Även anslagsposten ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion anges i den beräknade fördelningen av anslaget på anslagsposter bli något lägre än vad som beslutades med anledning av ovan nämnda proposition. Beräknade medel för drift och underhåll bör dock enligt regeringens bedömning vara i närheten av den nivå som angavs i infrastrukturpropositionen. I Moderata samlingspartiets budgetförslag anvisas ytterligare för väghållning och statsbidrag. Medelstillskottet syftar främst till att höja standarden på landets väginfrastruktur och förbättra såväl trafiksäkerheten som tillgängligheten, inte minst på landsbygden. föreslår att ytterligare 500 miljoner anvisas för ändamålet, främst för att skapa utrymme för tjälsäkring av skogsvägar och tidigareläggningar av investeringar i väginfrastrukturen. vill höja anslaget med för att möjliggöra en satsning på det svenska vägnätet. Motionärerna kräver vidare ytterligare medel till enskilda vägar. förordar en höjning av anslaget med , främst i syfte att återhämta eftersläpningen i underhållet av vägnätet. förordar att ett nytt anslag på införs för att genomföra önskvärda, samhällsekonomiskt riktiga och strategiskt viktiga investeringar i vägar och järnvägar, med en ny modell för alternativ finansiering. Ett särskilt infrastrukturbolag föreslås bildas med uppgift att finansiera sådana investeringar med normala avskrivningstider och annuitetsbetalning via statsbudgeten över . På detta sätt anges att offensiva och tillväxtfrämjande projekt skulle kunna sjösättas, en satsning som anses befogad och lämplig att använda under rådande finansiella omständigheter. Genom att använda från anslag 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter samt av de av tillskjutna medlen täcks enligt motionen kostnader för såväl räntor som amorteringar. Resursförbrukningen för väghållning styrs förutom av anslag över statsbudgeten även av de olika lånemöjligheter som förfogar över. har möjlighet att ta upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor och vissa specifika vägprojekt. Vid utgången av 2004 var skuld för anläggningstillgångar , för broar , för specifika vägobjekt , kapitaltäckningsgaranti för och för de s.k. storstadspaketen . När det gäller anläggningstillgångar skall dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån eller krediter i . omsättningstillgångar finansieras med verkets räntekontokredit. För övriga lån föreslås i propositionen att bemyndigar regeringen att för besluta om en låneram i på . Ekonomiska förpliktelser avseende väghållning och statsbidrag Den verksamhet som bedriver innebär ofta att ingår långsiktiga avtal med externa parter om ekonomiska förpliktelser . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. har även regeringens uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. sluter även fleråriga . Med hänsyn till det anförda föreslås regeringen ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska förpliktelser. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet skall avse det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. För dessa ändamål föreslås i propositionen en bemyndiganderam om 54 . Bemyndigandet omfattar inte framtida räntekostnader på upptagna lån. Från anslaget 36:3 : Administration finansieras kostnader för ledning, ekonomi, administration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, internt expertstöd samt intern utveckling. Vidare finansieras transportpolitiska utredningar samt övriga kostnader som inte är direkt hänförliga till produkter med . För föreslår regeringen en anslagsnivå på . Moderata samlingspartiet, , och föreslår gemensamt i sina budgetalternativ att anslaget sänks med , med hänvisning till betydande utrymme för effektiviseringar. : Banhållning och sektorsuppgifter Anslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter finansierar myndighetsutövning, bidrag till och ersättning till Konsortiet, bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet, sektorsuppgifter, investeringar i stomjärnvägar, drift och underhåll av statliga järnvägar inklusive operativ trafikledning samt räntor och amorteringar på lån för järnvägsändamål upptagna i . Vidare kan anslaget finansiera kostnader för att täcka förluster vid eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till och garantiavgift för Konsortiet statliga lånegarantier. Regeringen föreslår att anslaget skall uppgå till totalt . I propositionen redovisas nedanstående preliminära beräkning av fördelningen på anslag och anslagsposter. Fördelning av anslag 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter Fastställelse av tågplan och järnvägsplan Bidrag till och Konsortiet Investeringar i nationell plan Drift, underhåll och trafikledning Räntor och återbetalning av lån Av propositionen framgår att banhållningsplanerna är en utgångspunkt för fördelningen. Vidare anges att drift och underhåll är en fortsatt prioriterad uppgift. Den satsning på drift och underhåll som gjorts har visat sig ge resultat i form av förbättrad punktlighet och mindre störningskänslighet. förordar en besparing på i förhållande till regeringens förslag, eftersom motionärerna anser att en oproportionerligt stor del av nuvarande planeringsramar används för stora järnvägsprojekt med tveksamma lönsamhetskalkyler. föreslår en besparing på . Som tidigare redovisats förordar att ett nytt särskilt infrastrukturbolag inrättas för att genomföra bl.a. viktiga järnvägsinvesteringar. Med anslaget finansieras Järnvägsstyrelsens verksamhet som tillsynsmyndighet för säkerheten i järnvägs-, spårvägs- och tunnelbanesystemen. Järnvägsstyrelsen har övertagit ansvar och uppgifter när det gäller säkerheten i järnvägssystemet, tunnelbanesystemet och spårvägssystemet. Järnvägsstyrelsen har också fått nya uppgifter genom den nya lagstiftningen. Bland dessa ingår att övervaka att avgifterna som tas ut för nyttjandet av järnvägsinfrastrukturen fastställs på ett konkurrensneutralt och icke-diskriminerande sätt. Vidare skall Järnvägsstyrelsen övervaka att kapacitetstilldelningen av järnvägsinfrastrukturen och tillhandahållandet av tjänster sker på ett konkurrensneutralt och icke-diskriminerande sätt. Järnvägsstyrelsen skall även övervaka att marknaderna för järnvägstjänster fungerar effektivt ur ett konkurrensperspektiv samt att det förs ett fordonsregister över svenska järnvägsfordon och ett infrastrukturregister över den svenska infrastrukturen. För föreslår regeringen en anslagsnivå på , vilket är något högre än föregående år. Ökningen förklaras av att myndighetens personalstyrka beräknas blir fulltalig under detta år. Moderata samlingspartiet ifrågasätter att den nya myndigheten behöver det anslag regeringen föreslår. Motionärerna förordar mot denna bakgrund en sänkning med . Resursförbrukningen för banhållning styrs förutom av anslag över statsbudgeten även av de olika lånemöjligheter som disponerar över. Inom finns lån upptagna för att finansiera anläggningstillgångar, investeringar i vissa järnvägsprojekt som ingår i gällande planer (närtidssatsningen), eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning, projekteringslager, kapitaltillskott till , rörelsekapital samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. Därutöver ingår de prioriterade järnvägsprojekt som beslutade om i tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. Vid utgången av 2004 var skuld för anläggningstillgångar , eldriftsanläggningar , vissa investeringar i , teleanläggningar , kapitaltillskott till , närtidssatsningen , prioriterade järnvägsprojekt . När det gäller anläggningstillgångar skall dessa enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten finansieras med lån eller krediter i . Låneramen 2006 för övriga ändamål föreslås sammanlagt uppgå till . Den verksamhet som bedriver innebär att myndigheten ingår långsiktiga avtal innebärande ekonomiska förpliktelser . Detta gäller både avtal om investeringar och avtal rörande drift och underhåll. har också regeringens uppdrag att lämna bidrag för olika ändamål. För att kunna planera sin verksamhet måste bidragstagaren normalt veta i förväg att bidraget kommer att betalas ut. Regeringen bör därför ges ett bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser. Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet och alla bidrag där fleråriga avtal sluts och som inte faller under 13 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, detta oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. För dessa ändamål föreslår regeringen en bemyndiganderam om . Beräkningarna omfattar dock inte framtida räntekostnader på upptagna lån. har bemyndigat regeringen att godkänna ett avtal om byggandet av mellan staten, kommun, , kommun, kommun, och (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). För ändamålet har ett bolag, , bildats. kostnadsberäknades i avtalet till i prisnivån . Kostnaderna för utbyggnaden har efter avtalets ingång beräknats bli ca högre i prisnivån . Utbyggnaden skall finansieras genom lån i som skall återbetalas inom högst . skall erlägga hyra för till . När hyrestiden löpt ut skall överta till en kostnad av . Regeringen beslutade i enlighet med godkännande (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:TU1, rskr. 2003/04:75) om en låneram i om högst för för den första, den andra och den tredje utbyggnadsetappen av mellan och . Övriga villkor enligt regeringens beslut skall alltjämt gälla. I årets budgetproposition föreslår regeringen en låneram om för till för byggande av . har fått rätt att ta upp lån i för att finansiera utbyggnaden av . När banan är färdigställd skall hyra ut den till . Hyreskostnaden kommer att belasta anslag. Hyreskostnaden skall motsvara räntekostnaden på hela den återstående skulden och det aktuella årets amortering på lånen. Regeringen föreslår därför ett bemyndigande för på . Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Med EU-medlemskapet följer möjligheter att ansöka om finansiellt stöd inom området Transeuropeiska nätverk - Transporter (TEN-T). Erhållna bidrag bruttoredovisas på statsbudgeten. Detta innebär att bidragsinkomsterna redovisas på statsbudgetens inkomstsida, medan beviljade bidrag avräknas från statsbudgetens utgiftssida. Regeringen föreslår att anslaget för skall uppgå till . Ersättning för fritidsbåtsändamål m.m.