bet · GT01UbU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Vidare pekar regeringen på att rapporter från berörda myndigheter visar att alla kommuner inte hunnit lika långt i arbetet med att förnya och utveckla sin vuxenutbildning och gör därför - liksom ekonomiska vårproposition - den bedömningen att det riktade statsbidraget för utbildning av vuxna bör behållas . Regeringen föreslår nu att under anslaget 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna för anvisar ett ramanslag på 1 . I relation till anslagsnivån 2005 minskas anslag därmed med . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning och en minskningmed till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. föreslår i motion 2005/06:Ub585 yrkande 5 att anslaget upphör. Man vänder sig generellt mot anslaget då detta är ett villkorat statsbidrag och menar att medel för vuxenutbildning i stället bör föras över till kommunerna. Vidare gör bedömningen att behovet av vuxenutbildning kommer att fortsätta minska - såsom det gjort sedan avslutades - och beloppet för vuxenutbildning kan därför minskas. Mot denna bakgrund föreslås att 1 överförs till utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. föreslår i motion 2005/06:Ub481 yrkande 5 en minskning på anslaget med eftersom det reella behovet av vuxenutbildning inte är så stort. Man pekar på att vuxenutbildningen utnyttjas av många studerande som läser trots att de redan har godkända betyg från gymnasiet. I stället föreslås en satsning på den kvalificerade yrkesutbildningen (se vidare under anslag 25:18 nedan). Utskottet tillstyrker regeringens medelsberäkning och avstyrker motionsyrkandena. Utskottet delar regeringens bedömning att det statliga bidraget till vuxenutbildningen bör vara kvar i nuvarande form . 25:17 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen begärda anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:17 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget finansierar verksamheten vid Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. Myndighetens uppgifter är bl.a. att besluta om statsbidrag eller särskilda medel till den som anordnar en sådan utbildning, ha ett övergripande planeringsansvar samt följa upp den kvalificerade yrkesutbildningen och säkerställa dess kvalitet. Vidare skall myndigheten främja utvecklingen av den kvalificerade yrkesutbildningen samt informera och sprida kunskap om utbildningen. Regeringen föreslår - såsom en del i åtgärdspaketet för att få ned arbetslösheten - att antalet platser tillfälligt skall ökas med 1 000 . Till följd därav föreslås att anslaget ökas med . Anslagsbeloppet inkluderar en höjning för pris- och löneomräkning och en minskningmed till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Sammantaget föreslår regeringen att under anslaget 25:17 Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning för anvisar ett ramanslag på . U t s k o t t e t föreslår att anvisar det begärda beloppet. 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen begärda anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning och därmed avslå motionsyrkandena om andra belopp. bör vidare ge regeringen det begärda bemyndigandet att besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning . Jämför särskilda yttranden 5 (m), fp (6) och 8 (c). Anslaget finansierar statsbidrag till anordnare av den kvalificerade yrkesutbildningen (KY) samt kostnader för personskadeförsäkring för studerande. Utgifterna påverkas främst av antalet utnyttjade utbildningsplatser samt utbildningarnas inriktning. Verksamhetsvolymen säkras genom anpassning till utvecklingen av konsumentprisindex. Enligt beslut (prop. 2004/05:100, bet. 2004/05:FiU21, rskr. 303) med anledning av regeringens förslag för att minska arbetslösheten ekonomiska vårproposition utökades antalet platser i den kvalificerade yrkesutbildningen tillfälligt med ca 1 000 . Regeringen föreslår nu - som en del i regeringens åtgärdspaket för att få ned arbetslösheten - att antalet tillfälliga platser ökas med ytterligare 1 000 . Anslaget föreslås därför öka med 2006. Ökningen beräknas till . Sammantaget föreslår regeringen att under anslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning för anvisar ett ramanslag på . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 1 och högst . , föreslår ökningar på anslaget. anser i motion 2005/06:Ub585 yrkande 5 att anslaget bör ökas med . Man framhåller att den kvalificerade yrkesutbildningen har visat sig vara en effektiv utbildningsväg till jobb. Satsningen motsvarar ca 26 000 utbildningsplatser . menar i motion 2005/06:Ub481 yrkande 5 att anslaget bör tillföras eftersom behovet är stort av personer med kvalificerad yrkesutbildning. vill i motion 2005/06:Ub513 yrkande 6 öka anslaget med . Satsningen skall vara permanent och innebär ytterligare 1 500 platser till den kvalificerade yrkesutbildningen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsbelopp och avstyrker därmed motionsyrkandena. Utskottet framhöll i samband med behandlingen av budgetpropositionen under förra (bet. 2004/05:UbU1) att den kvalificerade yrkesutbildningen borde stärkas och välkomnar därför den fortsatta satsningen. Utbildningen har varit framgångsrik i att utbilda kvalificerad arbetskraft och andelen examinerade som får arbete direkt i anslutning till avslutad utbildning är fortsatt hög. bör också bemyndiga regeringen att för ramanslaget 25:18 besluta om bidrag till kvalificerad yrkesutbildning i den omfattning som regeringen begärt. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen begärda anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:19 Valideringsdelegationen och avslå motionsyrkanden om att anslaget bör avskaffas. Jämför särskilt yttrande 7 (kd). Anslaget finansierar verksamheten vid Valideringsdelegationen. Delegationen inrättades och har till uppgift att i fråga om validering av vuxnas kunskaper och kompetens främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet samt bedriva och stödja utveckling av metoder och verksamheter. Delegationen skall också stärka och främja regionalt samarbete, informera samt utforma förslag om vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställa en verksamhet med validering. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för att finansiera ett uppdrag att se över effektiviteten och kvaliteten i nuvarande ansvarsfördelning vad gäller validering av utländska högskoleutbildningar. Anslagsbeloppet inkluderar också en höjning för pris- och löneomräkning och en minskningmed till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslaget avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Sammantaget föreslår regeringen att under anslaget 25:19 Valideringsdelegationen för anvisar ett ramanslag på . föreslår i motionen 2005/06:Ub556 yrkande 2 att anslaget avskaffas på grund av myndighetssammanslagning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslagsbelopp och avstyrker därmed motionsyrkandet. 25:20 Utveckling av påbyggnadsutbildningar Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen begärda anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:20 Utveckling av påbyggnadsutbildningar. bör vidare ge regeringen det begärda bemyndigandet att besluta om bidrag till utbildning . Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget finansierar statsbidrag och administrationskostnader för sådan påbyggnadsutbildning som tidigare överförts till kvalificerad yrkesutbildning, högskola, folkhögskola, viss statligt finansierad påbyggnadsutbildning och kompletterande utbildning. Enligt regeringen skall anslaget finnas tills en slutlig avstämning sker mellan överförda belopp och överförd utbildningskapacitet. Regeringen meddelar att under förberedelserna för övertagandet har kostnaderna för de utbildningar som skall överföras till statligt ansvar bedömts bli 2005 och . beräkningar har enligt regeringen visat att utgifterna blir högre än vad som tidigare beräknats och man föreslår därför att ytterligare överförs från det under utgiftsområde 25 Allmännabidragtill kommuner uppförda anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning till detta anslag. Anslaget minskas vidare till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Sammantaget föreslår regeringen att under anslaget 25:20 Utveckling av påbyggnadsutbildningar för anvisar ett ramanslag på . Regeringen föreslår dessutom att bemyndigar regeringen att , för ramanslaget 25:20 Utveckling av påbyggnadsutbildningar, besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst och högst . U t s k o t t e t föreslår att anvisar det begärda anslagsbeloppet. bemyndigar också regeringen att för ramanslaget 25:20 besluta om bidrag till påbyggnadsutbildningar i den omfattning som regeringen begärt. Oppositionspartiernas förslag till nya anslag Utskottets förslag i korthet bör avslå motionärernas förslag till nya anslag. föreslår i motion 2005/06:Ub585 yrkande 5 ett nytt anslag, forskning (i bilaga 3 betecknat 25:87). Detta anslag tillförs . Anslaget syftar till att stärka den skolnära forskningen, etablera en koppling mellan skolan, lärarprofessionen och skolforskningen samt bygga upp skolans kunskapsbas. Myndigheten för skolutveckling föreslås avvecklas. I motionen föreslås vidare att tillförs anslaget Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder (i bilaga 3 betecknat 25:92). föreslår vidare ett nytt anslag, Valfrihet för funktionshindrade (i bilaga 3 betecknat som 25:91), vilket tillförs . Dessutom föreslås ett nytt anslag Matematik- och NO-satsning (i bilaga 3 betecknat som 25:88). föreslår i motion 2005/06:Ub481 yrkande 5 sammanlagt till anslaget Nationell skolinspektion (i bilaga 3 betecknat 25:86). En ny myndighet bör tillskapas, med ansvar för tillsyn och utvärdering av skolväsendet, skriver . föreslår till anslaget Kvalitetsförstärkning i allmän förskola (i bilaga 3 betecknat 25:93). Staten skall svara för att kommunerna får de resurser som är nödvändiga för de kvalitetsförbättringar som behövs i förskolan. föreslår också till anslaget Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning (i bilaga 3 betecknat 25:97). I motion 2005/06:Ub556 yrkande 2 tillför 2 till anslaget Kvalitetssatsning på barnomsorgen (i bilaga 3 betecknat 25:94). Resurserna skall användas för kvalitetssäkrande åtgärder, i första hand för att minska barngruppernas storlek. I första hand skall resurserna användas för att anställa personal, men det är behoven i varje kommun som avgör vilka åtgärder som skall sättas in för att förbättra kvaliteten. tillför också till anslaget Ideella organisationer i skolor i socialt utsatta områden (i bilaga 3 betecknat 25:90). Anslaget skall användas för att skolor tillsammans med ideella organisationer skall kunna engageras och med ett aktivt arbete ute i skolorna skapa en bättre skolmiljö. tillför dessutom anslaget Läromedelssatsningar (i bilaga 3 betecknat 25:95) . Anslaget motiveras av att bristen på läromedel, enligt motionärerna, är omfattande i många skolor. En statlig satsning på på läromedel i motsvarar ca per elev och år och resurserna kan användas till såväl läroböcker som till andra läromedel, såsom t.ex. datorer. vill också ha ett nytt anslag för inrättandet av en yrkeshögskola och tillför i sitt budgetalternativ för detta ändamål (i bilaga 3 betecknat 25:98). tillför i motion 2005/06:Ub513 yrkande 6 anslaget (i bilaga 3 betecknat 25:85) . Ett nationellt kvalitetsinstitut bör, enligt , ha till uppgift att utveckla och förfina metoder för utvärdering och stödja kommunerna i deras arbete. Det nationella kvalitetsinstitutet bör också upprätthålla ett program för att förbättra barns fysiska och psykiska hälsa. Därför satsar extra på anslaget. föreslår vidare en satsning på för Läs- och skrivutveckling (i bilaga 3 betecknat 25:89). Anslaget syftar till att stärka kompetensen och öka insatserna mot läs- och skrivsvårigheter/dyslexi samt dyskalkyli. Inom anslaget ryms också en satsning på skolböcker. föreslår också att det nya anslaget Lärlingsprogram på gymnasiet (i bilaga 3 betecknat 25:96) tillförs . förordar ett lärlingsprogram som en del av gymnasieskolan. Utskottet föreslår att avslår yrkandena om nya anslag. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkande om forskning. Jämför reservation 1 (m). Motionen och utskottets ställningstagande föreslår i motion 2005/06:Ub238 yrkande 10 att ett forskning och utveckling bör inrättas. Institutet skall bl.a. sammanställa forskningsresultat, utveckla samspelet mellan forskning och profession samt sprida resultat till profession, beslutsfattare och allmänhet. U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottet vill här framhålla Myndigheten för skolutvecklings uppgifter, nämligen att stödja den lokala verksamhetsutvecklingen i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass, skola och vuxenutbildning i syfte att uppnå ökad måluppfyllelse och likvärdighet i utbildningen. Detta stöd skall ges i form av generella utvecklingsinsatser med fokus på nationellt prioriterade områden och i form av riktat utvecklingsstöd främst genom att stödja kvalitetsutvecklingsarbete och utveckling av lärande och lärmiljöer. Att verka för förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden är myndighetens viktigaste uppgift. Myndigheten skall även främja kompetensutveckling av personal samt svara för den statliga rektorsutbildningen. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande nationell skolinspektion. Jämför reservationerna 2 (m) och 3 (fp). Motionerna och utskottets ställningstagande förespråkar i motion 2005/06:Sf383 yrkande 24, motion 2005/06:Ub344 yrkande 70 samt motion 2005/06:Ub481 yrkande 2 att en nationell skolinspektion inrättas. Den nationella skolinspektionens ansvarsområden skall vara tillsyn och utvärdering av skolväsendet. skall, enligt förslagen, tilldelas en delvis annan roll än vad det har och framför allt inrikta sig på att fastställa kursplanerna och betygskriterierna, godkänna fristående skolor samt ge myndighetsservice till skolorna. Den nya myndigheten föreslås stå för tillsyn samt säkerställa likvärdigheten i bedömningen av nationella prov och det nationella betygssystemet. Den nationella skolinspektionen skall vidare tillse att alla skolor, både konfessionella och icke-konfessionella, följer läroplanen, bl.a. i fråga om att tydligt ta ställning för grundläggande humanistiska och demokratiska värderingar. U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om den tyngdpunkt som finns i nuvarande verksamhet och som ligger på utbildningsinspektionen med syfte att granska kommuner och skolor regelbundet. uppgifter är koncentrerade främst på kvalitetskontroll genom uppföljning, utvärdering, kvalitetsgranskning och tillsyn. Utbildningskapaciteten är nu fullt utbyggd och har kapacitet att nå 1 000 skolor . Därmed kommer målet att alla kommuner och skolor skall inspekteras att uppfyllas. I lägesbedömning (dnr 2005:1475) görs bedömningen att det inom flera områden skett en positiv utveckling, men att det finns brister och områden som behöver uppmärksammas och åtgärdas. Bland annat konstateras att det finns ett stort behov av ökad kunskapsuppföljning inom skolväsendets samtliga verksamheter. Det finns även ett behov av förbättrad resultatinformation samt att nya mätinstrument behöver utvecklas för att utvärdera elevernas kunskaper. Utskottet vill också påminna om det av redovisade regeringsuppdraget om att dels utveckla och skärpa sina rutiner för prövning och inspektion av fristående skolor, dels redovisa en särskild inspektion av sådana skolor med konfessionell inriktning eller motsvarande. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkande om nationellt kvalitetsinstitut. Jämför reservation 4 (c). Motionerna och utskottets ställningstagande förordar i motionerna 2005/06:Ub426 yrkande 20 samt 2005/06:Ub513 yrkande 2 att ett nationellt kvalitetsinstitut inrättas. Ett fristående kvalitetsinstitut bör enligt motionärerna införas, i stället för Myndigheten för skolutveckling, för att ge kommunerna stöd i sitt kvalitetsarbete. Ett sådant nationellt kvalitetsinstitut kan åstadkomma en jämförelse kommun för kommun och skola för skola. Institutet bör ha till uppgift att utveckla metoder för att förbättra utvärderingen samt ytterligare stödja kommunerna i deras uppgifter. U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet erinrar även här, vilket utvecklats ovan, om den tyngdpunkt som finns i nuvarande verksamhet och som ligger på utbildningsinspektionen med syfte att granska kommuner och skolor regelbundet. Särskilda satsningar i skolan Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande Läs- och skrivutveckling, ökade resurser i , särskild satsning på skolor och unga i invandrartäta områden, särskild satsning på läroboken i skolan samt lärlingsprogram i gymnasiet. Jämför reservationerna 5 (m), 6 (c) och 7 (c) samt särskilt yttrande 1 (fp). Motionerna och utskottets ställningstagande föreslår i motion 2005/06:Ub513 yrkande 1 att beslutar att uppta ett nytt anslag för läs- och skrivutveckling. vill att en hållbar satsning på att öka kvaliteten i skolan och barnomsorgen görs, och föreslår därför att tillförs detta anslag för att stärka kompetensen och förstärka insatserna för läs- och skrivsvårigheter/dyslexi och dyskalkyli. framhåller i detta sammanhang också skolböckernas betydelse. I motion 2005/06:Sf282 (c) yrkande 3 anförs behovet av ökade resurser för lärare och resurspersoner i skolan och för att öka antalet närvarande vuxna i skolan. framhåller i motion 2005/06:Sf333 yrkande 14 betydelsen av särskilda satsningar på skolor och unga i invandrartäta områden. Ett sätt att förbättra integrationen och öka hoppet för elever på skolor i invandrartäta områden är, enligt motionärerna, att förlägga attraktiva utbildningar där. Skolan kan på så sätt användas som murbräcka för att främja integrationen. En särskild satsning på läroboken i skolan föreslås i motion 2005/06:Ub350 (fp). Motionären föreslår att 100-årsminnet av utgivningen av boken genom uppmärksammas med en särskild satsning på läroboken i skolan. Motionären erinrar om att denna bok ursprungligen var avsedd som lärobok och menar att behovet av en bra lärobok även nu är stort. I en motion av , 2005/06:Ub513 yrkande 3, föreslås att lärlingsprogram skall finnas inom gymnasieskolan som en del av denna. I motion 2005/06:Ub334 (c) föreslås att möjligheten för att inrätta ett statligt anslag till varje skolelev avsett för studiebesök i riksdag utreds. Motionären anser att det vore önskvärt om alla elever i hela landet under sin skoltid skulle få möjlighet att göra ett sådant besök och påpekar att skolor som ligger långt från huvudstaden själva har svårt att bekosta dyra skolresor dit, särskilt om möjligheten att från elever ta ut en avgift för skolresor skulle komma att begränsas. U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena. I likhet med motionärerna anser utskottet att satsningar för att stödja bl.a. läs- och skrivutveckling är angelägna. Insatser för läs-, skriv- och språkutveckling är av stor vikt för förbättrade resultat på alla nivåer i skolväsendet. Inte minst för stödet till elever med utländsk bakgrund är kopplingen till läsning väsentligt. Myndigheten för skolutveckling arbetar med dessa frågor på flera sätt. Utskottet har tidigare uttalat (jfr bet. 2004/05:UbU1) att förbättrade utbildningsvillkor i segregerade områden är en av de mest angelägna frågorna inom utbildningssektorn. Utskottet erinrar om att Myndigheten för skolutveckling har som sitt viktigaste uppdrag att arbeta för att förbättra förskole- och skolsituationen i områden präglade av social och etnisk segregation. Myndigheten arbetar med såväl riktade som generella insatser. Mottagandet har varit positivt i både skolor och kommuner. Myndigheten för skolutveckling har vidare fått i uppdrag att redovisa en planering för hur de förstärkta resurserna till insatser inom segregerade områden som tillförs anslaget 25:3 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall användas. Detta uppdrag skall redovisas . Vad gäller frågan om fler vuxna i skolan har utskottet tidigare uttalat sig positivt om verksamheter där vuxna engageras i skolan, såsom t.ex. initiativ med klassmorfar. Utskottet har dock påpekat att det ankommer på lokala organ att besluta om sådana verksamheter. Motionsyrkanden rörande läromedlens utformning har behandlats av utskottet tidigare (t.ex. bet. 2003/04:UbU16 och bet. 2004/05:UbU9). Utskottet har bl.a. hänvisat till kommunernas ansvar samt till den förstärkta kvalitetsgranskningen av skolan. Frågan om lärlingsutbildning har tidigare behandlats av (senast i bet. 2004/05:UbU6 s. 18). Regeringen har lämnat ett uppdrag till att utreda och lämna förslag på utformning och reglering av gymnasial lärlingsutbildning. Detta uppdrag skall redovisas . Utskottet anser att förslag till utformning och reglering av en gymnasial lärlingsutbildning bör avvaktas. Vad gäller skolresor erinrar utskottet om att den närmare uppläggningen av skolans verksamhet är en fråga för den lokala nivån. Användning av bidraget till personalförstärkning Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om användning av bidraget till personalförstärkningar. Jämför reservationerna 8 (m) och 9 (fp). Motionen och utskottets ställningstagande anför i motion 2005/06:Ub481 yrkande 1 att det behövs en uppföljning av att bidragen till personalförstärkningar i förskolan, skola och fritidshem används för att anställa behöriga förskollärare, lärare och fritidspedagoger. anser att de bidrag som betalas ut till personalförstärkningar i förskola, skola och fritidshem har bidragit till att höja andelen obehörig personal. anser att det är viktigt att det görs klart att kommuner bara skall tilldelas bidraget om de anställer behöriga lärare, fritidspedagoger och förskollärare. U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottet erinrar om uppdrag att följa upp och utvärdera det särskilda statsbidraget till personalförstärkningar i skola och fritidshem. uppföljning av statsbidraget visar att det /04 fanns närmare 9 000 fler pedagoger anställda i skola och fritidshem jämfört med /01. Kommuner med minskande elevantal har även kunnat använda statsbidraget till att behålla lärare och därmed öka personaltätheten. Med hänsyn till detta motsvarar den samlade personaltäthetsökningen 12 000 heltidstjänster. Statsbidraget beräknas ha finansierat 7 740 av dessa tjänster. Personalförstärkningarna /04 består till av pedagogisk personal, såsom lärare, förskollärare, speciallärare och fritidspedagoger. Utskottet vill också påminna om att det är kommunerna som själva avgör vilka personalkategorier som bäst behövs för att öka måluppfyllelsen i verksamheten. Utskottet utgår ifrån att kommunerna vid anställning eftersträvar att anställa behörig personal. Översyn av finansieringen av skolformerna för hörselskadade elever Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkande om översyn av finansieringen av skolformerna för hörselskadade elever. Motionen och utskottets ställningstagande Motion 2005/06:Ub258 (fp) yrkande 1 förespråkar en översyn av finansieringen av skolformerna för hörselskadade elever. Motionären anser att finansieringsformerna är ojämlika över landet och pekar på risken att kommunernas ekonomi snarare än elevers behov styr valet av skolform. U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena.