bet · GS01UBU12 · 2005-04-07 00:00:00 — Ettregeringsuppdrag regnr 843-4749-03).Mäns våld mot kvinnor är ett mycket allvarligtsamhällsproblem. Vi förutsätter att regeringenskyndsamt handlägger förslag. Fråganhur kraven för yrkesexamina skall utformas iexamensordningen har på regeringens uppdragbehandlats av en projektgrupp inomUtbildningsdepartementet. Den har i rapporten i utveckling - Bolognaprocessen i svenskbelysning (Ds 2004:2) lämnat förslag, som harremissbehandlats.Vänsterpartiet skriver i motion 2004/05:Ub336 attkunskap om könsmaktsordningen måste skrivas in iläroplanerna för skolan och i högskolansexamensordning. Det mål i fråga om kunskaper omjämställdhet som anges i examensordningen förlärarexamen är för vagt och oklart och måsteomformuleras, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet med hänvisning till vad vi nämnt omatt frågan hur kraven för yrkesexamina skallutformas är under omprövning.Utskottet har noterat att Delegationen förjämställdhet i förskolan i ett delbetänkande (SOU2004:115) har föreslagit en omformulering iexamensordningen av ett av kraven för lärarexamen. Istället för att inse betydelsen av könsskillnader(kurs. här) i undervisningssituationen och vidpresentation av ämnesstoffet skall studenten, enligtdelegationens förslag, inse betydelsen avgenusordningen.Bättre kunskaper inom flera yrkesgrupper omhomosexuellas, bisexuellas och transpersonerssituation (HBT-frågor) efterlyses i flera motioner.Folkpartiet vill enligt motion 2004/05:L295yrkande 9 att skall få i uppdrag attlägga upp en plan för hur undervisningen förblivande lärare, socionomer, läkare, präster,psykologer, jurister och poliser skall kunnaförbättras med avseende på HBT-personer.Vänsterpartiet föreslår i motion 2004/05:U257yrkande 28 att skall få i uppdrag attverka för att undervisningen vid högskolor har ettintegrerat HBT-perspektiv.Centerpartiet anser enligt motion 2004/05:So604yrkande 10 att yrkesgrupper som möter människor ikänsliga situationer eller fattar beslut ommänniskors personliga förhållanden behöver HBT-kompetens. Partiet vill att skallundersöka för vilka yrken det kan vara befogat attsäkerställa att kunskaper om HBT-frågor ochbemötandefrågor förmedlas och på vilket sätt dettabör ske.Motion 2004/05:Ub442 (c, fp, v, mp) yrkande 7 tarockså upp behovet av att kunskapen om HBT-frågor fåren mer framträdande plats i utbildningen för bl.a.lärare, socionomer, läkare, präster, psykologer,poliser och jurister. Motionärerna vill attHögskoleverket skall få i uppdrag att inleda ettutvecklingsarbete med syftet att förbättraundervisningen om detta.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Liksom när motsvarande yrkanden behandlades vid detvå senaste riksmötena vill vi understryka attrespekt för alla människors lika värde och för denenskilda människans frihet och värdighet ärgrundläggande för vårt samhälle (bet. 2003/04:UbU3s. Av dem som utövar människovårdande yrken, ärlärare av något slag eller har att göra medmänniskor inom ramen för ordningsmakten ellerrättskipningen måste krävas att de är villiga ochkapabla att möta människor med respekt ochinlevelse. Därför är kunskaper om människor medolika levnadsförhållanden och livsstilar viktiga föralla de yrkesgrupper som tas upp i motionerna.I den gällande examensordningen ihögskoleförordningen (1993:100) finns för bl.a.lärarexamen, läkarexamen och sjuksköterskeexamenformuleringar som anknyter till detta.I motion 2004/05:Ub408 (kd) yrkande 1 hävdarmotionären att lärare har dåliga kunskaper om ANT-frågor (frågor om alkohol, narkotika och tobak). Hankonstaterar att har små möjligheter attdirekt påverka kursplanerna. I stället bör enligthans mening uttala att förekomst av ANT-kurser skall göras till ett av kriterierna för hurlärar-, läkar-, socionom- och vårdutbildningarlyckas.U t s ko t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riskerna med alkohol, narkotika och tobak är ettämnesövergripande kunskapsområde som enligtläroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo94) skall integreras i undervisningen i olika ämnen.Även eleverna i gymnasieskolan skall enligtläroplanen (Lpf 94) få kunskaper om ANT-frågor. Detär därför självklart nödvändigt att det i skolornafinns lärare som har utbildning på detta område.Även andra yrkesutövare, som läkare, socionomer ochsjuksköterskor, behöver sådana kunskaper. Det ärdock enligt vår mening inte lämpligt att riksdagengör uttalanden som pekar ut ett enskiltkunskapsområde som kvalitetskriterium för vissautbildningar.Några motioner innehåller förslag om vissa inslag iolika vårdutbildningar.Regeringen bör enligt motion 2004/05:Ub502 (s) geberörda lärosäten ett uppdrag att införaförbättringskunskap som ämne i utbildningarna avpersonal för hälso- och sjukvård. Enligt motion2004/05:Ub352 (m) bör försäkringsmedicin ingå somett specifikt mål i examensbeskrivningen förläkarexamen. I motion 2004/05:So613 (fp) yrkande 5föreslår att genusmedicin skall läggastill i examensordningen som ett mål för läkarexamen.Enligt motion 2004/05:So513 (fp) yrkande 1 börregeringen utreda kvaliteten på utbildningen omsmärta i läkarutbildning och andra vårdutbildningar.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det är enligt vår mening inte uppgiftatt i detalj ange vilka ämnen som skall ingå i olikautbildningar eller hur examensordningens mål förolika examina skall formuleras. Som framgår av detföregående befinner sig utformningen avexamensordningen när det gäller yrkesexamina underomprövning. Examensordningen är en bilaga tillhögskoleförordningen, som utfärdas av regeringen.Högskoleverket genomför ett sexårigt program förutvärdering av samtliga ämnen och program inomhögskolan.Högskolans språkutbildning tas upp i flera motioner.Vänsterpartiet för i motion 2004/05:Ub333 framförslag om att och skall utarbeta en gemensam nordiskstrategi för minoritetsspråken inom den högreutbildningen, eftersom det finns risk att fleralärosäten i överväger att lägga nedundervisningen i dessa språk (yrkande 1).Motionärerna anser vidare att bör få i uppdrag att utarbeta enpolicy om vilka språk som är oundgängliga i densvenska högskolan (yrkande 2). Två av de nationellaminoritetsspråken i , nämligen jiddisch ochromani chib, finns inte vid något universitet iNorden, påpekar de.I motion 2004/05:Ub244 (c) skriver motionären attdet är viktigt att landets större universitet kan geundervisning i ett brett utbud av språk, inklusivede nordiska språken.Motion 2004/05:Ub245 (m) yrkande 1 handlar ommandarinkinesiska. Regeringen bör enligt motionärenfrämja studiet av detta språk. Ett sätt att göradetta är att etablera fler stipendier. börockså studera de utbytesprojekt som finns i Englandoch . Finansiering skulle kunna ske ur densvenska budgeten för bistånd, anser motionären.Enligt motion 2004/05:Ub438 (s) yrkande 1 börukrainska etableras som universitetsämne. ärett land som kommer att få allt större vikt i desvenska kontakterna med , framhållermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Högskoleverkets kvalitetsgranskningar har visatatt antalet studenter som läser språk minskar ochatt antalet lärosäten som erbjuder även stora språksom tyska, franska eller italienska också minskar.De bedömargrupper som verket anlitat förgranskningarna har i många fall rekommenderat attundervisningen i olika språk koncentreras till färrelärosäten, för att ge ett större studentunderlag ochdärmed bättre möjligheter att hålla en tillräckliglärarstab på de lärosäten där språket erbjuds.För närvarande finns det inte någon nationellstyrning av utbudet av språkutbildning i den svenskahögskolan. Regeringen gav Högskoleverketi uppdrag att efter samråd och samverkan medVetenskapsrådet göra en översyn i fråga omspråkämnen där omfattningen av utbildning ochforskning är förhållandevis liten, s.k. småspråk.Verket slutredovisade uppdraget medrapporten vara eller inte vara? Frågan omsmåspråkens framtid i den svenska högskolan (regnr12-2408-01). Rapporten belyser bl.a. förekomsten iandra nordiska länder av småspråk som saknas iSverige. Vi har inhämtat att beredning av fråganpågår inom Utbildningsdepartementet.I april 2004 gav regeringen iuppdrag att lämna underlag för regeringensutbildningsuppdrag till universitet och högskoloroch för lärosätenas planering av utbildningsutbudet.I uppdraget ingick att skulleuppmärksamma lärosätena och regeringen påutbildningar som behöver koncentreras till färrelärosäten. En första redovisning av detta uppdraghar lämnat i rapporten högskoleutbildning (Högskoleverketsrapportserie 2004:36 R).Flera lärosäten har genom frivilligaöverenskommelser fördelat ansvaret för utbildningeni olika språk mellan sig.Förslag om en högskoleutbildning av tandsköterskorförs fram i motionerna 2004/05:Ub240 (s) och2004/05:Ub282 (s). Motionärerna påtalar att detråder brist på tandsköterskor, att bristen kanväntas öka och att utvecklingen inom tandvården göratt det behövs en högskoleutbildning för yrket.Enligt den förstnämnda motionen bör det inrättas entreårig sådan utbildning, och man skall kunnavidareutbilda sig stegvis från tandsköterska tilltandhygienist och därefter till tandläkare.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Socialstyrelsen har föreslagit atten tandsköterskeutbildning inrättas påeftergymnasial nivå utanför högskolan, antingen iform av en påbyggnadsutbildning eller som enkvalificerad yrkesutbildning (KY). Utbildningen börenligt förslag vara baserad på ennationell kursplan som tas fram specifikt förändamålet av den myndighet som kommer att ansvaraför utbildningen. Vi anser inte att börföregripa regeringens beredning av frågan.Utbildningssituationen för dramapedagoger tas upp itvå motioner.Enligt i motion 2004/05:Kr361yrkande 10 bör regeringen låta utreda efterfråganoch utbildningssituationen för denna yrkesgrupp.Förutom skolan använder sig organisationer,föreningar, vårdsektorn, näringsliv och teater avdramapedagogik. Den hänvisning till den nyalärarutbildningen som utskottet har gjort närmotsvarande yrkande behandlats vid tidigareriksmöten är inte relevant, menar motionärerna.I motion 2004/05:Ub329 (v) sägs att det är viktigtatt staten tar ansvar för utbildningen avdramapedagoger. Det får inte vara upp till enenskild folkhögskola om utbildningen skall finnaskvar eller inte, utbildningen är för viktig för det,anser motionären. Regeringen bör ta fram förslag påhur dramapedagogutbildningens status kan höjas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Liksom när motsvarande yrkanden behandlades vidförra anser vi att det ännu är förtidigt att bedöma om det behövs något initiativ avstatsmakterna angående dramapedagogutbildning.Utbildning till dramapedagog ges påVästerbergs folkhögskola och är tvåårig. För att bliantagen skall man vara , vara behörig förhögskolestudier, ha minst ett årsarbetslivserfarenhet, ha deltagit i dramagrupp elleramatörteater samt varit ledare för någon form avgruppverksamhet. Vid finnsfristående kurser i dramapedagogik på 20+20 poäng,som tillsammans med den tvååriga utbildningen vidVästerbergs folkhögskola kan ge en filosofiekandidatexamen.Högskoleutbildningen på hotell- ochrestaurangområdet bör enligt motion 2004/05:Ub296(s) bättre än möta de kompetensbehov som finnsi branschen. De relevanta utbildningsmöjligheternamåste både ändra inriktning och höjaskvalitetsmässigt, anser motionärerna. Utvecklingeninom högskolan bör stimuleras så att detta blirfallet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Universitet och högskolor har ansvar för attsamverka med det omgivande samhället och att utformasina utbildningar i samverkan med arbetslivet.Motionen ger ingen fingervisning om vilken åtgärd avregeringen som skulle behövas.Studieorganisatoriska frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena om olikastudieorganisatoriska frågor, främst medhänvisning till pågående beredning iRegeringskansliet.Jämför reservationerna 49 (m), 50 (fp), 51(c), 52 (m, fp, kd), 53 (fp), 54 (kd) och 55(c).MotionerModerata samlingspartiet tar i motion 2004/05:Ub293yrkande 8 upp planerna på en gemensam europeiskexamensordning inom ramen för den s.k.Bolognaprocessen. En gemensam sådan examensordningär en god idé så länge den arbetas fram underifrån,bygger på frivillighet och inte innebär attnationella examina tas bort, heter det i motionen.De svenska universitet och högskolor som så önskarskall redan från början kunna delta i systemet meden europeisk examensordning, anser motionärerna.Folkpartiet anser enligt motion 2004/05:Ub378yrkande 17 att det skall ställas höga krav påämnesfördjupning för den nya masterexamen som harföreslagits inom ramen för Bolognaprocessen.Centerpartiet framhåller i motion 2004/05:Ub276yrkande 19 att bör arbeta för att betygen iett gemensamt europeiskt betygssystem fortsatt skallvara målrelaterade.Folkpartiet begär i motion 2004/05:Ub378 yrkande 19en översyn av vilka utbildningar som skall kunna geyrkesexamen. Både generella examina och yrkesexaminabehövs, anser motionärerna. En yrkesexamen medförstörre förutsebarhet genom att studenter ocharbetsgivare vet att utbildningen är uppbyggd medsammanhängande kurser. Branschorganisationerna skallvara med och värdera examina, heter det i motionen.Folkpartiet och förordar imotionerna 2004/05:Ub321 yrkande 7 respektive2004/05:Ub473 yrkande 29 ett treterminssystem inomhögskolan. Enligt bör det vara möjligtatt ägna sig åt seriösa studier med stöd avstudiemedel även . Motionärernaföreslår att högskolorna skall inbjudas att delta iförsöksverksamhet med treterminssystem.Kristdemokraterna konstaterar i sin motion att det finns möjlighet att införa treterminssystem, menatt det inte har skett. Motionärerna villatt lärosätena skall få i uppdrag att aktivtutveckla ett treterminssystem.I motion 2004/05:Ub464 (s) skriver motionärernaatt man kan förkorta utbildningstiden genom attanvända en större del av sommaren åt studier. Dettaär ett sätt att uppnå effektivitetsvinster och attundanröja ett reellt försörjningsproblem för destudenter som inte lyckas skaffa sig ett sommarjobb.Motion 2004/05:Ub458 (s) hänvisar tilldiskussionen om huruvida de som studerar skall kunnafå arbetslöshetsersättning under studieuppehåll. Medett system där studierna kan bedrivas på helårsbasisoch studiemedel utgår uppstår intedet problemet. bör man enligt motionärernajämställa studieåret med ett arbetsår.Några övriga studieorganisatoriska frågor tas ocksåupp i motionerna.Kristdemokraterna skriver i motion 2004/05:Kr239yrkande 15 att ett gemensamt basår för allkonstnärlig högskoleutbildning bör införas. De villatt skall se över utbildningarna vidde konstnärliga högskolorna.Centerpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub276yrkande 9 att studenter skall ges rätt att ta igenexamination och andra obligatoriska moment som demissat på grund av offentliga uppdrag. Rätten skallgälla att ta igen detta samma termin.I motion 2004/05:Ub418 (m) föreslår motionären atten fri tentamensrätt skall införas, åtminstone förteoretiska utbildningar vid statliga lärosäten. Manskall få rätt att tentera ett ämne utan att varaantagen eller ha gått igenom kurser som tillhörämnet. Tentamensrätten bör vara kopplad till eneventuell självkostnadsavgift, heter det i motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtliga härredovisade motionsyrkanden.Frågor om gemensam europeisk examensordning ochgemensamt europeiskt betygssystem har behandlats aven projektgrupp inom . Dessrapport utbildning i utveckling.Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds 2004:2)ingår i underlaget för den proposition om vissafrågor inom högskolan som regeringen har aviserat.Även frågan om kriterier för införande avyrkesexamina, liksom principer förexamensbeskrivning av sådana examina, har behandlatsi rapporten.Högskoleverket har på regeringens uppdrag utrettkonsekvenserna av ett utökat studieår, som skulleinnebära att årsstudietiden för studenterna utökadesfrån dagens genomsnittliga upp till 50veckor genom att sommaren i ökad utsträckningutnyttjas för studier. Rapporten avutökat studieår (rapportserie2005:12) överlämnades till regeringen.Riksdagen bör avvakta regeringens beredning avfrågan och därför inte uttala sig i frågan omtreterminssystem.När det gäller övriga studieorganisatoriska frågorkonstaterar utskottet att det i motionen om ettgemensamt basår för all konstnärlig utbildning intehar framförts några tydliga skäl för förslaget.Högskoleverkets kvalitetsutvärderingar kan enligtvår mening ge berörda lärosäten underlag för attöverväga förändringar i studieorganisationen. Det ärinte lämpligt att tar ställning tillfrågan om en rätt för studenter att ta igenexamination eller andra obligatoriska moment som demissat på grund av offentliga uppdrag. En sådan rättskulle rimligen få ekonomiska konsekvenser som inteär belysta. Den skulle också behöva vägas mot andraför studenterna viktiga rättighetsfrågor. Vi är inteheller beredda att ställa oss bakom etttillkännagivande om fri tentamensrätt.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena om , vars akutaproblem nu anses vara lösta, och om nationellfotbollsakademi, examensbevis på värdepapperoch rätt för företag att sälja akademiskutbildning.Motioner och utskottets ställningstagandenSituationen för Lunds universitets historiska museum(LUHM) tas upp i motionerna 2004/05:Ub201 (m) och2004/05:T335 (c) yrkande 5. Den förstnämnda motionenpläderar för att museet skall ges status som filialtill och erkännas som ettstatligt museum. Motionären anser att LUHM är attbetrakta som ett riksintresse, och han oroar sig föratt inte kan prioritera museetframför grundutbildning och forskning. I den andramotionen säger man att tillräckliga medel måsteställas till LUHM:s förfogande för bevarande avfornfynden, visning för allmänheten och pedagogiskverksamhet. Motionärerna anser det självklart attfornfynden från skall bevaras och finnastillgängliga i , både för forskning och förallmänheten.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Enligt vad som redovisats i tidskriften meddelar nr 3 2004 har fyndhanteringenvid LUHM lösts genom ett årligt tillskott på 2miljoner kronor från Utbildningsdepartementet.Museet har ytterligare till denövriga verksamheten som utställningar och drift.Behovet av en nationell fotbollsakademi i Degerforstas upp i motion 2004/05:Kr331 (v) yrkande 1.Motionären skriver att en regional fotbollsakademiredan har kommit i gång i . Det finnsförutsättningar att utveckla denna till en nationellakademi med utbildning, träningsmetodik, forskningosv. Han vill att regeringen i samarbete med berördaparter skall verka för tillskapandet av dennaakademi. I samarbete med finnsdet en 20-poängskurs i idrott med inriktning påfotboll. Det långsiktiga målet bör enligt motionärenvara att man skall kunna avlägga doktorsexamen ifotboll.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Det är enligt vår mening inte motiverat attregeringen skall engagera sig i denna sak.Det är enligt motion 2004/05:Ub326 (s) möjligt attkomma åt examensdokument från s.k. bluffuniversitet.Motionären anser att universiteten och högskolornaskulle kunna utfärda sina examensbevis påvärdepapper med något slags sigill, detta för attundvika åtkomst av examensbevis på orättfärdigtsätt. Hon föreslår ett tillkännagivande tillregeringen om detta.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen bör enligt vår mening inte ägna sig åtdetaljreglering av det slag som motionären föreslår.I motion 2004/05:Ub417 (m) föreslår motionärerna attprivata företag skall ha rätt att sälja akademiskutbildning. I ett populärt ämne som företagsekonomimåste alla genomgå den första kursen 0-20 poäng föratt kunna gå vidare i ämnet, vilket skapar enflaskhals. Genom att tillåta privata företag attsälja sådana kurser skulle trycket på de offentligalärosätena lätta, och dessa skulle få bättremöjligheter att lägga resurser på de mer akademisktkrävande fördjupningskurserna, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissaexamina ger möjlighet för enskildautbildningsanordnare att ansöka hos regeringen omrätt att utfärda sådana examina som regeringenreglerat i högskoleförordningen. Vi anser inte attriksdagen bör ta initiativ till att vidgamöjligheterna för t.ex. företag att gehögskoleutbildning.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår 15motionsyrkanden i frågor där det enligtgällande regler ankommer på andra änriksdagen att fatta beslut.Motioner och utskottets ställningstagandeAnsvaret för den högre utbildningen är delat mellanstatsmakterna och lärosätena (universitet ochhögskolor). Enligt gällande styrsystem skallriksdagen främst fatta beslut om övergripande ochnationella frågor.Ett antal motionsyrkanden rör frågor där detankommer på regeringen, lärosätena eller andra organatt fatta beslut.U t s k o t t e t föreslår med hänvisning tillgällande ansvarsfördelning att följandemotionsyrkanden avslås:Motion 2004/05:Ub261 (s) om ökat utrymme förbemötandefrågor i juristutbildningen.Motion 2004/05:Ub300 (m) om genusperspektiv inomsjukvården.Motion 2004/05:Ub310 (s) om högre utbildning ianimation.Motion 2004/05:Ub340 (c) yrkande 2 omtillgodoräknande av utbildning från gymnasieskolanvid vidareutbildning till sjuksköterska.Motion 2004/05:Ub441 (kd) yrkande 11 om attlärosätena bör utbilda faddrar och förebyggaalkoholmissbruk.Motion 2004/05:Ub473 (kd) yrkande 18 omindividualisering av högskolans utbildning.Motion 2004/05:Sf355 (kd) yrkande 3 omförsäkringsmedicin i läkarutbildningen.Motion 2004/05:So247 (m) yrkande 4 om attprevention av psykisk ohälsa samtsjälvmordsförebyggande åtgärder blir etthögskoleämne.Motion 2004/05:So510 (s) yrkande 2 om att kunskapom sexuella övergrepp och deras konsekvenser skallges i ett antal yrkesutbildningar.Motion 2004/05:So512 (kd) yrkande 3 om attgrundutbildningen till vissa yrken skall inbegripautbildningsmoment om upptäckt och anmälan avsexuella övergrepp samt om det utsatta barnets behovav stöd.Motion 2004/05:So519 (c) yrkande 1 omdemenskunskap i läkarutbildningen.Motion 2004/05:So606 (kd) yrkande 8 om utbildningi hälsoinformation i läkar- ochsjuksköterskeutbildningarna.Motion 2004/05:Kr357 (kd, m, fp, c) yrkande 4 omdans- och sångutbildningen.Motion 2004/05:Kr360 (kd) yrkande 3 om kultur ochhälsa i vårdutbildningarna.Motion 2004/05:A321 (mp) yrkande 5 om att behovet avstöd och hjälp för förövare skall utgöra ett inslagi de högskoleutbildningar som behandlar våld i närarelationer.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Lärosätenas självständighet (punkt 1) - m,fp, kd, cav (), (), MargaretaPålsson (m), Axel Darvik (fp), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub211,2004/05:Ub293 yrkande 5,2004/05:Ub378 yrkande 15 och2004/05:Ub473 yrkandena 19 och 37,bifaller delvis motionerna2004/05:Ub225 och2004/05:Ub276 yrkande 4samt avslår motion2004/05:Ub473 yrkandena 35 och 36.StällningstagandeUniversitetens och högskolornas självbestämmandemåste säkras genom lag. Lärosätena måste ges frihetatt bygga upp sin organisation på det sätt som desjälva finner bäst. Därför skall regeringens direktainflytande över högskolestyrelserna avskaffas.Styrelserna skall inte partipolitiseras, vilket skeri dag. Den helt övervägande majoriteten av deordförande i högskolestyrelser som har politiskbakgrund har socialdemokratisk tillhörighet. Varkenordförande eller ledamöter bör utses på nuvarandesätt, dvs. av regeringen, utan de bör i ställetutses av lärosätena själva. De som är närmastverksamheten kan forma och förändra den på det mestflexibla sättet. Bland ledamöterna skall finnasallmänföreträdare, utsedda av lärosätet. Dessa kankomma från politiken eller näringslivet eller haannan kompetens.