bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Med det anförda får motionerna Sf207, Sf248, Sf256, Sf262, Sf298, Sf301, Sf356 i denna del, Sf368, Sf382 yrkande 1 i denna del, Sf411 och A368yrkande 22 anses delvis tillgodosedda och avstyrks. Vad avser frågan om arbetsgivaren skall ha rätt att kräva läkarintyg från vill utskottet peka på att med nuvarande regler skall, under förutsättning att det finns särskilda skäl som talar för det, självmant eller på framställning av arbetsgivaren ålägga arbetstagaren att genom intyg av läkare styrka nedsättningen av arbetsförmågan från och med en tidigare dag än sjunde kalenderdagen efter sjukanmälningsdagen i en pågående sjukperiod, eller från och med av varje kommande sjukperiod. Enligt utskottets uppfattning bör förbehållas denna rätt. Utskottet beaktar härvid att avgörandet skall träffas på objektiva grunder och inte bli beroende av vilken arbetsgivare den anställde har. Därtill vill utskottet framhålla att det vid en generell regel om att läkarintyg kan krävas kan uppkomma praktiska svårigheter för många försäkrade att införskaffa ett sådant. Utskottet anser således inte att det finns skäl att ändra den nuvarande ordningen. En annan fråga har utskottet behandlat tidigare. Det är frågan om en modell där kostnaderna för sjukfall och skador till följd av trafiken skall överföras till trafikförsäkringen. Utskottet pekade, senast i betänkande 2004/05:SfU1, på att effekten av en sådan modell skulle bli att vissa sjukdoms- och skadetyper inte längre skulle handhas inom den allmänna försäkringen. Det i sin tur skulle innebära att ansvar för den samordnade rehabiliteringen skulle urholkas. Med hänsyn härtill var det enligt utskottet inte aktuellt att låta trafikförsäkringen ta över nu nämnda kostnader. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och principiella uppfattning att en generell försäkring är att föredra framför selektiva lösningar. En studerande som är helt oförmögen att studera kan få behålla studiemedlet under sjukdom trots att han eller hon inte studerar. Om sjukperioden varar kan studieskulden för tiden därefter avskrivas. Regeringen har i proposition 2004/05:108 uttalat att möjligheterna att kombinera partiell sjukskrivning med studier bör förbättras och att frågan skall utredas. I sitt betänkande 2004/05:SfU13 uttalade utskottet att det var tillfredsställande att regeringen redovisade uppfattningen att deltidsstudier och partiell sjukskrivning borde kunna kombineras. Utskottet underströk dock att ett förslag om en regelförändring borde lämnas till . Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Motionerna Ub381yrkande 2 i denna del, Ub588 yrkande 5, Sf212, Sf270, Sf276, Sf344 i denna del, Sf384 yrkande 6 i denna del och Sf417 får därmed anses tillgodosedda och avstyrks därmed. Utskottet anser att det alltid skall vara styrkt att arbetsoförmågan är nedsatt till följd av sjukdom innan sjukpenning betalas ut. Utskottet noterade i betänkande 2004/05:SfU1 att den ökade precisionen i sjukskrivningsprocessen har medfört att handläggningstiden för beslut avseende försäkrades ersättningsfrågor förlängts. Utskottet ansåg det mycket angeläget att man fann lösningar som även tillgodosåg de försäkrades berättigade krav att inom rimlig tid få ett beslut i ersättningsfrågan. Utskottet förutsatte att regeringen övervägde åtgärder som tillgodosåg detta. Enligt vad utskottet har erfarit skall den ordningen nu råda på att om det finns oklarheter i underlaget för bedömning av rätten till sjukpenning skall ett meddelande om detta skickas ut till den försäkrade . Ärendet skall även prioriteras. skall vidare handlägga nya ersättningsanspråk gällande sjukpenning i av alla ärenden. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf407, Sf351, Sf414 och Sf409. Arbetsgivare skall anmäla ett sjukdomsfall till om detta medfört att arbetstagaren haft rätt till sjuklön och sjukperioden och anställningen fortsätter efter sjuklöneperiodens utgång. En sådan anmälan skall göras från sjuklöneperiodens slut. Utskottet har erfarit att arbetsgivare i alltför stor utsträckning försummar att göra anmälan till i rätt tid, vilket således medför en fördröjning av handläggningen hos . Utskottet anser att regeringen bör överväga åtgärder så att situationen förbättras. Motion Sf374 får därmed anses tillgodosedd och avstyrks. Vad avser problemet med att en person kan hamna i den situationen att denne inte bedöms berättigad till någon ersättningsform utan "hamnar mellan stolarna", föreligger samverkande insatser mellan olika myndigheter, bl.a. mellan och , som har resulterat i en handlingsplan för hur sjukskrivna arbetslösa skall få hjälp av rätt myndighet. Utredningen om översyn av socialförsäkringarna skall även se över frågan om en bättre samordning mellan systemen för dessa försäkringar. Genom den finansiella samordningen har det även gjorts möjligt för , länsarbetsnämnder, kommuner och landsting att samverka för en mera effektiv resurshantering vid rehabiliteringsåtgärder. Utskottet uttalade i sitt betänkande 2004/05:SfU1 att det var angeläget att problemet åtgärdades och förutsatte att regeringen övervägde ytterligare åtgärder i syfte att öka samordningen mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna. Utskottet noterar att arbetslivsministern i svar på interpellation 2004/05:520 har uttalat att han inte tror att det är fel på regelverket och ansvarsfördelningen utan att det finns brister i den praktiska handläggningen. Han har begärt att och tillsammans redovisar hur man operativt och praktiskt skall hantera detta i respektive myndighet på ett samordnat, likartat sätt. Slutsatsen är dock att den som har nekats sjukpenning och kommer till arbetsförmedlingen skall bli omhändertagen där. Utskottet noterar och finner det tillfredsställande att det finns en målsättning att den försäkrade hamnar inom arbetsförmedlingens ansvarsområde för det fall denna har nekats sjukpenning och vänder sig till arbetsförmedlingen för att få hjälp med att få ett arbete. Utskottet anser att denna ordning bör råda. Med det anförda får motionerna So706 yrkande 7, A368 yrkande 18, Sf214, Sf215, Sf323, Sf354, Sf367, Sf375, Sf380 yrkande 1, Sf399, Sf408 yrkande 2 och Sf346 i denna del anses tillgodosedda och avstyrks därmed. Vad avser samordning mellan och kommunens socialtjänst har kommunen det yttersta ansvaret för att de som bor i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver. Med det anförda avstyrks motion Sf258. Beträffande frågan om att den enskilde kan ställas utan sjukpenning i samband med att ett beslut om indragen sjukpenning överklagas, vill utskottet peka på att mål som gäller frågor av försörjningskaraktär kan handläggas med förtur. Det finns även möjlighet att begära att förvaltningsdomstol förordnar att beslutet tills vidare inte skall gälla eller i övrigt förordnar om saken. Med det anförda avstyrks motion Sf408 yrkande 1. I det övergripande målet för socialförsäkringsadministrationen lyfts kravet på likabehandling mellan kvinnor och män fram. Utskottet har i sitt betänkande 2004/05:SfU1 uttalat att det är viktigt att behovet av utbildning i genuskunskap också analyseras i den nya organisationen. Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen angivit att det finns särskild anledning att uppmärksamma kvinnors sjukskrivning och att det för att nå det nationella målet är viktigt att anledningarna till kvinnors ökade sjukskrivning uppmärksammas och att tillämpningen av sjukförsäkringen sker korrekt och oberoende av om den försäkrade är man eller kvinna. Regeringen har således gett i uppdrag att ta fram en plan för hur könsperspektivet skall integreras i tillämpningen av socialförsäkringen. skall utarbeta metoder och arbetssätt för hur handläggarna skall bemöta den försäkrade och handlägga sjukförsäkringsärenden enhetligt och rättssäkert oavsett den försäkrades kön. Inom ramen för uppdraget skall olika metoder och arbetssätt prövas i samarbete med forskare på området. Svaret på regeringsuppdraget har redovisats . Utskottet har i sitt yttrande till finansutskottet /06:SfU1y uttalat att även om regeringen vidtar åtgärder som uppmärksammar kvinnors sjukskrivning m.m. vill utskottet dock framhålla att det förhållandet att kvinnor är nästan dubbelt så mycket sjukskrivna som män är så anmärkningsvärt, och indikerar så allvarliga missförhållanden, att det är nödvändigt att utröna orsakerna till detta och vilka åtgärder som kan vidtas för att påverka förhållandet. Med det anförda får motionerna Sf335 yrkande 2 och Sf235 yrkande 1 anses tillgodosedda och avstyrks därmed. Beträffande frågan om elöverkänslighet m.m. är den nya statliga myndigheten för socialförsäkringens administration, , avsedd att åstadkomma en rättssäker tillämpning av socialförsäkringens regler. Frågan huruvida arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom skall bedömas lika för alla och praxis skapas av förvaltningsdomstolarna och därvid i sista hand av Regeringsrätten. Utskottet anser inte att det bör göras några tillkännagivanden avseende elöverkänsliga m.fl. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna MJ442 yrkande 4 och Bo277 yrkande 12. Utskottet välkomnar att regeringen har givit i uppdrag att följa utvecklingen av ungdomars hälsa i arbetslivet och finner inte anledning att föreslå några tillkännagivanden i frågan. Med det anförda avstyrks motion Sf342. En förutsättning för att en person som fyllt skall ha rätt till sjukpenning är att han eller hon fortsätter att förvärvsarbeta. Om den försäkrade därefter fått sjukpenning kan besluta att denne inte längre skall ha rätt till sjukpenning. Vid denna prövning skall tillämpa samma varaktighetskriterier som gäller vid prövning av rätten till sjukersättning och aktivitetsersättning. Om dessa kriterier är uppfyllda har den försäkrade inte längre rätt till sjukpenning. För den som under månaden fyller och fortfarande förvärvsarbetar betalas sjukpenning under längst . Därefter upphör rätten till sjukpenning. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom någon förändring i reglerna om rätt till sjukpenning för den som arbetar efter . Med det anförda avstyrks motion Sf228. Arbetsgivarens ansvar för anställdas arbetslivsinriktade rehabilitering regleras i lagen om allmän försäkring. Enligt lagen har arbetsgivaren förstahandsansvaret för de anställdas rehabilitering. Detta innebär att arbetsgivaren, i samråd med den sjukskrivne, skall ansvara för att dennes behov av rehabilitering klarläggs och för att de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering vidtas. Arbetsgivaren ansvarar också för att åtgärder som den anställde är i behov av kommer till stånd. Exempel på åtgärder som arbetsgivaren skall ansvara för är arbetsprövning, arbetsträning, utbildning, omplacering, anpassning av arbetet, tekniska åtgärder eller att särskild utrustning köps till den anställde. Arbetsgivaren skall vidta åtgärder som ligger inom eller i anslutning till den egna verksamheten. Enligt arbetsmiljölagen skall arbetsgivaren ta hänsyn till arbetstagarens särskilda förutsättningar och behov genom att anpassa arbetsförhållanden eller genom att vidta andra lämpliga åtgärder. I arbetsmiljölagen regleras också arbetsgivarens skyldighet att upprätta en lämplig arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamhet. ansvarar enligt lagen om allmän försäkring för att bedöma behov av rehabilitering samt ta initiativ till och samordna rehabiliteringsinsatser i enskilda ärenden. ansvar omfattar alla former av rehabilitering och inte endast arbetslivsinriktad rehabilitering. skall se till att rehabiliteringsinsatser påbörjas så snart det av medicinska och andra skäl är möjligt. Arbetsgivarens skyldighet att genomföra en rehabiliteringsutredning är obligatorisk och har ålagts att, senast efter det att rehabiliteringsutredningen kommit in från arbetsgivare, upprätta en rehabiliteringsplan och/eller kalla till ett avstämningsmöte om det inte kan anses som obehövligt. Även utformningen av arbetsgivarnas medfinansiering av sjukpenningkostnaderna är sådan att den skall stimulera till insatser för tidig återgång i arbete. Av budgetpropositionen framgår att regeringen anser det mycket angeläget att vidtar åtgärder för att rehabiliteringsutredningarna blir en vedertagen del i rehabiliteringsarbetet. Regeringen har även funnit att det finns behov av att arbetsgivarens rehabiliteringsansvar ytterligare klarläggs och har därför beslutat om en översyn av dessa frågor. Både arbetsgivaren och den anställde vinner på att rehabiliteringen sker snabbt och effektivt. Detta är även viktigt för att rehabiliteringen skall lyckas. Något tillkännagivande om detta behövs inte. Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf213 yrkande 3. Utskottet anser att avstämningsmötet, där bl.a. den sjukskrivne, , arbetsgivaren, facklig företrädare och läkaren möts, är av central betydelse för att klarlägga förutsättningarna för en återgång i arbete och för att planera de insatser som behöver vidtas. Det utgör således ett viktigt instrument för att minska ohälsan. Utskottet anser att det är nödvändigt att avstämningsmötena införlivas i arbete. Av budgetpropositionen framgår att sker sådana möten i alltför liten utsträckning. Det uttalas dock i propositionen att ambition är att tredubbla antalet avstämningsmöten . Utskottet har erfarit att uppgick antalet avstämningsmöten till ca 20 000 och att målsättningen är 90 000. Utskottet ser positivt på denna målsättning och förutsätter att regeringen och följer upp avstämningsmötena både till innehåll och omfattning. Motion A368 yrkande 17 får därmed anses delvis tillgodosedd och avstyrks. Utskottet noterar även att regeringen bereder frågorna om partiell sjukskrivning och vilande aktivitets- eller sjukersättning vid studier, vilka har betydelse för möjligheterna till rehabilitering. En viktig uppgift för den nya statliga myndigheten är att medverka till att samverkan med andra aktörer i ohälsoarbetet löpande stärks och effektiviseras. Flera åtgärder har vidtagits i syfte att utveckla samverkan mellan olika myndigheter, bl.a. mellan dåvarande RFV och AMS. Dessa myndigheter har upprättat en gemensam verksamhets- och handlingsplan för arbetslösa sjukskrivna, utvecklat metoder och samverkansformer för gemensamma insatser för arbetslösa sjukskrivna - utvecklingsprojekt - samt i anslutning till detta projekt också utvecklat en samordnad organisation för rehabilitering av sjukskrivna med en anställning som de inte kan återgå till. Av modellen framgår hur fördelningen av ansvar mellan arbetsförmedlingen och skall se ut. Utskottet noterar att regeringen nu avser att utvidga arbetsförmedlingens uppdrag så att det omfattar även anställda som behöver byta anställning på grund av ohälsa. Utskottet noterar även att ges i uppdrag att i samverkan med vidta nya och förstärkta insatser för långtidssjuka och försäkrade som uppbär tidsbegränsad aktivitets- och sjukersättning. Som redovisats ovan är syftet bl.a. att säkerställa att rehabilitering eller andra åtgärder vidtas för att återföra den försäkrade till arbetslivet. En betydelsefull åtgärd är möjligheten till den finansiella samordning inom rehabiliteringsområdet mellan lokala och regionala aktörer i form av , landsting, länsarbetsnämnd och en eller flera kommuner som har införts fr.o.m. . Utskottet har erfarit att 32 samordningsförbund nu har bildats. Den finansiella samordningen utgör ett viktigt instrument för en utvecklad rehabilitering av personer med sammansatta besvär. Det är därför angeläget att arbetet med att utveckla den finansiella samordningen påskyndas. Med vad som har anförts om samverkan mellan myndigheter får motion A415 yrkande 3 anses tillgodosedd och avstyrks därmed. Vidare avstyrker utskottet motionerna So424 yrkande 17, So365 yrkande 4, Sf384 yrkande 2, So432 yrkande 1, Sf428 yrkande 23, Sf335 yrkande 16, A368 yrkande 14, Sf211, Sf257, Sf291, Sf315, Sf400 och So423 yrkande 2. Regeringen har givit en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av arbetsgivarens rehabiliteringsansvar och därvid även utreda i vilka fall som skall kunna köpa arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster där målet med rehabiliteringen är återgång i arbetet hos nuvarande arbetsgivare. Med det anförda avstyrks motion Sf213 yrkande 2. Fontänhusen bedriver i sin verksamhet med psykiskt sjuka personer bl.a. arbetslivsinriktad rehabilitering i form av s.k. övergångsarbeten innebärande halvtidsarbete med marknadsmässiga löner . Utskottet noterar att rehabiliteringsinsatser för enskilda kan upphandlas inom ramen för lagen om finansiell samordning. Med det anförda får motion Sf216 anses delvis tillgodosedd och avstyrks därmed. Beträffande rehabilitering av sjuka som saknar arbete och s.k. nollklassade har ansvaret för att en rehabiliteringsutredning görs för försäkrade som inte har någon arbetsgivare. skall även se till att rehabiliteringsinsatser påbörjas så snart det av medicinska och andra skäl är möjligt. Utskottet vill återigen peka på att det pågår och utarbetas samverkande insatser mellan och för arbetslösa sjukskrivna. En del i gruppen ryms även inom ramen för den personkrets som avses i lagen om finansiell samordning. Vidare har olika utredningsförslag beträffande arbetshandikappade lämnats till regeringen, jfr. (SOU 2002:5), (SOU 2003:56) och (SOU 2003:95). I direktiven till utredningen om översyn av socialförsäkringarna framhåller även regeringen att om uppgiften att stärka arbetslinjen skall lyckas är det nödvändigt att öka sysselsättningen för grupper som har en svag förankring på arbetsmarknaden och vars sysselsättning är lägre än för andra grupper, bl.a. invandrade, kortutbildade och funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga. Genom att bl.a. se över och vid behov förändra trygghetssystemen bör möjligheter kunna skapas för att systemen verkar arbetsfrämjande. Med det anförda avstyrks motion Sf213 yrkande 5. Arbetsmiljölagen ställer krav på arbetsgivaren när det gäller arbetsmiljön. Arbetsförhållandena skall således anpassas till människors olika förutsättningar i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetsmiljölagen är en ramlag och dess krav konkretiseras i avtal mellan arbetsmarknadens parter och föreskrifter från . Den tekniska utvecklingen gör att arbetsgivarens möjligheter att anpassa arbetsplatsen ökar. I utredningen 2004:83 Hjälpmedel i arbetslivet ges förslag bl.a. om att AMS och skall förstärka sina insatser när det gäller verksamheterna stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen och bidrag till arbetshjälpmedel. Vidare ges förslag om samverkan, kompetensutveckling för personal på bl.a. samt att de regler som begränsar bidragsbeloppen för anställda och arbetsgivare skall tas bort. Regeringen bereder således förslag om arbetshjälpmedel. Det är förvaltningsdomstolarnas uppgift att skapa praxis med utgångspunkt i aktuella regler. Utskottet kan inte ställa sig bakom en regel att facklitteratur för synskadade och andra läshandikappade generellt skall falla inom ramen för bidraget för arbetshjälpmedel till funktionshindrade i arbetslivet. Utskottet noterar dock att enligt nämnda utredningsförslag skall insatserna förstärkas när det gäller bidrag till arbetshjälpmedel. Med det anförda avstyrks motion A276 yrkandena 1 och 2. Beträffande frågan om ersättning för inkomstbortfall vid utbildning tillsammans med ledarhund kan rehabiliteringsersättning i form av rehabiliteringspenning och särskilt bidrag utgå om utbildningen är att anse som arbetslivsinriktad rehabilitering. Motion Sf249 är med det anförda delvis tillgodosedd och avstyrks. har i rapporten ojämnt anfört beträffande rehabilitering att det finns skillnader mellan kvinnor och män. Kvinnor får rehabilitering senare i sjukfallet och ofta till en lägre kostnad än män. Risken för en icke enhetlig tillämpning är uppenbar när det gäller ärendeslag som innehåller ett stort inslag av skälighetsbedömning. För att skall minimera riskerna att kvinnor och män bemöts och behandlas olika är det nödvändigt att de instrument som förfogar över för kvalitetsgranskning och uppföljning av verksamheten fångar upp jämställdhetsperspektivet. Med hänvisning till detta och till vad utskottet ovan anfört om kvinnors sjukskrivning, förutsätter utskottet att frågan om likabehandling av män och kvinnor i rehabiliteringen fortsätter att uppmärksammas av . Med det anförda får motion A368 yrkande 15 anses delvis tillgodosedd och avstyrks därmed. Nya metoder och arbetssätt håller således på att utvecklas inom ramen för arbetet med att förnya och intensifiera rehabiliteringsarbetet. Det finns enligt utskottets mening inte skäl att nu föreslå att ta ställning i olika rehabiliteringsfrågor, såsom införande av en rehabiliteringsförsäkring m.m. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna So423 yrkande 1 i denna del, So646 yrkande 7, A366 yrkande 2, A368 yrkandena 11 och 13, Sf213 yrkande 4, Sf246, Sf357, So430 yrkande 1, So547 yrkande 6, Sf384 yrkande 6 i denna del, Sf393, Kr333 yrkande 4, Sf226, Sf253, Sf394, Sf380 yrkande 2 och Ub381 yrkande 2 i denna del. uttalade i sitt betänkande 2004/05:SoU1 att utskottet erinrar om att det i av godkända tillkännagivandena (bet. 2001/02:SoU11 och 2003/04:SoU4) begärts en återrapport med dels en analys av de ekonomiska konsekvenserna av en lagreglering av stödet till anhöriga, dels om olika alternativa lagregleringar i avsikt att stödja anhöriga, dels med förslag till insatser för att ytterligare säkerställa och stärka stödet till anhöriga. Utskottet ansåg att regeringen skyndsamt skulle bereda och presentera förslag till insatser för att säkerställa och stärka stödet till anhöriga i enlighet med tidigare gjorda tillkännagivanden. Vad utskottet anfört gav som sin mening regeringen till känna. Mot bakgrund av vad framfört har regeringen i budgetpropositionen understrukit behovet av att vidareutveckla stödet till anhöriga som hjälper och vårdar anhöriga. Insatserna skall bl.a. syfta till att underlätta anhörigas situation såväl fysiskt och psykiskt som socialt. För att förstärka och förbättra anhörigstödet avsätter därför regeringen ytterligare . Av de sammanlagt som utgår för detta ändamål avses för fortsatt utveckling av stödformer för närstående. noterar att socialutskottet i sitt betänkande 2005/06:SoU1 kommer att behandla regeringens förslag i denna del. är dock principiellt av den uppfattningen att inkomst som har sin grund i arbete också skall läggas till grund för förmåner från socialförsäkringen. Med det anförda får motionerna 2004/05:Sf358 yrkande 5 och Sf390 yrkande 5 anses delvis tillgodosedda och avstyrks därmed. Utskottet har tidigare avstyrkt förslag om att på olika sätt utvidga rätten till närståendepenning (se bl.a. bet. 2003/04:SfU1 och 2004/05:SfU1). Utskottet finner inte skäl att nu göra någon annan bedömning och avstyrker motion 2004/05:So40 yrkande 8. Anslaget 19:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. Beträffande regeringens förslag till medelsanvisning noterar utskottet att regeringen påbörjat och genomfört flera olika åtgärder på sjukförsäkringsområdet för att minska ohälsan i arbetslivet. Den positiva utvecklingen fortsätter med att antalet dagar med sjukpenning minskar. Särskilt glädjande är att antalet långtidssjukskrivna minskar. Av de personer som varit sjukskrivna eller längre hade deltagit i någon form av samordnad rehabilitering 2004. Detta motsvarade nivå. Utskottet finner inte detta tillfredsställande. Antalet personer som deltar i någon form av arbetslivsinriktad rehabilitering och därför erhåller rehabiliteringspenning har minskat. En förklaring till detta kan enligt vad som anges i propositionen vara att deltidssjukskrivning har ersatt arbetsträning som instrument för att åstadkomma återgång i arbete. Utskottet konstaterar att antalet sjukskrivna minskar, vilket således minskar behovet av rehabilitering för denna grupp. Utskottet noterar även att deltidssjukskrivning i viss utsträckning kan ha ersatt arbetsträning. Utskottet noterar slutligen att av budgetpropositionen framgår att rehabiliteringsutredningar inkommer till i ringa omfattning och i de flesta fall . ökar antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning.