bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — När det gäller frågan om att motverka missbruk och oegentligheter inom socialförsäkringen har utskottet ovan påtalat vikten av att tilltron till välfärdssystemen säkerställs, inte bara genom en enhetlig rättstillämpning, utan även genom att missbruk och felutnyttjande av försäkringen motverkas. Att bedrägerier och oegentligheter upptäcks och åtgärdas har också ett viktigt preventivt syfte. Utskottet noterar även att har handläggare utbildats och en ny vägledning som innehåller information om vad som gäller på området som rör misstänkta oegentligheter arbetats fram. Därtill har risk- och väsentlighetsanalyser tagits fram för ett antal förmåner för att skapa förutsättningar för att kunna identifiera vad som behöver kontrolleras samt när och hur detta bör ske inom de olika förmånerna. har både riktade och systematiserade slumpvisa kontroller av misstänkta oegentligheter. Vidare har ett forskningsprojekt redovisat en slutrapport. När olyckan inte är framme (2005:10). Rapporten syftar till att förklara vilka brott som upptäcks, vilka brott som anmäls och vilka brott som utreds samt varför. Utskottet kan konstatera att enligt nya vägledning bör alla misstänkta oegentligheter polisanmälas. har RFV och de allmänna försäkringskassorna ytterligare utökat och effektiviserat samverkan med andra bidragsutbetalande myndigheter, bl.a. via den s.k. a-kasserutinen, som ersätter ca 200 000 kontrollsamtal . Därutöver har regeringen gett en särskild utredare i uppdrag att pröva om det är lämpligt att vissa utökade möjligheter till elektroniska informationsutbyten mellan myndigheter införs. Uppdraget skall redovisas före utgången av . Utskottet kan dela bedömningen i motion Sf314 att som en del i arbetet med att motverka missbruk av försäkringen bör på ett tydligt sätt informera de försäkrade om rättigheter och skyldigheter i socialförsäkringen. I detta sammanhang noterar utskottet att en del av de oegentligheter som det är fråga om rör den s.k. svarta arbetskraften, t.ex. individer som uppbär ersättningar från sjukförsäkringen och trots det förvärvsarbetar. Utskottet vill peka på vikten av att även oegentligheter från andra än de försäkrade, exempelvis arbetsgivare, måste beaktas och beivras. Att t.ex. socialavgifter inte betalas in skadar de försäkrade, bl.a. genom lägre sjukpenning och pension, men kan även skada förtroendet för socialförsäkringssystemen. Utskottet, som kan konstatera att har påtagligt intensifierat arbetet mot oegentligheter inom socialförsäkringen och att extra medel kommer att tillföras kassan härför, avstyrker med det anförda motionerna Sf242, Sf310 yrkandena 1 och 2, Sf314 samt Sf384 yrkandena 16 och 17. Av propositionen framgår att i rapporten ojämnt har konstaterat att handläggningen av flera sjukförsäkringsförmåner skiljer sig åt mellan kvinnor och män. granskning visar att de flesta reglerna inom socialförsäkringen är könsneutrala. Det finns dock vissa regler som riktar sig enbart till det ena könet och regler som till synes är könsneutrala men som i tillämpningen ändå får olika effekter beroende på kön. Av rapporten framgår vidare att attityder och kunskaper hos handläggare om kvinnors och mäns livsvillkor och könsmaktsordning spelar en central roll i beredningen och bedömningen av ärenden. För att bemöta de brister som finns i handläggningen fick i uppdrag att utarbeta en plan för arbetet med att integrera könsperspektivet i tillämpningen av socialförsäkringen. presenterades en plan som definierar fyra åtgärdsområden: lika tillämpning, utbildning och kompetensutveckling, styrning samt attityder och värderingar. Avsikten är att skall inkludera åtgärderna i den löpande verksamhetsplaneringen. Kassan kommer också att följa beslutsprocessen i verksamheten med ett könsperspektiv, kontinuerligt och på ett systematiskt sätt. skall redovisa en utvärdering av arbetet. Med det anförda får motionerna Sf280 yrkande 2 och A368 yrkande 16 anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks. kom med en utredningsrapport, Tillsyn över försäkringsläkare, med anledning av ett regeringsuppdrag. I rapporten anges att beträffande ärenden hos finns en möjlighet att inom ramen för domstolsprövning av förvaltningsbesvär begära prövning hos rättsliga råd. I rapporten görs bedömningen att möjligheten till en oberoende expertvärdering av försäkringsläkarnas medicinska bedömningar är ett bättre alternativ än att läkarna ställs under tillsyn. Utskottet, som fortfarande anser att frågan om en förändring av tillsynen av försäkringsläkarna är komplicerad, vill peka på det angelägna i att frågan nu får en lösning. Utskottet utgår från att regeringen överväger en förändring av systemet och återkommer med förslag. Motionerna Sf387 yrkande 1, Sf424 och A368 yrkande 21 får med det anförda anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks. Utskottet vill i detta sammanhang peka på att försäkringsläkarna har en roll i verksamhet också när det gäller t.ex. information och diskussioner med läkare och annan personal inom hälso- och sjukvården. En viktig uppgift är medverkan i utbildning av tjänstemän och förtroendevalda i medicinska frågor. De medverkar också i utbildningar av läkare i försäkringsmedicin. Utskottet kan konstatera att regeringen har initierat en förstärkning av utbildningen i försäkringsmedicin för läkare. I propositionen anges att saknar försäkringsmedicinska riktlinjer för sjukskrivning och att det finns omotiverat stora skillnader i sjukskrivningspraxis mellan olika delar av landet. För att bygga upp och sprida kunskap om sjukskrivning på nationell nivå med förankring i läkarprofessionen, vetenskapen och de myndigheter som finns inom området har ett nationellt försäkringsmedicinskt forum bildats. Dess uppgift är enligt propositionen att utifrån vetenskap och beprövad erfarenhet utveckla praxis och förhållningssätt när det gäller intygsskrivning i förhållande till olika medicinska problem relaterade till arbetsförmåga. Regeringen har för att förstärka dessa insatser ytterligare beslutat att ge och i uppdrag att utforma en mer kvalitetssäkrad, enhetlig och rättssäker sjukskrivningsprocess, som tar till vara den försäkrades arbetsförmåga. I uppdraget ingår även att ta fram ett beslutsstöd för läkarna i sjukskrivningsfrågor. Vidare skall och studera andra länders erfarenheter i sjukskrivningsfrågor. De förslag som redovisas skall utgå från arbetet med att integrera könsperspektivet i tillämpningen av socialförsäkringen. Uppdraget skall delredovisas och slutrapporten lämnas . När det gäller utbildning och metodstöd i sjukskrivningsprocessen och för att införa ett gemensamt förhållningssätt har bl.a. genomfört utbildningar av samtliga chefer och handläggare inom ohälsoområdet och utarbetat nya metoder och verktyg som praktiskt stöd i yrkesrollen. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Sf387 yrkandena 2 och 5 samt A368 yrkande 20. Försäkringsdelegationerna skall bevaka att verksamhet bedrivs på ett effektivt sätt och med god service till allmänheten. Delegationerna fattar även beslut om kassans deltagande i finansiell samordning och annan samverkan inom rehabiliteringsområdet. Försäkringsdelegationerna utser också ledamöter i socialförsäkringsnämnderna. Nämnderna inrättas av . Ledamöterna i socialförsäkringsnämnderna utses , fr.o.m. april året efter ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige. Om det under en pågående mandatperiod inrättas en ny nämnd, skall de nya ledamöterna utses för den tid som återstår av mandatperioden. Två av ledamöterna utses av organisationerna på arbetsmarknaden och de övriga fem av de politiska partierna. Av propositionen framgår att har tillsatt en särskild samordningsansvarig för försäkringsdelegationerna och socialförsäkringsnämnderna för att skapa förutsättningar för att arbetet där skall kunna bedrivas på ett enhetligt sätt. Den samordningsansvarige skall bl.a. verka för att kommunikationen mellan delegationerna och myndighetens styrelse och verkställande ledning fungerar bra och att de förtroendevalda blir kända och accepterade som den viktiga del av myndigheten de är. När det gäller de förtroendevalda i delar utskottet uppfattningen i motion Sf322 att dessa har en viktig roll i verksamheten. De förtroendevalda är ett viktigt inslag för att trygga medborgarnas insyn och inflytande i välfärdssystemet och har ett direkt ansvar för samverkansarbetet. Utskottet, som noterar att den nya organisationen med försäkringsdelegationer verkat mindre än , utgår från att erforderliga resurser tillförs försäkringsdelegationerna i deras arbete. Det är också angeläget att antalet socialförsäkringsnämnder bestäms så att rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet i nämndens arbete säkerställs. Utskottet utgår från att inrättar så många socialförsäkringsnämnder som är lämpligt med hänsyn till ärendemängd m.m. och att vid tillsättandet av ledamöter i nämnderna partierna ges tillräcklig tid vid nomineringen. Med vad utskottet nu uttalat får motionerna Sf320 och Sf322 anses tillgodosedda och avstyrks. Bestämmelser om socialförsäkringsnämnder, bl.a. i vilka fall entledigande av ledamot skall kunna ske, beslutades av . Utskottet, som inte finner anledning att nu föreslå att dessa regler skall ses över, avstyrker motion Sf369. Utskottet har förståelse för önskemål att stärka de enskildas möjligheter att ta till vara sin rätt i olika avseenden. Utskottet vill dock peka på att det i förvaltningsärenden åligger myndigheten att se till att erforderlig utredning tillförs ärendet. Myndighetens beslut kan också överklagas till domstol. Utskottet anser i likhet med regeringen att har en viktig roll i arbetet mot ohälsan, men att det krävs insatser även från andra aktörer. Samverkan mellan arbetsgivare, sjukvård, och den försäkrade måste utvecklas för att hitta alternativ till sjukskrivning som gör det möjligt för den enskilde att fortsätta arbeta. Enligt utskottets mening finns med den nya sammanhållna myndigheten förutsättningar för en sådan utveckling. Vidare skall försäkringsdelegationerna, med sina förtroendevalda, bevaka att verksamhet bedrivs på ett effektivt sätt och med god service till allmänheten. Det är också delegationerna som fattar beslut om bl.a. samverkan inom rehabiliteringsområdet. Utskottet kan inte ställa sig bakom krav på att en ombudsman eller ny myndighet med sanktionsmöjligheter skall inrättas i syfte att, som anges i motion Sf380 yrkandena 3 och 4, tillvarata den sjukskrivnes rätt att komma tillbaka till egenförsörjning. 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård. Därmed bör avslå motionsyrkande om annan medelsanvisning. bör också bemyndiga regeringen att för ramanslaget 19:7 ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst 2007, 2008 och 2009. Regeringen har aviserat en särskild satsning för att öka hälso- och sjukvårdens deltagande för att förbättra sjukskrivningsprocessen och minska ohälsan i respektive län. Utgifter som är kopplade till denna satsning skall utbetalas från anslaget. För att hälso- och sjukvården så effektivt som möjligt skall medverka i arbetet med att minska sjukfrånvaron har regeringen för avsikt att komma överens med företrädare för landstingen om de närmare villkoren för bidraget. Regeringen föreslår därför att regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som medför utgifter på högst 1 2007-2009. Regeringen föreslår även att det anvisas under anslaget för vissa förberedande åtgärder. I motion Sf360 av m.fl. (fp) yrkande 1 i denna del begärs att inte anvisar några medel på det nya anslaget 19:7 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvård. Motionärerna anser att arbetet med att förbättra sjukskrivningsprocessen kan rymmas inom den vanliga sjukförsäkringen genom en vidgad finansiell samordning. Med Finsam blir de ekonomiska incitamenten tydliga. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker därmed motion Sf360 yrkande 1 i denna del. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar politikområdet Ekonomisk äldrepolitik. Området omfattar garantipension till ålderspension, efterlevandepensioner till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd. Inkomstgrundad ålderspension redovisas utanför statsbudgeten. Målet för politikområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd och att efterlevande make skall ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Av propositionen framgår att utgifterna för utgiftsområdet blev högre än anvisat. beräknas utgifterna bli lägre än anvisat. Totalt beräknas utgifterna till , vilket är ca lägre än för året innan. Bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning har överförts till utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, vilket är det huvudsakliga skälet till att utgifterna sjunkit . Andelen pensionärer med inkomstrelaterad ålderspension ökar som den genomsnittliga nivån på den inkomstrelaterade pensionen stiger. Då flertalet förmåner inom utgiftsområdet utgör komplement till den inkomstrelaterade pensionen medför detta minskade utgifter inom hela utgiftsområdet med undantag för efterlevandepension till vuxna. Efterlevandepension följer inte samma utveckling eftersom anslaget omfattar både inkomstrelaterad efterlevandepension och garantipension till efterlevandepension. har , i enlighet med regeringens förslag, fastställt ramen för utgiftsområde 11 till 45 (bet. 2005/06:FiU1, rskr.2005/06:34). 20:1 Garantipension till ålderspension Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension. Därmed bör avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning för anslaget. bör vidare avslå motionsyrkanden bl.a. om att i pensionshänseende likställa gifta och ogifta pensionärer, om de sämst ställda pensionärerna, om att kompensera ATP-pensionärerna och om flexibiliteten i pensionssystemet. Jämför reservationerna 69 (kd), 70 (v), 71 (v, mp) och 72 (v, mp). Det tidigare grundskyddet för ålderspensionärer, dvs. folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag, har ersatts av en beskattad garantipension. Garantipensionen följer den allmänna prisutvecklingen och finansieras med allmänna skattemedel. Garantipensionen är bosättningsbaserad, och för full garantipension krävs att man varit bosatt i mellan (i vissa fall ) och . Garantipensionen reduceras av inkomstrelaterad ålderspension och kan utbetalas . För en ogift person som är född eller senare kan garantipension betalas ut med högst 2,13 prisbasbelopp och för en gift person med högst 1,9 prisbasbelopp. Garantipension till personer födda eller tidigare betalas ut med högst 2,1814 prisbasbelopp för ogifta personer och med högst 1,9434 prisbasbelopp för gifta. Garantipension utges i dessa fall inte till den vars pensionsinkomster överstiger 3,16 prisbasbelopp. Anslaget omfattar garantipension till ålderspension, hustrutillägg, barntillägg till ålderspension samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Regeringen föreslår att till anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension anvisar ett ramanslag på . m.fl. (kd) begär i motion Sf390 yrkande 6 i denna del att till anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension anvisar mer än regeringen. I samma motion yrkande 2 begärs beslut att höja garantipensionen med . m.fl. (c) begär i motion Sf402 i denna del att till anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension anvisar mer än regeringen. Motionärerna anser att garantipensionen skall höjas med i två steg 2006 och 2007. I motion Sf266 av () begärs att gifta pensionärer eller motsvarande skall betraktas som enskilda individer i det statliga pensionssystemet. Motionären påpekar att enda möjligheten att få full pension för gifta pensionärer är att skilja sig. m.fl. (kd) begär i motion Sf390 yrkande 1 ett tillkännagivande om att den ekonomiska situationen för de sämst ställda pensionärerna måste förbättras . I motion Sf339 av Per och () begärs ett tillkännagivande om behovet av att utreda diskrimineringen av gifta par. I motion Sf244 av () begärs ett tillkännagivande om att den skillnad som finns i garantipensionen vad gäller gifta respektive ogifta bör ses över. m.fl. (kd) begär i motion A417 yrkande 6 ett tillkännagivande om en rätt att tjäna ca utan att det påverkar pensionen. m.fl. (v) begär i motion Sf336 yrkande 43 ett tillkännagivande om att regeringen i arbetet med att utveckla mål och indikatorer för integrationspolitiken uttryckligen använder målet: "Skillnaden i pensionsutfall mellan utrikes födda pensionärer jämfört med pensionärer som är födda i skall minska." Motionärerna framhåller att det finns behov av verktyg för att minska klyftorna mellan äldre med svensk respektive utländsk bakgrund. m.fl. (v) begär i motion Sf386 yrkande 6 ett tillkännagivande om förslag om att kompensera ATP-pensionärerna. Pensionernas värde har sänkts med på grund av att prisbasbeloppet inte följt prisutvecklingen. Eftersom det har drabbat dem som då var ATP-pensionärer bör dessa kompenseras genom en engångsuppräkning av pensionerna. m.fl. (v) begär i motion Sf328 yrkande 1 ett tillkännagivande om ändrade regler så att pensionärer som uppbär yrkesskadelivränta och är återbetalningsskyldiga enligt samordningsregler skall anses ha betalat sin skuld när engångsbeloppet är inbetalt. Den enskilde kan enligt motionärerna få vidkännas ett större avdrag på pensionen än vad han eller hon fått i livränta i form av engångsbelopp. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ta bort möjligheten att växla in livränta mot kapitalbelopp. I motion Sf292 av och () begärs ett tillkännagivande om flexibiliteten i pensionssystemet. De fyra nivåerna för utbetalning av pension bör ändras så att det går att ta ut pension . Anslaget 20:1 Garantipension till ålderspension fick alla, inklusive pensionärerna, bidra till saneringen av statens finanser. Dock prioriterades ett bibehållet skydd för de ålderspensionärer som har de lägsta inkomsterna. som samhällsekonomin har förbättrats har också villkoren för pensionärerna förbättrats bl.a. genom införande av s.k. följsamhetsindexering av pensionerna och förbättringar av bostadstillägget för pensionärer. Därutöver har införandet av äldreförsörjningsstödet inneburit en väsentlig förbättring för vissa grupper. Detta stöd garanterar i princip alla en skälig levnadsnivå och en skälig bostadskostnad. Utskottet är liksom tidigare (se bet. 2004/05:SfU1) av den uppfattningen att i den mån det finns ett utrymme för ekonomiska förbättringar så bör det användas selektivt, så att de pensionärer som har lägst inkomster får en förbättrad standard. Utskottet noterar med tillfredsställelse att beräkningar visat att det skett en utjämning av inkomsterna för olika pensionärsgrupper och att pensionärer med de lägsta inkomsterna fått realt förbättrat netto . Regeringens förslag om ytterligare förbättringar av bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet kommer att än mer utjämna mellan pensionärer med låga respektive höga inkomster. Utskottet välkomnar därför regeringens förslag, som närmare redovisas nedan under anslagen 20:3 Bostadstillägg till pensionärer och 20:4 Äldreförsörjningsstöd. Eftersom regeringens förslag ger förbättringar för de pensionärer som har de lägsta inkomsterna gör utskottet bedömningen att det förslaget är att föredra framför att, som föreslås i några av motionerna, höja garantipensionen 2006. Dessutom är, vilket också påpekas i propositionen, nivån på garantipensionen liksom konstruktionen för avtrappning mot inkomstgrundad ålderspension dels avvägd i förhållande till reglerna för hela ålderspensionssystemet, dels en del av pensionsöverenskommelsen mellan fem partier (s, m, fp, kd och c). Det innebär att förändringar inte kan ske utan att det, inom ramen för pensionsöverenskommelsen, först görs en ny och noggrann avvägning i förhållande till hela ålderspensionssystemet. Däremot är det väsentligt att pensionärernas ekonomiska förhållanden fortlöpande uppmärksammas och då särskilt utvecklingen för de pensionärer som har de lägsta inkomsterna. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf390 yrkandena 2 och 6 i denna del och Sf402 i denna del. Mot bakgrund av vad utskottet anfört om genomförda och föreslagna förbättringar för pensionärer med de lägsta inkomsterna avstyrks motion Sf390 yrkande 1. Även motionerna A417 yrkande 6 och Sf386 yrkande 6 avstyrks därmed. Beträffande frågan om att i pensionshänseende minska klyftorna mellan äldre med svensk respektive utländsk bakgrund vill utskottet erinra om att regeringens särskilda mål för integrationspolitiken bl.a. innefattar mål för sysselsättning. Målet innebär att sysselsättningsgraden för utrikes födda skall öka och närma sig den för hela befolkningen och att andelen utrikes födda med högskoleutbildning som har ett arbete i nivå med den egna kompetensen skall öka. Om sysselsättningen bland dem med utländsk bakgrund ökar och en högre andel av dem får arbete i nivå med den egna utbildningen kommer det att leda till att alltfler av dem med utländsk bakgrund får högre förvärvsinkomster. Detta leder i sin tur till högre pension. Eftersom vägen till högre pensioner går genom ökade förvärvsinkomster anser utskottet att motion Sf336 yrkande 43 åtminstone delvis är tillgodosedd med vad utskottet anfört. Motionsyrkandet avstyrks därmed. När det gäller frågan om utbyte av yrkesskadelivränta mot engångsbelopp och avdrag på pension har utskottet tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2004/05:SfU1. Utskottet anförde följande. Enligt lagstiftningen om det nya pensionssystemet skall ålderspension i form av inkomstpension, tilläggspension och garantipension på visst sätt minskas med yrkesskadelivränta. Minskning skall även ske för livränta som har bytts ut mot engångsbelopp och görs då som om livräntan fortfarande utgick. Motsvarande regler finns i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring (YFL) som upphört att gälla fr.o.m. men som enligt övergångsbestämmelser fortfarande tillämpas på skador som inträffat före detta datum. Vidare framhöll utskottet att utbyte av större livräntor mot engångsbelopp sker med återhållsamhet och att kravet på skäl för utbyte är litet när det gäller låga livräntor. Därtill får livräntetagaren uppgift om att avdrag på pensionen även fortsättningsvis kommer att göras som om livräntan utgick och engångsbeloppet är i huvudsak beräknat enligt försäkringsmässiga principer. Utskottet finner inte skäl att nu göra någon annan bedömning och avstyrker därmed motion Sf328 yrkandena 1 och 2. I utskottets betänkande 2004/05:SfU1 avstyrkte utskottet yrkanden om att gifta pensionärer i pensionshänseende borde likställas med ogifta. Utskottet konstaterade att skillnaderna i pensionsnivåerna för gifta respektive ogifta har sin grund lag om folkpensionering och motiverades i huvudsak med att det är en allmän erfarenhet från den svenska folkpensioneringen att två makar som båda har folkpension i regel har avsevärt lättare att reda sig på sina pensioner än vad en ensamstående pensionär har. Därefter anförde utskottet följande. Att i det nya pensionssystemet likställa pensionen för gifta med pensionen för dem som är ogifta, vilket skulle beröra pensionärer som är födda eller tidigare och pensionärer som uppbär garantipension, har tidigare beräknats kosta . I fempartiöverenskommelsen om det nya ålderspensionssystemet ansåg man att dessa medel borde användas till mer angelägna delar av grundskyddet i pensionssystemet.