bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — 14 punkt 4 i denna del). Oppositionens förslag i förhållande till regeringens förslag föreslår i motion A414 yrkande 6 i denna del att anslag dras ned. Anslaget minskas med . lägger i motion A369 yrkande 20 i denna del sparbeting på och räknar med att anslaget kan minskas med i förhållande till regeringens förslag. menar i motion A420 yrkandena 40 och 45 i denna del att fått kraftigt ökade anslag, vilket bl.a. fått till följd att alla medel inte kunnat förbrukas. Med tanke på de ökade anslagen och den rationaliseringspotential som bör finnas efter sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionerna bedöms att en besparing på är möjlig. Partiet vill införa en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring i linje med utredningen till arbete (SOU 2000:78). Denna försäkring skulle avlasta en del arbetsuppgifter som myndigheten fått. föreslår i motion A377 i denna del en generell effektivitetsbesparing på på . Utskottet, som anser att anslaget är väl avvägt, tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget och avstyrker motionerna A369 yrkande 20 i denna del (fp), A377 i denna del (c), A414 yrkande 6 i denna del (m) och A420 yrkandena 40 och 45 i denna del (kd). I bilaga 6 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14. Utskottet biträder även förslaget i fråga om bemyndigande (budgetpropositionen, utg.omr. 14 punkt 1). Förslag till anslag 2006 Anslaget avser kostnaderna för personal, lokaler och övrig förvaltning. omfattar anslaget även utgifter för försöksverksamheten med arbetstidsförkortning. har fått i uppdrag att omlokalisera 45 årsarbetsplatser. Beslutet är ett led i regeringens arbete med att genomföra lokaliseringar av statliga verksamheter till de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av förändringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation. Regeringens bedömning är att har gjort mycket värdefulla insatser inom arbetslivsområdet. har lämnat viktiga bidrag till diskussionen om ohälsa och sjukskrivningar. Arbetslivsforskning bör bedrivas i samverkan med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitet och högskolor inom och utom landet, och då bör samfinansiering eftersträvas. bör fortsätta utvecklingsarbetet utifrån sin femåriga utvecklingsplan, som innebär en förskjutning av resurser från basverksamhet till satsning på tema och kunskapsförmedling. Analysenheten bör utvecklas och antalet ämnesområden öka. Regeringen beslöt att ge Statskontoret i uppdrag att utvärdera i förhållande till de uppdrag och mål som finns för verksamheten och att lämna förslag till förbättringar. En förväntad ökad efterfrågan på företagshälsovård och kommande pensionsavgångar bland företagshälsovårdspersonal innebär ett ökat utbildningsbehov. Regeringen föreslår därför att tillförs anslaget för att förstärka företagshälsovårdsutbildningen för . har en bemyndiganderam på högst för anslaget 23:2 som avser forsknings- och utvecklingsverksamhet, företagshälsovårdsutbildning och försöksverksamhet med arbetstidsförkortning. Ramen bör minska eftersom försöket med arbetstidsförkortning upphör vid utgången av 2006. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslag 23:2 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 2007-2009 (budgetpropositionen, utg.omr. 14 punkt 2). Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på för (budgetpropositionen, utg.omr. 14 punkt 4 i denna del). Oppositionens förslag i förhållande till regeringens förslag föreslår i motion A414 yrkande 6 i denna del att avvecklingen av som ett självständigt verk börjar och föreslår en minskning med . vill i motion A369 yrkande 20 i denna del att läggs ned och att en del av dess forskningsanslag förs över till universitet, högskolor och forskningsstiftelser. Anslaget till kan minskas med . pekar i motion A420 yrkandena 41 och 45 i denna del på att allvarliga brister har konstaterats i styrningen av . Det krävs därför att en rejäl översyn genomförs av och dess relationer till andra myndigheter. Översynen bör vara grundlig och förutsättningslös. Mycket talar för att forskningsresurser kommer till effektivare användning om de används till att finansiera forskning på universitet, högskolor och andra organ. Informationsspridningen och utbildningsverksamheten kan tas över av . bör kunna genomföra en del rationaliseringar och fokusera sin verksamhet, bl.a. minska en del av sin bidragsgivning. bör kunna avvecklas och dess uppgifter fördelas på , universitet, högskolor och andra aktörer. Anslaget till kan minskas med ca . förklarar i motion A377 i denna del att partiet vill satsa på en decentraliserad forskningsstruktur. Det är viktigt att bygga upp livskraftiga forskningsmiljöer runtom i landet. Partiet föreslår att läggs ned. En del av det forskningsarbete som utförs på bör i stället bedrivas på landets universitet och högskolor. För beräknar anslaget till ett lägre belopp än vad regeringen föreslår. Utskottet har vid ett flertal tillfällen understrukit den viktiga roll som har i arbetet med att forska, utveckla, utbilda och förmedla kunskap om och i arbetslivet. Av propositionen framgår att regeringen har givit Statskontoret i uppdrag att utvärdera i förhållande till de uppdrag och mål som finns för verksamheten samt lämna förslag till förbättringar. Uppdraget, som ska redovisas , välkomnas av utskottet. Utskottet har , bl.a. i betänkande 2003/04:AU1, framhållit företagshälsovården som en betydelsefull tillgång i det förebyggande arbetsmiljöarbetet och i samband med rehabilitering. Utskottet ser därför positivt på förslaget att tillföra för att förstärka företagshälsovårdsutbildningen för . Med hänvisning till det ovan framförda avstyrker utskottet motionerna A369 yrkande 20 i denna del (fp), A377 i denna del (c), A414 yrkande 6 i denna del (m) och A420 yrkandena 41 och 45 i denna del (kd). Utskottet biträder även förslaget i fråga om bemyndigande (budgetpropositionen, utg.omr. 14 punkt 2). I bilaga 6 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14. Anslag 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Förslag till anslag 2006 Anslaget är ett bidrag till arbetsmarknadens parter och administreras av . Anslaget avser kostnader för funktionsutbildning, styrelseutbildning och allmänna informationsinsatser inom arbetslivsområdet och viss EU-bevakning. Funktionsutbildningen avser främst arbetsmiljöutbildningar för fackliga förtroendemän. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslag 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst (budgetpropositionen, utg.omr. 14 punkt 3) Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på för (budgetpropositionen, utg.omr 14 punkt 4 i denna del). Oppositionens förslag i förhållande till regeringens förslag menar i motion A414 yrkande 6 i denna del att arbetsmarknadens parter själva ska bekosta de insatser som anslaget används till. I motion A369 yrkande 20 i denna del föreslår en minskning med jämfört med regeringens förslag. anser i motion A420 yrkande 45 i denna del att det är tveksamt om statliga bidrag i all evighet ska gå till utbildning av övriga fackliga förtroendevalda med tanke på att stödet till de regionala skyddsombuden har överförts till anslag. Enligt partiet bör de fackliga organisationerna själva eller i samarbete med arbetsgivarna kunna klara sådan utbildning. anser att anslaget kan avskaffas. Enligt utskottets mening finns det inte skäl att nu göra någon förändring av de bidrag som lämnas inom ramen för detta anslag. Utskottet, som ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning, avstyrker motionerna A369 yrkande 20 i denna del (fp), A414 yrkande 6 i denna del (m) och A420 yrkande 45 i denna del (kd). I bilaga 6 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14. Utskottet biträder även förslaget i fråga om bemyndigande (budgetpropositionen, utg.omr. 14 punkt 3). Förslag till anslag 2006 Anslaget avser kostnader för personal, lokaler och för övrig förvaltning vid Arbetsdomstolen. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på för (budgetpropositionen, utg.omr. 14 punkt 4 i denna del). Oppositionens förslag i förhållande till regeringens förslag yrkar i motion A369 yrkande 20 i denna del att Arbetsdomstolen läggs ned och att medlen på anslaget överförs till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. menar i motion A377 i denna del att Arbetsdomstolen ska läggas ned och att dess resurser ska överföras till det allmänna domstolsväsendet, utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Utskottet har behandlat liknande förslag och anser liksom tidigare att det inte är aktuellt att lägga ned Arbetsdomstolen. Utskottet har tidigare i detta sammanhang också noterat att frågan om Arbetsdomstolen och diskrimineringsmålen omfattas av uppdrag (dir. 2002:11, 2003:69 och 2005:8). Därmed avstyrker utskottet motionerna A369 yrkande 20 i denna del (fp) och A377 i denna del (c) och tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. I bilaga 6 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14. Anslag 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) Förslag till anslag 2006 Från anslaget finansieras kostnader för personal, lokaler och andra förvaltningskostnader för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO). Regeringen föreslår att HomO:s verksamhet tillförs , bl.a. för att möjliggöra ökade informationsinsatser. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på för (budgetpropositionen, utg.omr. 14 punkt 4 i denna del). Oppositionens förslag i förhållande till regeringens förslag vill i motion A414 yrkandena 5 och 6, båda i denna del, att de fyra ombudsmännen som har i uppdrag att utöva tillsyn över lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet slås ihop till en gemensam myndighet. Till följd av detta sammanläggs också och . anser att anslaget för HomO ska utgå. I motionen föreslås att det under utgiftsområde 14 i stället inrättas en ny myndighet och att det skapas ett nytt anslag, Ombudsmannen mot diskriminering, som tillförs ca . ser i motion A420 yrkandena 43 och 45 i denna del, med hänvisning till det redovisade antalet ärenden, ingen anledning att öka resurserna till HomO på det sätt som regeringen föreslagit. För föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag. Vid tidigare behandling av liknande synpunkter har utskottet hänvisat till den utredning (dir. 2002:11) som regeringen tillsatt för att bl.a. överväga en samordning eller sammanslagning av några eller samtliga av myndigheterna , , och . Kommittén, som fått nya uppgifter och därmed förlängd tid (dir. 2003:69, 2005:8), ska redovisa uppdraget . Utskottet finner regeringens förslag till medelsanvisning väl avvägt. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna A414 yrkandena 5 och 6, båda i denna del, (m) och A420 yrkandena 43 och 45 i denna del (kd). I bilaga 6 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14. Förslag till anslag 2006 Anslaget avser kostnader för personal, lokaler, lönestatistik och andra förvaltningskostnader för . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på för (budgetpropositionen, utg.omr. 14 punkt 4 i denna del). Oppositionens förslag i förhållande till regeringens förslag anser i motion A420 yrkande 45 i denna del att det bör övervägas om inte kan samverka eller samlokaliseras med någon annan befintlig myndighet, t.ex. Kammarkollegiet, för att på så sätt minska bl.a. de administrativa kostnaderna. Detta tillsammans med de resursökningar myndigheten fick och den rationaliseringspotential som bör finnas, gör att partiet anser att en viss besparing kan göras. föreslår ett anslag som sammantaget är lägre än regeringens. Utskottet, som biträder regeringens förslag till medelsanvisning, avvisar de besparingsförslag som framförs i ovanstående motion. Utskottet avstyrker därför motion A420 yrkande 45 i denna del (kd). I bilaga 6 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14. Förslag till anslag 2006 Anslaget avser kostnaden för (JämO) med kansli och för . Antalet anmälningar om könsdiskriminering, antalet granskningar som ska genomföras, deras komplexitet och arbetsgivares bristande förmåga att leva upp till jämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder är faktorer som styr utgifterna på området. Utgifterna styrs också av JämO:s insatser för att följa upp lagens krav på aktiva åtgärder och för att fullgöra det informationsansvar som åläggs myndigheten. Regeringen prioriterar arbetet med att avskaffa lönediskriminering på grund av kön. JämO bör därför öka insatserna för att i första hand granska och stödja arbetsgivares lönekartläggningar. Anslagsnivån höjs med . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på för (budgetpropositionen, utg.omr. 14 punkt 4 i denna del). Oppositionens förslag i förhållande till regeringens förslag vill i motion A414 yrkandena 5 och 6, båda i denna del, att de fyra ombudsmännen som har i uppdrag att utöva tillsyn över lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet slås ihop till en gemensam myndighet. Till följd av detta sammanläggs också och . anser att anslaget för JämO ska utgå. I motionen föreslås att det under utgiftsområde 14 i stället inrättas en ny myndighet och att det skapas ett nytt anslag, Ombudsmannen mot diskriminering, som tillförs ca . Utskottet anser liksom regeringen att arbetet med att avskaffa lönediskriminering på grund av kön bör prioriteras. Här kan också nämnas att det av propositionen framgår att regeringen tillsammans med och de gröna ska ta fram en nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader som ska vara färdig . Utskottet välkomnar en sådan handlingsplan. Utskottet finner regeringens förslag till anslag väl avvägt. Med hänvisning även till utskottets ställningstagande under anslag 23:7 till motionsförslag om en sammanlagd myndighet tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning under anslag 24:1. Motion A414 yrkandena 5 och 6 båda i denna del (m) avstyrks. I bilaga 6 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14. Anslag 24:3 Delegationen för stöd till jämställdhetsintegrering Förslag till anslag 2006 Ett anslag anvisades 2005 för att finansiera kostnader för en delegation för stöd till jämställdhetsintegrering. De statliga myndigheterna bör i sin verksamhet utgöra ett föredöme i frågor som gäller jämställdhet mellan kvinnor och män. Ett stöd bör erbjudas till myndigheterna i deras arbete med jämställdhetsintegrering. tillsattes Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten, JämStöd (N2005:2). Kommitténs arbete bör förlängas i avvaktan på beslut om ny organisering av jämställdhetspolitiken. Regeringen föreslår därför att anvisar ett ramanslag på , avsett att finansiera kommitténs arbete (budgetpropositionen utg.omr. 14 punkt 4 i denna del). Medlen förs från utgiftsområde 1 anslag 90:5 m.m. Oppositionens förslag i förhållande till regeringens förslag föreslår i motion A414 yrkande 6 i denna del att anslaget utgår, dvs. en minskning med . anser i motion A420 yrkandena 44 och 45 i denna del att satsningar på jämställdhet ska finansieras av respektive förvaltning, på samma sätt som alla företag i själva får finansiera sitt jämställdhetsarbete och föreslår en besparing med , motsvarande hela anslaget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker därför motionerna A414 yrkande 6 i denna del (m) och A420 yrkandena 44 och 45 i denna del (kd). I bilaga 6 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14. I motion föreslaget nytt anslag 24:4 Ombudsmannen mot diskriminering (m) Som framgår av avsnitten Anslag 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) och Anslag 24:1 förordar i motion A414 yrkandena 5 och 6, båda i denna del, att de fyra ombudsmännen som har till uppgift att utöva tillsyn över lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet slås ihop till en gemensam myndighet. Till följd av detta sammanläggs även och . För att finansiera den nya myndigheten föreslår partiet att ca anvisas på detta nya anslag . Med hänvisning till utskottets ställningstagande under anslagen 23:7 och 24:1 avstyrker utskottet motion A414 yrkandena 5 och 6, båda i denna del (m). I bilaga 6 finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14. Förslag till anslag 2006 23:5 för arbetstagares uppfinningar 23:6 Internationella arbetsorganisationen () Regeringens förslag till medelsanvisning under ovanstående anslag har inte föranlett några motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Allmän inriktning av politiken inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sk496 yrkande 5, 2005/06:Sf233 yrkande 3, 2005/06:Sf331 yrkande 9, 2005/06:Sf333 yrkande 7, 2005/06:Sf382 yrkande 13, 2005/06:Kr376 yrkande 9, 2005/06:N308 yrkandena 6, 8 och 9, 2005/06:N433 yrkande 2, 2005/06:N443 yrkande 59 i denna del, 2005/06:N480 yrkande 19 i denna del, 2005/06:A212, 2005/06:A213 yrkande 3, 2005/06:A233, 2005/06:A246 yrkande 1, 2005/06:A309 yrkandena 4 och 6, 2005/06:A363 yrkandena 1-9 och 12, 2005/06:A369 yrkandena 1 i denna del, 9-11, 13, 14, 16 och 17, de tre senare i denna del, 2005/06:A414 yrkandena 2 i denna del och 3, 2005/06:A416 yrkande 4 i denna del och 2005/06:A420 yrkandena 1-3, 5 i denna del, 9, 10-12 och 34, de fyra senare i denna del, och avslår motionerna 2005/06:Sk298 yrkandena 2 och 8, 2005/06:Sf234 yrkandena 1-3, 2005/06:Sf254, 2005/06:N383 yrkande 13, 2005/06:N433 yrkande 1, 2005/06:A205 yrkande 2, 2005/06:A213 yrkandena 1, 2 och 4-7, 2005/06:A237, 2005/06:A253, 2005/06:A271, 2005/06:A274, 2005/06:A277, 2005/06:A285, 2005/06:A292, 2005/06:A293, 2005/06:A298, 2005/06:A304, 2005/06:A354, 2005/06:A355, 2005/06:A372, 2005/06:A389, 2005/06:A390, 2005/06:A394, 2005/06:A398, 2005/06:A413, 2005/06:A415 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:A420 yrkandena 21 och 29. Problemen på den svenska arbetsmarknaden är större än vad den och dess stödpartier i vill erkänna. Omkring en femtedel av alla i arbetsför ålder arbetar antingen inte alls eller mindre än de skulle vilja. Varken statistiken över öppen arbetslöshet eller sysselsättningsstatistiken förmår att ge en rättvisande bild av det utanförskap som många människor i arbetsför ålder känner. Den svenska befolkningen kommer att åldras och alltfler kommer att behöva kvalificerad och dyrbar vård och omsorg. Parallellt med den utvecklingen minskar andelen människor i arbetsför ålder. Fler personer måste bidra till våra gemensamma utgifter genom arbete. Det finns inga genvägar. föreslår en effektivare arbetsmarknadspolitik. Att stimulera en utveckling för fler i arbete är kärnan i vår politik. Vi vill därför prioritera ökade resurser för matchning mellan arbetssökande och lediga jobb, ökad konkurrens och en förbättrad kontroll. En enhetlig myndighetsorganisation bör införas och myndigheten ska ges en självständig professionell ledning där det politiska inflytandet minskas. Arbetsmarknadspolitiken måste fokusera på att öka andelen arbetade timmar. Problemen på arbetsmarknaden - statistisk redovisning Det allvarliga läget på arbetsmarknaden kan sammanfattas i följande variabler: Totala arbetslösheten, mätt som öppet arbetslösa samt de som är i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Frånvaron från arbetsmarknaden av arbetsmarknadspolitiska skäl, samt Antalet arbetade timmar i relation till den arbetsföra befolkningen. Genom att beskriva de djupa arbetsmarknadspolitiska problemen på dessa tre sätt, och följa utvecklingen , kan en mer rättvisande bild av problemen ges. Antalet öppet arbetslösa uppgick till 254 000 eller av arbetskraften1[SCB oktober 2005.]. Antalet personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder uppgår till 130 000 personer, eller av arbetskraften2[AMS pressmeddelande avseende oktober.]. Enligt internationella konventioner3[ILO-resolution , se /public/english//stat/res/ecaacpop.htm och , : Hur hög är egentligen arbetslösheten?, Ekonomisk Debatt nr 6/2005. EU:s statistikmyndighet inkluderar också arbetssökande studerande i redovisningen av den öppna arbetslösheten i EU:s medlemsländer.] ska dessutom arbetssökande studerande räknas som arbetslösa. De utgör av arbetskraften, eller 87 000 individer4[SCB oktober 2005.]. Det gör att den totala arbetslösheten, öppet arbetslösa plus deltagare i konjunkturberoende åtgärder samt arbetssökande studerande uppgår till eller 471 000 personer. Den verkliga frånvaron från arbetsmarknaden Regeringens mål om att den reguljära sysselsättningen för personer i åldern ska uppgå till nås inte inom överskådlig tid, inte ens enligt den socialdemokratiska regeringens egna beräkningar. Dessutom är detta mål missvisande eftersom det i begreppet sysselsatt inräknas människor som är sjukskrivna och friårslediga. När människor som är arbetslösa får sjukvikariat är det rimligt att de räknas som sysselsatta de arbetar. I den svenska statistiken räknas dock både de som innehar ett sjukvikariat och de som är sjukskrivna som sysselsatta. Det innebär att tusentals "jobb" dubbelräknas - både den sjukskrivne och vikarien är ju sysselsatta enligt statistiken. Detsamma gäller för friåret, som bidrar till att ca 12 000 personer registreras i statistiken som sysselsatta på samma jobb. Sjukpenningdagarna, efter de 14 dagarnas sjuklöneperiod som arbetsgivarna betalar, har ökat från 48 miljoner dagar 1997 till över 95 miljoner dagar 20045[Statistik från hemsida.]. De alltfler sjukpenningdagarna har alltså bidragit till att höja den uppmätta sysselsättningen i . Den kraftiga ökningen av antalet sjukpenningdagar motsvarar 129 000, omräknat till antalet årsarbetare. redovisar återkommande i sina konjunkturprognoser en tabell över hur många personer som just nu är beroende av sociala ersättningar i olika former. efter 1990-talets djupa lågkonjunktur lever fortfarande närmare 1,1 miljoner personer i arbetsför ålder på sociala ersättningar. Det är ungefär lika många som 1992-1993. Utvecklingen av antal helårsekvivalenter i åldrarna som försörjs med sociala ersättningar Det verkliga problemet på svensk arbetsmarknad. Personer i arbetskraften som saknar ett reguljärt arbete eller vill arbeta mer: Undersysselsatta6[Personer som av arbetsmarknadsskäl arbetar mindre än de önskar. 1:a kvartalet 2005.] Totalt antal personer i arbetsför ålder som inte har ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden eller som vill arbeta mer Sjuk- eller aktivitetsersättning (tidigare förtidspension) 7[De som har sjuk- eller aktivitetsersättning (tidigare förtidspension) ingår ej i arbetskraften varför någon procentuell andel av arbetskraften ej går att räkna fram. De långtidssjukskrivna, liksom övriga sjukfrånvarande, ingår dock i regel i arbetskraften och räknas som sysselsatta när måttet sysselsättningsgrad anges.] Totalt antal personer utanför den reguljära arbetsmarknaden 8[se not 7.] Källa: SCB oktober, 2005 samt , 2005 Bland de 93 000 långtidssjukskrivna () och 553 000 förtidspensionerade vet vi att det finns många som på hel- eller deltid skulle kunna vara aktiva på arbetsmarknaden om arbetstillfällen fanns och rehabiliteringsinsatser hade satts in och i tillräcklig omfattning.