bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — Regeringen menar att ett stöd till det lokala arbetsmiljöarbetet genom företagshälsovård eller motsvarande resurser är av stor betydelse. I propositionen betonas vikten av att utbildningen av företagshälsovårdspersonal utvecklas både kvalitativt och kvantitativt. För att redan nu bemöta det utökade behovet avser regeringen att förstärka företagshälsovårdsutbildningen , se även anslag 23:2. arbete utvärderades av i rapporten (RiR 2004:14). Utskottet behandlade styrelses framställning med anledning av rapporten i sitt arbetsmiljöbetänkande (2004/05:AU6). Regeringen har med anledning av rapporten bl.a. preciserat målet för verksamhetsgrenen tillsyn i regleringsbrev och gett verket ett antal uppdrag som ska slutredovisas . Målet för verksamhetsområdet är en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Inom verksamhetsområdet används följande resultatindikatorer för att mäta måluppfyllelsen: veckoarbetstid, atypisk sysselsättning, deltidsarbete, ofrivilligt deltidsarbete, tidsbegränsad anställning och ofrivilligt tidsbegränsad anställning. Regeringen bedömer att arbetet inom verksamhetsområdet ligger väl i linje med målet för verksamhetsområdet. Regeringen betonar i propositionen vikten av en modern och väl fungerande arbetsrätt. En fråga i fokus på det arbetsrättsliga området är att värna den svenska modellens funktion och fortlevnad vid tjänster över gränserna. Kampen mot diskriminering syftar inte bara till att skydda människor mot kränkande behandling utan bidrar även till att människors möjligheter och livschanser förbättras. I propositionen framhålls att kunskap om rätten till likabehandling oavsett sexuell läggning behöver ökas, och regeringen föreslår därför att HomO:s verksamhet förstärks med för att möjliggöra ökade informationsinsatser, se anslag 23:7. Målet för verksamhetsområdet är en lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. Formerna för lönebildningen är enligt regeringens mening i första hand en fråga för arbetsmarknadens parter. Följande indikatorer utgör en del i bedömningsunderlaget för insatserna inom verksamhetsområdet: antal medlingsärenden i avtalsförhandlingar på riksnivå där medlare har förordnats av (), antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt, totala löneutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och och löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden. Regeringen anser att målet för verksamhetsområdet ligger väl i linje med EU:s sysselsättningsriktlinjer och menar att måluppfyllelsen för MI:s verksamhet får betraktas som god med beaktande av de befogenheter och resurser institutet förfogar över. Politikområdet Jämställdhetspolitik omfattar verksamhetsområdena Samordningsansvar för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder och Motverka könsdiskriminering. Jämställdhetspolitiken är ett sektorsövergripande politikområde, vilket innebär att jämställdhet även är ett integrerat mål inom andra politikområden. Arbetsmarknaden och arbetslivet är centrala områden för jämställdhetspolitiken. Målet för verksamhetsområdet för jämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder är att ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra alla delar av beslutsprocesser och verksamheter inom samhällets olika områden i syfte att skapa förutsättningar för en fungerande jämställdhet. Målet för verksamhetsområdet könsdiskriminering är att all förekomst av könsdiskriminering ska upphöra på arbetsmarknaden och i högskolan. Regeringen menar att utvecklingen inom området i flera avseenden har varit positiv när det gäller jämställdhet i samhället men att det fortfarande återstår mycket att göra inom samtliga områden. Exempelvis är målet att kvinnor och män ska ha samma möjligheter till ekonomiskt oberoende inte uppnått. Kvinnor har generellt sett sämre ekonomiska villkor än män, och kvinnors villkor skiftar också mellan olika skeden i livet, vilket inte gäller för män i lika hög grad. Arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar för att bekämpa löneskillnader mellan kvinnor och män, motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden och skapa förutsättningar för människor att kombinera arbete och familjeliv. Regeringen ska tillsammans med och de gröna ta fram en nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader. Planen ska vara färdig . Oppositionspartiernas alternativ till inriktningen av arbetslivspolitik och jämställdhetspolitik anför i motion A414 yrkande 5 i denna del att de fyra ombudsmännen som har i uppdrag att utöva tillsyn över lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet bör slås ihop till en ny gemensam myndighet under namnet Ombudsmannen mot diskriminering. betonar i motionerna A370 yrkande 10 och A418 yrkandena 2, 4 och 5 att den enskilde, arbetsgivarna och politikerna har ett gemensamt ansvar för att skapa ett bra och mer barnvänligt arbetsliv som möjliggör ett aktivt föräldraskap. En kampanj för ett barnvänligt arbetsliv bör initieras. Många upplever att barn kan utgöra ett stort hinder för karriär och självförverkligande. Det är allvarligt för en nation om statusen kring arbetet i yrkeslivet betonas på bekostnad av familjebildandet. Föräldraskapet bör självfallet betraktas som kompetenshöjande. Tillväxt och lönsamhet kan baseras på personalens välbefinnande och medinflytande. Det är bekymmersamt att sjukskrivningar och utbrändhet är störst inom den offentliga sektorn. Arbetet måste organiseras så att människor inte slits ut. En mer mångsidig arbetsmarknad för vårdens anställda ger fler alternativ, fler arbetsmiljöer, ökad lönekonkurrens och kanske nya möjligheter till utveckling i arbetet, vilket kan bidra till förbättrad hälsa för anställda inom vård och omsorg. Rörligheten på arbetsmarknaden har positiva effekter på hälsan. Rörligheten kan underlättas genom s.k. arbetsgivarringar. Det innebär att företag bildar nätverk där de kan utbyta erfarenheter, samordna rehabiliteringsinsatser och på olika sätt underlätta för anställda att komma tillbaka till arbetslivet. I motion A420 yrkandena 27 och 28 behandlas lönebildningen och MI:s arbetsuppgifter och roll i det sammanhanget. Lönebildningen måste bättre ta hänsyn till löntagarens kompetens och kunnande, den prestation som utförs och det ansvar jobbet innebär. Genom lagstiftning och institutionella ramar kan staten skapa förutsättningar för en bättre lönebildning. MI bör bl.a. verka för samordnade avtalsperioder och ge råd och stöd till arbetsmarknadens parter för att främja en samhällsekonomiskt sund lönebildning. Vid konflikter ska MI kunna agera som medlare genom att i samråd med parterna utse medlare som har förtroende hos de berörda. En viktig uppgift för MI är att se till att statistik om löner finns tillgänglig på ett relevant sätt. När det gäller de äldres situation anför partiet i motion A417 yrkandena 2, 8 och 9, A420 yrkande 16 och N480 yrkande 19 i denna del att äldre personer ska kunna anpassa sitt arbete utifrån sin egen unika situation. Den flexibla pensionsåldern ger ökad frihet för den enskilde. Ska valfriheten bli reell måste ett arbetsliv skapas som gör att människor orkar, vill och upplever det meningsfullt att fortsätta att arbeta längre än . De diskrimineringslagar som finns på arbetsmarknadsområdet bör utökas att också omfatta diskriminering på grund av ålder. Rätten att gå ned i arbetstid efter liksom rätten att arbeta till bör lagstadgas. MI bör verka för att äldre inte missgynnas på arbetsmarknaden, exempelvis genom konstruktioner av avtalspensioner. Det är angeläget att ta till vara de äldres kompetens och erfarenheter. En informationskampanj om äldre i arbetslivet bör startas. Ett för utveckling av en god seniorpolitik i arbetslivet bör inrättas efter norsk modell. Ett sådant centrum skulle med fördel kunna samlokaliseras med . anför i motion So551 yrkandena 4 och 17, A310 yrkande 13 och A363 yrkande 16 att ohälsan i arbetslivet kan minska genom att en rehabiliteringsgaranti införs liksom en modernare arbetsorganisation i offentlig sektor. Garantin innebär att den som blir sjukskriven ska ha rätt till en preliminär rehabiliteringsplan och en rehabiliteringslots efter sjukskrivning. Om garantin inte uppfylls ska den sjukskrivne ha rätt till en s.k. rehabpeng. Arbetsgivarens ekonomiska ansvar ska vara differentierat och relaterat till verksamheternas storlek. Offentlig verksamhet måste utformas med moderna arbetsorganisationer som ger större delaktighet, ökad makt över det egna arbetet och större befogenheter för enskilda och arbetslag. Det är vanligt att fördomsfulla och oförstående arbetsgivare uppmuntrar eller tvingar anställda att lämna arbetslivet . Åtgärder behöver vidtas för att främja möjligheten för personer som så vill att delta i arbetslivet fram till pension. Villkoren för personalen i äldrevård och äldreomsorg måste förbättras. Kvinnor betalar ett högt pris för bristande jämställdhet i arbetslivet genom nedsatt hälsa och sjukskrivningar. De nya reglerna som innebär att arbetsgivaren övertar en del av betalningsansvaret för sjukpenningkostnaderna riskerar att skapa ett selektivt rekryteringsförfarande där kvinnor, som är långtidssjukskrivna oftare än män, har svårare att få jobb. Individen bör sättas i fokus tydligare än och de olika systemen och myndigheterna samordnas för bättre och effektivare resursutnyttjande. De fem ombudsmännen bör slås samman till en myndighet. anför i motion A366 yrkandena 1 och 4 att mer makt och ett ökat arbetstagarinflytande skulle förbättra företagens styrning och leda till en rad förbättringar. Bristen på inflytande över arbetet har ett nära samband med sjukdomar och utslitning. Trycket på de anställda i den skattefinansierade sektorn har ökat. Det finns slående könsskillnader i mäns och kvinnors arbetsvillkor. Kvinnodominerade arbetsplatser ger upphov till större ohälsa än andra. Offentliga verksamheter kan och måste bli föredömen när det gäller de anställdas möjlighet att påverka sådant som arbetstider och arbetsorganisation. Det finns inget samlat grepp om arbetslivsdemokratifrågan i de mål som riksdag och regering sätter upp. Det anstår inte ett rikt och välorganiserat samhälle som vårt att människors inflytande är så begränsat. En särskild utredning bör därför tillsättas med uppgift att genomlysa arbetslivsdemokratifrågan på den svenska arbetsmarknaden och föreslå åtgärder för att stärka löntagarnas inflytande över det egna arbetet.Ett antal verksamheter i offentlig regi föreslås inleda långtgående självstyrelseprojekt. Anställda ska erbjudas möjligheten att tillsammans med brukarna driva verksamheten. Den politiska styrande instansen ska fatta beslut om mål och medel och de anställda om sin organisation och om hur de ska nå målen i samverkan med brukarna. I motion A368 yrkande 8 beskrivs det konstruktiva och framåtsyftande arbetsmiljöarbete som enligt motionärerna bedrevs på många håll . har inte arbetsmarknadens parter tagit sitt ansvar för denna fråga och det har inte sällan lett till försämrade arbetsmiljöer och arbetsvillkor. Det är än mer angeläget att stimulera parterna att pröva olika vägar att utveckla arbetslivet med ett långsiktigt hållbart arbetsliv som mål. Arbetslivsfonder bör därför inrättas med en konstruktion motsvarande de fonder som beslutade införa 1989. Fondernas medel ska disponeras gemensamt av parterna för insatser inriktade på att utveckla arbetsmiljöarbetet och "det goda arbetet". Regeringen bör bl.a. utifrån de erfarenheter som gavs i det gamla systemet utreda form och teknik för ett nytt fondsystem. Övriga motionsförslag om inriktningen av arbetslivspolitiken. och (båda s) menar i motion A409 att jämställdhetsarbetet går alltför långsamt och att det behöver såväl stärkas som prioriteras. Det handlar nu om att synliggöra den könsmaktsordning som råder och att angripa de strukturer som upprätthåller den. finns myndigheter som arbetar sektorsöverskridande. Detsamma borde också kunna gälla jämställdhetsarbetet och genusperspektivet. m.fl. (s) bedömer i motion A294 att orättvisorna på arbetsmarknaden mellan kvinno- och mansdominerade yrken är stora. De anställdas inflytande över det egna arbetet och arbetstiden måste öka. Ofrivillig deltid och timanställningar ska motverkas och lönediskriminering bekämpas. Ytterligare utredningar eller översyner behövs inte utan regeringen bör nu vidta de åtgärder som behövs. och (båda s) anför i motion A387 att är beroende av att fler personer arbetar för att välfärden ska kunna tryggas. Alla måste därför ges möjlighet att arbeta efter sin egen förmåga. För att uppnå detta krävs många åtgärder från aktiv rehabilitering till anställningsstöd men också att arbetsmarknadens parter tar ett betydligt större ansvar för ett mänskligare arbetsliv. I motion A418 yrkande 2 (kd) behandlas frågor om ohälsan i arbetslivet. Det gemensamma ansvaret för hälsan har även betonats i samma motion yrkande 4 (kd) och i motion A387 (s) där ansvaret för ett mänskligare arbetsliv behandlas. Regeringen har tillsammans med och de gröna i en avsiktsförklaring enats om att sträva mot att halvera antalet sjukdagar . En bra arbetsmiljö och ett gott arbetsliv kräver att ett arbete bedrivs på flera olika områden . I avsiktsförklaringen betonas ett gemensamt ansvarstagande från olika parter, myndigheter och organisationer, arbetsgivare, arbetsgivarorganisationer, fackliga organisationer och enskilda individer för att förbättra arbetsmiljöarbetet. Utskottet delar denna uppfattning. Ett gott arbetsliv förutsätter bred samverkan. I motion A310 yrkande 13 (c) föreslås att en rehabiliteringsgaranti och en modernare arbetsorganisation införs i offentlig sektor. Regeringen har utsett en särskild utredare (dir. 2005:48) som bl.a. har fått i uppdrag att pröva möjligheten till en arbetsrättslig reglering som ger en arbetstagare rätt till en av arbetsgivaren utförd rehabiliteringsutredning. Utredaren ska även pröva möjligheten att reglera arbetsgivarens skyldighet att genomföra rehabiliteringsåtgärder och förutsättningarna för att ange en tidsgräns för när sådana åtgärder ska vara påbörjade. Utredningen ska avslutas . I detta sammanhang bör även nämnas att Utredningen om företagshälsovård m.m. lämnade sitt slutbetänkande Utveckling av god företagshälsovård - Ny lagstiftning och andra åtgärder (SOU 2004:113). Förslaget bereds fortfarande inom . Antalet sjukpenningdagar vände ned och minskade mellan . Den minskning i ohälsotalet som mäts genom antalet utbetalda dagar med sjukpenning inklusive rehabiliteringsersättning och aktivitets- och sjukersättning som påbörjades vid ingången till 2004 har alltså fortsatt. Till viss del förklaras minskningen av den långa sjukfrånvaron av att många långtidssjukskrivna övergår till sjuk- och aktivitetsersättning. Regeringen uttrycker sin oro för att en ökande andel i denna grupp är unga personer. Utskottet delar denna oro. Regeringen anser att det även fortsättningsvis finns anledning att särskilt följa utvecklingen när det gäller långtidssjukskrivningar och sjuk- och aktivitetsersättningarna, vilket utskottet välkomnar. Trots att det alltså fortfarande finns en hel del att göra på området menar utskottet att utvecklingen på ohälsoområdet i stort går åt rätt håll. I motionerna A418 yrkande 5 (kd) och So551 yrkande 17 (c) anförs att en mer mångsidig arbetsmarknad för vårdens anställda kan bidra till förbättrad hälsa för anställda inom vård och omsorg. Utskottet anser för sin del att ett inslag i en bra arbetsmiljö som främjar hälsa kan vara möjligheten till inflytande över arbetstidens längd och förläggning. Utskottet delar den uppfattning som förs fram av några motionärer, att även arbetsplatsernas organisation och utformning kan ha betydelse för hälsan och välbefinnandet. Därutöver har arbetstiden sin betydelse för kvinnors och mäns möjlighet att planera tillvaron och att kunna kombinera arbetslivet och livet i övrigt. För att studera effekterna av en arbetstidsförkortning har regeringen gett i uppdrag att organisera ett försök med arbetstidsförkortning. När det gäller arbetstidens omfattning kan nämnas att regeringen har tillsatt en utredning som ska överväga om en rätt till partiell tjänstledighet bör införas. Utredningen ska redovisa sitt slutbetänkande . Några motionärer framhåller att alternativa driftsformer inom vård och omsorg skulle ha en gynnsam inverkan på hälsa och leda till ett meningsfullare arbetsliv. Frågor om hälsa och arbetsliv bör ägnas stor uppmärksamhet och är en viktig uppgift för arbetslivspolitiken. Utskottet, som behandlade ett liknande yrkande i förra årets budgetbetänkande, delar dock inte motionärernas uppfattning att problemen kan lösas genom omläggningar av vård- och omsorgssystemen. Utskottet vill i detta sammanhang även peka på den försöksverksamhet för det förebyggande och rehabiliterande arbetet på arbetsplatserna som har följt och ska utvärdera i en slutrapport . I sammanhanget kan även nämnas att en utredning om företagshälsovård nu bereds inom . Som framgått i det föregående betonas vikten av att utbildningen av företagshälsovårdspersonal utvecklas både kvalitativt och kvantitativt i propositionen, och regeringen förstärker företagshälsovårdsutbildningen . Ett särskilt arbetsmiljöråd har tillsatts . Rådet ska bl.a. vara ett forum för diskussioner och tillföra regeringen aktuell kunskap på området. Som nämnts har () tillsyn granskats av (RiR). Resultatet har redovisats i rapporten (RiR 2004:14). I rapporten anges följande - RiR anser att regeringens mål för tillsynen över AML bör ses över och att regeringens uppföljning och utvärdering av tillsynsverksamheten behöver förbättras. - RiR konstaterar att regeringens redovisning i budgetpropositionen av föreslagna förändringar i AV:s anslag är otydlig. - RiR föreslår att regeringen ger AV i uppdrag att analysera hur verket kan utveckla sina mål för tillsyn över arbetsmiljölagen. Resultatet bör delges . Målen bör i ökad utsträckning grundas på en föreställning om vad som är möjligt att uppnå med tillsynen. Målen bör vara uppföljningsbara. - RiR anser att AV:s uppföljning behöver förbättras så att uppnådda resultat blir tydligare jämfört med tidigare uppföljningar. Uppföljningen bör kopplas till någon form av omvärldsanalys. - RiR anser att regeringen bör uppdra till AV att utveckla metoder för att förbättra urvalet av tillsynsobjekt. - RiR anser att regeringen bör ge AV i uppdrag att förbättra verksamhetsstatistiken så att den speglar verksamheten på ett tydligt och rättvisande sätt. - RiR anser att den interna kontrollen av registrering och dokumentation av inspektionen vid AV kan förbättras. - RiR anser att regeringen bör överväga vilka åtgärder som behöver vidtas för att få till stånd en samverkan mellan som kan bidra till att motverka ohälsa. RiR förutsätter att åtgärderna samordnas i . - RiR anser att det behövs mer underlag för att bedöma i vilken utsträckning som inspektioner leder till förbättrad arbetsmiljö. beslutade att överlämna granskningens slutsatser i form av en framställning till . Styrelsen föreslog att skulle begära att regeringen vidtar åtgärder för att förbättra styrningen, uppföljningen och återrapporteringen till avseende AV:s tillsyn. Utskottet behandlade framställningen i arbetsmiljöbetänkande 2004/05:AU6. Framställningen avstyrktes främst med hänvisning till regeringens vidtagna och planerade åtgärder för att förbättra styrningen m.m. Regeringen har med anledning av rapporten givit AV ett antal uppdrag. Verket ska vidareutveckla metoder för urval av inspektionsobjekt och se över mål för och uppföljning av tillsynsverksamheten. I detta ligger även redogörelse för utvecklingen av verksamhetsstatistik samt registrering och dokumentation av inspektioner. AV:s arbete med att ta fram indikatorer som möjliggör en utvärdering av arbetsmiljötillsynens effekter på arbetsmiljön ska fortsätta och intensifieras. Verket ska också redogöra för utveckling och genomförda insatser i fråga om samverkan mellan verket och på arbetsanpassnings- och rehabiliteringsområdet. Samtliga uppdrag ska rapporteras till . I verkets regleringsbrev har målet för verksamhetsgrenen Tillsyn gjorts mer preciserat. Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen angående de åtgärder som vidtas med anledning av . Detta bör avvaktas. Motionerna So551 yrkande 4 (c), A417 yrkandena 2, 8 och 9 (kd), A420 yrkande 16 (kd) och N480 yrkande 19 i denna del (kd) behandlar frågor om äldre i arbetslivet. Utskottet har tidigare intresserat sig för äldres situation på arbetsmarknaden och anordnade en särskild utfrågning i frågan. Stenografiska uppteckningar från denna utfrågning finns med som bilaga till detta betänkande. Som utskottet har uttalat tidigare tas den tillgång som äldre utgör på arbetsmarknaden inte till vara som den borde (bet. 2004/05:AU5). Det är därför viktigt att äldre personer ges förutsättningar att stanna kvar i arbetslivet längre än vad som är fallet . Med en allt äldre befolkning och därmed ett kommande större behov vård och omsorg för denna grupp blir det allt svårare att klara välfärden. Ett sätt att öka antalet arbetade timmar - som utskottet betonat vikten av i de ställningstaganden som redovisats under utgiftsområde 13 - är att senarelägga människors utträde från arbetsmarknaden. Ett arbete måste bedrivas på flera håll i denna fråga. ser som nämnts ovan över möjligheterna till partiell tjänstledighet för att gå ned i arbetstid. I detta sammanhang kan även nämnas att en utredning (dir. 2004:99) tillsatts med uppgift att till se över reglerna för beskattning av tjänstepensioner och privat pensionssparande med syftet att främja ett längre arbetsliv. Därutöver vill utskottet framhålla parternas gemensamma ansvar för att finna lösningar på frågan. finns det ingen lagstiftning i som uttryckligen förbjuder diskriminering på grund av ålder. Direktivet om likabehandling i arbetslivet (2000/78/EG) innehåller dock ett sådant förbud. I uppdrag ingår att lämna förslag om hur ett förbud ska kunna genomföras i svensk lag och att kartlägga i vilken utsträckning det finns ett behov av att införa sådan lagstiftning på andra samhällsområden än arbetslivet. Även frågan om tillsyn ska övervägas. I kommitténs direktiv sägs att det kan finnas fullt godtagbara skäl för att personer behandlas olika beroende på ålder. Regeringen håller det för troligt att ett sådant diskrimineringsförbud måste förses med en rad undantag och att detta i särskilt hög grad gäller på socialförsäkringsområdet och i fråga om olika typer av sociala förmåner och insatser. Uppdraget ska slutredovisas . Utskottet ställer sig med hänvisning till vad som har anförts ovan inte bakom yrkandena. I motion A370 yrkande 10 (kd) framhålls att en nationell kampanj för ett barnvänligt arbetsliv borde initieras. Delat ansvar för hem och barn är som utskottet har uttalat tidigare i annat sammanhang ett delmål för jämställdhetspolitiken. Männens roll i jämställdhetsarbetet är en prioriterad fråga i både svenskt och nordiskt arbete. En del i arbetet är att männens ansvar för hem och barn måste öka. Föräldraförsäkringens utformning kan bidra till en förbättrad jämställdhet såväl i arbetslivet som i hemmet. har i sitt slutbetänkande (SOU 2005:73) föreslagit en ny fördelning av föräldraledigheten mellan kvinnor och män. Förslaget bereds inom . Även arbetstidens längd och förläggning har betydelse för människors möjlighet att kombinera arbetslivet och livet i övrigt. Den förutnämnda utredningen som utreder frågan om rätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid ska som nämnts slutföra sitt uppdrag . tar i motion A420 yrkandena 27 och 28 upp MI:s arbetsuppgifter och roll i lönebildningen. Utskottet har tidigare behandlat liknande yrkanden och då i allt väsentligt delat de synpunkter som partiet fört fram. En särskild utredare har i uppdrag att utvärdera MI:s verksamhet . Utvärderingen ska utgå från en analys av dels hur lönebildningen långsiktigt har fungerat och framåt, dels vilka krav som ställts på lönebildningen i .