bet · GS01KRU8 · 2005-03-08 00:00:00 — Motionerna2003/04:Kr359 (fp) yrkande 8 och Kr366 (fp) yrkande 10 avstyrks.Riktlinjer för programverksamhetenUtskottets förslag i korthetSamtliga motionsförslag om riktlinjer för public service-företagensprogramverksamhet bör avslås av med hänvisning till attregeringens fortsatta beredning av frågan bör avvaktas. Utskottetunderstryker att de tre public service-företagen har ett särskilt ansvarför att deras programutbud är tillgängligt även för funktionshindrade.Utskottet anser därför att stora krav kan och bör ställas på , SVToch UR på förbättringar för denna publikgrupp. Eftersom funktionshindrenvarierar är det nödvändigt att företagen även fortsättningsvis arbetarpå bred front för att t.ex. syn- och hörselskadade och döva i ökadutsträckning ska kunna ta del av programmen på bästa möjliga sätt.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp), 7 (kd) och 8 (c) samt särskiltyttrande 2 (c).Gällande riktlinjer för programverksamhetenRiksdagens beslut om sändningstillstånden för , SVT och URinnebar bl.a. att förslag till riktlinjer för programverksamhetengodkändes. Till de tillstånd som regeringen därefter utfärdade för de treprogramföretagen har fogats en rad villkor som rör innehållet isändningarna. Regeringen utfärdar även särskilda anslagsvillkor.Följande exempel på anslagsvillkor och villkor för sändningstillståndenär av betydelse för de motionsförslag som är aktuella i detta sammanhang.Företagen ska erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas avhög kvalitet i alla programgenrer. Sändningsrätten ska utövas opartisktoch sakligt. Företagen ska ta hänsyn till ljudradions och televisionenssärskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformningsamt tiden för sändning av programmen.Det ska finnas en mångfald i nyhetsutbudet och samhällsbevakningen,vilket bl.a. innebär att SVT:s nyhetsverksamhet ska bedrivas så att deolika självständiga nyhetsredaktionerna inom företaget oberoende avvarandra kan fatta beslut med skilda perspektiv.Public service-företagens kulturansvar ska vara ett prioriterat område.Funktionshindrades behov ska beaktas och företagens insatser för attgöra programmen tillgängliga ska öka. av SVT:s sändningstidför förstagångssändningar med svenskt ursprung bör vara textad vidutgången av tillståndsperioden. Det ska vara ett mål för SVT att undertillståndsperioden erbjuda uppläst textremsa. Inriktningen på SVT:sprogramverksamhet för döva ska vara att sända främst nyheter, informationoch kulturprogram på teckenspråk. Barn och ungdomar ska särskiltprioriteras. SVT:s produktionsanläggningar för programverksamhet för dövai ska användas i minst samma utsträckning som ocksåi den fortsatta verksamheten.Programföretagen ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen.Insatserna på detta område ska öka. Minoritetsspråken samiska, finska,meänkieli och chib ska inta en särställning.Hela landet ska speglas i programverksamheten. SR och SVT ska ha endecentraliserad organisation som skapar goda förutsättningar för mångfaldoch självständigt beslutsfattande även på regional och lokal nivå. Denregionala och lokala organisationen ska utformas och ges tillräckligaresurser så att förhållanden i hela landet kan speglas. Den andel avallmänproduktionen i SR:s och SVT:s rikssändningar som produceras utanförStockholm ska uppgå till . Den andelav resurserna för allmänproduktion som förbrukas av enheterna utanförStockholm ska behållas nivå. Omfattningen av utomståendesmedverkan och frilansmedverkan av olika slag i programproduktionen skaför alla tre programföretagen fortsatt hållas på en hög och jämn nivå.Utläggningar av produktion ska för SVT:s del uppgå till högst 2001 årsnivå. SR ska sträva efter att öka antaletproduktionsutläggningar.Förslag till nya riktlinjer för programverksamhetenHär återges ett antal citat från betänkandet Radio och TV i allmänhetenstjänst - Riktlinjer för en ny tillståndsperiod (SOU 2005:1). Citatenspeglar kommitténs förslag till riktlinjer för public service-företagensprogramverksamhet under nästa tillståndsperiod.Styrningen av public service-verksamheten (s. 147-148)De villkor som formuleras bör enligt vår uppfattning fokusera på vadsom ska åstadkommas, inte på hur det ska genomföras.Våra förslag innebär att programföretagen ges ett stort ansvar att självadriva verksamheten så att målsättningarna i public service-uppdragetkan uppfyllas.Kulturansvar (s. 189)Vi anser att de riktlinjer som gäller bör vara vägledande förprogramföretagen också i fortsättningen. De bör dock kunna formulerastydligare. I grunden bör uppdraget på kulturområdet omfatta treperspektiv:- Programföretagen ska bevaka, spegla och kritiskt granska händelser påkulturlivets olika områden i och i andra länder.- Programföretagen ska själva och i samarbete med utomstående producenteroch utövare i det svenska kulturlivet svara för en omfattande produktionav kulturprogram i vid mening på det svenska språket.- Programföretagen ska göra föreställningar, konserter och andrakulturhändelser tillgängliga för hela publiken genom samarbeten medkulturinstitutioner och fria kulturproducenter inom skilda områden i helaSverige.Vi utgår från att programföretagen liksom kommer att fortsätta gekulturområdet en betydande plats i det samlade programutbudet. Någrakvantitativa krav bör dock inte formuleras. SVT bör under kommandetillståndsperiod liksom ta ett särskilt ansvar för och bidratill utvecklingen av svensk filmproduktion.Barn och unga (s. 198)Kommittén anser att det är av stor betydelse att public service-företagenfortsätter att vara en förebild vad gäller program riktade till barnoch unga och även fortsätter att låta barn och ungdomar själva medverkai programmen.Nyheter i SVT (s. 204)Kommittén anser att redaktionell självständighet är en förutsättningför att motverka en likriktning av nyhetsverksamheten. Det är av storvikt att förändringar i nyhetsorganisationen inte leder till att deredaktionella bedömningarna centraliseras. Vår bedömning är att nuvaranderiktlinjer på området är ändamålsenliga och bör gälla också i fortsättningen.De journalistiska beslut som fattas på de olika redaktionerna ska skesjälvständigt och syfta till att ge den allsidiga information medborgarnabehöver för att orientera sig och ta ställning i samhälleliga frågor.Det ska finnas stort utrymme för fördjupning, analys och förklaringarav sammanhang. I de fall redaktionerna rapporterar om samma nyhet börde sträva efter att belysa händelsen ur olika perspektiv och låta olikaröster komma till tals.Spegling av hela landet (s. 221)Vi utgår från att programföretagen i fortsättningen kommer att klaraatt upprätthålla en hög andel allmänproduktion, men föreslår att kravetatt av allmänproduktionen ska ske utanför kvarstår.Vi anser emellertid inte att man i regelverket på förhand bör avgöraresursfördelningen mellan och övriga landet. Det skulle kunnauppfattas som ett hinder för produktivitetsökningar, något som bör gällaalla delar i företaget.Vi föreslår vidare att en allmän målsättning för programverksamheten ialla tre programföretag formuleras. Ett övergripande mål bör enligt vårmening vara att all programverksamhet ska präglas av ett perspektiv därförhållanden i hela kan speglas så att programutbudet därmedkan upplevas som relevant av människor i alla miljöer. Programföretagenska säkerställa att organisationen utformas med syfte att möjliggöra enhög närvaro ute i landet av medarbetare med kunskap om de olika regionerna,vilket är en förutsättning för att det övergripande målet om speglingav hela ska uppfyllas.Programföretagen bör ges i uppdrag att, i linje med vad kommitténföreslår i kapitel 6, vid inledningen av den kommande tillståndsperiodenformulera konkreta riktlinjer för verksamheten som syftar till attuppfylla kravet att i all programverksamhet spegla hela landet.Utomståendes medverkan, produktionsutläggningar, samarbeten och inköp(s. 222)Vi anser att riktlinjerna på detta område bör förtydligas. Sedan enlängre tid har kraven enbart riktats mot produktionsvolymen, antingenatt företagen ska öka andelen utomstående, produktionsutläggningar ochinköp eller att omfattningen ska ligga på samma nivå som . Vitror att en målformulering som tar sikte på vad som bör kännetecknaprogramverksamheten är mer ändamålsenlig.För det första bör enligt vår mening en generell målsättning på områdetvara att programföretagen ska främja mångfald i all programverksamhetgenom en stor variation när det gäller programproduktion utanför denegna verksamheten. Det är också viktigt att programföretagen generelltsett har en omfattande medverkan av personer utanför företagen. Regelverketbör dock inte peka ut exakt hur stor denna andel ska vara. Omfattningenbör kunna variera , men inte i sådan omfattning att mångfaldeneller programföretagens egen kompetens riskerar att urholkas.För det andra är det viktigt att det märks att också produktion somgörs av utomstående, av enskilda producenter eller av produktionsbolag,håller public service-klass när det gäller variation i innehållet ochhög kvalitet.Tillgänglighet för personer med funktionshinder (s. 241)Funktionshindrades möjligheter att tillgodogöra sig public service-företagensutbud bör fortsatt vara en prioriterad fråga och ambitionsnivån börhöjas. Målet bör på vara att hela utbudet i möjligaste mångörs tillgängligt för alla medborgare och på kort och medellång siktatt tillgängligheten fortsätter att förbättras. Med denna målsättningklargjord vill kommittén överlåta åt programföretagen att närmare avgörahur arbetet ska bedrivas i praktiken. Detsamma gäller det konkretaarbetet med att integrera funktionshindersperspektivet i verksamheten.Kommittén förutsätter att arbetet redovisas tydligt.Språkliga och etniska minoriteter (s. 255)I den proposition som föregick nuvarande public service-uppdrag anförregeringen att programföretagen bör ta hänsyn till det faktum att ävenjiddisch har status som minoritetsspråk i . Kommittén delar denuppfattningen.- - -Kommittén anser att språkliga och etniska minoriteters tillgänglighettill public service även fortsättningsvis bör vara ett prioriterat områdeoch att målsättningen bör vara att tillgängligheten ska fortsätta attförbättras. Detta kan göras på många olika sätt, exempelvis genomförändrade sändningstider, bättre utnyttjande av den digitala teknikeneller företagens webbplatser. Det bör vara programföretagen som bestämmerden närmare inriktningen på hur detta kan ske. Programföretagen böräven kontinuerligt följa utvecklingen i andra länder för att kunna tatill sig goda exempel.Skrivelse från SVTSVT har överlämnat en skrivelse till utskottet om kravet på textning avförstagångssändningar. Skrivelsen återfinns i bilaga 2 i detta betänkande.Av skrivelsen framgår bl.a. att av förstagångssändningarna medsvenskt ursprung textades . uppgick andelentextade program till . SVT har i planeringen av insatserna förtextning utgått från att denna nivå ska kunna upprätthållas påårsbasis med den omfattning av sändningstiden i och somgällde sänder den digitala programkanalen under vardagarnafrån olika arrangemang, seminarier m.m. parallellt även i den analogaprogramkanalen . Vidare sänds SVT 24:s digitala nattsändningarparallellt i den analoga programkanalen SVT 1.SVT beräknar att de utökade sändningarna i och kommer attuppgå till ca på årsbasis. Denna ökning av utbudet kommeratt leda till att den nivå för textning av svenska program i förstasändningsom anges i sändningstillståndet inte kommer att kunna uppnås under2005, även om insatserna för att öka textningen ökar ytterligare.När en utvärdering ska göras av hur SVT uppfyllt angivna mål isändningstillståndet är det enligt programföretaget rimligt attparallellsändningarnaav i och resp. exkluderas från dettotala antalet sända timmar. Skulle så inte kunna ske ser SVT som endalösning att upphöra med parallellsändningarna för att säkerställa attnivån kan uppnås under 2005 och 2006.MotionernaEn rad motionsyrkanden har väckts rörande riktlinjerna för programverksamhetenhos de tre programföretagen. Följande uppställning anger vilka områdensom berörs. För ett närmare studium av innehållet i yrkandena hänvisastill de aktuella motionerna.Motion Yrkandets syfte Gällande bestämmelserEtt mångsidigt utbud av hög kvalitetDemokratiska värden2003/04:Kr281 (fp) yrk. 32004/05:Kr261 (fp) yrk. 3 Reglerna för publicservice-företagen bör ses över så att de inte bidrar till antisemitismoch islamofobi. Programverksamheten ska enligt 6 kap. 1 § radio- ochTV-lagen (1996:844) präglas av det demokratiska statsskickets grundidéersamt principen om alla människors lika värde.Mediets genomslagskraft2003/04:Ub517 (kd) yrk. 5 En ljudsignal bör föregå SVT:s program medvåldsinslag. SVT ska ta hänsyn till televisionens särskilda genomslagskraftnär det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändningav programmen. SVT bör ägna stor uppmärksamhet åt sättet att skildravåld i nyhetsprogram och andra program som informerar publiken om detfaktiska våld som förekommer (SVT:s sändningstillstånd).Mångfald i nyhetsutbud ochsamhällsbevakning2003/04:K444 (m) yrk. 92004/05:K227 (m) yrk. 8 SVT bör ha två självständiganyhetsredaktioner så länge företaget förfogar över dagenskanaler. Nyhetsverksamheten i SVT ska bedrivas så att en mångfald inyhetsurval,analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program.Nyhetsförmedlingoch samhällsbevakning ska ha olika perspektiv, så att händelser speglasutifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter (SVT:ssändningstillstånd).SVT:s nyhetsverksamhet ska bedrivas så att de olikasjälvständiga redaktionerna inom företaget oberoende av varandra kanfatta beslut med skilda perspektiv (SVT:s anslagsvillkor).2003/04:Kr344 (s) Rapportering av EU-frågor bör ökas. Se kommentarovan!2004/05:Kr251 (c) Sändningar från riksdag bör gå i repriskvällstid. Se kommentar ovan!KulturansvarTV-teater2003/04:Kr313 (m) Förutsättningar bör skapas för att SVT åter ska kunnavisa TV-teater. SVT ska i sin roll som kulturbärare fortsatt vidga ochfördjupa sitt kulturansvar (SVT:s sändningstillstånd).SVT:s musikutbud2003/04:Kr377 (s) SR:s musikutbud i allmänhet bör anpassas till äldrelyssnarkategoriers behov och breddas. Se kommentar ovan!2004/05:Kr397 (s) SR:s ansvar för ett varierat musikutbud för helasvenska folket bör förtydligas. Se kommentar ovan!TV-gudstjänster2003/04:Kr386 (kd) yrk. 42003/04:Kr326 (c) yrk. 332004/05:Kr225(c) TV-gudstjänsterna bör sändas från kyrkor. Förkunnelseprogram medutsändningar från olika samfund redovisas i SVT:s public service-redovisningunder rubriken i hela landet.Andakter i radio och TV2004/05:Kr241 (c) Utbudet av andakter bör öka.Tillgänglighet för funktionshindradeSVT:s programtextning2003/04:Kr310 (fp) 2004/05:Kr323 (fp) Det är angeläget att snabbt nåupp till nivån textade program och att även höja ambitionsnivån.Minst 50 % av sändningstiden för förstagångssändningar med svensktursprung bör vara textad vid utgången av tillståndsperioden (SVT:ssändningstillstånd).2003/04:Kr326 (c) yrk. 35 Textningen bör förbättras och börtextas.2003/04:Kr386 (kd) yrk. 6 Det är viktigt att nyhets- och samhällsprogramtextas. Utvecklingen av programtextningen bör säkerställas.Störande bakgrundsljud2002/03:Kr326 (c) yrk. 34 SVT och SR bör minska störande bakgrundsljudi sina sändningar. SR och SVT ska beakta funktionshindrades behov (SR:soch SVT:s sändningstillstånd).Sändningar på teckenspråk2003/04:Kr342 (s) Program på teckenspråk och program som teckentolkasbör prioriteras när SVT övergår till digitala sändningar. Inriktningenpå programverksamheten för döva ska vara att sända främst nyheter,information och kulturprogram på teckenspråk. Barn och ungdomar skasärskilt prioriteras (SVT:s sändningstillstånd).Uppläst textremsa m.m.2003/04:Kr326 (c) yrk. 36 Regeringen bör säkerställa uppläsning avtextremsa. Ett mål för SVT ska vara att uppläst textremsa kan erbjudasunder tillståndsperioden (SVT:s sändningstillstånd).Bättre tillgänglighet för funktionshindrade2003/04:Kr359 (fp) yrk. 42004/05:Kr366 (fp) yrk. 6 Försök bör göras medsyntolkning. Störande bakgrundsljud bör undvikas. Utbudet av program påteckenspråk bör minst fördubblas under kommande avtalsperiod. Sekommentarer ovan!2003/04:Kr225 (m) SVT:s sändningar bör göras tillgängliga genom upplästtextremsa, teckentolkning och program på teckenspråk. Se kommentarerovan!Program för språkliga och etniska minoriteter2003/04:Kr224 (kd) En uppföljning bör göras av public service-företagensfördelning av resurser och sändningstider för erkända etniskaminoritetsgrupper i landet. SR, SVT och UR ska beakta språkliga och etniskaminoriteters intressen. Företagens insatser på detta område ska ökaunder tillståndsperioden jämfört med . Minoritetsspråken samiska,finska, meänkieli och chib ska inta en särställning (SR:s, SVT:soch UR:s sändningstillstånd).Spegling av hela landet2003/04:Kr378 (s) SVT:s regionala bevakningsuppdrag bör förtydligas ochfördjupas, vilket kräver bättre regional organisation. SVT ska ha endecentraliserad organisation med en sådan uppbyggnad att goda förutsättningarskapas för mångfald och självständigt beslutsfattande även på regionalnivå och att förhållanden i olika delar av landet kan speglas ochrepresenteras i programutbudet (SVT:s anslagsvillkor).2003/04:Kr343 (s) SR:s och SVT:s organisationer bör decentraliseras föratt garantera mångfald och för att spegla förhållandena i hela landet.Se kommentar ovan!2004/05:Kr398 (s) av SVT:s och SR:s sändningar ska producerasutanför och distriktsverksamheten ska ha erforderligaproduktionsresurser. Om målet inte uppfylls bör en av SVT:s kanaler placerasutanför . Den andel av allmänproduktionen inom SR:s och SVT:srikssändningar som produceras utanför ska under tillståndsperiodenuppgå till . Den andel av resurserna för allmänproduktion somförbrukas av enheterna utanför ska behållas på minst 2001 årsnivå (SR:s och SVT:s anslagsvillkor).2003/04:Kr386 (kd) yrk. 5 Public service-företagen måste leva upp tillkraven på produktion och sändning av lokala program. Se kommentarernaovan!2004/05:Kr292 (c) SVT bör ha en nationell nyhetsredaktion utanförMälardalsområdet. Nyhetsförmedling och samhällsbevakning ska ha olikaperspektiv, så att händelser speglas utifrån olika geografiska, socialaoch andra utgångspunkter (SVT:s sändningstillstånd).SVT:s nyhetsverksamhetska bedrivas så att de olika självständiga redaktionerna inom företagetoberoende av varandra kan fatta beslut med skilda perspektiv (SVT:sanslagsvillkor).2004/05:Kr406 (s) Programverksamheten för och med döva bör ligga kvarvid Västanviks folkhögskola i . Produktionsanläggningarna förprogramverksamhet för döva i ska användas i minst sammautsträckning som också i den fortsatta verksamheten (SVT:sanslagsvillkor).2003/04:Kr266 (c) En av SVT:s kanaler bör regionaliseras.2004/05:Kr344 (fp) En av SVT:s kanaler bör flyttas till Göteborg.2004/05:Kr240 (m) Omfattningen av utomståendes medverkan ochfrilansmedverkani SVT:s programproduktion bör öka. Omfattningen av utomståendes medverkanoch frilansmedverkan av olika slag i programproduktionen ska hållas påen hög och jämn nivå (SVT:s sändningstillstånd).Förslag till nya riktlinjerIdrott2004/05:Kr204 (c) SVT bör visa all sorts idrott. Damidrott,handikappidrottetc. har kommit i skymundan för de stora idrotterna.Hållbarhet2004/05:MJ510 (fp, c, kd, mp) yrk. 5 SVT:s sändningstillstånd börinbegripa ett hållbarhetsmål.Program för särskilda grupper2003/04:Kr286 (s) yrk. 2, 2003/04:Kr353 (mp, fp, v, c) Publicservice-företagen bör utveckla program för HBT-gruppen.Utskottets ställningstagandeSom redovisats i det föregående har Kommittén om radio och TV iallmänhetens tjänst uppehållit sig vid hur den anser att publicservice-företagensframtida riktlinjer ska utformas samt lämnat en rad förslag i dettahänseende. En bärande tanke i kommitténs arbete har varit attprogramföretagen ska få ett stort ansvar att själva driva verksamheten så attmålsättningarna i deras uppdrag kan uppfyllas. Denna utgångspunkt innebären lägre detaljeringsgrad av riktlinjerna . Utskottetsgenerella uppfattning är att remissorganens synpunkter och regeringensfortsatta beredning av frågan bör avvaktas och att såledesinte bör bifalla här aktuella motionsförslag om kommande riktlinjer.Trots denna inställning från utskottets sida finns det skäl att dröjavid de motionsförslag som rör funktionshindrades behov och möjlighetatt ta del av programutbudet. Av motionsbeskrivningarna i tabellen ovanframgår att en rad yrkanden gäller förbättringar i olika avseenden fördenna publikgrupp. SR, SVT och UR har självklart ett särskilt ansvarför att deras programutbud ska vara tillgängligt även för den del avpubliken som har olika former av funktionsnedsättning. Enligt utskottetsuppfattning bör stora krav ställas på de tre programföretagen. Eftersomfunktionshindren varierar är det nödvändigt att företagen ävenfortsättningsvis arbetar på bred front för att t.ex. syn- och hörselskadadeoch döva i ökad utsträckning ska kunna ta del av programmen på bästamöjliga sätt.SR, SVT och UR har i sina public service-redovisningar belyst de insatsersom gjorts under innevarande tillståndsperiod. Enligt Kommitténom radio och TV i allmänhetens tjänst tyder mycket på att de uppsattamål som anges i sändningstillstånden och anslagsvillkoren kommer attuppnås som återstår av tillståndsperioden. Programföretagensarbete för ökad tillgänglighet för funktionshindrade sägs gå i rättriktning. Exempelvis kommer SVT enligt uppgift att nå det uppsatta måletatt texta av de svenskspråkiga sändningarna före tillståndsperiodensslut. Vidare kommer enligt SVT tjänsten "uppläst textremsa", som riktarsig främst till synskadade, att introduceras. SR arbetar kontinuerligtmed att förbättra hörbarheten i sina sändningar på olika sätt. Allaprogramföretagen använder sig av ny teknik för att förbättra tillgängligheten,exempelvis genom att lägga ut material och information om utbudet påsina webbplatser13SOU 2005:1 s. 240..Utskottet, som under en lång följd av år engagerat sig i dessa frågor,noterar att väsentliga framsteg har gjorts vid de tre programföretagenför att funktionshindrade ska kunna tillgodogöra sig public service-utbudet.Samtidigt både kan och bör mer göras för att ytterligare förbättratillgängligheten. Utskottet är emellertid inte berett att föregriparesultatet av regeringens beredning av public service-frågorna genomatt precisera några krav då det gäller funktionshindrades tillgång tillprogramutbudet. I stället begränsar sig utskottet till att understrykavikten av att det klart ska framgå av kommande sändningstillstånd attde tre programföretagens verksamhet ska präglas av tillgänglighetsaspektenoch funktionshindrades behov. Det finns flera olika vägar att gå föratt ytterligare höja ambitionsnivån inom de tre företagen. Ett sättskulle kunna vara att de anställda inom företagen i interna och externautbildningar i ökad grad uppmärksammas på de problem som finns och deönskemål som . Ett annat sätt att få såvälpublik som anställda vid programföretag och produktionsbolag medvetnaom problemen är att funktionshindrade i högre utsträckning än nu medverkari programmen. Givetvis bör företagen dessutom även i fortsättningensatsa på att producera program om och för funktionshindrade.Med stor sannolikhet kommer den tekniska utvecklingen, bl.a. den digitalasändningstekniken, att innebära att förbättringar kan göras och att nyamål kan sättas upp när de hittillsvarande har uppnåtts. Sändningsteknikenkan exempelvis komma att få betydelse för ljudkvaliteten i både radiooch TV, vilket skulle vara positivt även för många normalhörande. Ävensyntolkning är en sådan tjänst som skulle kunna utvecklas.