bet · GT01KrU5 · 2005-11-17 00:00:00 — begär i motion Kr382 av m.fl. (mp, -) att det ska ställas tydliga krav på att jämställdhets- och likabehandlingsplaner ska finnas i de verksamheter som får statligt filmstöd (yrkande 12). Filmproduktion omfattar en rad yrken som alla varit mansdominerade. Mot den bakgrunden är det glädjande att parterna bakom filmavtal kunnat enas om en s.k. genusparagraf. Utskottet anser vidare att det är positivt att målet är mätbart, vilket innebär att det bör vara förhållandevis okomplicerat att följa upp, en uppgift som åvilar . Motionärerna bakom motion Kr10 (m, fp, kd, c) tar upp frågan om utvärdering av jämställdhetsmålet i filmavtalet. Av propositionen framgår att målet fortlöpande kommer att utvärderas i förhållande till resultatet. En utgångspunkt för utvärderingen ska vara årliga redovisning (prop. s. 26). Enligt utskottets synsätt är det naturligt att regeringen i utvärderingen av jämställdhetsmålet tar hänsyn till olika relevanta omvärldsfaktorer. En faktor som mycket väl skulle kunna vägas in är utbildningsförhållandena inom filmområdet, som nämns i motion Kr10 (m, fp, kd, c). Då det gäller förslaget i motion Kr382 (mp, -) erinrar utskottet om bestämmelserna i jämställdhetslagen (1991:433), som är av generell karaktär. Arbetsgivaren ska inom ramen för sin verksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att främja jämställdhet i arbetslivet (3 §). Arbetsgivaren ska också upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete, såvida antalet arbetstagare inte är färre än tio personer (13 §). Enligt utskottets uppfattning utgör bestämmelserna i jämställdhetslagen och filmavtalet tillsammans en god grund för att det angivna jämställdhetsmålet i filmavtalet ska uppnås. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 3 och Kr382 (mp, -) yrkande 12. Produktionsstöd till filmer på nationella minoritetsspråk Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförlag om positiv särbehandling för produktion av filmer på de nationella minoritetsspråken. Utskottet hänvisar till att regeringen avser att ge i uppdrag att se över hur sådan filmproduktion bäst kan stärkas. Motionärerna bakom motion Kr382 av m.fl. (mp, -) föreslår att positiv särbehandling ska gälla för produktion av filmer på våra nationella minoritetsspråk. Särskilda medel bör öronmärkas för detta ändamål (yrkande 11). Utskottet har i likhet med regeringen noterat att de nationella minoritetsspråken talas i flera filmer och att flera uppmärksammade filmer handlar om minoriteters villkor (jfr prop. s. 27). Av propositionen framgår att regeringen avser att ge i uppdrag att se över hur produktionen av filmer på nationella minoritetsspråk bäst kan stärkas och att resultatet av uppdraget bör redovisas . Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av uppdraget inte föregripas. Motion Kr382 (mp, -) yrkande 11 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförlag om att det nya biografstödet inte får innebära att konkurrensen snedvrids på en ort. Utskottet påpekar att denna fråga har beaktats i en protokollsanteckning till filmavtal. Motionärerna bakom motion Kr10 av m.fl. (m, fp, kd, c) tar i yrkande 4 upp det nya biografstödet som enligt propositionen ska ersätta ett flertal tidigare stöd. Motionärerna har inte något att invända mot formerna för stödet men begär att ska göra ett tillkännagivande om att det nya stödet inte får innebära att konkurrensen snedvrids på en ort. Utskottet konstaterar att risken för att biografstödet ska snedvrida konkurrensen har beaktats i en protokollsanteckning till filmavtal som lyder enligt följande. Parterna förutsätter att tillämpningen av stöd till biografägare för öppna visningar av svensk film inte hindrar, snedvrider eller hämmar konkurrensen på ett sätt som inte är förenligt med den näringsrättsliga lagstiftningen. Något initiativ från sida är mot denna bakgrund inte påkallat. Motion Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag dels om stöd till Film , dels om behovet av en strategi för internationell marknadsföring av svensk film. Utskottet hänvisar bl.a. till de stöd som finns för internationell lansering inom ramen för filmavtalet och till att verksamhet med internationell lansering av svensk film långsiktigt ska förstärkas. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). I finns åtta regionala filmkommissioner, knutna till och finansierade av de regionala filmresurs- och produktionscentrumen. Filmkommissionerna har i uppdrag att marknadsföra sina respektive regioner som filminspelningsplatser på den internationella marknaden. På det nationella planet verkar Film genom att samordna det svenska nätverket av kommissioner och marknadsföra internationellt. Film verksamhet har finansierats genom ett bidrag från Föreningen . Dessutom har Film erhållit projektbidrag från regeringen (och inre marknaden) för vissa utlandssatsningar. Det gäller exempelvis marknadsföringsinsatser i . I motion Kr10 av m.fl. (m, fp, kd, c) tar motionärerna upp den verksamhet som går ut på att marknadsföra och sälja som filmland. De menar att det är av stor vikt för hela att ett nationellt engagemang med finansiering av Film kommer till stånd. Vidare bör regeringen lämna förslag till med en väl genomarbetad strategi för att marknadsföra svensk film internationellt (yrkande 8). Motionsyrkandet består av två delar. Den ena delen handlar om att lansera som filmland genom att locka hit utländska filmproduktioner. Den andra delen handlar om att lansera svenska filmer utomlands. Arbetet vid filmkommissionerna går bl.a. ut på att lansera regionerna som lämpliga inspelningsplatser. Det är en relativt ny företeelse som av allt att döma kan komma att betyda mycket för marknadsföringen utomlands av olika landsdelar i . Filmkommissionerna är knutna till de regionala resurscentrumen som är delvis statligt finansierade. Motionärernas förslag syftar till att filmkommissionernas paraplyorganisation ska erhålla ett statligt stöd för sin verksamhet. Enligt utskottets uppfattning är det en fråga för regeringen att i det ordinarie budgetarbetet överväga möjligheten att stödja Film . Utskottet är inte berett att föreslå att göra ett uttalande i frågan. Lanseringen utomlands av svenska filmer har beaktats i filmavtalet. Av propositionen framgår att det är viktigt för ett filmland som med liten inhemsk marknad att den film som produceras i ökad utsträckning kan nå utanför landets gränser. Mot den bakgrunden har parterna filmavtal enats om att utöka stödet till internationell lansering av ny svensk film (prop. s. 38). Vidare framgår det av propositionen att det är regeringens avsikt att långsiktigt förstärka egen verksamhet med internationell lansering av svensk film. Förstärkningen ska åstadkommas inom ramen för det filmkulturella stödet. Därutöver kan nämnas att vissa insatser görs utomlands av i samarbete med . Utskottet skulle självklart välkomna att utlandslanseringen av som filmland intensifierades. Internationaliseringen ligger också i linje med regeringens och filmavtalets intentioner att svensk filmproduktion ska "utgöra en dynamisk tillväxtbransch". Det bör i första hand ankomma på att tillsammans med tänkbara samarbetspartner vidareutveckla de gjorda ansatserna i detta avseende. Något tillkännagivande från sida är inte heller på denna punkt påkallat. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 8. Statens ansvar för andra filmpolitiska åtgärder Som en följd av förslaget om delat ansvar för filmpolitiken övertar staten finansieringen av uppdrag inom det filmkulturella området. Regeringen beräknar att ca ska avsättas för detta ändamål . ska beloppet öka med . Målet att främja filmkulturell verksamhet bör enligt regeringen ha goda förutsättningar att uppnås inom ramen för de statligt finansierade insatserna. Insatserna för filmkulturella ändamål m.m. omfattar stöd till regionala resurscentrum för film och video, stöd till film i skolan, stöd till visningsorganisationer, filmfestivaler, import och lansering av kvalitetsfilm. Vidare omfattas stöd till distribution av kort- och dokumentärfilm samt viss filmdistribution i egen regi, stöd till informationsverksamhet, utlandsverksamhet, filmarkiv, dokumentation och m.m. För att främja funktionshindrades möjligheter att ta del av film- och videoutbudet behövs fortsatt stöd till syntolkning och textning på svenska språket. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning. Stöd till regionala resurscentrum för film och video Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om stöd till regionala resurscentrum för film och video. Utskottet framhåller bl.a. att behoven av utbyggd verksamhet varierar från län till län. Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c). De regionala resurscentrumen för film och video, som finns i hela landet, har sinsemellan olika inriktning. Tre av länen, nämligen , och län, står gemensamt bakom ett av resurscentrumen, Reaktor Sydost. utgår stöd från till samtliga 19 regionala resurscentrum. Bidraget till resurscentrumen ska enligt bestämmelserna i regleringsbrevet för främst användas för verksamheter på filmområdet av och för barn och ungdom. Stödet kan bl.a. användas för stöd, utveckling och samordning av kommunernas arbete med skolbio och videoverkstäder för barn och ungdom, liksom för kompetensutveckling av lärare och annan personal. Stödet kan även användas för andra verksamheter på det filmkulturella området, såsom åtgärder för att främja spridning och visning av kvalitetsfilm eller till s.k. plantskolor för unga filmare inom film och video. I viss begränsad utsträckning kan stödet därutöver användas för produktion och distribution av kort- och dokumentärfilm. Ett villkor för stöd är att landsting, kommun eller annan huvudman lämnar bidrag till verksamheten med ett belopp som minst motsvarar bidrag. Vid tre av de regionala resurscentrumen, nämligen , Filmpool Nord och , finns även regionala produktionscentrum. I motion Kr10 av m.fl. (m, fp, kd, c) hävdar motionärerna att de regionala resurscentrumen för film och video arbetar med mycket små ekonomiska resurser (yrkande 6). De välkomnar därför att regeringen i propositionen aviserar en förstärkning av det långsiktiga stödet men tycker att det är oklart vad detta kommer att innebära i praktiken. Regeringen konstaterar enbart att stödet ska öka "något" utan att ange vad det innebär. Motionärerna vill med sitt yrkande att den potential som finns hos de regionala resurscentrumen ska uppmärksammas av regeringen och samt att de ska erhålla tillräckliga bidrag inom avtalets ram så att verksamheten kan fortsätta att utvecklas. konstaterar i motion Kr417 av m.fl. (kd) att filmavtal reglerar stöd till de regionala filmresurscentrumen. Några regioner har saknat sådana centrum och när nu verksamhet kommit i gång även i dessa regioner har inte kunnat ge ekonomiskt stöd eftersom samtliga resurser är intecknade. Yrkandet synes syfta till att stödet ska öka, så att det räcker till samtliga resurscentrum (yrkande 19). I enlighet med förslaget i propositionen kommer statens stöd till de regionala resurscentrumen att utgå från filmkulturella anslag. Samtliga 19 produktionscentrum erhåller stöd från , om än i varierande grad. uppgick stödet till . Av propositionen framgår att det finns behov av ökade insatser i vissa regioner. Någon precisering av ökningen görs emellertid inte i propositionen, som motionärerna bakom motion Kr10 (m, fp, kd, c) noterat. Utskottet kan för sin del inte heller finna att detta är nödvändigt. Utskottet konstaterar att tillkomsten och uppbyggnaden av filmresurscentrumen i första hand är ett regionalt ansvar. Statens bidragsgivning har alltifrån början varit förenat med krav på regional eller lokal motprestation. Verksamhetsinriktningen varierar mellan de olika resurscentrumen. Tyngdpunkten kan t.ex. läggas på det pedagogiska arbetet, på nätverksträffar med biografägare eller på produktion av såväl kort- som dokumentärfilm. Utskottet menar att det är förståeligt att regeringen inte har preciserat hur stor ökningen kommer att bli med tanke på att behoven att bygga ut verksamheten varierar från län till län. Intentionen från regeringen är tydligt uttryckt i propositionen. Där framgår det att det bör vara en angelägen uppgift för den framtida filmpolitiken att upprätthålla och stärka den utveckling som påbörjats vid regionala resurscentrum för film och video. Utskottet delar denna uppfattning. I motion Kr10 (m, fp, kd, c) begärs även att de regionala resurscentrumen ska erhålla tillräckliga bidrag inom filmavtalets ram så att verksamheten kan fortsätta att utvecklas. Med anledning härav vill utskottet påpeka att det endast är de produktionscentrum som etablerats i anslutning till regionala resurscentrum som har möjlighet att erhålla stöd via filmavtal i enlighet med bestämmelserna i 25 och 28 §§. handlar det om i , Filmpool Nord i och . Utskottet konstaterar att filmavtalet utgör en helhet med en rad komponenter som parterna bakom avtalet enats om. Om motionärernas begäran skulle bifallas av skulle det innebära att avtalet fick ändras på denna punkt. Enligt utskottets uppfattning bör inte göra något tillkännagivande med anledning av motionsförslaget. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 6 och Kr417 (kd) yrkande 19. Ett filmresurscentrum för samer och tornedalingar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att regeringen ska överväga om ett filmresurscentrum för samer och tornedalingar kan komma till stånd. Jämför särskilt yttrande 1 (v). I motion Kr296 av m.fl. (v) yrkas att ska besluta att ge regeringen i uppdrag att överväga hur frågan om ett filmsamarbetsprojekt mellan samer och tornedalingar kan få en positiv lösning. I motionen hänvisas till en utredning som lämnat förslag om ett filmresurscentrum, Film i Sameland och , med uppgift att initiera, utveckla och stärka samisk och tornedalsfinsk filmkultur. Yrkandet syftar till att utrymme ska skapas i statsbudgeten för att stödja ett sådant resurscentrum Utskottet konstaterar att det inte finns något regionalt resurscentrum för film och video med etnisk inriktning, vilket föreslås i motionen. Från geografisk utgångspunkt ligger det nära till hands att se Filmpool Nord i som tänkbar samarbetspartner för både den samiska och den tornedalsfinska befolkningsgruppen. I ett tidigare avsnitt i detta betänkande har utskottet redovisat att regeringen anser att inriktningen på de framtida insatserna för filmen bör vara att uppmärksamma och stärka film på de nationella minoritetsspråken. Sådana insatser kan utformas på olika sätt. Ett led i ett sådant arbete är det uppdrag som ska få och som innebär att institutet ska se över hur produktionen av filmer på minoritetsspråk bäst kan stärkas. Det får ankomma på regeringen att bedöma om förutsättningarna för ett statligt engagemang i uppbyggnaden av ett särskilt filmresurscentrum för samer och tornedalingar kan beaktas i det sammanhanget. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr296 (v). Regionala resurscentrum och filmskapare Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att medel ska omfördelas, så att de regionala resurscentrumen för film och video får möjlighet att bistå dem som producerar film. Utskottet hänvisar till att samtliga resurscentrum lämnade stöd till filmskapare bl.a. genom att låna ut digital inspelningsutrustning och ibland också redigeringsutrustning. Jämför reservation 7 (c). Motionärerna bakom motion Kr334 av m.fl. (c) anser att villkoren för kulturskapare inom filmbranschen bör förbättras på olika sätt. Det skulle vara till stor hjälp för dem om det funnes möjlighet att låna eller hyra teknik. Motionärerna föreslår att regeringen ska omfördela medel så att de regionala resurscentrumen ges möjlighet att bistå dem som producerar film (yrkande 29). Enligt Filminstitutets årsredovisning kunde samtliga regionala resurscentrum för film och video lämna stöd till filmskapare genom att låna ut digital inspelningsutrustning och ibland också redigeringsutrustning. Därutöver gav flertalet av dem stöd till produktion av såväl kort- som dokumentärfilm samt till växthusprojekt som riktar sig till unga filmare. Av yrkandet framgår inte hur motionärerna tänkt att omfördelningen av medel ska göras. Regeringen har emellertid i propositionen anfört att ett resurstillskott ska tillföras de regionala resurscentrumen, vilket skulle kunna få till effekt att de får bättre möjligheter att bistå filmare på det sätt som motionärerna avser. Utskottet anser inte att det är motiverat att ska göra ett tillkännagivande i denna fråga för regeringen. Motion Kr334 (c) yrkande 29 avstyrks. distribution av värdefull film Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att inte ska få distribuera film. Utskottet anser att roll ska vara att komplettera andra distributörers verksamhet. Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c). Motionärerna bakom motion Kr10 av m.fl. (m, fp, kd, c) anser att inte ska distribuera film. konkurrerar nämligen som importör och distributör av film med andra aktörer. Motionärerna menar att spridning och visning av värdefull film i hela landet kommer att ske utan att är aktör i detta hänseende (yrkande 5). Utskottet anser att ska fortsätta att bedriva viss distributionsverksamhet inom ramen för den statliga filmpolitiken. I likhet med regeringen anser utskottet att även i fortsättningen endast ska komplettera andra distributörers verksamhet. bör således kontinuerligt anpassa sig efter hur andra distributörers verksamhet utvecklas (prop. s. 45). Motion Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 5 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsförslag om att en investeringsfond ska inrättas för att underlätta utbyggnaden av digital visningsteknik i landet. Regeringen avser att uppdra åt att utarbeta en plan för hur den digitala biografutvecklingen kan stödjas. Resultatet av uppdraget bör inte föregripas. Jämför särskilt yttrande 2 (c). På förslag av kulturutskottet beslutade att göra ett uttalande om att regeringen bör överväga och föreslå åtgärder som kan stödja och underlätta en teknikneutral utbyggnad av e-bio i landet1[. 2004/05:KrU4, rskr. 2004/05:172.]. Med begreppet e-bio avsåg utskottet all form av elektronisk visning på duk. Utskottet ansåg att kommande filmpolitiska insatser bl.a. borde inriktas på att ge biopubliken även utanför större orter vidgade möjligheter att få tillgång till ett aktuellt filmutbud. I motion Kr334 av m.fl. (c) föreslår motionärerna att en investeringsfond ska bildas för att finansiera övergången till digital visningsteknik på landets biografer (yrkande 30). Ett liknande förslag finns i motion Kr223 av och (). Utskottet konstaterar att digitaliseringen av biograferna är förenad med höga investeringskostnader. I propositionen sägs bl.a. följande om den digitala biografutvecklingen (prop. s. 47). Att upprätthålla och utveckla biografstrukturen i landet är och bör även vara en central uppgift för den svenska filmpolitiken. Därför är det viktigt att biografstrukturen i inte undermineras när digitaliseringen väl påbörjas i större skala. De biografer på mindre orter som bör ha störst nytta av ett teknikskifte saknar i allmänhet resurser för detta. Det är sannolikt att de i något skede kommer att vara i behov av samhällets insatser. Av det som framkommit följer emellertid också att offentliga insatser bör vara noga avvägda när det gäller inriktning, omfattning och tidpunkt. De ännu så länge höga kostnaderna för investeringar i digital visningsteknik kan väntas sjunka när ett teknikskifte påbörjas internationellt i större omfattning. Vidare framgår det av propositionen att regeringen avser att ge i uppdrag att följa den digitala biografutvecklingen, främst när det gäller de biografer som finns på mindre orter, och att utarbeta en plan för hur utvecklingen kan stödjas och främjas i hela landet på ett kostnadseffektivt och långsiktigt hållbart sätt. Uppdraget ska utföras i nära samarbete med de organisationer som bevakar och driver frågor om digital biografutveckling. Resultatet av uppdraget bör redovisas . Utskottet anser att resultatet av uppdraget inte bör föregripas. Motionerna Kr223 (c) och Kr334 (c) yrkande 30 avstyrks därför. Textning av film och teaterföreställningar Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att filmer och teaterföreställningar ska textas i högre grad än . Utskottet hänvisar till att frågan har uppmärksammats i propositionen. Utskottet erinrar också om att de nationella kulturpolitiska målen, inklusive det s.k. delaktighetsmålet, gäller för alla kulturinstitutioner, således även för och teaterinstitutionerna. I propositionen anför regeringen att den anser att nyproducerade svenska filmer även fortsättningsvis bör göras tillgängliga för såväl synskadade som hörselskadade. Det nuvarande stödet till film och video för textning bör därför bibehållas inom ramen för den statliga filmpolitiken . Det är - menar regeringen - angeläget att fortsatt dialog såväl med filmdistributörer som med berörda organisationer så att stödet för textning på svenska kan få största möjliga effekt och bidra till att så många som möjligt kan få del av svensk film och att den tekniska utvecklingen på området noga följs. Den digitalisering av biograferna som väntas ske bör kunna ge biograferna i princip obegränsade möjligheter att visa svensk film både med och utan text till relativt låg kostnad (prop. s. 47-48). I motion Kr239 av m.fl. (fp) föreslås att samhället ska stödja hörselskadade, så att kulturlivet blir mer tillgängligt för dem. Biograffilm och filmer på dvd bör textas i högre grad än liksom även teaterföreställningar (yrkande 2). Utskottet erinrar om att de nationella kulturpolitiska målen inklusive det s.k. jämlikhets- eller delaktighetsmålet, gäller för alla invånare i landet, således även för funktionshindrade. Det ligger därmed ett ansvar på varje kulturinstitution - även på och teaterinstitutionerna - att göra det möjligt för funktionshindrade att bli delaktiga i kulturlivet. Vidare noterar utskottet att regeringen i den filmpolitiska propositionen beaktat behovet av att genom textning göra filmer tillgängliga för personer med hörselnedsättning. Det får ankomma på regeringen att avgöra hur stor del av det filmkulturella stödet som ska avsättas för detta ändamål. Då det gäller textning av teaterföreställningar har utskottet inhämtat att 2004 beviljade bidrag till för att ta fram en textapparat som ökar tillgängligheten till teater för personer med hörselnedsättningar. har textade föreställningar i den reguljära verksamheten. har informerat andra teatrar om detta samt försökt sprida idén till länsteatrarna. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr239 (fp) yrkande 2. Långsiktigt bevarande av film Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om hur film långsiktigt ska bevaras. Utskottet hänvisar till att regeringen i propositionen aviserar en översyn av målen för arkivverksamhet i dess helhet och till den resursförstärkning som görs på Statens ljud- och bildarkiv . Jämför reservation 9 (m, fp, kd, c). Frågor om långsiktigt bevarande av ljud och rörliga bilder har utförligt behandlats av den s.k. , som avgav betänkandet Bevara ljud och rörlig bild (SOU 2004:53). En av de frågeställningar som utredningen behandlade rörde förutsättningarna för det långsiktiga bevarandet av Statens ljud- och bildarkivs (SLBA) analoga samlingar. I den forskningspolitiska propositionen (prop. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv) tog regeringen ställning till utredningens förslag. Regeringen konstaterade bl.a. att har medfört ett genomgripande tekniskt systemskifte och att den digitala tekniken är på väg att ersätta den analoga på nästan alla ljud- och bildområden.