bet · GT01FöU1 · 2005-11-22 00:00:00 — prövar enligt lagen om skydd mot olyckor och den därtill knutna förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor frågan om ersättning till kommuner för vidtagna åtgärder och uppkomna merkostnader vid genomförda räddningsinsatser. Myndigheter inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet som bedriver verksamhet med stöd av nämnda författningar är och . Inom politikområdet skall vidare tillräcklig förebyggande verksamhet bedrivas och tillräcklig krishanteringsförmåga åstadkommas i händelse av att en svår påfrestning på samhället i fred inträffar. Genom att höja förmågan inför en svår påfrestning på samhället i fred ökas också förmågan att motstå ett väpnat angrepp. Målet för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar är att minska risken för och konsekvenserna av olyckor och svåra påfrestningar på samhället i fred och minska lidande och skadeverkningar av olyckor och katastrofer i andra länder. Mål, omfattning, insatser och resultat Målet är att skydda kvinnors, mäns och barns liv, säkerhet och hälsa mot olyckor, samt att förhindra eller begränsa skador på egendom och miljö. Verksamhetsområdet omfattar åtgärder för att förebygga och begränsa konsekvenser av olyckor samt avhjälpa skador. Verksamhetsområdet begränsas till att omfatta verksamheter som bedrivs av och inom utgiftsområdet. Verksamhet bedrivs också av andra statliga myndigheter till del baserade på samma lagstiftning samt av kommunerna. Inom politikområdet innefattas även den verksamhet som bedriver med uppgiften att införa, förvalta och utveckla ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet (). uppgick tilldelat belopp inklusive anslagssparande till . Genom regeringens beslut om utgiftsbegränsningar blev utgifterna . Vid utgången av 2004 fanns därmed ett anslagssparande om . Insatser som gjorts inom verksamhetsområdet mot olyckor är bl.a. upphandling av tre nya flygplan som skall användas i verksamhet. har under innevarande år även påbörjat upphandlingen av två större fartyg vilka kommer att öka myndighetens förmåga vad avser brandbekämpning, nödläktring, nödbogsering samt oljeupptagning. har även fått vissa nya uppgifter inom det polisiära området. har fr.o.m. det samordnande ansvaret för barnsäkerhetsarbetet. skall på ett övergripande plan samordna sektorsmyndigheterna och vara pådrivande i barnsäkerhetsarbetet för att förbättra säkerheten samt motverka olycksfall och skador till följd av brister i den inre och yttre miljön. har på regeringens uppdrag tagit fram ett nytt vidareutbildningssystem avseende tillämpning av den nya lagen för skydd mot olyckor. När det gäller resultatet anser regeringen att den verksamhet och de åtgärder som vidtagits av myndigheterna inom verksamhetsområdet har haft en positiv inverkan på samhällets förmåga att förebygga, förhindra och begränsa konsekvenserna av olyckor. Regeringen konstaterar vidare att ett stort antal åtgärder vidtagits för att minska antalet olyckor vilket har medfört att antalet olyckor har minskat samt att utvecklingen vad avser dödsfall till följd av olyckor har varit stadigt nedåtgående i . Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anfört om mål, omfattning, insatser och resultat avseende verksamhetsområdet mot olyckor. Inriktning av verksamhetsområdet mot olyckor för Utskottets förslag i korthet Med hänsyn till det pågående arbetet med att åstadkomma en utökad användarkrets av Rakelsystemet, avstyrker utskottet kommittémotion 2005/06:Ju564 yrkande 8. Jämför reservation 8 (kd). Regeringen anser att arbetet med det riskanalysbaserade systemet för sjösäkerhetstillsynen har utvecklats positivt och att samverkan med kommer att kunna bidra till en effektivare inspektionsverksamhet. Sjötrafiken i vårt närområde har ökat markant och kommer enligt bedömningar fortsätta öka, och det finns prognoser som anger en fortsatt ökning . Navigationsförhållandena i innebär särskilda svårigheter för stora fartyg och kan det råda svåra isförhållanden. Dessutom finns risker som är förknippade med undermålig sjöfart. Vidare används större fartyg än tidigare och i vårt närområde återfinns en omfattande trafik med handelsfartyg, som i sig kan innehålla bunkerolja. Regeringen kan konstatera att de riskreducerande och sjösäkerhetshöjande åtgärder som successivt införs inte helt kan kompensera den ökande risken för fartygsolyckor. Denna utveckling ställer krav på kompletteringar av räddningstjänstförmågan. För att säkerställa en nödvändig räddnings- och nödbogseringsberedskap beslutade regeringen att skall genomföra ett flertal investeringar i syfte att stärka den svenska förmågan avseende bl.a. nödbogsering och miljöräddningstjänst till sjöss. Målsättningen är att säkerställa en adekvat räddningsberedskap i syfte att ha förmåga att förhindra att olja kommer ut i vattenmassan då det föreligger risk för oljeutsläpp vid en fartygsolycka. I andra hand bör det finnas en förmåga att begränsa konsekvenserna av en olycka. Det internationella samarbetet är av stor betydelse för den gemensamma förmågan i vårt närområde att möta ett större utsläpp av olja eller andra skadliga ämnen. finns ett väl utvecklat internationellt samarbete, både genom regionala avtal, som t.ex. Helcom för och Bonn-överenskommelsen för , och inom ramen för det nordiska samarbetet. För att kunna möta och begränsa konsekvenserna av ett påslag av olja på stränder från ett större utsläpp av olja är det av särskild betydelse att förmågan att begränsa effekterna av ett eventuellt utsläpp i den strandnära miljön stärks, t.ex. bör svårsanerade eller särskilt skyddsvärda områden kunna skyddas genom användningen av länsor eller annan materiel. arbete med att förbättra förmågan vad avser strandbekämpning bör mot denna bakgrund utvecklas. För den nationella förmågan att möta ett större påslag av olja på land är det av stor vikt att denna risk beaktas i det arbete som genomförs i kommunerna med att ta fram sårbarhetsanalyser respektive handlingsplaner. Vid världskonferensen om riskreduktion och förebyggande av naturkatastrofer, , uppmanades länderna att etablera nationella plattformar som ett led i att förebygga naturolyckor. När det gäller implementeringen av de nationella plattformarna arbetar International Strategy for Disaster Reduction (ISDR) inom FN med att ta fram mål och indikatorer för dessa plattformar. Regeringen avser, som ett led i sitt arbete med att ytterligare stärka det internationella humanitära biståndet, med finansiering från anslaget för internationellt utvecklingssamarbete (utg.omr. 7), från upprätta en förstärkt internationell verksamhet vid . Verksamheten förläggs till och skall huvudsakligen hantera verkets internationella katastrof- och biståndsinsatser, återuppbyggnadsarbete samt kapacitetsuppbyggnad i katastrofbenägna utvecklingsländer. När det gäller humanitär minröjning är målet att skall bidra till att utveckla svensk kompetens inom området, samt även stödja FN och andra organ vid humanitära minröjningsinsatser med ledning, kvalitetssäkring och utbildning. skall, som operativa aktör inom humanitär minröjning till lands, fortsatt bidra till att utveckla Swedec som svenskt för ammunitions- och minröjning. skall även bidra med kompetens till det internationella minröjningscentret for Humanitarian (GICHD). Med anledning av flodvågskatastrofen i har regeringen uppdragit åt att skapa beredskap att kunna bistå till följd av en allvarlig olycka eller katastrof i utlandet då många människor med hemvist i drabbas. Verket skall i sådana situationer kunna bistå med förberedda insatsteam i samverkan med berörda myndigheter och organisationer. Den s.k. Gemenskapsmekanismen för räddningstjänst inrättades inom EU . Dess syfte är att underlätta för medlemsländerna att hjälpa varandra med insatsgrupper, experter och andra resurser som ett drabbat land efterfrågar och behöver för att klara konsekvenshanteringen vid större olyckor och katastrofer. Vid en akut krissituation där de nationella resurserna inte räcker till för att klara en räddningstjänstinsats kan det bli nödvändigt att begära hjälp genom Gemenskapsmekanismen. skall inom ramen för det säkerhetsfrämjande arbetet i , inklusive , vidmakthålla och utveckla samarbetet med länderna i regionen på räddningstjänstområdet såväl när det gäller operativa aspekter som inom utbildningsområdet och det förebyggande området. skall införa, förvalta och utveckla radiokommunikationssystemet för skydd och säkerhet, . Verksamheten skall bedrivas i nära samverkan med företrädare för användare av systemet. Den internationella utvecklingen på området, särskilt inom de nordiska grannländerna, skall följas. skall sprida kunskap om Rakelsystemet och verka för en stor anslutning till systemet. Inriktningen skall vara att den första etappen av skall vara i drift , och hela systemet skall vara i drift 2010. I kommittémotion 2005/06:Ju564 av m.fl. (kd) yrkande 8 anförs att vid extraordinära händelser, exempelvis ett terrorattentat i , måste samtliga berörda myndigheter kunna kommunicera utan hinder. En självklar förutsättning är enligt motionärerna att samtliga använder sig av samma kommunikationssystem, vilket inte har varit fallet. tillbaka implementeras Rakelsystemet men dessvärre vägrar vissa myndigheter att ansluta sig till systemet. Beror det på brister i systemet eller kostnadsökningar skall de enligt motionärerna definieras och åtgärdas. Beror det på andra faktorer är det enligt motionärerna oacceptabelt. Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anför om inriktningen av verksamhetsområdet mot olyckor för . När det gäller frågan om gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet har utskottet tidigare (bet. 1999/2000:FöU5 och bet. 2000/01:FöU8) framhållit att det är av största vikt för medborgarnas trygghet att samhället har väl fungerande kommunikation för hantering av olyckor, katastrofer, brottsbekämpning, samhällsstörningar m.m. Utskottet har också uttryckt sin förståelse för att polis, räddningstjänst och sjukvård m.fl. måste ha goda kommunikationer såväl inom sin egen organisation som mellan de samverkande organisationerna för att kunna fullgöra sina uppgifter på bästa sätt. Även i senare betänkanden (bet. 2001/02:FöU1 och bet. 2001/02:FöU10) har utskottet uttalat att man förutsätter att inriktningen av arbetet med införandet av ett nytt kommunikationssystem skall vara att få till stånd ett landstäckande gemensamt system för radiokommunikation. Utskottet har erfarit att den arbetsgrupp som tillsatt och som har haft till uppgift att ta fram ett förslag till en utökad användarkrets av Rakelsystemet har avlämnat en rapport . Förslaget grundar sig på de behov av säkerställd och tvärsektoriell kommunikation som finns i samhällets arbete med ordning, säkerhet och krisberedskap. Arbetsgruppen föreslår att förändringar bör ske med utgångspunkt i de författningar som styr samhällets åtgärder för ordning, säkerhet och hälsa. Rapporten har sänts till ett antal remissinstanser för synpunkter. Remisstiden går ut . I avvaktan på resultatet av detta arbete avstyrker utskottet motion 2005/06:Ju564 (kd) yrkande 8. Mål, omfattning, insatser och resultat Målet är att minska risken för och konsekvenserna av svåra påfrestningar på samhället i fred. Om en sådan påfrestning skulle inträffa skall kvinnors, mäns och barns liv, personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador på egendom eller miljö hindras eller begränsas. Samhällets planering av åtgärder för beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred sker samordnat med planeringen för det civila försvaret inom ramen för sex samverkansområden. Från och med beräknas anslaget 7:5 Krisberedskap (tidigare 6:5 Civilt försvar) under politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar i stället för under politikområdet Totalförsvar. Tilldelade medel 2004 för verksamhetsområdet uppgick till , inklusive anslagssparande. Genom regeringens beslut om utgiftsbegränsningar uppgick det totala tillgängliga utrymmet till . De totala utgifterna uppgick till . Vid utgången av 2004 var anslagssparandet . Utgifter för de åtgärder som framför allt inneburit att en förmåga skapats för att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred uppgick till ca . Insatser inom verksamhetsområdet påfrestningar har bl.a. gjorts genom att prioriterat arbetet med att stärka krishanteringsförmågan hos kommuner och länsstyrelser, utveckla planeringssystemet, förbättra näringslivssamarbetet, fördjupa internationellt samarbete och EU-samarbete samt arbetet med utbyggnaden av Rakelsystemet. När det gäller beredskapen mot svåra påfrestningar i fred gör bedömningen att samhällets samlade förmåga inte är godtagbar. Trots vissa förbättringar i krishanteringsförmågan, kvarstår brister inom elförsörjning, telekommunikationer, IT, beredskap mot massförstörelsevapen, dricksvattenförsörjningen, de samhällsviktiga transfereringssystemen, förmågan att hantera de CBRN-relaterade hot som inte utgörs av massförstörelsevapen samt förmågan att hantera kriser som kräver stora polis- eller sjukvårdsinsatser. När det gäller resultatet anser regeringen att möjligheten att väga samman och lämna en samlad bedömning av samhällets förmåga är behäftad med stor osäkerhet. På vissa områden, särskilt då det gäller krishanteringsförmågan, har läget förbättrats jämfört med föregående år genom de åtgärder som vidtagits inom utgiftsområdet. Det finns dock fortfarande grava brister i vissa samhällsviktiga system som påverkar samhällets totala förmåga att motstå och hantera en svår påfrestning på samhället i fred. Vid sidan av redan konstaterade brister och vidtagna åtgärder finns det andra faktorer som påverkar samhällets förmåga. Det handlar främst om den tekniska utvecklingen och förändringar av samhällets struktur. Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anfört om mål, omfattning, insatser och resultat avseende verksamhetsområdet påfrestningar. Inriktning av verksamhetsområdet påfrestningar för Regeringen anser att ny kunskap som stärker samhällets krisberedskap är en viktig del i samhällets förmåga att hantera en kris. Regeringen ser därför utvecklingen inom detta område som en viktig del i arbete med att stärka samhällets totala krishanteringsförmåga. Exempel på sätt att skaffa sig ny kunskap är genom forskning, omvärldsanalys och metodutveckling. Ett annat prioriterat område för att verka inom är krishantering. skall verka för att utveckla krisberedskapsarbetet och stärka krishanteringsförmågan på lokal, regional och nationell nivå. Myndigheten skall stödja berörda aktörer på lokal, regional och central nivå så att kompetensen och kunskapen inom området krisberedskap är tillräcklig i förhållande till aktörernas roller och så att de har tekniska förutsättningar för att kunna leda och samverka vid en kris. I den försvarspolitiska propositionen anförde regeringen att det är nödvändigt att eftersträva en generell förmåga att förebygga och hantera händelser som kan leda till en svår påfrestning på samhället i fred. Detta betyder framför allt att förmågan till krisledning måste stärkas. Övnings- och utbildningsinsatser får därför ökad betydelse. bör vidare åtgärder vidtas som förbättrar samhällets krishanteringsförmåga att leda, samordna, samverka och informera under en kris, åtgärder som stärker insatsberedskapen och förmågan att genomföra operativa insatser inom främst polis, hälso- och sjukvård och räddningstjänst samt åtgärder som minskar samhällets sårbarhet och ökar robustheten i samhällsviktiga system. För att åstadkomma en tillräcklig förmåga inom ovanstående områden bör åtgärder prioriteras som syftar till att öka säkerheten inom områdena elförsörjning och elektroniska kommunikationer. Även fortsatt bör arbete bedrivas för att kunna säkerställa elförsörjningen i hela landet, oavsett störningstyp. Vid långvariga och omfattande störningar i elsystemet bör samhällsbehovet av el prioriteras. Försörjningen med bränsle måste fungera även under elavbrott. Den nära kopplingen mellan elförsörjning och elektroniska kommunikationer, och dess betydelse för att leda arbetet under kriser, innebär att området även fortsatt måste prioriteras. Säkerheten vid användande av Internet bör utvecklas och IT-incidenthanteringen stärkas. Möjligheten att hantera störningar i den kommunala vattenförsörjningen bör förbättras. Vidare bör förmågan att möta CBRN-risker och -hot stärkas liksom förmågan att hantera större utbrott av smittsamma sjukdomar hos människor och djur, oavsett spridningsorsak, samt förutsättningarna för att hantera en kris i vatten- och livsmedelsförsörjningen. bör myndigheterna vidta åtgärder för att inom en rimlig tid uppnå en godtagbar förmåga. Detta innebär att myndigheterna bör identifiera de åtgärder som ger störst effekt för att snabbt öka samhällets beredskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anför om inriktningen av verksamhetsområdet påfrestningar för . Budgetförslag för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Utskottets förslag i korthet godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20062008 bemyndigar regeringen att för ramanslag 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor, besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006, godkänner förslaget till investeringsplan för , såvitt avser Samhällets skydd mot olyckor, för perioden 20062008 godkänner förslaget till investeringsplan för krisberedskapen för perioden 20062008, bemyndigar regeringen att för ramanslag 7:5 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred, som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst efter 2006, bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar på högst , bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar på högst , fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst , fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Anslaget finansierar verksamhet med att utföra sjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverksamhet samt räddningstjänst till sjöss. Anslaget finansierar även kostnader för samordning av de civila behoven av sjöövervakning och sjöinformation. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförlig till politikområdet Totalförsvar, verksamhetsområdet Det civila försvaret och politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. Anslaget finansierar även verksamhet inom politikområdena Skatt, tull och exekution, Rättsväsendet, Miljöpolitik, Livsmedelspolitik samt Kommunikationer. Anslagssparandet beror främst på den utgiftsbegränsning som regeringen beslutade för anslaget . Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2 Motsvarar 781 792 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 852 385 tkr prisnivå. Anslaget har genom överföring från andra anslag inom utgiftsområdet ökats för att dels finansiera utgifter för räntor och amorteringar, dels finansiera utgifter för att bemanna och driva plattformarna enligt nedanstående investeringsplan. har anslaget ökats till den nivå som långsiktigt krävs med hänsyn till investeringsplanen. Till följd av den generella begränsningen av anslagen har anslaget genom beslut minskats med . Dessutom har anslaget ökats med för finansiering av nya uppgifter till följd av nya regler avseende farligt gods. Beloppet har tidigare beräknats med under anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor och med under utgiftsområde 3, anslag 3:3 . Härledning av anslagsnivån 20062008, för 7:1 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Regeringen föreslår att godkänner investeringsplan för för perioden 20052007. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag till samt förslag till investeringsplan för . Anslag 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckor Från anslaget som disponeras av utbetalas ersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred och andra naturolyckor. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförlig till verksamhetsområdet mot olyckor. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslag 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006. Bemyndigandet avser bidrag till kommunernas verksamhet med att förebygga jordskred och andra naturolyckor för att stimulera sådana åtgärder. Kommunerna kan ansöka om statsbidrag för åtgärder som de har utfört eller avser att utföra. Ansökan ställs till tillsammans med erforderligt tekniskt underlag. Grundprincipen är att utbetalningen sker när åtgärderna, för vilka bidrag beviljats, är genomförda och slutbesiktigade. För att stimulera kommunerna att utföra förebyggande åtgärder kan hälften av bidraget för planerade men ännu inte utförda åtgärder betalas efter att slutligt beslut har fattats. Resterande del utbetalas när åtgärderna utförts och är slutbesiktigade. Efter det att projektet godkänts har kommunen på sig att genomföra åtgärderna. Principen att det slutliga bidraget inte betalas ut förrän projektet är slutbesiktigat medför ofta förskjutningar i utbetalningarna och anslagssparande kan därför uppkomma. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor samt att bemyndigar regeringen att för ramanslaget besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006. Anslag 7:3 Ersättning vid räddningstjänst m.m. Under anslaget som disponeras av utbetalas i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser, insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss samt för utredning av allvarliga olyckor. Anslaget finansierar även de räddningsinsatser som kan behöva genomföra till lands i , och . används även anslaget för kostnader i ett initialt skede för räddningstjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom den s.k. Gemenskapsmekanismen inom EU. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförligt till verksamhetsområdet mot olyckor. har från anslaget utbetalats till åtta kommuner för ersättning för räddningstjänstkostnader på grund av bl.a. översvämningar och skogsbränder. Vidare har ersättning för saneringskostnader utbetalats till Ystads, och kommuner. Återsökning för saneringskostnader i samband med händelserna kring Alambra och Fu pågår tillsammans med gentemot försäkringsbolag. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . bör ändamålet med anslaget även omfatta utgifter för stöd till räddningstjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom EU:s s.k. Gemenskapsmekanism. Anslaget skall endast tillfälligt täcka de utgifter som uppstår.