bet · GT01KrU6 · 2005-11-22 00:00:00 — Begreppet internationella kontakter bör preciseras närmare så att avsikten med verksamhetsbidrag för internationella kontakter framgår på ett tydligt sätt i författningen. I övrigt delar utskottet regeringens bedömning om verksamhetsbidrag för internationella kontakter. Redovisning, granskning och uppföljning Regeringen avser att utfärda en förordning med bestämmelser om det nya statsbidraget för kvinnors organisering, vilken ska ersätta den nuvarande förordningen. Den nya förordningen bör - utöver bestämmelser om syftet med bidraget, definition av kvinnoorganisation samt formerna och villkoren för statsbidraget - även innefatta bestämmelser om ansökningsförfarandet. Av förordningen bör också framgå att den organisation som beviljats bidrag ska vara skyldig att, på den beslutande myndighetens begäran, lämna det underlag som behövs för myndighetens granskning. Vidare avser regeringen att i förordningen ta in bestämmelser om återbetalningsskyldighet för bl.a. medel som har beviljats på felaktiga grunder. Enligt propositionen bör förordningen även innehålla en bestämmelse om att den beslutande myndigheten ska lämna regeringen en samlad redovisning för att underlätta uppföljning av statsbidragets användning. Den delegation som regeringen avser att inrätta för handläggning och beslut enligt bidragsförordningen bör, enligt propositionen, redovisa sina erfarenheter och slutsatser av tillämpningen av förordningen. Det nya statsbidraget innebär en väsentligt ökad satsning på stöd för kvinnors organisering. Regeringens förslag innebär att syftet vidgas och att betydligt fler organisationer kommer att omfattas av bidragssystemet. Därmed är det också av stort intresse att noga följa upp användningen av statsbidraget och dess effekter. I propositionen behandlas inte frågan om regeringens återrapportering till . Information som kan vara av intresse för är bl.a. hur stödet fördelar sig på de olika bidragsformerna, hur många organisationer som beviljats stöd inom respektive bidragsform och vilken typ av organisationer det är frågan om samt statsbidragets effekter. Utskottet ser det också som värdefullt att kunna få ta del av delegationens erfarenheter av tillämpningen av bidragsförordningen. Slutligen anser utskottet att en utvärdering bör genomföras av statsbidraget . Ekonomiska konsekvenser och handläggningen av statsbidraget Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om risken för godtycke i bidragshanteringen. Jämför reservation 3 (kd). Regeringen föreslår i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1, utg.omr. 17) att anslaget 30:3 Bidrag för kvinnors organisering ökas med 2006 jämfört med anslagsnivån . Anslagsnivån skulle därmed motsvara totalt . Vidare anför regeringen att anslaget även bör få användas för att finansiera administration rörande bidragshanteringen. Regeringen avser att inrätta en särskild delegation för handläggning och beslut enligt den nya förordningen, i avvaktan på en mer permanent myndighetslösning. Kostnaden för delegationens verksamhet och administration får uppgå till högst av anslaget, vilket motsvarar . I motion2005/06:Kr14 av förordar motionärerna att den delegation som ska fatta beslut om bidrag för kvinnors organisering ska ha en tydlig organisation, vara oberoende av politiskt inflytande och väl förankrad i samhällslivet. I propositionen ges ingen närmare beskrivning av vilka som ska sitta i den särskilda delegation som ska handlägga och besluta enligt bidragsförordningen, eller hur delegationen ska organiseras. Ska den ligga under en myndighet eller direkt under regeringen? Risken med en löst sammanhållen delegation är att beslut om bidrag lätt kan bli godtyckliga. Särskilt problematiskt blir detta om inte alla kvinnoorganisationer som uppfyller kriterierna kan ges bidrag t.ex. på grund av att resurserna inte är tillräckliga (yrkande 2). Den kraftigt ökade satsningen från statens sida på stöd till kvinnoorganisationer framgår tydligt av anslagshöjningen. Den föreslagna anslagsnivån i budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 17) är drygt åtta gånger högre än nivån i det nuvarande bidragssystemet (28,jämfört med ). En motsvarande ökning av antalet bidragsmottagare skulle motsvara ca 150 organisationer från dagens 18. Utskottet välkomnar denna ekonomiska satsning på kvinnoorganisationer. Förslaget till anslagsnivå behandlar utskottet i ett särskilt betänkande (bet. 2005/06:KrU1). Enligt vad som framgår av propositionen avser regeringen att inrätta en särskild delegation för handläggning och beslut enligt bidragsförordningen, i avvaktan på en mer permanent myndighetslösning för hantering av statsbidraget. Utskottet välkomnar att regeringen har för avsikt att delegera bidragshanteringen till en delegation. Av intresse i det här sammanhanget är att den tilltänkta delegationen även ska hantera anslag 24:2 Särskilda jämställdhetsåtgärder, inom utgiftsområde 14 Arbetsliv. Utskottet behandlar denna fråga i sitt betänkande över budgetpropositionen (bet. 2005/06:KrU1). Enligt uppgift från håller regeringen på att ta fram kommittédirektiv för nämnda delegation. Delegationen kommer att tillhöra kommittéväsendet. Regeringens beslut om att tillsätta delegationen kommer att tas först efter det att har beslutat om propositionen. Utskottet förutsätter att regeringen utformar en klar och tydlig förordning som grund för bidragsgivningen och därmed torde den risk för godtycke i bidragsgivningen som motionärerna befarar förhindras. Utskottet avstyrker därmed motion2005/06:Kr14 (kd) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om återrapporteringskrav och kvalitetssäkring. Jämför reservation 4 (v). föreslår i motion 2005/06:Kr245 att regeringen inför särskilda återrapporteringskrav avseende fördelning och innehåll ur ett könsmaktsperspektiv för organisationer och föreningar som uppbär statsbidrag samt för bidragsgivande myndigheter och organisationer. Motionärerna menar att sådana återrapporteringskrav bör införas i förordningar och regleringsbrev för varje statsbidrag och ska ses som ett förtydligande av det krav på demokratisk organisation som finns i de flesta statsbidragsförordningar. Analogt med detta ska bidragsgivande myndigheter som uppbär statliga bidrag, på såväl central som regional nivå, avkrävas könsdifferentierad statistik. Slutligen ska organisationerna redovisa hur resurserna fördelas ur ett könsmaktsperspektiv, dvs. samtliga organisationer som får offentligt stöd ska göra kvalitativa utvärderingar ur ett könsmaktsperspektiv av sin verksamhet. föreslår vidare i motion 2005/06:A260 att regeringen ska utarbeta kriterier för att kvalitetssäkra statligt stödda organisationer och verksamheter som arbetar med jämställdhetsfrågor. Motionärerna menar att allt jämställdhetsarbete måste ha en feministisk inriktning som syftar till att förändra maktförhållandena mellan könen. All organisering och all verksamhet måste kvalitetssäkras ur detta maktperspektiv (yrkande 2). I utredningen organisering (SOU 2004:59) lämnas förslag om att det i förordningar och regleringsbrev ska införas krav på ett jämställdhetsperspektiv. Myndigheter som fördelar statsbidrag till organisationer ska systematiskt redovisa jämställdhet, enligt förslaget. Regeringen behandlar inte dessa förslag i propositionen utan avser att återkomma till . Enligt utskottets mening bör regeringens ställningstagande i dessa frågor inte föregripas. Utskottet avstyrker därför motion 2005/06:Kr245 (v). I motion 2005/06:A260 (v) yrkande 2 lämnas förslag om att regeringen bör utarbeta kriterier för att kvalitetssäkra statligt stödda organisationer och verksamheter som arbetar med jämställdhetsfrågor. Syftet är att säkerställa att allt jämställdhetsarbete har en feministisk inriktning som syftar till att förändra maktförhållandena mellan könen. Utskottet vill i sammanhanget uppmärksamma utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (FRIJA), vilken lämnade förslag om införande av ett system för frivillig jämställdhetsmärkning som innebar att det dels skulle vara möjligt att märka produkter och tjänster, dels certifiera verksamheter för deras jämställdhetsarbete (SOU 2002:30). Utredningen visade på svårigheterna med att ta fram kriterier som grund för jämställdhetsmärkningen. Utredningen behandlade inte ideella organisationer men erfarenheterna från FRIJA:s arbete kan vara av intresse i ett sådant kvalitetssäkringsarbete som motionärerna efterfrågar. Det bör dock ankomma på regeringen att ta initiativ till ett sådant arbete. Utskottet vill också peka på att det bör ske någon form av kvalitetssäkring av de organisationer som ansöker om statliga bidrag genom att de som grund för sin ansökan bör redovisa verksamhetens inriktning, vilka effekter denna verksamhet har fått eller kan förväntas få om organisationen erhåller ett statligt bidrag. Utskottet avstyrker därmed motion 2005/06:A260 (v) yrkande 2. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mottagare av organisationsbidrag, punkt 2 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om mottagare av organisationsbidrag. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr12 och 2005/06:Kr13 yrkandena 1 och 2 samt bifaller delvis motionerna 2005/06:Kr11 och 2005/06:Kr14 yrkande 1. Regeringen framför i propositionen att riksdagspartiers kvinnoorganisationer tills vidare bör beredas möjlighet till stöd för sin organisering och verksamhet i särskild ordning. Vad detta innebär framgår dock inte, vilket vi anser är anmärkningsvärt. Vi förutsätter dock att det innebär att frågan löses på både kort och lång sikt. En kortsiktig lösning och fram till dess att ett definitivt förslag föreligger måste enligt vår mening innebära att samtliga riksdagspartiers kvinnoorganisationer erhåller statliga bidrag på samma villkor oavsett hur man organiserat sig. Vad gäller den långsiktiga lösningen, det framtida bidraget och dess utformning, förordar vi en överenskommelse mellan de politiska partierna. Ett exempel där sådant genomförts är uppgörelsen som skett i och som innebär att en del av partistödet avsätts till kvinnoorganisationerna. Vi föreslår att som sin mening tillkännager för regeringen vad vi anfört om stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Vårt förslag innebär att vad som förordas i motionerna Kr11 och Kr14 yrkande 1 i huvudsak tillgodoses. bör således bifalla motionerna Kr12 (m) och Kr13 (m) yrkandena 1 och 2 samt delvis bifalla motionerna Kr11 (s) och Kr14 (kd) yrkande 1. Mottagare av organisationsbidrag, punkt 2 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om mottagare av organisationsbidrag. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr14 yrkande 1 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Kr11, 2005/06:Kr12 och 2005/06:Kr13 yrkandena 1 och 2. En viktig del i kvinnorörelsen är de politiska kvinnoorganisationerna. Organiseringen ser olika ut inom olika politiska partier men alla riksdagspartier har någon särskild sammanslutning för kvinnor, antingen ett fristående kvinnoförbund, ett särskilt utskott eller en organisation inom partiet. Eftersom det nya stödet för kvinnors organisering ska stärka kvinnors deltagande i den demokratiska processen anser jag att det är obegripligt att de politiska kvinnoorganisationerna utesluts från detta stöd. Dessa organisationer uppfyller mycket väl de kriterier som ställts upp för stödet. De har en god demokratisk förankring och är väl etablerade i samhället. Att lägga frågan om de politiska kvinnoorganisationerna i en särskild utredning anser jag är ett oacceptabelt sätt att skjuta beslutet . Särskilt anmärkningsvärt är att regeringen inte framför några skäl till varför dessa kvinnoorganisationer utesluts. Jag föreslår att som mening ger regeringen till känna vad jag anfört om stöd till de politiska kvinnoorganisationerna. Mitt förslag innebär att vad som förordas i motionerna Kr11, Kr12 och Kr 13 yrkandena 1 och 2 i huvudsak tillgodoses. bör således bifalla motion Kr14 (kd) yrkande 1 och delvis bifalla motionerna Kr11 (s), Kr12 (m) och Kr13 (m) yrkandena 1 och 2. Ekonomiska konsekvenser och handläggningen av statsbidraget, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ekonomiska konsekvenser och handläggningen av statsbidraget. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr14 yrkande 2. Enligt propositionen ska en särskild delegation inrättas för handläggning och beslut enligt bidragsförordningen. Det ges dock ingen närmare beskrivning av vilka som ska sitta i denna delegation eller hur delegationen ska organiseras. Jag anser att den instans som ska fatta beslut om bidrag för kvinnors organisering ska ha en tydlig organisation, vara oberoende av politiskt inflytande och vara väl förankrad i samhällslivet. Propositionen ger inte någon garanti för en sådan ordning. Snarare öppnar regeringens förslag för godtyckliga beslut med stark politisk styrning. Särskilt problematiskt kommer detta att bli om inte alla kvinnoorganisationer som uppfyller kriterierna kan ges bidrag exempelvis på grund av att resurserna inte räcker till. Jag föreslår att som sin mening tillkännager för regeringen vad jag anfört om handläggningen av statsbidraget. Därmed bör bifalla motion Kr14 (kd) yrkande 2. Återrapporteringskrav och kvalitetssäkring, punkt 5 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om återrapporteringskrav och kvalitetssäkring. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr245 och 2005/06:A260 yrkande 2. Statens stöd till ideella organisationer uppgår till ca . starka folkrörelse- och organisationstradition ska självklart omfattas av de jämställdhetspolitiska målen. Särskilda krav bör därmed ställas på bidragsgivningen. Vi anser att särskilda återrapporteringskrav - som tar sikte på fördelning och innehåll ur ett könsmaktsperspektiv - bör införas och tydliggöras för organisationer och föreningar som uppbär statsbidrag. Sådana återrapporteringskrav bör införas i förordningar och regleringsbrev för varje statsbidrag och ska ses som ett förtydligande av det krav på demokratisk organisation som finns i de flesta statsbidragsförordningar. Analogt med detta bör könsdifferentierad statistik krävas vid återrapportering från bidragsgivande myndigheter och från organisationer som uppbär statliga bidrag, på såväl central som regional nivå. Slutligen anser vi att organisationerna bör redovisa hur resurserna fördelas ur ett könsmaktsperspektiv. Detta innebär att samtliga organisationer som får offentligt stöd ska göra kvalitativa utvärderingar ur ett könsmaktsperspektiv av verksamheten i föreningarna. Vidare anser vi att allt jämställdhetsarbete måste ha en feministisk inriktning som syftar till att förändra maktförhållandena mellan könen. Vi menar därför att all organisering och all verksamhet måste kvalitetssäkras ur detta maktperspektiv. Därför anser vi att regeringen ska utarbeta kriterier för att kvalitetssäkra statligt stödda organisationer och verksamheter som arbetar med jämställdhetsfrågor. Vi föreslår att som sin mening tillkännager för regeringen vad vi anfört om återrapporteringskrav och kvalitetssäkring. Därmed bör bifalla motionerna Kr245 (v) och A260 (v) yrkande 2. Mottagare av organisationsbidrag, punkt 2 (v) () och () anför: När det gäller utformningen av stödet till politiska partiers kvinnoorganisationer utgår utskottet från att regeringen tillsammans med övriga riksdagspartier kommer fram till en för alla acceptabel modell vad gäller stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Vi menar att det även är självklart att på lämpligt sätt blir informerad om resultatet av en sådan överenskommelse. Hur stödet till politiska partiers kvinnoorganisationer ska lösas ska, enligt propositionen, utredas vidare. Vi vill framhålla att en sådan utredning även bör omfatta möjligheter för kvinnoorganisationer tillhörande politiska partier som inte klarar fyraprocentsspärren att ansöka om bidrag för deras verksamhet och organisering. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:4 Statligt stöd för kvinnors organisering: Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om ett nytt statsbidragssystem för kvinnors organisering (avsnitt 3.1). 2005/06:Kr11 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kortsiktigt och långsiktigt säkerställa stödet till riksdagspartiernas kvinnoförbund eller motsvarande utifrån mandatfördelning och att stödet utgörs av av det statliga partistödet. 2005/06:Kr12 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stödet till de politiska kvinnoförbunden. 2005/06:Kr13 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer . 2005/06:Kr14 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till de politiska kvinnoorganisationerna. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den delegation som skall fatta beslut i enlighet med den nya förordningen för stöd till kvinnors organisering. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Kr245 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återrapporteringskrav avseende fördelning och innehåll ur ett könsmaktsperspektiv för organisationer och föreningar som uppbär statsbidrag samt för bidragsgivande myndigheter och organisationer. 2005/06:N305 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om satsningar i på särskilda insatser inriktade på kvinnor med utländsk härkomst avseende ekonomiska förutsättningar och kulturell frihet i . 2005/06:A260 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen utarbetar kriterier för att kvalitetssäkra statligt stödda organisationer och verksamheter som arbetar med jämställdhetsfrågor.