bet · GT01UU2 · 2005-11-24 00:00:00 — Utskottet konstaterar att en god dialog möjliggörs av, och är en förutsättning för, ett effektivt budgetstöd. Med anledning av motionsförslaget om att klargöra gränssnittet mellan å ena sidan humanitära biståndsinsatser och å den andra långsiktigt bistånd vill utskottet hänvisa till ställningstagandena i betänkande 2004/05:UU11 politik för humanitärt bistånd (s. 9-10) där motsvarande motionsförslag behandlades. Med vad som anförts avstyrker utskottet motionerna U313 (m) yrkandena 1-3, 5 och 6, U336 (fp) yrkandena 2, 17 och 23,U349 (kd) yrkandena 2och 10, U350 (kd) yrkande 1, MJ522 (m) yrkande 1 samt A370 (kd) yrkande 7. Det nämnda yrkandet U313 (m) yrkande 5 avstyrks med hänvisning till förenklad motionshantering. Demokrati och de mänskliga rättigheterna I propositionen återges de mål, perspektiv och huvuddrag som inryms i beslut om politik för global utveckling. Det framgår vidare av propositionens redovisning av inriktningen på utvecklingssamarbete att dialogen med samarbetsländer om fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter skall stärkas ytterligare. Deltagande av olika svenska aktörer är av central betydelse i dialogen, både på plats i utvecklingsländerna och i internationella diskussioner. Erfarenheter och kunskap som svenskt näringsliv och svenska organisationer besitter kan få stor betydelse för utformningen av det svenska utvecklingssamarbetet med enskilda länder. Genom en ökad betoning av generellt stöd till genomförande av ländernas strategier för fattigdomsbekämpning blir policydialogen allt viktigare. I motion U343 (s) anförs att biståndets huvuduppgift är att bekämpa fattigdom, men även att ge många ungdomar redskap för att kunna utbildas och utvecklas. Ett viktigt vapen mot världssvälten är att rusta ungdomar med ett demokratiskt tänkande. bör därför enligt motionärerna verka för ett demokratiskt tänkande i de länder som får svenskt bistånd. I motion U365 (s), anförs att demokrati är starkt förknippat med utveckling och att demokrati behövs för att minska världens fattigdom. Demokrati och bistånd hör ihop och demokratiska inslag behövs därför i biståndspolitiken. I motion U367 (s) anförs att biståndspolitiken bör ha viktiga inslag av demokratifrämjande insatser och inte endast fattigdomsbekämpning. För att exempelvis grannländer i östra som fortfarande lever i de unga och nya demokratierna skall kunna utvecklas till välmående länder med tillväxt och välstånd, behövs stöd i deras demokratiutveckling. I partimotion U289 (m) yrkande 25argumenteras för en tydligare koppling mellan demokrati, säkerhet och ekonomisk tillväxt för att med kraft bekämpa fattigdomen i världen. I kommittémotion U313 (m) yrkande 26 anförs att frivilligorganisationer som verkar i utvecklingsländer bör få en utökad roll i biståndet, särskilt i länder med korrupta regimer. I yrkande 27 framförs att det partinära stödet bör stärkas och utvecklas, bl.a. behövs enligt motionärerna en betydligt större satsning än för att bygga upp och stärka det svaga partiväsendet i många utvecklingsländer. Ett första steg när det gäller hur det partinära stödet kan utformas är att göra detta betydligt mer självständigt genom ökad flexibilitet när det gäller rapportering och redovisning än vad som är fallet, utan att göra avkall på strikta ekonomiska redovisningskrav (yrkande 28). I partimotion U336 (fp) yrkande 3 framhålls att om bistånd skall bedrivas i diktaturstater bör det kanaliseras via enskilda organisationer. Det bör kontrolleras att stödet genom dessa organisationer inte tillfaller totalitära regimer (yrkande 4). I yrkande 5 anförs att enligt visa principer bör fasa ut bistånd till odemokratiska länder som inte uppvisar trovärdig vilja att genomföra politiska reformer. Motionärerna menar i yrkande 6 att måste ge öppet och konkret stöd till kampen för demokrati och utarbeta en strategi för att stärka demokratirörelser så att människor på plats kan arbeta för en demokratisk utveckling. Enskilda människor och enskilda organisationer utgör basen för biståndsviljan. Utredningar som gjorts visar också att internationellt solidaritetsarbete genom enskilda organisationer ofta är effektivt och vilar på stor erfarenhet. Den solida biståndsvilja som finns bland de människor som arbetar inom olika enskilda organisationer måste tas till vara och på olika sätt stödjas och uppmuntras (yrkande 20).Egeninsatser till enskilda organisationers demokratiprojekt i odemokratiska länder bör helt tas bort. Motionärerna menar att det inte är rimligt att svenska organisationer skall behöva ta det ekonomiska risktagande som det innebär att verka i diktaturer (yrkande 21). Slutligen anser motionärerna att exilgruppers arbete för demokratisering i hemlandet skall stödjas i större utsträckning (yrkande 28). I kommittémotion U209 (fp) yrkande 13, framhålls att biståndspolitiken bör användas för att främja mänskliga rättigheter och därför bör det bilaterala biståndssamarbetet villkoras med krav på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. I yrkande 16 framförs att i alla internationella sammanhang skall vara tydligt i sitt stöd för och krav på demokrati. Bistånd till stöd för oberoende och fria medier skall vara en viktig del av svenskt demokratibistånd. I kommittémotion U214 (fp) yrkande 2 uttrycks kritik mot inriktningen på det bilaterala biståndet till . Mot bakgrund av den alltmer allvarliga situationen för mänskliga rättigheter i landet menar motionärerna att det svenska biståndet är feltänkt. borde i stället rikta biståndet till det område som kommer att ha störst effekt på den vitryska samhällsutvecklingen - nämligen demokratiutvecklingen. Det övergripande syftet med det svenska biståndet till bör vara att skapa demokrati. Det bör därför ske en omläggning av den svenska biståndspolitiken rörande . I samma motion (yrkande 3) argumenteras för en omprövning av ett beslut om egeninsatser för svenska organisationer som vill genomdriva demokratiprojekt i . Svenska föreningar kan inte arbeta med sämre förutsättningar och tvingas till ökat finansiellt risktagande i en diktatur när det civila samhället i lever under ett ökat tryck från myndigheterna. I kommittémotion U268(fp) yrkande 4 kritiseras det nuvarande biståndet till för att det inte är progressivt och inte bidrar till att demokratiseringen på skall komma i gång. Målet med politik gentemot måste vara att bistå demokraterna i arbetet med att avsätta den kommunistiska regeringen, precis som Solidaritet gjorde i , och andra demokratiska organisationer i och osv. I yrkande 5argumenteras för ett antal principer för svenskt bistånd till . Den första principen är att den huvudsakliga målgruppen för biståndet skall vara demokratiska kubanska organisationer på och utanför . Den andra principen för stödet är att kubaner på och utanför som arbetar för demokratisering skall kunna vara tillräckligt förberedda, så att förändringarna verkligen leder till demokratisering och inte till ett nytt auktoritärt system. I yrkande 6diskuteras ett strategiskt demokratibiståndsprogram för . Sida bör ta fram en genomarbetad strategi för hur och EU:s bistånd faktiskt skall bidra till målet om att skapa demokratiska reformer. Denna strategi bör innehålla ett program för hur de kubaner som bor i skall delta i arbetet för demokrati. Den bör även innehålla ett program för svenska folkrörelser som vill använda sina erfarenheter från demokratibiståndet i östra på . uppgift skall också vara att bidra till att bryta kubanska medborgares isolering. I kommittémotion U324 (kd) yrkande 9argumenteras för en översyn av det svenska biståndet till och menar att en tydligare strategi bör utarbetas. Det "systemöppnande" biståndet riktar sig inte till de som uttrycker en vilja till förändring, vilket det bör göra. Demokrati och demokratirörelsens behov bör sättas i främsta rummet. måste också bli mer aktivt för att skapa ett starkare tryck från omvärlden på . I detta måste exilkubanerna i involveras. I motion U203 (fp)diskuteras det civila samhällets roll i nutidens demokrati. I yrkande 1anförs att i EU, i FN och i alla internationella sammanslutningar bör arbeta för att uppmuntra och försvara det civila samhällets utveckling. finansiering, enkla och flexibla regler och lagar som försvarar de fristående gruppernas verkliga självständighet, transparens och tydlig ekonomisk redovisning, gemensamma initiativ som förstärker det globala civila samhällets skapande utveckling är punkter som bör stå på den internationella dagordningen. I yrkande 2anförs att alla demokratier bör göra stora och kontinuerliga ansträngningar för att uppmuntra, stödja och vidareutveckla det civila samhällets mobilisering för försvar av demokratin. bör för utvecklingen av ett sunt civilt samhälle i världen agera i denna anda i alla internationella sammanslutningar och på den nationella politikens arena. I motion Kr253 (fp)yrkande 3 anförs att ett regelsystem bör skapas som omöjliggör att svenska biståndsmedel går till odemokratiska organisationer och till grupper eller partier. I partimotion U349 (kd) yrkande 16 anförs att ett MR-perspektiv skall genomsyra hela utvecklingssamarbetet. Iyrkande 17 anförs att det i uppbyggnaden av ett demokratiskt samhälle behövs demokratiska beslutsfattare och demokratiska politiska partier. Det partinära biståndet, där de svenska riksdagspartierna har möjlighet att samarbeta med politiska partier i utvecklingsländer i avsikt att främja demokratisk utveckling, bör av dessa skäl också utökas. Motionärerna anser att möjligheten att kanalisera biståndsmedel till systerpartier i utvecklingsländer i avsikt att främja och stärka demokratin bör öka. Att bygga en demokrati med ett flerpartisystem underlättas av politiska erfarenheter och kompetens från stabila demokratier. Även i motion U350 (kd) yrkande 9 anförs att det partinära biståndet bör öka. I kommittémotion U383 (kd) yrkande 8 anförs att agendan för internationella utvecklingsorganisationer skall lyfta fram mänskliga rättigheter samt att deras fältverksamhet skall bedrivas med en uppförandekod som förhindrar persontrakasserier. Utskottet konstaterar inledningsvis att det behandlat motioner om målen och inriktningen för det svenska utvecklingssamarbetet. Frågor om demokrati och mänskliga rättigheter har särkskilt uppmärksammats. En del av de ovan beskrivna motionerna är till sitt innehåll också mycket lika eller identiska med motioner som behandlats av utskotten, främst i betänkandena /06:UU5, 2004/05:UU2 och 2003/04:UU3. Flera av motionerna behandlas i det följande därför endast kortfattat. Utskottet erinrar om att politiken för global utveckling genomsyras av två perspektiv: dels ett rättighetsperspektiv, dels de fattigas perspektiv. Rättighetsperspektivet innebär att de mänskliga rättigheterna skall utgöra grunden för åtgärder som syftar till att främja en rättvis och hållbar utveckling. Respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom barnets rättigheter är delar av rättighetsperspektivet. Politiken för global utveckling består av åtta huvuddrag som av (bet. 2003/04:UU3) har grupperats på följande sätt: - Grundläggande värden: demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män. - Hållbar utveckling: hållbart utnyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt samt social utveckling och trygghet. - Övriga huvuddrag: konflikthantering och säkerhet samt globala gemensamma nyttigheter. Utskottet vill understryka att huvuddragen skall styra och genomsyra alla politikområden tillsammans med perspektiven och målen. Utskottet vill också understryka att utveckling inte beror på någon enstaka faktor, som bistånd eller handel. Den sker när en rad faktorer samverkar på ett positivt sätt. Den nya politiken utgår från en helhetssyn på vad som krävs för att uppnå en rättvis och hållbar global utveckling. Utskottet konstaterar också att det svenska utvecklingssamarbetet har en tonvikt på demokrati och mänskliga rättigheter - som mål och som medel för utveckling. insatser skall främja människors möjligheter, säkerhet, makt och rätt till ett värdigt liv genom att bidra till en demokratisk samhällsutveckling i samarbetsländerna. Demokratiska beslutsprocesser förstärker skyddet av mänskliga rättigheter. Respekt för mänskliga rättigheter bidrar till och är en förutsättning för demokratisering. En fungerande rättsstat och god samhällsstyrning utgör förutsättningar för deltagande, inflytande och åtnjutande av mänskliga rättigheter för alla. Utskottet vill, mot bakgrund av de motionsvis framförda förslagen och med hänvisning till det ovan sagda, understryka att den övergripande och av beslutade strukturen för den svenska politiken för global utveckling vad avser mål, perspektiv och huvuddrag ligger fast. Detta gäller även för det kompletterande målet för utvecklingssamarbete. Utskottet konstaterar också att flera av de förslag som efterfrågas av motionärerna redan får anses vara tillgodosedda. Rättighetsperspektivet - det ena av de två fundamentala perspektiv som avses prägla politiken för global utveckling - tar sin utgångspunkt i respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män samt barnets rättigheter. Demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män utgör även centrala huvuddrag i politiken för global utveckling. Därmed beaktas t.ex. oberoende medier som en viktig del av ett demokratiskt samhälle. Utskottet konstaterar att utvecklingssamarbetet är ett uttryck för solidaritet med fattiga och utsatta människor i andra länder. När svenska åtgärder planeras skall frågan ställas hur dessa kan förväntas främja eller hur de präglats av rättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv på utveckling. Utskottet menar att åtgärder skall genomföras på ett sätt som innebär att de mänskliga rättigheterna stärks, att fattiga och utsatta människor ges större möjligheter att påverka för dem viktiga prioriteringar och beslut samt att fattiga mäns, kvinnors och barns situation förbättras. För svenskt utvecklingssamarbete innebär denna tonvikt på demokrati och mänskliga rättigheter att en dialog med utvecklingsländerna om mänskliga rättigheter och demokrati är central. Utskottet menar att samarbetet med länder där utvecklingen i dessa avseenden går åt fel håll skall omprövas. Utskottet anser också att även om det i vissa länder saknas förutsättningar för ett långsiktigt och brett samarbete, kan olika typer av riktade insatser vara möjliga. Utskottet vill i sammanhanget understyrka det civila samhällets betydelse i länder med brister vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Utskottet konstaterar att lämnar ett omfattande stöd till och via enskilda organisationer. Regeringen har genom stödet till enskilda organisationer bidragit till ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle i samarbetsländerna. Metoden att initiera utvecklingsinsatser tillsammans med svenska enskilda organisationer och lokala samarbetspartner har inneburit att samarbetsländernas strategier för fattigdomsminskning har blivit bättre förankrade i det civila samhället. Stödet innebär också att underlättar för fattiga och marginaliserade människor att organisera sig, vilket stärker utvecklingen av en demokratisk stat. Parallellt bidrar utbytet mellan svenska och lokala enskilda organisationer till att stärka kunskapen om och därmed förståelsen för hur bistånd fungerar även i . Utskottet konstaterar att det civila samhället av tradition har en stark ställning i och förutsätter att den redan etablerade dialogen med organisationer, folkrörelser och näringslivet på områden som utveckling och mänskliga rättigheter kommer att fortsätta. Resultaten från denna dialog kommer att utgöra en integrerad del av bidrag till det reformarbete i FN som bl.a. berör det civila samhällets relation till FN. Utskottet erinrar om att generalsekreteraren 2003 tillsatte en högnivåpanel för relationerna mellan FN och det civila samhället. Gruppen lämnade sin rapport . I den diskuteras bl.a. gällande riktlinjer och det civila samhällets möjligheter till tillträde och deltagande i FN. Det diskuteras också nya och bättre sätt för det internationella samfundet att interagera med det civila samhället. Generalsekreteraren har kommenterat högnivåpanelens arbete i en egen rapport. Utskottet menar att det är angeläget att FN och det internationella samfundet i sin helhet har goda och nära relationer med det civila samhället och välkomnar det svenska stödet till detta arbete. Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram den resolution, The importance of civil society and its interplay with parliaments and other democratically elected assemblies for the maturing and development of democracy, som antogs av Interparlamentariska unionen (IPU) i . I resolutionen diskuteras bl.a. vikten av det civila samhällets bidrag till demokratiutveckling och utrotande av fattigdom. I denna uppmanas också parlamenten att stödja det civila samhällets insatser mot fattigdomen. var en av de drivande parterna i utarbetandet av resolutionen. Utskottet konstaterar att rambidragen är en av grundvalarna i samarbetet med de svenska enskilda organisationerna. Det innebär att organisationerna själva driver och genomför en verksamhet som Sida ger bidrag till. Målsättningen är att genom stöd till enskilda organisationers utvecklingssamarbete främja utveckling av ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle och stärka de lokala samarbetsorganisationerna. Organisationerna har stor frihet att utforma arbetet inom sina områden. Denna frihet under ansvar får aldrig innebära att man kompromissar med grundläggande demokratiska värderingar. Sidas krav på organisationer som får stöd är bl.a. att de skall vara demokratiskt uppbyggda och i sin föreningsverksamhet anknyta till det svenska utvecklingssamarbetet. Sidas anvisningar för samarbete med enskilda organisationer innebär att deras verksamhet måste vara i överensstämmelse med målen för utvecklingssamarbetet. Bland dessa mål återfinns främjandet av en demokratisk samhällsutveckling. Utskottet menar att det inte är rimligt att Sida förhandsprövar alla de tusentals aktiviteter som görs av hundratals organisationer. Sida följer emellertid upp verksamheten, påtalar det som varit fel och kräver pengarna tillbaka vid eventuella avtalsbrott. Utskottet har erfarit att det inom Sida pågår en översyn av anvisningarna för bidrag till enskilda organisationer. I denna översyn ingår överväganden om hur man ännu mer effektivt skall säkerställa att bidragen går till organisationer som arbetar i överensstämmelse med målen för utvecklingssamarbetet. Utskottet erinrar om att egeninsatsen halverats från en femtedel till en tiondel av insatsen. De statliga medel som utgår till de enskilda organisationerna utgör bidrag till verksamheten. Egeninsatsen finns eftersom det är de enskilda organisationerna som driver och genomför sina egna projekt. De enskilda organisationerna skall alltså inte fungera enbart som en kanal för statliga medel. Kravet på en egeninsats torde också kunna borga för ett större mått av långsiktighet i engagemanget. och har inte några bilaterala biståndsavtal. Det svenska biståndet kanaliseras genom multilaterala och internationella organisationer samt via universitet och enskilda organisationer trots att ensidigt avbrutit det bilaterala biståndet från EU:s medlemsstater. Det svenska biståndet följer regeringsbeslutet - "initiativ som bidrar till att skapa förutsättningar för ekonomisk och politisk systemöppning och som främjar demokratiska reformer och respekten för mänskliga rättigheter" - samt den regionala samarbetsstrategin för och . Utskottet konstaterar att regeringen har ett starkt engagemang för att främja de mänskliga rättigheterna på och för att bidra till en fredlig övergång till ett demokratiskt samhälle. Utskottet menar att det är viktigt att en dialog kan föras med hela det kubanska samhället. Utskottet välkomnar därför stödet till de aktörer som verkar för demokrati. Utskottet konstaterar att demokratin i stegvis har inskränkts av den sittande regimen. Landets politiska lednings prioriteringar kan inte tjäna som underlag för ett utvecklingssamarbete med . Däremot finns förutsättningar att på andra sätt bidra till en politisk, ekonomisk och social omvandling i landet. Att bidra till att blir ett mer demokratiskt och pluralistiskt samhälle framstår som den mest effektiva vägen att långsiktigt både bekämpa fattigdomen och på andra sätt förbättra levnadsförhållandena för landets befolkning. Utskottet ser därför positivt på de insatser som görs inom utvecklingssamarbetet med för att stödja en demokratisering och modernisering av landet. Ett omfattande samarbete sker genom olika enskilda organisationer. Genom finansieras utbyte med inom kultur och samhälle samt på utbildnings- och forskningsområdena. Det svenska samarbetet har bidragit till att skapa förutsättningar för en demokratisering genom bl.a. stöd till fortbildning av vitryska journalister, politikerutbildning i lokalt självstyre samt studiebesök i för tjänstemän inom ministerier och myndigheter för att studera lösningar på förvaltningsproblem. Utskottet har i betänkande 2004/05:UU2 och i betänkande 2004/05:UU12 behandlat frågor om partinära bistånd. Utskottet ansåg då, liksom , att ett väl fungerande partiväsende är en förutsättning för att den representativa demokratin skall kunna uppfylla ett av sina viktigaste ändamål, nämligen att skapa kanaler mellan medborgare och politiska beslutsfattare. Utskottet anser vidare att de svenska partierna, genom lång erfarenhet och många års internationella kontakter, kan lämna ett värdefullt bidrag till uppbyggandet av partiorganisationer i utvecklingsländer. Utskottet noterar att det partinära stödet har byggts ut och förutsätter att det stärks och utvecklas ytterligare. Det behövs en betydligt större satsning än för att bygga upp och stärka det svaga partiväsendet i många utvecklingsländer. Utskottet menar också att det partinära stödet kan utformas betydligt mer flexibelt vad gäller rapportering och redovisning än vad som är fallet, utan att göra avkall på strikta ekonomiska redovisningskrav. Liksom för de enskilda organisationerna är det viktigt att de partinära organisationerna kan delta i både planerings- och landstrategiarbetet. Utskottet noterar avslutningsvis att Sida, i en nyligen genomförd utvärdering, presenterar en rad rekommendationer för framtida utformning av denna stödform. Utskottet har erfarit att frågan bereds inom och förutsätter att regeringen återkommer i ärendet med ett konkret förslag. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U203 (fp) yrkandena 1 och 2, U209 (fp) yrkandena 13och16, U214 (fp) yrkandena 2och3, Kr253 (fp)yrkande 3, U268(fp) yrkandena 4-6, U324 (kd) yrkande 9, U289 (m) yrkande 25, U313 (m) yrkandena 26-28, U336 (fp) yrkandena 3-6, 20,21och28, U343 (s), U349 (kd) yrkandena 16 och17, U365 (s), U367 (s), U383 (kd) yrkande 8 samt U350 (kd) yrkande 9 kan avstyrkas. I enlighet med politiken för global utveckling skall ett antal huvuddrag genomsyra politiken, både vad gäller åtgärder och stöd i enskilda länder och den politik som förs på global nivå. De grundläggande värdena är demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män. Hållbar utveckling omfattar hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt samt social utveckling och trygghet. Politiken skall därutöver inriktas på två huvuddrag där nya krav ställs på helhetssyn och samverkan, nämligen konflikthantering och säkerhet samt globala gemensamma nyttigheter. I kommittémotion U313 (m) yrkande 29 anförs att bör införa nolltolerans när det gäller korruption med svenska biståndsmedel.