bet · GS01TU17 · 2005-03-10 00:00:00 — Arbetet skulle utmynna i ett heltäckandeförslag om hur staten skulle kunna stimulera en mer rationell användningav de olika trafikslagen. I slutbetänkandet Godstransporter - noder ochlänkar i samspel (SOU 2004:76) hänvisades till den första GTD:s synpunkterbeträffande konkurrens i hamnverksamheten. Denna hade anfört att dendittillsvarande situationen i de svenska hamnarna med bristande konkurrensi stuveriverksamheten inneburit hinder för utvecklingen av en effektivhamnverksamhet och organisation och för hamnarna som intermodala nav.Delegationen prövade alternativ för att underlätta för nytillkommandeaktörer att etablera sig, bl.a. en återgång till organisatorisk uppdelningav hamnverksamheten i en infrastrukturförvaltande del och en godshanteringsdel.Något förslag lades emellertid inte fram; enligt delegationens uppfattningborde det ligga i hamnbranschens eget intresse att understödja en sådanutveckling.Förslag till direktiv om tillträde till hamntjänsterHösten 2004 lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om tillträdetill marknaden för hamntjänster (KOM [2004/654] slutlig). Kommissionenhänvisar bl.a. till att avregleringen av samtliga transportsektoreringår uttryckligen i Lissabonstrategin eftersom det gynnar både konsumenteroch företag i samma utsträckning. Syftet med förslaget är att inomhamnsektorn garantera en mer systematisk tillämpning av fördragetsbestämmelser om fri etableringsrätt, fri rörlighet för personer, varoroch tjänster samt om konkurrens. För att säkerställa att hamnarna användspå ett effektivt och ändamålsmässigt sätt samt för att få en rättviskonkurrenssituation är det enligt kommissionen nödvändigt att införaspecifika och tydliga bestämmelser om tillträde till marknaden förhamntjänster. Tjänsterna utgörs av teknisktnautiska tjänster som lotsning,bogsering och förtöjning, all godshantering (t.ex. lastning och lossning,stuveritjänster, lagring, omlastning och andra transporter inomterminalområdet) samt passagerartjänster (inklusive ombord- och landstigning).En leverantör av hamntjänster skall ha tillstånd från en utsedd myndighetför att kunna driva verksamhet. Om antalet leverantörer av hamntjänsterskall begränsas måste tjänsten upphandlas. Direktivförslaget byggertill stora delar på ett tidigare förslag till direktiv i frågan vilketi förlikningsförfarandet avslogs av hösten 2003.I faktapromemoria om förslaget till hamndirektiv(2004/05:FPM40) redovisas den svenska ståndpunkten. Där sägs att Sverigeär kritiskt mot förslaget för att det bl.a. har lagts fram alldeles förtätt inpå det gamla direktivet utan att någon konsekvensanalys harpresenterats av kommissionen. Detta är olyckligt och riskerar att skapaspänningar mellan de olika parter som verkar inom en hamn. Det finnsockså en risk att direktivet för med sig onödig byråkrati och andraadministrativa bördor för hamnens olika aktörer.Vidare sägs att har invändningar mot hur egenhanteringen definierasi förslaget och därför kommer i kommande förhandlingar att arbetaför att begreppet egenhantering får en sådan utformning att det, förutomde i hamnen anställda stuveriarbetarna, endast är fartygets egen besättningsom skall kunna ombesörja lastning och lossning av fartyget och attdetta då skall ske med fartygets egen utrustning. Denna definition avbegreppet egenhantering skulle göra det möjligt för en hamn att även ifortsättningen både bedriva en kostnadseffektiv hamnförvaltning och hagoda förutsättningar för en långsiktig ekonomisk planering.Enligt faktapromemorian ser mycket positivt på att förslagetockså behandlar frågan om konkurrens mellan hamnar och att insyn skallmöjliggöras i en hamns olika finansiella förbindelser.Såvitt gäller övriga medlemsländer anges att flertalet är tveksammatill förslaget då direktivet bl.a. har presenterats alldeles för tättinpå det tidigare föreslagna hamndirektivet utan att kommissionen harutrett vilka reella problem som finns inom hamnsektorn och dettahar skapat stor en osäkerhet bland berörda parter.Direktivförslaget har remitterats. Bland remissinstanserna är SvensktNäringsliv, och m.fl.positiva till förslaget. Negativa är bl.a. Hamnar, samt Sjöbefälsförbundet.Frågesvar i riksdagenStatsrådet har som svar på fråga om EU:s hamndirektiv(fr.2004/05:586) bl.a. anfört att , tillsammans med flera andramedlemsländer, vid transportrådets möte framfört starkkritik mot förslaget för att det bl.a. har lagts fram alldeles för tättinpå det gamla direktivet utan att någon konsekvensanalys presenterats.Sverige har också invändningar mot hur egenhanteringen definieras.Direktivförslaget kommer troligen att börja behandlas under våren 2005och kommer vid dessa förhandlingar bl.a. arbeta för att begreppetegenhantering får en sådan utformning att det - förutom de i hamnenanställda stuveriarbetarna - endast är fartygets egen besättning somskall kunna ombesörja lastning och lossning av fartyget och att dettadå skall ske med fartygets egen utrustning. Denna definition av begreppetegenhantering skulle göra det möjligt för en hamn att även i fortsättningenbåde bedriva en kostnadseffektiv hamnförvaltning och ha goda förutsättningarför en långsiktig ekonomisk planering.Utskottets ställningstagandeFörslaget till direktiv om tillträde till hamntjänster (hamndirektivet)är under beredning inom EU:s institutioner. I förslaget ingår även fråganom s.k. egenhantering. Utskottet har också erfarit att frågan om hamnarnasroll i transportsystemet kommer att behandlas i den transportpolitiskapropositionen, som har aviserats till maj 2005.Utskottet har för avsikt att noga följa utvecklingen av förslaget tillhamndirektiv. Vidare avvaktar utskottet den transportpolitiska propositionen,som väntas . Mot denna bakgrund anser utskottet attdet inte finns skäl för att i detta sammanhang vidta någonåtgärd med anledning av förslaget i motionen. Det avstyrks följaktligen.3.4 FarledsavgifterUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om att sjötransporter av stormvirke bör befrias frånfarledsavgift blir tillgodosett genom regeringens beslut med detta syfte.Utskottet, som avstyrker motionen i denna del, utgår från att regeringengör en uppföljning av stödets effekter.MotionsförslagKristdemokraterna anför i motion 2004/05:MJ6 av m.fl.(kd) att stormvirke bör klassas som lågvärdigt gods och befrias frånfarledsavgift vid båttransport (yrkande 5 delvis).Vissa kompletterande uppgifterEnligt förordningen (1997:1121) om farledsavgift skall sådan avgiftbetalas för fartyg som i lastar eller lossar last eller lämnareller hämtar passagerare. Vissa fartyg är undantagna från avgiftsplikten.Vid fastställelse av avgift skall hänsyn tas till fartygets storlek,last och utsläpp av luftföroreningar. Det är som svararför fastställelse och uppbörd av farledsavgifter. fårockså medge nedsättning av eller befrielse från farledsavgiften om detbl.a. finns synnerliga skäl för det. Nedsättning eller befrielse fårdock inte medges om det snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensengenom att gynna vissa företag eller viss produktion på ett sådant sättatt handeln med varor och tjänster inom Europeiska unionen påverkas.Behovet av att underlätta för transporter av stormfällt timmer harföranlett regeringen att besluta förordningen (2005:29) om tillfälligtundantag från bestämmelserna om farledsavgifter. Reglerna är tillämpligapå fartyg som transporterar skogsprodukter som härrör från skogar somskadats vid stormarna i åtta angivna län isödra . Innebörden är att farledsavgift inte skall betalas försådana fartyg såvitt avser sådan last. får meddelaytterligare föreskrifter om sådant tillfälligt undantag från bestämmelserna.Förordningen gäller t.o.m. den 31 december 2006.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att kravet i motionen torde bli tillgodosett genomlagstiftningsåtgärden. I detta sammanhang vill utskottet uttrycka sinförhoppning om att den slopade farledsavgiften kommer dem till godotill vilka stödåtgärden är riktad. Utskottet utgår från att regeringengör en uppföljning av stödets effekter. Med vad nu har anförts blirmotionen tillgodosedd; den avstyrks därför i ifrågavarande del.4 TransportbidragUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om en utvidgning av det område som omfattas av reglernaför transportbidrag avstyrks av utskottet.MotionsförslagKristdemokraterna begär i motion 2004/05:MJ6 av m.fl.ett tillkännagivande av om ett statligt transportbidrag. Dekonstaterar att virke i stora mängder kommer att behöva transporterasfrån södra till mellersta och norra . De anser att staten harett ansvar vid naturkatastrofer av denna omfattning och att staten därförbör utforma något slags transportbidrag. De juridiska omständigheternaav ett sådant bör klarläggas. Om det krävs en lagändring börregeringen förelägga ett lagförslag med detta syfte(yrkande 15).För att minska skadeverkningarna av stormen förespråkar i motion2004/05:MJ8 av m.fl. (c) att ett transportstöd övervägs.Avsikten är att underlätta transporter från söder till norr och därmedmöjliggöra avsättning av virke och att garantera försörjningen tillsågverk och massafabriker i mellersta och norra när avverkningsresurserkoncentreras till (delvis).Vissa kompletterande uppgifterFör att kompensera för kostnadsnackdelar samt stimulera till höjdförädlingsgrad i transportbidragsområdets näringsliv får bidrag förtransport av gods lämnas. Bestämmelserna finns i förordningen (2000:281)om regionalt transportbidrag. Det är som administrerar stödsystemet.Stödområde för transportbidraget är , , Jämtlandsoch . Transportbidraget får lämnas som bidrag tilltransportkostnaden för godstransporter på järnväg, yrkesmässig trafikpå väg eller till sjöss. Vissa regler om minsta godsvikt och minstafraktavstånd finns.Sjötransportbidrag utgår dock inte till eller från hamnar utanförbidragsområdet. Transportbidrag får också lämnas för transporter tillorter inom stödområdet (intransportbidrag), om godset utgörs av sådanaråvaror och halvfabrikat som skall undergå en betydande bearbetning hosmottagaren (8 §). För att intransportbidrag skall kunna lämnas krävsenligt Nuteks föreskrifter att varan kommer att bearbetas inom någon avi paragrafen uppräknade näringsgrenar; sågverk eller annan träförädlingsindustriingår inte i denna lista (5 §). Transportbidraget beräknas - när detgäller intransportbidrag - på grundval av mottagningsortens belägenhet,transportavståndet, transportkostnaden och en bidragssats i procentenligt en tabell i den berörda paragrafen.Enligt uppgift har gjort vissa beräkningar och bedömningar avkostnaderna för en utvidgning av systemet med transportbidrag. Vid enändring av regelverket i denna riktning krävs en notifiering tillEuropeiska kommissionen, en procedur som beräknas ta tre månader.I sammanhanget kan nämnas att ett tillfälligt transportstöd lämnadestill företag som drabbades av väsentliga merkostnader efter det attTjörnbron blev påseglad och rasade . Stödet utgick tilldess att en ny bro blev färdigställd i november 1981.Utskottets ställningstagandeMotionsförslagen går ut på att en stor region som inte omfattatsav transportbidraget nu skall ingå i systemet.Enligt vad utskottet har erfarit har regeringen valt att inte låta ettutvidgat transportbidrag ingå i åtgärdspaketet för stormskadorna.Bedömningen är att en sådan utvidgning inte skulle underlätta för dendrabbade parten, dvs. I stället skulle ett utvidgattransportbidrag riskera att bli missriktat genom att det snarare är mottagarnaav virket, dvs. främst massafabrikerna, som skulle gynnas av ett sådantstöd. Regeringen anser därför att en sänkning av dieselskatten förmotorredskap är en mer ändamålsenlig åtgärd, eftersom antalet entreprenörerhärigenom bedöms kunna öka.Utskottet gör samma bedömning som regeringen såvitt avser ett utvidgattransportbidrag. utgår utskottet från att regeringens arbetemed att söka ytterligare möta det starkt ökade transportbehovet tillföljd av stormen skyndsamt drivs vidare. Med vad utskottet har sagtavstyrks motionerna såvitt de avser transportbidrag.5 Elektroniska kommunikationer och IT5.1 m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med stöd av bestämmelsen om utskottsinitiativ i 3kap. 7 § riksdagsordningen en ändring i lagen (2003:389) om elektroniskkommunikation. Lagförslaget innebär att nuvarande bestämmelse om attden som tillhandahåller en allmänt tillgänglig fast telefonitjänst skalluppfylla rimliga krav på bl.a. god funktion och säkerhet utvidgas tillatt gälla även annat än telefoni till fast nätanslutningspunkt som mobiltelefoni och andra allmänt tillgängliga kommunikationstjänster. Utskottetförutsätter vidare att vid nedgrävning av elkraftledningar söks ensamordning ske med utbyggnaden av bredband för elektroniska kommunikationer.Syftet med aktuella motionsförslag anses därmed komma att tillgodoses.Jämför reservation 3 (m, fp).MotionsförslagI motion 2004/05:MJ5 poängterar m.fl. (fp) betydelsenav att ha tillgång till fungerande kommunikationer i krissituationer.Vid så extrema händelser som stormen är telefonenför många en trygghet och säkerhet som gör att man kan komma i kontaktmed anhöriga och myndigheter. berövades mångamänniskor möjligheten att komma i kontakt med oroliga anhöriga. Nödnumret112 fungerade inte heller på vissa håll, vilket motionärerna anser ärsärskilt allvarligt, varför SOS Alarm bör ta fram förslag till hurlarmnumret kan göras mer driftsäkert och tillgängligt (yrkande 12).Vidare bör både de fasta och mobila näten bli mer driftsäkra och varabättre rustade mot att delar av elnätet slås ut. Enligt motionen börPost- och ta fram förslag på hur driftsäkerheten i telenätetkan förbättras även i extrema situationer (yrkande 11).Peter m.fl. (mp) framhåller i motion 2004/05:MJ9 att lagstiftningenbör förändras så att högre krav ställs på leveranssäkerhet i telenätet.Vid teleavbrotten som följde av stormen var det många äldre som intekunde använda sina trygghetslarm. Dessutom upphörde numret till SOSAlarm att fungera på vissa håll, en situation som inte är acceptabel.Säkerhets- och trygghetssystem måste fungera inte minst i krissituationerdå de behövs som mest. I motionen framförs krav på förbättradleveranssäkerhet för mobilnäten även vid längre strömavbrott.Mobiltelefonmasternabör ha tillräcklig reservkraft för att fungera även vid längre strömavbrotteller till dess att ett reservkraftverk hunnit monteras (yrkande 8).Lägesredovisning från Post- och telestyrelsenPost- och () är en central förvaltningsmyndighet medett samlat ansvar, sektorsansvar, inom området elektronisk kommunikation.Detta innebär att PTS arbetar på många sätt med driftavbrott ielektroniska kommunikationer. PTS uppgift är främst att skapa förutsättningar,i förebyggande syfte, för att operatörerna skall kunna hanteradriftavbrott på bästa sätt. När driftavbrott har inträffat har PTS möjlighetatt i efterhand studera avbrott för att vinna erfarenheter och genomtillsyn granska hur operatörerna har hanterat situationen. Operatörernahar ansvaret för att systemet skall fungera. PTS har dock finansierat1 600 mobila reservaggregat som en del i sitt arbete för att förstärkatillförlitligheten i systemet.Efter stormen har PTS i en lägesredovisningden bedömt att som mest var en kvarts miljon abonnenter utantelefon. Störningarna i telenätet har i stor utsträckning varit en följdav avbrott i kraftförsörjningen. I stora delar av det berörda områdethar träd fallit över elledningarna. Dessutom har de nedfallna trädenskadat teleledningar och utrustning. Enligt berördes 12län och 80 kommuner i , 800 lokala stationer fick problemmed kraftförsörjningen samt överföringsfel till huvudstationer. Dedrabbade områdena är främst men problem finns även i VästraGötalands, , , , , och Östergötlandslän.För mobilnäten är det enligt PTS svårt att bedöma hur många abonnentersom är berörda då dessa är rörliga. En konsekvens var att näten snabbtblev hårt ansträngda eftersom de fungerande stationerna måste betjänastörre geografiska områden. Denna svaghet blev särskilt tydlig eftersommånga i de drabbade områdena ville ringa, vilket medförde att samtalinte kunde kopplas fram.Av lägesredovisningen framgår vidare att telekommunikationer, både fasttelefoni och mobilnäten, är beroende av el för att fungera. I områdendär elförsörjningen inte fungerar prioriterar operatörerna att säkraelförsörjningen genom att få i gång reservelaggregat. Generellt sett ärbasstationer och mindre telestationer försedda med ett reservbatterisom håller . Alla större telestationer är försedda med fastareservelverk som klarar långa avbrott. Det har också skett en omdisponeringav reservelaggregat från norra till det krisdrabbade området.När telekommunikationer försörjs med reservel innebär det ökadeunderhållsinsatser i form av regelbunden service med påfyllning av bränsle,byte av olja m.m. som i sin tur leder till kortare avbrott.Reparationerna tar enligt PTS tid och det är först när stationerna fårel och fungerar igen som operatören kan lokalisera skador på utrustningeni telenäten. Fel i stationerna och ut mot den enskilda abonnenten t.ex.kortslutningar i kretskort i stationerna och avbrott på teleledningarm.m., tar att reparera. visar det sig att ledningaroch är helt förstörda så att det inte längre handlar om reparationutan om nybyggnation. På grund av omfattningen av reparationer ochnybyggnationer har läget blivit ansträngt när det gäller material ochreservdelar. I reparationsarbetet samarbetar operatörerna med varandraoch med bl.a. länsstyrelser, kommuner, räddningstjänst, militär, hemvärn,elbolag, väghållare, markägare och leverantörer.SOS Alarm AB och nödnumret 112Nödnumret 112 är det gemensamma telefonnummer som skall användas närman är i akut behov av samhällets hjälpresurser. En operatör är skyldigatt medverka till att nödsamtal utan avbrott kan förmedlas. Operatörernasamarbetar vid förmedling av nödsamtal så att samtalen kopplas mellande olika operatörernas nät för att uppnå så god täckning som möjligt.SOSAlarm får enligt normal rutin löpande information från Sonera ABom vilka stationer och hur många kunder som är berörda av driftavbrott.SOS Alarm är sedan ansvarigt för att via sina räddningscentraler styraut informationen till respektive räddningstjänst i kommunen som när detinte går att ringa nödsamtal är ansvarig att ordna så att medborgarnakan nå samhällets hjälpresurser. Samma information når SverigesRadios sändningsledning, vilken på så sätt kan säkra information tillallmänheten via lokala radiostationer. Ofta har placeras uti områdena för att vara lätt nåbar för alla.Gällande rättLagen om elektronisk kommunikation (2003:389) har bl.a. som syfte attenskilda och myndigheter skall få tillgång till säkra och effektivaelektroniska kommunikationer (1 kap. 1 §). Lagen innehåller vissaallmänna skyldigheter som den som tillhandahåller en allmänt tillgängligtelefonitjänst har att uppfylla. Bland annat skall denne se till atttjänsten och det allmänna telefonnätet till fast nätanslutningspunktuppfyller rimliga krav på god funktion och teknisk säkerhet samtuthållighet och tillgänglighet vid extraordinära händelser i fredstid.Tillsynsmyndigheten () har möjlighet attmeddela närmare föreskrifter om på vilket sätt dessa skyldigheter skalluppfyllas. Vidare finns en skyldighet för den som tillhandahåller enallmänt tillgänglig telefonitjänst att medverka till att nödsamtal utanavbrott kan förmedlas. Även här har PTS en föreskriftsrätt. Lageninnehåller däremot inte motsvarande skyldigheter vad gäller den somtillhandahåller mobiltelefoni eller IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet.Utskottets ställningstagandeFörslag om lagändringUtskottet konstaterar att väl fungerande och driftsäkra kommunikationerhar en avgörande betydelse i krissituationer. Som framhålls i motionernagäller det såväl de fasta som mobila telefonnäten. Den ökade användningenav Internet för viktiga ändamål för enskilda, företag, myndigheter ochorganisationer innebär också att infrastrukturen för Internet på annatsätt än via telefonledningar har kommit att få en allt större betydelseför att uppnå ett säkert kommunikationssystem.Med denna bakgrund och med stöd av bestämmelsen om utskottsinitiativ i3 kap. 7 § riksdagsordningen har inom trafikutskottet förslag förtsfram om förbättrad funktion och säkerhet i allmänna kommunikationsnät.Förslaget innebär en ändring i lagen (2003:389) om elektroniskkommunikation med innebörden att nuvarande bestämmelse om att den somtillhandahåller en allmänt tillgänglig fast telefonitjänst skall uppfyllarimliga krav på bl.a. god funktion och säkerhet utvidgas till att gällaäven annat än telefoni till fast nätanslutningspunkt som mobil telefonioch andra allmänt tillgängliga kommunikationstjänster.RemissbehandlingFörslaget har varit föremål för remissbehandling. Sammanlagt har 40myndigheter, företag och organisationer getts tillfälle att lämnasynpunkter på lagförslaget.Av de 24 remissinstanser som yttrat sig ställer sig 21 i huvudsakpositiva eller har lämnat förslaget utan erinran. Bland dessa kan nämnasKrisberedskapsmyndigheten, , ,, och kommuner och landsting.Konkurrensverket skriver att det är önskvärt att de grundläggande kravpå god funktion och teknisk säkerhet som finns i lagen även omfattarandra allmänna elektroniska kommunikationsnät. Krisberedskapsmyndighetenfinner det naturligt på grund av teknikutvecklingen att likställa telefonoch datanät som bärare av elektronisk kommunikation. Försvaretsradioanstalt, FRA, framhåller att det för den nationella infrastrukturen ärviktigt att tillgången till Internet är så robust som möjligt och serdärför positivt på förslaget till lagändring. Den statliga utredningenom bl.a. signalskydd i samhällsviktig verksamhet, ,menar att om man använder orden "leveranssäkerhet" och "kvalitet" istället för "god funktion" och "teknisk säkerhet" framkommer andemeningeni förslaget bättre.SOS Alarm AB välkomnar förslaget och menar att det är naturligt attställa samma krav på mobila nät och nätkapacitet för datakommunikationsom hitintills ställts på fast telefoni. Eftersom harerfarenhet av stora störningar i kommunikationsnätet och kunskap om vilkaåtgärder som skulle kunna minska störningarnas effekter önskar man deltai utarbetandet av föreskrifter.Även tillstyrker förslaget och instämmer iutskottets slutsatser. Myndigheten menar att skyldigheter som god funktionoch teknisk säkerhet enligt gällande rätt inte kan riktas mot andra äntillhandahållare av telefonitjänst till fast nätanslutningspunkt. Isammanhanget kan nämnas att PTS har överlämnat ett likartat lagförslagden till i samband med redovisningenav ett regeringsuppdrag om en strategi för att säkra Internets infrastruktur.Tre remissinstanser avstyrker i detta skede den föreslagna lagändringen.IT-Företagen och framhåller att överväganden om lagstiftningsåtgärdermåste samordnas med åtgärder inom andra infrastrukturer. Avbrotten idet fasta och de mobila telenäten orsakades i stor utsträckning avavbrott i elförsörjningen. För ett ändamålsenligt regelverk kringkommunikationsnätens funktion efterlyses en översyn och samordning av flerasamverkande samhällsfunktioner. De anser det därför lämpligt att avvaktamed förslaget till dess att nödvändig samordning har skett med övrigasektorer.Vodafone skriver vidare att det i den nuvarande lydelsen av lagen finnsett rimlighetskrav. Förutom den ekonomiska avvägningen menar man att engrundläggande princip måste vara att ansvar för upprätthållande avsamhällsfunktioner vid extraordinära händelser som t.ex. naturkatastroferåligger staten.Telia Sonera AB och framför vidare att remisstiden varitalltför kort.