bet · GT01TU1 · 2005-11-24 00:00:00 — Anslaget är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Från anslaget finansieras kostnader för informationsinsatser för att förbättra sjösäkerheten och för att minska miljöpåverkan, främst avseende fritidsbåtslivet. Vidare ingår vissa kostnader för sjöräddning, farledsverksamhet samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte skall belasta handelssjöfarten. Anslaget får även användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. Regeringen föreslår att anslaget skall uppgå till totalt , vilket inte helt täcker de kostnader har för verksamheten. Underskottet täcks med handelssjöfartens farledsavgifter. anför i sin budgetproposition att detta anslag kan sänkas med . Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Från anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och m.m. Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. I regeringens proposition föreslås anslaget uppgå till . Anslaget disponeras av och skall användas för driften av sjöfartsregistret. Regeringen föreslår att anvisas för att täcka kostnaden för verksamheten . Anslaget används för kostnader för administration, arvoden m.m. Regeringen föreslår att anvisas för att täcka kostnaden för verksamheten . Moderata samlingspartiet föreslår en besparing om på anslaget. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Ursprungligen uppgick det totala flygplatsbidraget till , varav finansierades från anslaget, medan betalades av . I beslutet om bidraget förutskickades att stödet skulle trappas ned i takt med en antagen produktivitetsökning om . Regeringen bedömer att den modell som använts i stort har fungerat enligt de ambitioner som slagits fast av i det transportpolitiska beslutet . Stödet spelar en viktig roll för att landet skall få en tillfredsställande transportförsörjning, och särskilt gäller detta för de regioner där det saknas konkurrenskraftiga alternativa transportsätt. Som en del i en generell översyn av hur transportpolitiskt motiverade insatser genomförs ser regeringen över stödet till flygplatserna. Översynen omfattar såväl nuvarande stöd till luftfartssektorn som statens övriga finansiella insatser till andra trafikslag. Resultatet av översynen kan komma att medföra förändringar av utformningen av nuvarande driftbidrag. Regeringen avser att återkomma i frågan om de statliga finansiella insatserna till transportsystemet inom ramen för den kommande transportpolitiska propositionen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget för . I budgetförslag anvisas ytterligare för driftbidrag till icke kommunala flygplatser, främst för att motverka effekterna i och på av den nya flygskatten. Verksamhetsområde Interregional kollektiv persontrafik Med anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration och andra interna kostnader. Vidare finansieras med anslaget konsulttjänster samt utredningsverksamhet och andra kostnader som går att hänföra till Rikstrafikens uppgifter. För att täcka utgifterna för Rikstrafikens administration föreslår regeringen att anvisas . I motion föreslås en besparing om på anslaget. Anslaget finansierar statens upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik. För att täcka utgifterna för trafikupphandlingar föreslår regeringen att anvisas . Regeringens förslag innebär en sänkning med jämfört med föregående år, vilket förklaras av att anslaget höjdes tillfälligt . Enligt har minskade statsbidrag i kombination med att staten kraftigt höjt diesel- och fordonsskatterna samt att kostnaderna för trafikupphandling ökat dramatiskt lett till en drastisk neddragning av kollektivtrafiken. De ekonomiskt ansträngda kommunerna och landstingen har inga möjligheter att satsa nödvändiga resurser när staten drar sig tillbaka. förordar mot denna bakgrund att ett nytt anslag inrättas avsett för upphandling av kollektivtrafik i glesbygd. För nästa budgetår föreslås att ytterligare anvisas under anslaget. Ekonomiska förpliktelser avseende trafikupphandling Rikstrafiken bör normalt få sluta upp till långa trafikeringsavtal. Vad gäller färjetrafiken till och från är dock en något längre avtalsperiod att föredra, främst av konkurrensskäl och på grund av den stora investeringskostnad som är förknippad med kontraktet. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling, ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebär utgifter på högst 4 . Verksamhetsområde Forskning och analys Anslaget disponeras av för kostnader för bl.a. medlemsavgifter och resor förenade med deltagande i internationella organisationer m.m. Detta gäller främst internationella luftfartsförhandlingar, FN:s ekonomiska kommission för (ECE), internationella järnvägsfördragen (COTIF, OCTI m.m.), internationellt samarbete vad gäller sjöfarten (IMO m.m.), luftfarten (m.m.) samt EU. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Anslaget finansierar Statens väg- och transportforskningsinstituts kostnader för kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning och administration. Anslaget får också användas till forskning och medfinansiering av VTI:s deltagande i EU-projekt. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion föreslås en besparing om på detta anslag. Anslaget används till analysverksamhet och statistik inom samhällsområdet transporter och kommunikationer samt till myndighetens förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . Vidare anges i propositionen att omlokaliseringen av ett 30-tal årsarbetsplatser till kommer att innebära vissa omställningskostnader. Den uppskattning av kostnader för omställningen som kan göras för grundas på antaganden om hur många av befintlig personal som kommer att följa med till . Regeringen avser att kompensera myndigheten för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Anslaget undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Om myndighetens kostnader ökar med anledning av flytten kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande samt till behov av en ökad anslagskredit. Vidare avser regeringen att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Två partier föreslår besparingar på detta anslag. Moderata samlingspartiet anför att ett större samarbete med trafikverken samt den lägre kostnadsnivån vid myndighetens kommande lokalisering möjliggör en besparing på . föreslår en besparing om . Politikområde IT, elektronisk kommunikation och post I nedanstående tabell redovisas de i regeringens proposition och i följdmotionerna föreslagna anslagsnivåerna inom politikområde IT, elektronisk kommunikation och post. Anslag inom politikområde IT, elektronisk kommunikation och post 37:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter -1,0 37:2 Ersättning för särskilda kostnader till funktionshindrade 37:3 Ersättning till (publ) för grundläggande kassaservice 37:4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 37:5 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Politikområde IT, elektronisk kommunikation och post Post och : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Anslaget finansierar Post- och () förvaltningskostnader i samband med upphandling av samt ersättning för tjänster till funktionshindrade samt åtgärder avseende civilt försvar och svåra påfrestningar rörande elektroniska kommunikationer m.m. De samhällsåtaganden som tillhandahålls för funktionshindrade och totalförsvar anslagsfinansieras. Anslaget skall vidare finansiera befarade kundförluster för PTS, vilka härrör från den anslagsfinansierade verksamheten , samt uppgiften att följa utvecklingen av kassaservicen och bevaka att denna motsvarar samhällets behov. Likaså finansieras PTS verksamhet vad gäller kvalificerade elektroniska signaturer i huvudsak från anslaget. Vidare finansieras från anslaget viss verksamhet som syftar till att förverkliga delar av politiska inriktning avseende förtroende för IT i enlighet med regeringens förslag i propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175) och delar av det IT-politiska handlingsprogram som beskrivs i regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . I motion föreslås en besparing om på anslaget. Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Från anslaget finansieras ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade i syfte att trygga funktionshindrades behov av effektiva elektroniska kommunikationer, posttjänster samt grundläggande kassaservice. Från anslaget finansieras även utvecklingsprojekt med inriktning på IT-användning för funktionshindrade. Dessutom finansieras viss utrednings- och uppföljningsverksamhet från anslaget. Regeringen bedömer att nuvarande inriktning av upphandlingen inom ramen för anslaget täcker behovet för personer med funktionshinder. föreslår regeringen en anslagsnivå på , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Höjningen förklaras av att en tidigare neddragning för delfinansiering av ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet upphör (). Ekonomiska förpliktelser avseende särskilda tjänster till funktionshindrade För att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling föreslår regeringen ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden även . Regeringen föreslår mot denna bakgrund ett bemyndigande avseende Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade på . Ersättning till (publ) för grundläggande kassaservice Staten ansvarar för att det skall finnas en grundläggande kassaservice i hela landet, innebärande att alla kan verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser. Statens ansvar regleras i lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice och säkerställs genom den verksamhet som Posten bedriver. Regeringen föreslår att anslaget 37:3Ersättning till (publ) för grundläggande kassaservice för bestäms oförändrat till . Moderata samlingspartiet kräver i sin motion att den rikstäckande kassaservicen upphandlas samt att kraven på denna tjänst definieras till omfång och innehåll . Enligt motionärerna finns det möjlighet att utforma olika lösningar beroende på lokalisering och efterfrågan. Mot denna bakgrund avvisas regeringens förslag till ersättning till . Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal För föreslås anslaget uppgå till samma belopp som , dvs. Mot bakgrund av att det gällande avtalet börjar bli föråldrat, den tekniska utvecklingen och ökade krav från bl.a. EU, har staten och företaget på gemensamt initiativ påbörjat en översyn i avsikt att ersätta detta med ett nytt avtal . Avtalet skall bl.a. reglera de kostnader som 112-tjänsten ger upphov till. Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Från anslaget finansieras insatser bl.a. i form av projekt som bidrar till att förverkliga regeringens IT-politik, liksom olika utvärderingar av IT-politiken. Vidare finansieras den IT-politiska strategigrupp som tillsattes av regeringen från anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget . har lagt fast en långsiktig planeringsram för åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen på sammanlagt , varav avser investeringar i vägar och järnvägar. Regeringen har därefter fastställt de nationella väg- och järnvägsplanerna för . I föregående års statsbudget höjdes anslagen till väg- och järnvägsområdet för att kunna genomföra de beslutade investeringarna, vilket enligt utskottets då uttalade mening skapar förutsättningar för väsentligt ökad underhålls- och investeringsverksamhet . Regeringens förslag till anslag för uppgår till totalt , vilket är något mindre än anvisade anslag . Enligt propostionen höjs anslagsnivån med på grund av pris- och löneomräkning som den sänks med 206 miljoner på grund av andra beslut, främst på och anslag med 141 respektive . administrationsanslag höjs med i syfte att återställa en del av föregående års engångsbesparing som Rikstrafikens upphandlingsanslag sänks med efter föregående års höjning med . Därutöver görs ett antal mindre justeringar av anslagsnivåer och en överföring på från anslaget Banhållning och sektorsuppgifter till Järnvägsstyrelsen eftersom denna myndighets personalstyrka beräknas bli fulltalig. Såvitt gäller anslagsnivåerna konstaterar utskottet att nivåerna i huvudsak beräknats utifrån de av beslutade långsiktiga planeringsramarna för åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen. Enligt utskottets bedömning kommer de föreslagna nivåerna att möjliggöra ett snabbt genomförande av de angelägna investeringar som utpekats i järnvägsplanerna. Därmed tags ytterligare ett steg i omställningen till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Även inom vägområdet kommer viktiga investeringar i det nationella vägnätet att kunna genomföras, även om det av statsfinansiella skäl inte är möjligt att komma upp till de nivåer som i planerna anges för investeringar i regionala planer. Utskottet har därmed ingen erinran mot den fördelning av resurser på väg- respektive järnvägssektorn som regeringens förslag innebär och kan därför inte biträda de motionsförslag som väckts om ökade anslag till väghållning och minskade anslag till banhållning. När det gäller förslag om att inrätta ett nytt anslag för räntekostnader för att genomföra investeringar i vägar och järnvägar vill utskottet erinra om att flera stora infrastrukturprojekt redan enligt tidigare riksdagsbeslut finansieras med lån. Som framgår av nedanstående diagram förväntas den samlade låneskulden enligt budgetpropositionen för , och öka till . I sammanhanget kan vidare nämnas att härutöver finns ytterligare statliga lån och garantier upptagna inom infrastrukturområdet. Vid utgången av uppgick Konsortiets skuld till som garanteras solidariskt av och . Det är lån som skall avbetalas med broavgifter. Vidare kan nämnas att vid utgången av var bokförda förskotteringsskuld till kommunerna ca . Med hänsyn till de lån som tagits för trafikens infrastruktur intecknas statsbudgeten och utgiftsområde 22 Kommunikationer. Som framgår av följande figur beräknas det årliga anslagsbehovet för räntor och återbetalning av lån samt hyra för växa från ca till för . Utskottet är därmed i detta sammanhang inte berett att inrätta ytterligare lånemöjligheter för investeringar i trafikens infrastruktur. vill utskottet understryka vikten av att finna nya former för att utveckla en framtidsinriktad och effektiv transportinfrastruktur. I sammanhanget kan bl.a. nämnas det utvecklingsarbete som regeringen initierat inom området finansiering av infrastruktur. Utskottet anser att fyller en viktig funktion i administrationen av rederistödet. Det moderata förslaget om avskaffande av och dess anslag avstyrks därmed. Utskottet är heller inte berett att tillstyrka förslag till minskning av ersättningen till fritidsbåtssektorn, främst eftersom anslagsnivån underskrider de kostnader som har för ändamålet. Utskottet ser inte heller utrymme att uppföra det av föreslagna nya anslaget för att finansiera sjöfartens infrastruktur på statsbudgeten. I denna fråga vill utskottet vidare uppmärksamma att förslaget utgår ifrån en förändrad syn på principerna för finansiering av sjöfartens infrastruktur som finansieras med avgifter. Angående förslag att höja driftsbidraget till icke statliga flygplatser för att kompensera och för förväntade effekter av den i statsbudgeten aviserade flygskatten vill utskottet understryka att regeringen i propositionen understryker betydelsen av att skatten kan utformas så att det blir möjligt att ta regionalpolitiska hänsyn. Utskottet är därför inte berett att bifalla det motionsledes framförda förslaget. Med anledning av förslag att anvisa ytterligare för upphandling av kollektivtrafik i glesbygd vill utskottet påminna om sina tidigare uttalanden om vikten av en väl fungerande kollektivtrafik. Det var mot denna bakgrund utskottet i föregående års statsbudget välkomnade det tillskott på som då gjordes till området. ser utskottet inte att det finns utrymme att tillföra ytterligare medel. Utskottet har vidare att behandla ett antal motionsledes framförda förslag till mindre besparingar. föreslår att Järnvägsstyrelsen och Sikas anslag sänks med 14 respektive . föreslår i sin tur att VTI:s och Rikstrafikens anslag sänks med vardera samt att anslag sänks med . Enligt utskottets bedömning skulle effekterna av dessa besparingar bli att ett antal angelägna uppgifter inom dessa myndigheters ansvarsområden inte skulle kunna genomföras. Motionerna avstyrks därför i dessa delar. Politikområde IT, elektronisk kommunikation och post Utskottet konstaterar att regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda en ny reglering av postverksamheten samt behovet av statliga insatser för den grundläggande kassaservicen. Utredningen har presenterat delbetänkandet Samhällets behov av betaltjänster (SOU 2004:52) och slutbetänkandet Postmarknad i förändring (SOU 2005:5). Utredningarna har blivit föremål för en bred remissbehandling och bereds i . Enligt utskottets mening bör inte föregripa pågående beredningsarbete. Mot denna bakgrund och vikten av att även framgent trygga en grundläggande postal kassaservice bör enligt utskottets mening avslå förslaget om slopad ersättning till för den grundläggande kassatjänsten. Inte heller i övrigt har utskottet några invändningar mot regeringens anslagsberäkningar och redovisade ändamål för medelsanvändningen inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post. Av ställningstagandet följer att utskottet avstyrker och motioner i motsvarande delar. Det framgår tydligt av splittringen bland här behandlade motionsyrkanden att oppositionen inte förmått samla sig kring ett alternativ till regeringens förslag. De olika oppositionspartiernas motionsledes framförda förslag avstyrks. Utskottet tillstyrker de i propositionen redovisade förslagen till anslagsberäkningar inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Utskottet har inte heller någon erinran mot regeringens förslag till låneramar och ekonomiska bemyndiganden inom området. Propositionen tillstyrks därmed även i detta avseende. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om deltagande i den ekonomiska föreningen . I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att låta statliga myndigheter bli medlemmar i , en ekonomisk förening som avses bildas i syfte att underlätta rekrytering av s.k. nyckelkompetens till företag och myndigheter i . Organisationen är framför allt tänkt att underlätta för medföljande att erhålla ett lämpligt arbete. De ekonomiska åtaganden som ett medlemskap innebär enligt de föreslagna stadgarna är dels en insats på , dels en medlemsavgift om maximalt en tiondel av gällande basbelopp. Därutöver har föreningen rätt att ta ut ersättning för utförda tjänster. drivs verksamheten i projektform, men avsikten är att låta verksamheten få form av en ekonomisk förening då det ger medlemmarna möjlighet att påverka organisationens arbete. är 13 organisationer direkt anslutna till projektet, bl.a. , , , , och . och är stora arbetsgivare i och kan ha fördel av att även fortsättningsvis medverka i Rekryteringslots . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om deltagande i Rekryteringslots . Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ekonomiska mål, finansiella befogenheter samt investeringsplan för affärsverket . skall avveckla viss verksamhet (personal, miljöärenden m.m.), förvalta leasing- och leaseholdåtaganden och förvalta fordon som används i statligt upphandlad trafik. Ekonomiska mål och finansiella befogenheter Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav avseende verksamhetsgrenen förvaltning av järnvägsfordon, innebärande en räntabilitet på sysselsatt kapital motsvarande räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet, är motiverad. Regeringen anser att det är en rimlig utgångspunkt i det ekonomiska antagandet ovan att full kostnadstäckning för administration av leasing- och leaseholdåtaganden skall gälla och att detta skall ske genom avgiftsuttag från de företag som utnyttjar tjänsterna. För att säkerställa att dagens förvaltning av betydande värden i leasing- och leaseholdåtaganden sker med en tryggad finansiering föreslår regeringen att en avgift tas ut för denna förvaltning. Intäkterna från avgiften beräknas bli , och regeringen föreslår att får disponera även dessa intäkter. Med avgiftsintäkter från verksamhetsgrenarna Förvaltning av leasing och leaseholdåtaganden och Förvaltning av järnvägsfordon gör regeringen bedömningen att det är möjligt att balansera resultatet mellan räkenskapsåren som kapitalförsörjningsförordningen ger möjlighet till. I och med att Statens järnvägars verksamhet och organisation är det som kvarstår efter att andra delar avskiljts från affärsverket, såsom och , styrs Statens järnvägars verksamhet av de ramar och bemyndiganden som tidigare givits affärsverket innan bolagiseringen. Regeringen anser att den verksamhet som bedriver i princip förutsätter avgiftsuttag för sin finansiering, och därför föreslår regeringen att även fortsättningsvis får ta ut avgifter och att intäkterna från dessa avgifter får disponeras för att täcka kostnaderna för verksamheten. Regeringen föreslår att bemyndigas att ikläda sig långfristiga skulder, inbegripet Statens järnvägars finansiella leasing- och leaseholdåtaganden, inom en total låneram av . Regeringen föreslår vidare att bemyndigas att förvalta de leasing- och leaseholdåtaganden som förvaltar . I denna förvaltning ingår bl.a. rätten att teckna underuthyrningsavtal avseende leasingkontrakt, teckna lån och inlösa leasing- och leaseholdavtal. I propositionen föreslås även att bemyndigas att placera överskottslikvid enligt en finanspolicy som utgår från principen om minsta möjliga kreditrisk. får tillhandahålla lok och vagnar till den av staten upphandlade interregionala persontrafiken. Enligt vad som anförs i propositionen behöver dessa fordon renoveras och utrustas med ny teknik. Vidare anges att det i vissa fall inte är ekonomiskt effektivt att renovera, utan bättre att anskaffa begagnade vagnar av senare tillverkningsår. avser att finansiera dessa investeringar med hyresintäkter. Investeringarna förväntas ge positiv avkastning. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner den i propositionen redovisade investeringsplanen för för . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ekonomiska mål, finansiella befogenheter samt investeringsplan för affärsverket . Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ekonomiska mål m.m., finansiella befogenheter samt investeringsplan för . Ekonomiska mål och restriktion för prisökningar Angående de ekonomiska målen gör regeringen bedömningen att nuvarande räntabilitetskrav om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverat i ett längre perspektiv. Det långsiktiga målet för nivån på räntabiliteten är att den skall vara företagsekonomiskt motiverad och regeringen följer noggrant lönsamhetsutvecklingen hos . Regeringen föreslår vidare att det långsiktiga målet för soliditeten på lägst skall kvarstå. Som restriktion för prisökningar gäller att verkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör enligt propositionen även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet.