bet · GS01UU9 · 2005-05-24 00:00:00 — Bland deländer som inte skrivit under stadgan kan nämnas , , ,och . Det finns också länder som skrivit under stadgan mensom inte ratificerat, däribland , , , ,, , , , och . De båda sistnämndaländerna har visserligen undertecknat stadgan men har senare informeratRomstadgans depositarie att man inte har för avsikt att ratificera denna och atman inte på något sätt anser sig bunden av sitt undertecknande.Sverige har tillsammans med övriga EU-länder verkat för attförmå fler stater att ansluta sig till Romstadgan och försökt påverka ,som genom sin nuvarande inställning till Romstadgan har en negativ inverkanpå ratifikationsprocessen i vissa länder.Trots att ett antal länder inte skrivit under eller ratificerat Romstadgan kanändå konstateras att, genom att ICC trätt i funktion, ett viktigt steg tagits fatt stärka den internationella rättsordningen. har mycket aktivt verkatför att säkerhetsrådet skulle hänskjuta frågan om lagföring för brott motinternationell humanitär rätt och mänskliga rättigheter i till ICC. Dettfastslog utrikesminister i en interpellationsdebatt i riksdagenden (med anledning av interpellation 2004/05:407 av GunillaCarlsson i [m]). Utrikesministern fann det mycket glädjande attsäkerhetsrådet veckan innan debatten fattat ett beslut med denna innebörd.Också utrikesutskottet ser med tillfredsställelse på säkerhetsrådets beslut.Detta bör leda till att de ansvariga för brott mot de mänskliga rättigheterna iDarfur ställs till svars, men det bör också bidra till att stärka ICC:s ställniNär det gäller de i detta sammanhang aktuella motionsyrkandena villutskottet, utöver vad som anförts ovan, också hänvisa till sin redovisning ibetänkande 2003/04:UU11 av de principer som EU, med svenskt stöd, harslagit fast när det gäller EU-staternas förhållande till vad avser ICC:sverksamhet.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna2004/05:U11 (fp) yrkande 10, 2004/05:U225 (fp) yrkandena 12 och 13 och2004/05:U260 (mp) yrkande 7.Svenska bidrag till krishanteringMotionernaEn strategi bör enligt kommittémotion 2004/05:U11 (fp) yrkande 11 utarbetasför prioritering av svenska internationella krishanteringsinsater.I motion 2004/05:U10 (mp) yrkande 6 anförs att bör verka för entydligare framtida struktur på styrkebidrag till FN.Utskottets övervägandenDet sammansatta utrikes- och försvarsutskottet har tidigare under innevaranderiksmöte i betänkande 2004/05:UFöU2 Svensk säkerhetspolitik behandlatfrågor om bl.a. svenska bidrag till internationell fredsfrämjande verksamhet.Det sammansatta utskottet konstaterade att den internationellafredsfrämjande verksamheten är en viktig del av svensk säkerhetspolitik.Sverige vill aktivt bidra till internationell fred och säkerhet och deltar i dabåde i militära och civila insatser under FN:s, EU:s, och Natosledning. Det svenska deltagandet i internationella insatser stärker vår egensäkerhet och bidrar till Försvarsmaktens utveckling.För närvarande pågår inom ett arbete med att ta fram eninriktning för militära krishanteringsinsatser /07. Arbetet görsgemensamt av och Försvarsdepartementet i nära dialogmed Försvarsmakten. Detta besked lämnade försvarsminister i en interpellationsdebatt i (med anledning avinterpellation 2004/05:459 av [fp]). Utrikes-, säkerhets- ochförsvarspolitiska faktorer vägs samman i bedömningen av vad som motiveraren svensk militär insats. Försvarsministern framhöll i interpellationsdebattenvikten av att noga överväger vilka typer av bidrag som vi kan ge föratt se till att de insatser som genomförs tillsammans med andra länder i FN:s,EU:s eller Natos regi blir framgångsrika. I debatten betonade försvarsminis-tern att regeringen är positiv till en dialog med i den aktuella frå-gan.Utskottet värdesätter att det i pågår ett förberedelsear-bete för att klargöra inriktningen av svenska bidrag till internationell freds-främjande verksamhet liksom att försvarsministern öppnat för en dialogmellan regeringen och i den aktuella frågan.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna2004/05:U10 (mp) yrkande 6 och 2004/05:U11 (fp) yrkande 11.Specifika konventioner, ratificeringar etc.Genus/gender/jämställdhet m.m.SkrivelsenI skrivelse 2004/05:95 redovisas under rubriken , fred och säkerhetuppgifter bl.a. om hur verkar för genomförande av resolution (2000), såväl inom FN-systemet som på nationell nivå.Jämställdhetsperspektivet inkluderas numera tydligare i mandaten för FN:sfredsfrämjande insatser, och flertalet operationer har jämställdhetsrådgivare.En sådan finns också på FN:s avdelning för fredsbevarande operationer, ochSverige argumenterar för att motsvarande funktioner tillkommer också i andradelar av FN-systemet.MotionernaSverige bör enligt kommittémotion 2004/05:U11 (fp) yrkande 7 verka förundertecknande och genomförande av konventionen om avskaffande av allslags diskriminering av kvinnor (CEDAW) och dess tilläggsprotokoll, vilketger kvinnor individuell klagorätt.Den bör enligt kommittémotion 2003/04:U255 (kd)yrkande 3 arbeta för att det på alla nivåer i FN:s konfliktförebyggande ochfredsfrämjande arbete skall finnas genderrådgivare. Könsrollsfrågor måste in iarbetet med att lösa länders konflikter.Sverige bör enligt fyrpartimotion 2003/04:U278 (fp, m, c, kd) yrkande 3stödja den rekommendation som lämnats till FN:s säkerhetsrådom att inrätta en internationell kommission om våld mot kvinnor.I kommittémotion 2004/05:A321 (mp) yrkande 2 begärs att regeringenaktivt arbetar för att en världskonferens om mansrollen anordnas i FN-regi.Sverige bör enligt yrkande 4 i internationella sammanhang med ökad kraftlyfta fram dels nödvändigheten av en förändrad mansroll, dels vikten av attmäns användning av våld problematiseras.Regeringen bör enligt motion 2004/05:U10 (mp) yrkande 14 agera merkraftfullt för att sprida kännedom om säkerhetsrådets resolution (2000)och verka för genomförande av resolutionen.Också i kommittémotion 2004/05:U11 (fp) yrkande 15 framförsmotsvarande förslag.Utskottets övervägandenSom utskottet har redovisat föreslås i rapporten larger freedom attutvecklingsländerna skall anta nationella utvecklingsplaner, eller, om man såvill, fattigdomsstrategier, för att förverkliga millenniemålen. Bland dekomponenter som bör ingå i sådana nationella strategier och som pekas ut avFN:s generalsekreterare ingår åtgärder för ökad jämställdhet, något somutskottet välkomnar.Utskottet vill understryka vad som sägs i den nämnda rapporten om attkvinnor som fått makt och inflytande kan tillhöra dem som starkast driver påutveckling. Bland de åtgärder som generalsekreteraren exemplifierar med,och som utskottet ställer sig bakom, nämns bl.a. utbildning, tillgång tillsexuell och reproduktiv hälsovård, främjande av lika tillgång tillarbetsmarknaden, större möjligheter till representation i statliga beslutsorganoch skydd mot våld riktat mot kvinnor.Med anledning av ett motionsförslag om FN:s konvention om avskaffande avall slags diskriminering av kvinnor, CEDAW, kan konstateras att dennakonvention är en av världsorganisationens centrala konventioner om demänskliga rättigheterna. I den framhålls regeringars skyldighet att säkerställalika rätt för kvinnor och män. I syfte att påskynda utvecklingen tillåts enligtkonventionen positiv särbehandling i ett övergångsskede. Utskottetkonstaterar med beklagande att alla länder inte ratificerat denna konvention.Bland de länder som ratificerat konventionen är det dessutom många ländersom gjort reservationer som strider mot konventionens syfte. bevakaroch invänder mot sådana reservationer. Frågan om reservationer behandlasäven i en resolution om som läggs fram i FN:sgeneralförsamling av de nordiska länderna.Sverige deltog aktivt i de förhandlingar som ledde fram till antagandet1999 av ett tilläggsprotokoll till CEDAW om individuell klagorätt till FN:skvinnorättskommitté.Det har snart gått antog resolution ,vilket skedde . Den banbrytande resolutionen beskriver kvinnori det konfliktförebyggande arbetet, i konfliktsituationer och iåteruppbyggnadsarbetet inte bara som offer utan också som viktiga aktörervars potential bör tas till vara. uppmärksammas antagandet avresolutionen, något som enligt anses ha bidragit till ettvisst tryck på FN och medlemsstaterna att faktiskt genomföra den.Enligt vad utskottet har erfarit från agerar Sverigeaktivt och i många fall tongivande inom EU, inom ramen för för fredsbevarande operationer (C34), i kvinnokommissionen och iandra sammanhang för genusfrågor i allmänhet och för att kvinnors roll ochmedverkan i konflikthantering skall uppmärksammas.Statsrådet deltog i en interpellationsdebatt(med anledning av interpellation 2004/05:430 av [kd]) iriksdagen om resolution och redovisade därvid ett antal insatser till stödför denna. Statsrådet nämnde därvid att en interdepartemental arbetsgrupptillsatts för ett stödja ett mer systematiskt och effektivtarbete för genomförande av resolutionen.När det gäller svenskt agerande för genomförande av resolution kansom exempel nämnas att är medlem i en New York-baserad vängruppför resolutionen, vilken möts regelbundet för att diskutera frågor som ärrelaterade till resolutionen och för att verka för att frågan hålls aktuell inoFN. I vängruppen ingår 25 länder.Sverige agerar också tillsammans med andra länder och i andrasammanhang för att säkerhetsrådets mandat för fredsfrämjande insatsergenomsyras av resolution 1325.Tillsammans med några andra länder har bidragit till ett projektom att föra in genderperspektiv i mångdimensionella fredsoperationer. Somett konkret resultat av detta projekt har en fältmanual distribuerats förfredsbevarande operationer om hur genusfrågor integreras i verksamheten.Manualen skall aktualiseras vartannat år.Som ytterligare ett exempel på hur söker främja resolution 1325kan nämnas att stöd lämnas till flera internationella organisationer som påolika sätt arbetar med genomförandet av resolutionen.På initiativ av har ett nationellt nätverk för etiska regleroch uppförandekoder bildats med företrädare för en rad svenska myndigheteroch organisationer samt . Nätverket har tagit framriktlinjer om etiska regler och uppförandekoder för svensk personal iinternationella uppdrag, och resolution har där legat till grund för dedelar som avser kvinnors roll i konflikthantering.Utskottet ser positivt på att det svenska agerandet för att genomföraresolution är tydligt och kraftfullt och vill erinra om att utskottet ibetänkandena /04:UU3 och 2003/04:UU9 förespråkat enuppföljningsmekanism för resolution , enligt mönster från , vilket skulle kunna öppna för bättre bevakning ochrapportering, liksom för möjligheten att utse speciella rapportörer och tahänsyn till enskilda klagomål.Med anledning av motionsförslaget om inrättande av en kommission om våldmot kvinnor kan konstateras att stater redan nu har skyldighet att på alla sättförhindra alla former av våld mot kvinnor. Underlåtenhet att göra dettainnebär att staten gör sig skyldig till en kränkning av de mänskligarättigheterna. Det finns inom FN-systemet en särskild rapportörom våld mot kvinnor liksom den nämnda och den tillkonventionen knutna kommittén, vilken kan pröva individuella klagomål ochpå eget initiativ ta upp systematiska kränkningar till behandling. Frågor omvåld mot kvinnor behandlas dessutom regelmässigt i resolutioner igeneralförsamlingen och MRK. I och med tillkomsten av Romstadgan för deninternationella brottmålsdomstolen (ICC) ingår numera sexuella våldsbrottbland brotten folkmord och krigsförbrytelser, och de senare gäller underväpnade konflikter av såväl internationell som icke-internationell karaktär.Det svenska stödet för åtgärder inom FN och andra internationella organmot alla former av våld mot kvinnor måste fortsätta. Alla former av våld motkvinnor måste fördömas, och stater uppmanas att anta och genomföralagstiftning om våld mot kvinnor.När det gäller frågan om att främja en diskussion om mansrollen inom FN-systemet vill utskottet peka på att temat i FN:s kvinnokommissions möte 2004var mäns och pojkars roll när det gäller att uppnå jämställdhet. Detta varockså temat i en slutdeklaration från mötet. Utskottet anser att detta är etttydligt uttryck för att frågan uppmärksammas inom FN-systemet ochförutsätter att den diskussion som förts i kvinnokommittén kommer att förasvidare. Detta är också något som bör verka för inom FN-systemet.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna2003/04:U255 (kd) yrkande 3, 2003/04:U278 (fp, m, c, kd) yrkande 3,2004/05:U10 (mp) yrkande 14, 2004/05:U11 (fp) yrkandena 7 och 15 och2004/05:A321 (mp) yrkandena 2 och 4.Sexuellt likaberättigandeMotionernaI partimotion 2004/05:L295 (fp) yrkande 20 förespråkas en internationellkonvention för att undanröja all diskriminering på grund av sexuell läggningeller könsidentitet. En sådan konvention skulle utgöra en kraftfull markeringav att de mänskliga rättigheterna är universella och innefattar även sexuellläggning och identitet. Den skulle i egenskap av internationellt erkändstandard underlätta reformarbete i länder som vill avskaffa diskriminering ochgenom uppföljningen av hur konventionen efterlevs skulle man få eninternationell bevakning på området. Utgångspunkten för konventionen börvara FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna. bör ta ettinternationellt initiativ i den aktuella frågan. Som första steg mot enkonvention pläderar motionärerna för att tillsammans med andraländer verkar för en resolution i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna mot förtryck på grund av sexuell läggning och könsidentitet.Också i partimotion 2004/05:U257 (v) yrkande 1 förespråkar motionärernaatt i FN skall verka för en konvention om avskaffande av alldiskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Detta skulleutgöra ett viktigt steg för att förverkliga principen om alla människors likavärde.Enligt kommittémotion 2004/05:So604 (c) yrkande 16 bör i FNarbeta för antagande av en konvention som erkänner likaberättigande ochfrihet från diskriminering för homo- och bisexuella samt transpersoner som enmänsklig rättighet.Utskottets övervägandenI de aktuella motionerna förespråkas en internationell konvention för attavskaffa diskriminering på grund av sexuell läggning. Utskottet anser attarbetet för att försvara och genomföra principen om icke-diskriminering skallförbli en grundpelare i internationella insatser för de mänskligarättigheterna. Bekämpande av diskriminering på grund av kön, etnisktursprung, religion, funktionshinder eller sexuell läggning är en av de störstautmaningarna för arbetet med de mänskliga rättigheterna.I betänkande 2003/04:UU11 Folkrätt redovisade utskottet relativt utförligtuppgifter om konventioner och andra internationella initiativ rörande sexuellläggning och könstillhörighet, såväl på Europanivå som inom FN-systemet.Utskottet välkomnade de framgångar - om än långt ifrån tillräckliga - somnåtts vad gäller omnämnande av sexuell läggning i . Motdenna bakgrund bedömde utskottet det som föga troligt att ett förslag om enspecifik konvention mot diskriminering på grund av sexuell läggning ochkönstillhörighet skulle kunna vinna tillräckligt gehör i det internationellasamfundet. Utskottet förutsatte dock att kommer att fortsätta attmotarbeta övergrepp mot och diskriminering av personer på grund av sexuellläggning varhelst de förekommer.I fråga om de nu aktuella motionerna om sexuell läggning ochkönsidentitet vill utskottet hänvisa till den bedömning som gjordes ibetänkande 2003/04:UU11. Motionerna 2004/05:L295 (fp) yrkande 20,2004/05:U257 (v) yrkande 1 och 2004/05:So604 (c) yrkande 16 avstyrks avutskottet.Ursprungsfolk, rasdiskrimineringMotionernaDet finns enligt motion 2004/05:U10 (mp) yrkande 11 anledning att påminnaom att ännu inte ratificerat Internationella arbetsorganisationens() konvention 169 om ursprungsfolkens rätt. Denna brist bör snarastkorrigeras.I kommittémotion 2004/05:U225 (fp) yrkande 17 konstateras att FN:skonvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering antogs 1965och den behöver nu revideras och vidgas. Konventionen bör innefatta allaformer av hatpolitik.Utskottets övervägandenFrågor om konvention nr 169 om ursprungsfolk har varit föremål förriksdagsbehandling vid ett flertal tillfällen (bl.a. ibetänkandena /02:KU15, 2001/02:MJU12, 2004/05:MJU3,2004/05:NU8 och 2004/05:MJU12). I dessa betänkanden redovisas uppgifterom främst pågående utredningsarbete på det same- och rennäringspolitiskaområdet.I betänkandet Samerna - ett ursprungsfolk (SOU 1999:25) ansåg utredarenatt uppfyller krav i de allra flesta avseenden.Utredarens bedömning var att kan ansluta sig till konventionen, menatt detta inte bör ske förrän ett antal åtgärder som rör samernas rätt till marblivit genomförda. Utredaren drog upp ett antal riktlinjer för hur en svenskanslutning skulle kunna ske. Det gällde att identifiera dels den mark somsamerna har rättigheter till enligt konventionen, dels mark som de traditionellhar rätt att nyttja tillsammans med andra brukare, det gällde att klarläggasamernas jakt- och fiskerätt samt att förstärka skyddet mot inskränkningar irenskötselrätten liksom ytterligare ett antal åtgärder. Utredaren bedömde attde aktuella åtgärderna skulle ta att genomföra och att de bordegenomföras oavsett om en ratificering kommer till stånd eller inte.Utrikesutskottet konstaterar att ett utredningsarbete bedrivits ochfortfarande pågår på de aktuella områdena:* (dir. 1997:102) har utrett bl.a. vilkaförändringar i renskötselrätten som kan komma att bli nödvändigavid en eventuell ratificering liksom frågan om jakt- och fiskerätten.Kommittén avlämnade sitt slutbetänkande En nyrennäringspolitik - öppna samebyar och samverkan med andramarkanvändare (SOU 2001:101). ** En översyn (dir. 2000:70) av organisation ocharbetsformer avslutades (SOU 2002:77). ** En har tillsatts (dir. 2002:7) med uppgiftatt utreda omfattningen av den mark där renskötselrätt föreliggeroch att fastställa i vilken omfattning som samerna traditionelltinnehar mark respektive nyttjar mark tillsammans med andra.Utredningen skall, enligt utfärdade tilläggsdirektiv (dir. 2004:141),redovisas senast . ** En särskild utredare (dir. 2003:45) har tillkallats för att så långtmöjligt klarlägga grunderna för och omfattningen av samebyarnasoch markägarens rätt till jakt och fiske inom lappmarkerna ochrenbetesfjällen och att överväga åtgärder för förbättrat samarbete omjakt och fiske mellan markägare, samebymedlemmar ochnyttjanderättsinnehavare. Utredningen har publiceratett delbetänkande (SOU 2005:17). Senast skallutredningen slutredovisa sitt arbete. *I detta sammanhang kan också nämnas att en nationell informationssatsningom samerna som urbefolkning och samisk kultur bedrivits mellan2001 och 2004. För ändamålet har sammanlagt avsatts.I regeringens skrivelse 2003/04:20 Mänskliga rättigheter i svenskutrikespolitik konstaterades att arbetet med att utreda möjligheten till ensvensk ratifikation av nr 169 gått vidare och att regeringenhade som målsättning att kunna ratificera konventionen undermandatperioden.I ett anförande i samband med avslutningen av FN:sårtionde för urbefolkningar konstaterade jordbruksministern att hon tidigaresagt att hon önskar en ratificering av konvention 169 undermandatperioden. Hon slog nu fast att det förefaller svårt att nå det målet omman vill ha resultaten från och jakt- ochfiskeutredningen innan konvention 169 behandlas. Också resultatet av arbetetmed en nordisk samekonvention kan enligt jordbruksministern vara värdefulltatt ha inför en ratificering av ILO-konventionen.Med hänvisning till påpekanden till från internationellaövervakningsorgan i FN och om ratificering framhölljordbruksministern att hon anser en svensk ratificering av konvention169 vara ofrånkomlig. Hon menade att detta är nödvändigt för att underlättasamspelet mellan samiska och övriga perspektiv på en rad konfliktområdenoch att det påverkar synen på som ledande nation gällande frågor ommänskliga rättigheter.Hittills har 17 länder, däribland och , ratificerat 169. I pågår ett förberedelsearbete liknande det i Sverigeinför en eventuell anslutning till konventionen.Med anledning av motionsförslaget om en revidering och vidgning av FN:skonvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering vill utskottetpeka på sina tidgare ställningstaganden i denna fråga, senast i betänkande2003/04:UU11 Folkrätt. Utskottet betonade där alla människors lika värdeoch rättigheter. Ingen får diskrimineras eller hindras från att utnyttja sinarättigheter på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språkleller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning eller politisk eannan uppfattning. Skyddet mot diskriminering, framhöll utskottet, är en avhörnstenarna i arbetet för de mänskliga rättigheterna.I det nämnda betänkandet redovisade utskottet några av huvuddragen isåväl den ovannämnda som i andra internationellakonventioner rörande icke-diskriminering. Motionsförslaget om en revideringav om avskaffandet av alla former av rasdiskrimineringavstyrktes av utskottet, bl.a. med motiveringen att en omförhandling avkonventionen bedömdes vara svår att få till stånd.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna2004/05:U10 (mp) yrkande 11 och 2004/05:U225 (fp) yrkande 17.Barnarbete, migrantarbetareMotionernaSverige måste enligt kommittémotion 2004/05:U283 (kd) yrkande 2 inom EUoch i samverkan med kraftfullt agera för att stoppa alla former av handelmed barn i egenskap av arbetskraft.Sverige medverkade enligt motion 2004/05:U252 (mp) i utarbetandet avFN-konventionen om skydd av migrantarbetares och deras familjersrättigheter. bör ratificera konventionen.Utskottets övervägandenMed anledning av motionen om barnarbete noterar utskottet att ett mycketstort antal länder har ratificerat 138 och 182. Denförstnämnda konventionen som handlar om minimiålder för tillträde tillarbete har ratificerats av 136 av 178 medlemsstater medan konvention182 om förbud mot och omedelbara åtgärder för att avskaffa devärsta formerna av barnarbete har ratificerats av 153 stater, något som påILO-området saknar motstycke under de senaste decennierna.Under de senaste åren har drivit en kampanj för ratifikation ochuppfyllande av organisationens åtta kärnkonventioner om mänskligarättigheter inom områdena föreningsfrihet och förhandlingsrätt, icke-diskriminering i arbetslivet, förbud mot tvångsarbete och förbud motbarnarbete.Sverige har ratificerat samtliga dessa konventioner och stöder aktivt för universell ratifikation av dessa grundläggande instrument såsomförutsattes i en som antogs av 1998.Av regeringsförklaringen framgår att regeringen i samverkan medarbetsmarknadens parter ökar ansträngningarna för att fler länder skallratificera konventioner.I detta sammanhang kan nämnas att EU framlägger , tillsammansmed den latinamerikanska gruppen i FN, ett resolutionsförslag om barnetsrättigheter både i kommissionen för mänskliga rättigheter, MRK, och i FN:sgeneralförsamling. I resolutionen uppmanas länderna att fortsätta främjabarnets rättigheter i enlighet med förpliktelserna i . Ävennya områden där förbättringar kan och bör ske uppmärksammas iresolutionen.FN:s generalsekreterare konstaterar i rapporten larger freedom att i daglever fler människor än i historien utanför sina ursprungligahemländer och att antalet väntas öka ytterligare . Migrationenmedför såväl möjligheter som utmaningar och kan leda till akuta sociala ochpolitiska spänningar. Hur dessa frågor skall hanteras övervägs för närvarandeinom den av FN tillsatta Globala kommissionen om internationell migration(Global Commission on International Migration) som enligt vad utskotteterfarit från väntas slutföra sitt arbete . Ikommissionen övervägs bl.a. FN:s konvention för skydd av migrantarbetaresoch deras familjers rättigheter, vilken, som framgått, tas upp i ettmotionsförslag.Sverige har avstått från att ratificera konventionen som trädde ikraft . Utskottet anser att det pågående arbetet inom FN-systemet bör avvaktas.