bet · GT01KrU4 · 2005-11-17 00:00:00 — Bästa språket - en samlad svensk språkpolitik I betänkandet behandlas proposition 2005/06:2 Bästa språket - en samlad svensk språkpolitik med följdmotioner samt motioner från allmänna motionstiden , 2004 och 2005. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om följande fyra mål för en nationell språkpolitik: - Svenska språket ska vara huvudspråk i . - Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. - Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. - Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Utskottet avstyrker motionsförslag om att svenska språket ska skyddas genom lag samt ett motionsyrkande om att ange ytterligare ett mål, nämligen att ska bidra till att den ömsesidiga språkförståelsen i vidmakthålls och förbättras. Regeringens syn på behovet av att samordna och stärka språkvården ställer sig utskottet bakom. Härigenom kan kunskap och kompetens på området samlas och befintliga resurser utnyttjas på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt. Samordningen underlättar också uppföljningen av de språkpolitiska målen. Utskottet utgår från att den föreslagna organisationskommittén omgående tillsätts så att arbetet med den nya språkvårdsorganisationen snabbt kan komma i gång. Motionsförslag som går ut på att i större utsträckning värna svenskans ställning och bruk inom EU avstyrks. Utskottet delar regeringens bedömning att de insatser som görs för att förstärka språkundervisningen för elever med utländsk bakgrund och för de nationella minoriteterna bör fortsätta samt att språkens roll inom svensk undervisning bör stöttas. I likhet med regeringen anser utskottet att tillgången till barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska bör öka och att en ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker som speglar olika språkområden och världsdelar bör stödjas. Utskottet ser också positivt på regeringens uppdrag till att dels ge ut en barnbokskatalog med information om barn- och ungdomsböcker på andra språk än svenska, dels stödja långsiktiga läsfrämjande projekt som Läs för mig, pappa! Utskottet stöder även regeringens bedömning att En bok för alla AB bör ges fortsatt uppdrag att undersöka hur litteratur och läsning ytterligare kan främjas på arbetsplatserna genom t.ex. arbetsplatsbibliotek. Regeringens bedömning att ytterligare insatser bör göras för att främja dialekter delas av utskottet. Utskottet behandlar i betänkandet sammanlagt 58 motionsyrkanden väckta i anslutning till propositionen eller under allmänna motionstiden . Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns 20 reservationer och 7 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål för en nationell språkpolitik godkänner vad regeringen föreslår om nationella språkpolitiska mål. Därmed bifaller proposition 2005/06:2 och avslår motionerna 2002/03:Kr215, 2002/03:Kr305 yrkande 1, 2003/04:Kr280, 2003/04:Kr367 yrkande 1, 2005/06:Kr2 yrkande 1, 2005/06:Kr3 yrkande 1 och 2005/06:Kr4 yrkande 1. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Förslag på ytterligare mål avslår motion 2005/06:Kr4 yrkande 7. Reservation 2 (c) avslår motion 2005/06:Kr2 yrkande 4. Reservation 3 (m) avslår motionerna 2005/06:Kr5 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:Kr321 yrkandena 1 och 2. Reservation 4 (c) Svenska språkets ställning i EU avslår motionerna 2005/06:Kr2 yrkande 2, 2005/06:Kr4 yrkande 2 och 2005/06:Kr8 yrkande 12. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Kr2 yrkande 3. Reservation 6 (m) Språkundervisning för elever med utländsk bakgrund avslår motionerna 2005/06:Kr6 yrkande 1 och 2005/06:Kr7 yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (fp) Tillgången till barn- och ungdomslitteratur på andra språk än svenska avslår motionerna 2004/05:Kr248 yrkandena 5-7 och 2005/06:Kr336 yrkandena 7 och 8. Ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker avslår motionerna 2005/06:Kr5 yrkande 4 och 2005/06:Kr249 yrkandena 1 och 2. Arbetsplatsen viktig för ovana läsare avslår motion 2005/06:Kr345. Utvärdering av de statliga insatserna för läsfrämjande avslår motionerna 2004/05:Kr248 yrkande 1, 2004/05:Kr362 yrkande 8, 2005/06:Kr3 yrkande 2 och 2005/06:Kr416 yrkande 6. Reservation 8 (m, fp, kd, c) Reservation 9 (v) Översyn av det statliga inköpsstödet till biblioteken m.m. avslår motion 2005/06:Kr3 yrkandena 4 och 5. Reservation 10 (kd) avslår motionerna 2004/05:Kr233 yrkande 8 och 2005/06:Kr233 yrkande 12. Reservation 11 (m) avslår motionerna 2004/05:Kr236 och 2004/05:Kr248 yrkande 8. avslår motionerna 2005/06:Kr233 yrkande 13 och 2005/06:Kr381 yrkande 18. Reservation 12 (m, fp, c) Nationell plan för biblioteksverksamhet m.m. avslår motionerna 2005/06:Kr3 yrkande 3, 2005/06:Kr334 yrkandena 6 och 7, 2005/06:Kr382 yrkande 39 och 2005/06:Kr416 yrkandena 1-4. Reservation 13 (fp) Reservation 14 (kd) Reservation 15 (c) Företagsservice på samtliga bibliotek avslår motionerna 2004/05:Kr342 och 2005/06:Kr226. Statistik över tillgången till barnlitteratur i förskolan avslår motion 2005/06:Kr306 yrkande 3. Reservation 16 (v) avslår motion 2005/06:Kr381 yrkande 43. Reservation 17 (m, fp, kd, c) Översyn av stödet till kulturtidskrifter avslår motion 2004/05:Kr280. Översyn av den idéburna organisationspressens villkor avslår motionerna 2004/05:Kr359 yrkande 1 och 2005/06:Kr413 yrkande 1. Reservation 18 (kd) Etablering av bokhandlar i kommuner som saknar sådana avslår motion 2004/05:Kr248 yrkande 4. Reservation 19 (v) Ändring i lagen om pliktexemplar av dokument avslår motion 2004/05:Kr221. Reservation 20 (c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), (), (), (), () och (). I detta betänkande behandlas dels proposition 2005/06:2, dels motioner väckta med anledning av propositionen samt motioner väckta under allmänna motionstiden , 2004 och 2005. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den Socialdemokratiska regeringen och . Företrädare för Association Internationale des Interprètes de Conférence (AIIC) har inför redovisat sin syn på förslagen i propositionen avseende avsnittet Svenska språkets ställning och bruk i EU. Två skrivelser med anledning av propositionen har inkommit och anmälts i kulturutskottet från enskilda personer. Mål för en nationell språkpolitik Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att målen för en nationell språkpolitik ska vara följande. - Svenska språket ska vara huvudspråk i . - Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. - Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. - Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Utskottet avstyrker motionsförslag om att svenska språket ska skyddas genom lag. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 1 (v). I propositionen föreslås att målen för en nationell språkpolitik ska vara följande: - Svenska språket ska vara huvudspråk i . - Svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk. - Den offentliga svenskan ska vara vårdad, enkel och begriplig. - Alla ska ha rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minoritetsspråket och att få möjlighet att lära sig främmande språk. Beträffande det första målet att svenska språket ska vara huvudspråk i anges i propositionen att det svenska språket, i likhet med många andra språk, kan riskera att trängas undan av mer dominerande språk inom vissa områden i samhället mot bakgrund av samhällsutvecklingen. Regeringen anser därför att svenskans ställning som huvudspråk i behöver markeras genom ett språkpolitiskt mål. Regeringen understryker att målet inte står i motsatsförhållande till ett flerpråkigt samhälle. Målet att svenskan ska vara ett komplett och samhällsbärande språk innebär enligt regeringen att alla måste medverka till att svenska språket förblir ett språk som kan användas inom alla delar av samhället, t.ex. inom administrationen, rättsväsendet, det politiska systemet, alla nivåer inom undervisningsväsendet, arbetslivet och kulturlivet. understryker regeringen att samspelet med andra språk är mycket viktigt. För att säkerställa att svenska förblir ett komplett och samhällsbärande språk bör därför enligt regeringen åtgärder vidtas för att främja svenskans bruk inom skilda samhällssektorer parallellt med andra språk. Centrala områden för att nå målet om en vårdad, enkel och begriplig offentlig svenska är enligt propositionen främst massmedierna, den offentliga administrationen, inklusive det som följer av EU-medlemskapet och den utveckling som sker genom den ökade användningen av informationsteknik. Men för att nå målet krävs också medverkan från alla som verkar i offentligheten. I anslutning till målet att alla ska ha rätt till språk framhåller regeringen att språk är en nödvändig förutsättning för individens utveckling och för framgång i skola och arbetsliv. Kraven på språkbehärskning blir enligt regeringen också allt större i det moderna samhället. I de skillnader som finns mellan olika gruppers språkbehärskning avslöjar sig enligt propositionen klassamhället. Undersökningar visar att skillnaderna är stora mellan barn med olika familjebakgrund. Det är enligt regeringen samhällets ansvar att utjämna dessa skillnader och ge alla likvärdiga förutsättningar att tillägna sig ett språk som gör dem till fullvärdiga samhällsmedlemmar. Regeringen gör vidare bedömningen att man inte bör genomföra förslag om en särskild lag om svenska språket (Mål i mun SOU 2002:27). Moderata samlingspartiet anser i motion 2005/06:Kr2 yrkande 1 att svenska språket ska skyddas genom lag. Samma uppfattning har och (båda m) i motion 2003/04:Kr280. Motionärerna framhåller att lagstifta om svenska språket som huvudspråk har stor praktisk och symbolisk betydelse. Även anser i motionerna 2002/03:Kr305 yrkande 1, 2003/04:Kr367 yrkande 1 och 2005/06:Kr3 yrkande 1 att svenska språket ska lagskyddas. Det ger enligt motionärerna en tydlig signal om svenskans betydelse i vårt samhälle och garanterar att svenskan även ska vara vårt huvudspråk. Motionärerna framhåller vidare att det är en motsägelse att ha fem lagfästa minoritetsspråk men inget officiellt majoritetsspråk. Av samma skäl som redovisats av motionärerna ovan anser i motion 2005/06:Kr4 att svenska språket ska lagskyddas (yrkande 1). I motion 2002/03:Kr215 av () framhåller motionären behovet av lagstiftning för att stärka svenska språkets ställning. Svenskan är det helt dominerande språket i och det gemensamma språket i offentliga sammanhang. Språksituationen i har dock förändrats på flera sätt. Långt över 1 miljon personer i har utländsk bakgrund och många av dem har svenskan som ett andraspråk. Vidare används engelskan inom alltfler områden. Dessutom har fem språk fått ställning som nationella minoritetsspråk. Denna utveckling leder enligt utskottets uppfattning till att man i bör värna svenska språkets ställning. Annars kan det som framhålls i propositionen finnas en risk att svenskan i likhet med många andra språk trängs undan av mer dominerande språk, framför allt inom vissa områden i samhället. Utskottet anser således i likhet med regeringen att svenskans ställning som huvudspråk i behöver markeras. Utskottet delar dock inte motionärernas bedömning att denna markering bör ske genom lagskydd. Som framhållits av några remissinstanser har en lagreglering inte någon normerande verkan, och det finns ingen påföljd om bestämmelserna inte iakttas. Dessutom är det som regeringen också framhåller inte oproblematiskt att föreskriva att svenskan ska vara landets officiella språk i internationella sammanhang, när det finns svenskar inom utrikesförvaltningen som både har rätt att och bör använda andra språk, exempelvis något av de nationella minoritetsspråken eller något främmande språk. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att svenskans ställning som huvudspråk i bör slås fast i ett språkpolitiskt mål. Ett mål som inte står i motsatsförhållande till ett mångspråkigt samhälle. Ett starkt gemensamt språk ger förutsättningar att ta tillvara den mångfald av språk och kulturer som finns inom landet. Utskottet avstyrker därmed motionerna 2002/03:Kr215 (s), 2002/03:Kr305 (kd) yrkande 1, 2003/04:Kr280 (m), 2003/04:Kr367 (kd) yrkande 1, 2005/06:Kr2 (m) yrkande 1, 2005/06:Kr3 (kd) yrkande 1 och 2005/06:Kr4 (c) yrkande 1. Beträffande de tre övriga tre mål som regeringen satt upp för en nationell språkpolitik vill utskottet i likhet med regeringen understryka vikten av att svenskan även ska kunna användas inom alla samhällsområden, att offentlig svenska ska vara föredömlig, dvs. vårdad, enkel och begriplig, samt att alla ska ha rätt till såväl det svenska språket som det egna modersmålet och nationella minoritetsspråk. Dessutom bör som påpekas av regeringen alla få möjlighet att lära sig främmande språk. Utskottet ställer sig således bakom regeringens förslag även vad avser dessa tre mål. Förslag på ytterligare mål Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkande om att införa ytterligare ett mål. Jämför reservation 2 (c). framhåller i motion 2005/06:Kr4 yrkande 7 att ytterligare ett mål bör tillföras, nämligen att ska bidra till att den ömsesidiga språkförståelsen i vidmakthålls och förbättras. Motionärerna anför som skäl för att införa ytterligare ett mål att det finns en betydande risk för domänförlust beträffande de skandinaviska språken, genom att dessa språk inte förblir språk som används som förstaspråk i umgänget nordbor emellan. De fyra mål som regeringen föreslagit och som utskottet sålunda ställt sig bakom avser alla en nationell språkpolitik som värnar svenskan som huvudspråk men som också samlat lyfter fram allas rätt till språk. Rätten att utveckla och tillägna sig det svenska språket, bruka det egna modersmålet, teckenspråket som modersmål, de nationella minoritetsspråken och möjligheten att lära främmande språk. förslag i motion 2005/06:Kr4 att tillföra ytterligare ett mål, innebärande att ska bidra till att den ömsesidiga språkförståelsen i vidmakthålls och förbättras, rör agerande till andra länder. Utskottet anser inte att detta bör vara ett mål för en nationell språkpolitik och avstyrker därför motion 2005/06:Kr4 (c) yrkande 7. Utskottet återkommer senare i betänkandet till frågor rörande de nordiska språken under . Språkvården samordnas och förstärks Utskottets bedömning i korthet Utskottet ser det som angeläget att språkvården förstärks och samordnas på det sätt som regeringen föreslår och utgår från att en föreslagen organisationskommitté tillsätts omgående. Regeringen gör bedömningen att den centrala, statligt finansierade språkvården bör samordnas och ges utökade resurser för ett vidgat verksamhetsområde. Den nya språkvården bör enligt regeringen organiseras i myndighetsform och samordnas med myndigheten (). Basen för den nya språkvården bör, förutom SOFI:s verksamhet, vara den verksamhet som bedrivs av , och Klarspråksgruppen i . Det centrala stödet till myndigheterna i deras klarspråksarbete bör enligt regeringens bedömning fortsätta att ges och även breddas samt fortlöpande följas upp och utvärderas. Därutöver bör den samordnade språkvården enligt regeringen ha resurser för språkvård som rör det svenska teckenspråket och de nationella minoritetsspråken, detta för att kunna utveckla och främja vården av dessa språk. Resurser behövs också enligt regeringen för att överblicka situationen för samtliga språk i . Vidare behövs resurser för terminologi- och språkteknologifrågor liksom för andra mer övergripande språkpolitiska frågor. Till dessa hör även enligt propositionen att motverka språkbruk som konserverar könsroller och osynliggör kvinnor. En organisationskommitté bör enligt regeringen utses med uppgift att lämna förslag till den närmare utformningen av den nya språkvården och en samordning av denna med SOFI:s verksamhet i en myndighetsstruktur. Målet är att de föreslagna förändringarna ska kunna genomföras . Utskottet ser det som angeläget och viktigt att språkvården förstärks och samordnas. Härigenom kan som regeringen framhåller kunskap och kompetens på området samlas och befintliga resurser utnyttjas på ett mer ändamålsenligt och effektivt sätt. Samordningen gör också att det blir lättare att följa upp att de språkpolitiska målen uppnås. Utskottet utgår från att organisationskommittén omgående tillsätts så att arbetet med den nya språkvårdsorganisationen snabbt kan komma i gång. Utskottets förslag i korthet Utskottet anser i likhet med regeringen att statligt verksamhetsstöd även i fortsättningen bör lämnas till AB samt att den föreslagna språkvårdsorganisationen också bör ha terminologisk kompetens liksom ett ansvar för språkteknologifrågor. Motionsförslag som framhåller vikten av att det finns en genomarbetad svensk terminologi inom olika verksamhetsområden avstyrks med hänvisning till att frågan om en rikstermbank är under beredning. Jämför reservation 3 (m). huvuduppgift är att verka för att lämplig terminologi skapas och används inom näringsliv, offentlig förvaltning, utbildningsväsen och massmedier. bygger upp termbanker, utarbetar ordlistor inom snäva fackområden i nära samarbete med experter inom fackområdet, har utrednings- och rådgivningsverksamhet samt utbildning i terminologiarbetets metoder och principer. Regeringen konstaterar att ett väl fungerande fackspråk inom olika områden med entydiga termer och begrepp ger tydligare texter och regelverk som i sin tur bidrar till en effektiv kommunikation. Vidare konstateras att det är nödvändigt att fortlöpande underhålla terminologin och i vissa fall skapa termer inom olika fackområden för att undvika domänförluster för svenskan. Den snabba samhällsutvecklingen kräver ett arbete med att bearbeta och tillgängliggöra överenskomna terminologier inom alltfler områden. Regeringens bedömning är att statligt verksamhetsstöd även i fortsättningen bör lämnas till . framhåller regeringen att terminologisk kompetens också bör finnas i den nya språkvårdsmyndigheten. Den bör likaså ha ett ansvar för språkteknologifrågor så att resurser bättre kan samordnas och förutsättningarna för att kunna medverka inom större samverkansprogram inom och EU förbättras. Moderata samlingspartiet understryker i motion 2005/06:Kr2 vikten av att det finns en ordentlig, välfungerande och genomarbetad svensk terminologi inom alla de områden där bl.a. forskningsrapporter avhandlas på engelska och andra språk. Motionärerna poängterar också vikten av att det fortlöpande utvecklas en svensk terminologi för begrepp inom Internet (yrkande 4). Utskottet anser i likhet med regeringen att statligt verksamhetsstöd även i fortsättningen bör lämnas till samt att terminologisk kompetens även bör finnas i den nya språkvårdsorganisationen liksom ett ansvar för språkteknologifrågor. Utskottet delar vidare motionärernas uppfattning att det är av vikt att det finns en genomarbetad svensk terminologi inom olika verksamhetsområden. I den framlagda IT-propositionen (prop. 2004/05:175) framhåller regeringen att uppbyggnaden av en nationell central termbank, en rikstermbank, är en förutsättning för att man på ett smidigt sätt ska få tillgång till och kvalitetssäkra svenska termer inom olika verksamhetsområden. En bra utformad och kvalitetssäkrad termbank kan enligt regeringen bli användbar för fackexperter, medier, företag, myndigheter, universitet, högskolor och översättare, som snabbt kan behöva få tillgång till aktuell svensk terminologi. Den kan också användas för att utveckla nya IT-tjänster. IT-propositionen är under beredning i trafikutskottet. Dessa uttalanden ligger som utskottet ser det i linje med motionärernas önskemål. Motionärernas förslag bör därför inte föranleda någon åtgärd. Motion 2005/06:Kr2 (m) yrkande 4 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att den föreslagna språkvårdsorganisationen aktivt bör delta i det nordiska samarbetet och verka för att den nordiska språkgemenskapen stärks. Utskottet avstyrker i detta sammanhang ett antal motionsförslag. Jämför reservation 4 (c). I propositionen konstateras att det finns en lång tradition av samarbete inom olika områden i och att den nordiska språkgemenskapen är central i det arbetet. Den nya språkvårdsorganisationen bör enligt regeringens bedömning aktivt delta i det nordiska samarbetet och verka för att den nordiska språkgemenskapen stärks I motion 2005/06:Kr5 av () anförs att det är mycket viktigt att aktivt deltar i det nordiska samarbetet i språkfrågor. Det är enligt motionären av betydelse inte bara för svenskans roll i den ömsesidiga språkförståelsen i utan även för de nationella minoritetsspråken i . Det samarbete som sker i är enligt motionären väsentligt och bör ges högre prioritet. I propositionen saknas enligt motionären åtgärder för att vi inom ska kunna stärka den nordiska språkgemenskapen (yrkande 1). I samma motion yrkande 3 anför motionären att den nya språkvårdsorganisationen bör ges i uppdrag att ta fram ett program med åtgärder i i syfte att stärka den nordiska språkgemenskapen. Detta program bör enligt motionären omfatta åtgärder i skolväsendet och på kultur- och medieområdet. Det bör också omfatta åtgärder för att vi i samverkan med ska stärka de svenska och finska språken i båda länderna genom ökat utbyte och samarbete. () konstaterar i motion 2005/06:Kr321 att förståelsen av Nordiska språk bland dagens ungdomar är tämligen dålig. Tillåts denna utveckling att fortsätta finns det risk för att kittet i det nordiska samarbetet luckras upp och att de nordiska språken glider så långt ifrån varandra att känslan av spontan samhörighet försvinner. Motionären framhåller därför vikten av att långsiktigt öka språkförståelsen i (yrkande 1). Nyckeln till ett utvidgat språkområde går enligt honom via förskolebarnen och de yngsta skolbarnen. Genom att låta dessa barn regelbundet exponeras för nordiska språk åstadkommer man en allmänt förbättrad nordisk språkförståelse i (yrkande 2). Utskottet delar såväl motionärernas som regeringens uppfattning att den nordiska språkgemenskapen är en tillgång och en styrka. Den är vidare basen för det nordiska samarbetet. En beställd utredning av visar dock att det är dåligt ställt med förståelsen mellan de nordiska grannländerna och att engelskan brett ut sig på bekostnad av de nordiska språken. Utskottet anser därför att det är särskilt viktigt att , bl.a. genom den nya språkvårdsorganisationen, aktivt deltar i samarbetet och verkar för att språkgemenskapen i stärks. Utskottet konstaterar att en inte obetydlig verksamhet bedrivs för att stärka den nordiska språkgemenskapen. språkråd, ett nytt organ inom , som leder det nordiska språksamarbetet, har exempelvis lagt fram ett förslag till en ny nordisk språkpolitik. session beräknas ta ställning till förslaget . Utgångspunkten för detta är att främja internordisk språkförståelse, att öka kunskapen om språken i , att främja en demokratisk språkpolitik och språksyn i samt att stärka de nordiska språkens ställning i och utanför . Det kan tilläggas att språkråd ger projektbidrag till bl.a. olika litteraturinsatser. Vidare kan nämnas att Nordiska litteratur- och bibliotekskommittén (), som är en kommitté under , verkar för att utveckla och stärka samarbetet på litteratur- och biblioteksområdet, bl.a. när det gäller litteratur för barn och vuxna. Det bör också erinras om att utbildnings- och forskningssamarbetet, resursmässigt sett, är det största nordiska samarbetsområdet. Detta samarbete ger möjlighet för skolelever, studenter och lärare att ansöka om stipendier för att tillbringa en termin eller två i ett annat nordiskt land. Även till kortare vistelser är det möjligt att få bidrag.