bet · GS01SOU18 · 2005-06-02 00:00:00 — Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det inte handlarom att förbjuda aktörer inom hälso- och sjukvården att gå med vinst.Eventuella överskott måste emellertid återinvesteras i verksamheten ochpå så sätt komma vården och patienterna till godo. Förslaget att vårdenvid överlämnade sjukhus endast skall få bedrivas med offentlig finansieringär enligt utskottet nödvändigt för att minimera risken att landstingetspatienter missgynnas i förhållande till patienter som betalar sin vårdmed egna medel eller via försäkringsbolag. Vårdsystemets resurser ochinsatser skall fördelas efter de medicinska behoven och inte efterindividers och gruppers betalningsförmåga. Utskottet konstaterar ocksåatt kravet på att hälso- och sjukvården skall garantera medborgarnainsyn i verksamheten kan vara svårt att upprätthålla vid privataövertaganden av sjukhus.Utskottet delar uppfattningen i propositionen att på kortoch lång sikt måste kunna garantera sina invånare en god hälso- ochsjukvård samt upprätthålla en god beställarkompetens. Utskottet hardärför inte heller något att erinra mot förslaget att varje landstingmåste driva minst ett sjukhus i egen regi.I motion So33 (m, fp, kd, c) anförs bl.a. att förslagen i propositionenriskerar att hamna i konflikt med rätten till vård . Överlämnandetav driften av ett sjukhus innebär att en entreprenör övertar uppgiftenatt driva det befintliga sjukhuset. Normalt sett anställer entreprenörenpersonal som varit anställd av . Att verksamheten återgårtill innebär inte något bortfall av vårdkapacitet. Vidareär det endast en mindre del av den sjukvård som drivs på entreprenadför landstingens räkning som påverkas av regeringens förslag. Exempelvisprimärvård, specialistvård som drivs utanför sjukhus samt privat etableradeoch drivna sjukhus berörs inte av lagförslagen. Utskottet kan därmedinte se att förslagen kommer att minska utbudet av hälso- och sjukvårdoch därmed påverka möjligheterna att genomföra den nationella vårdgarantin.I ovannämnda motion framhålls också att lagförslagen innebär ettoacceptabelt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Utskottet instämmermed regeringen att förslagen i propositionen visserligen inskränker denkommunala självstyrelsen men att inskränkningarna får anses godtagbara.Utskottet delar även regeringens uppfattning att regleringen avlandstingens rätt att överlämna driften av hälso- och sjukvård i vissa fallinte strider mot gemenskapsrätten. Liksom regeringen anser utskottetvidare att förslagen inte har till syfte att begränsa rätten att drivanäring och inte heller får denna effekt. Slutligen instämmer utskotteti bedömningen att förslagen är förenliga med kravet på affärsmässighetoch förbudet mot att ta ovidkommande hänsyn i lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling.Mot bakgrund av vad som anförts ställer sig utskottet bakom samtligaförslag i propositionen och avstyrker motionerna So33 (m, fp, kd, c)yrkandena 1-4 och 6, So34 (m, fp, kd, c), So213 (m) yrkandena 1 och 2,So230 (m) yrkandena 1 och 2, So263 (c) yrkandena 1 och 2, So342 (m),So385 (m), So394 (c) yrkande 13, So500 (m), So560 (kd), So605 (kd)yrkandena 3 och 4 samt N409 (fp) yrkande 31. Motion 2003/04:So354 (v)yrkande 1 avstyrks på den grunden att den får anses i huvudsak tillgodoseddmed regeringens förslag.Vård utanför sjukhusen - öppenvård inklusive primärvårdUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om regeringens aviserade utvärdering avutvecklingen inom primärvården.Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).PropositionenDen medicintekniska utvecklingen förändrar förutsättningarna för vilkabehandlingar som kräver sjukhusens särskilda tekniska resurser och denkompetens som finns hos sjukhuspersonalen. Behandlingar som tidigarekrävde slutenvårdens resurser kan utföras inom den öppna hälso-och sjukvården. Regeringen anser att behandling bör ske på annansjukvårdsnivå än sjukhus när den medicinska utvecklingen medger detta. Denu föreslagna begränsningarna av landstingens möjligheter att överlämnadriften av sjukhus till privata entreprenörer får dock inte leda utveckling där landstingen överför viss vård från sjukhusen tillöppenvården enbart i syfte att kringgå den föreslagna lagstiftningen.Regeringengör bedömningen att det inte finns skäl att lagreglera primärvården menatt utvecklingen skall följas. En kontrollstation skall upprättasför utvärdering av utvecklingen inom primärvården.MotionI motion So33 av m.fl. (m, fp, kd, c) begärsett tillkännagivande om vad som anförs om en kontrollstation förprimärvården (yrkande 5). Motionärerna misstänker att "kontrollstationen"i själva verket är ett sätt att kväva den spirande mångfald som på mångahåll kan ses inom primärvården samt befarar att även primärvården påsikt kommer att drabbas av en stopplag.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att det saknas skäl att regleraprimärvården. En utveckling där landstingen överför vård från sjukhusentill öppenvården enbart i syfte att kringgå den här föreslagna lagstiftningenär dock inte acceptabel. Utskottet ser därför positivt på att regeringenhar för avsikt att fram följa utvecklingen på området föratt sedan göra en utvärdering. Med det anförda avstyrks motion So33 (m,fp, kd, c) yrkande 5.En särskild delegation skall tillsättas för att utreda den ideellasektorn inom hälso- och sjukvårdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om åtgärder för att stimuleranon-profit-sektorn. Utskottet hänvisar till en kommande utredning.Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c).PropositionenRegeringen anser att en särskild delegation bör tillsättas för att utredavillkoren för organisationer utan vinstutdelningssyfte och små företaginom den offentliga hälso- och sjukvården.Organisationer utan vinstutdelningssyfte och små företag har svårt attstarta och utveckla verksamhet inom hälso- och sjukvården. ägarformer (SOU 2003:23 s. 65 f.) ärkoncentrationstendensernabland de privata vårdföretagen starka och motverkar förutsättningarnaatt nå mål om större mångfald. Bland annat former för upphandling,kapitalförsörjning och förutsättningarna för nätverk och samverkanpåverkar möjligheterna för såväl organisationer utan vinstdelningssyftesom för små företag att etablera verksamhet inom hälso- och sjukvårdoch i omsorgsverksamhet.Regeringen har för avsikt att tillsätta en särskild delegation som skallgöra en översyn av förutsättningarna för organisationer utanvinstutdelningssyfte och små företag i den offentligt finansierade hälso- ochsjukvården. Delegationen skall lämna förslag på åtgärder och förslag påbestämmelser när så anses nödvändigt. Föreslagna åtgärder får dock intemedföra att förutsättningarna för andra vårdgivare försämras.Delegationen skall bl.a. belysa villkoren för idéburna aktörer med skildaarbetsformer, verksamhetsidéer och vårdideologier och hur förutsättningarkan skapas för att förbättra möjligheterna att möta olika individersoch gruppers behov. Delegationen bör vidare utreda vilka existerandeorgan för samverkan som finns samt hur förutsättningarna för organisationerutan vinstutdelningssyfte och små företag kan utvecklas ytterligare. Enannan uppgift för delegationen skall vara att lyfta fram exempel påoffentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet som drivsav organisationer utan vinstutdelningssyfte eller små företag. Sådanaverksamheter kan tjäna som goda exempel men även visa på hinder ochproblem.MotionI motion So33 av m.fl. (m, fp, kd, c) begärsett tillkännagivande om åtgärder för att stimulera non-profit-sektorn(yrkande 7). Enligt motionen finns det nära 400 företag ochorganisationer som arbetar med vård och omsorg utan vinstsyfte. Ett avproblemen inom sektorn är de regler och den praxis som råder när detgäller upphandlingssystemet. Motionärerna anser att det bör göras enöversyn av lagstiftning, regelverk och institutioner så attkonkurrensneutralitet skapas mellan vårdens olika aktörer. Utredningen bör ocksåomfatta uppföljning och utvärdering av hur lagen påverkar de ideellaorganisationernas verksamhet inom vård, omsorg och sociala tjänster,menar motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser mycket positivt på att villkoren för den ideella sektorninom hälso- och sjukvården nu skall ses över. Några närmare direktivför den aviserade delegationen finns ännu inte. Mot bakgrund av vad somanförs i propositionen får dock motion So33 (m, fp, kd, c) yrkande 7anses i huvudsak tillgodosedd.Offentlig upphandlingUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med hänvisning till beslutade tilläggsdirektiv till ensittande utredning, avslå motioner om offentlig upphandling av hälso-och sjukvårdstjänster.Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c).PropositionenI propositionen påtalas att det vid upphandling av vårdtjänster harframkommit problem för landstingen när det gäller hur vårdbehov skalltillgodoses med tillämpning av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling(), särskilt när förfarandet drabbas av utdragna överprövningsprocesser.Dessutom finns för landstingen och de enskilda patienterna ett särskiltintresse av kontinuitet i den verksamhet som utförs på entreprenad, bl.a. för att kunna etablera och vidmakthålla en god och långsiktig relationtill vårdgivaren. Från landstingen har framförts att behovet av kontinuitetkan vara svårt att tillgodose med den utformning som har i dag.Regeringen gör den bedömningen att en allmän översyn i förenklande syfteav bestämmelserna i 6 kap. behövs. Översynen skall även omfatta enanpassning till bestämmelserna om upphandling över tröskelvärdena.Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv (dir. 2005:39)till (Fi 2004:04). Utredaren skall i detfortsatta arbetet göra en allmän översyn av bestämmelserna i 6 kap. LOUi syfte att förenkla reglerna och, i den utsträckning detta inte ingåri utredningens delbetänkande, göra en anpassning till bestämmelserna omupphandling över tröskelvärdena. Utredningen skall redovisas senast den13 januari 2006.MotionerI motion So33 av m.fl. (m, fp, kd, c) begärsett tillkännagivande om att göra en översyn av (yrkande 8).Motionärerna hänvisar till vad som anförs i proposition 2001/02:42. Enligtmotionärerna tolkas reglerna för undantag från krav på upphandling pågrund av synnerliga skäl olika av bl.a. olika sjukvårdshuvudmän, ochdet råder oklarhet om verkligen ger utrymme för direktupphandlingav sådana hälso- och sjukvårdstjänster där patienten genom sin rätttill val av vårdgivare utsett tjänsteleverantör. Det har också visatsig att upphandlingar enligt kan missgynna små vårdaktörer.I motion So263 av () begärs ett tillkännagivande omatt upphandling av primärvård inte skall ske i enlighet med lagen omoffentlig upphandling utan relateras till kontakten patient-läkare(yrkande 3). Motionären vänder sig mot att landsting och företag överhuvudet på patienten kan avgöra att en upparbetad relation inte fårbestå på grund av stelbenta regler om upphandling.I motion 2003/04:N414 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att kommunstyrelser, när det gäller sjukvård, socialtjänstoch s.k. B-tjänster enligt , skall kunna ge icke vinstdrivande företaguppdraget att driva viss verksamhet (yrkande 11). Motionärerna anföratt vissa kommuner hellre vill att kooperativ, ideella föreningar ochkyrkor ges uppdraget än vinstdrivande firmor. bör ändras i linjehärmed, anförs det.Bakgrund och tidigare behandlingI 6 kap. regleras upphandling under vissa angivna tröskelvärdensamt (oavsett värde) upphandling av tjänster som avses i avdelning B ibilagan till . I bilaga B, 25 p., upptas hälso- och sjukvård samtsocialtjänst.I proposition 2001/02:142 föreslogs vissa ändringar i . Bland annatföreslogs en ändring av bestämmelsen i 6 kap. 2 § om s.k.direktupphandling på grund av synnerliga skäl så att den inte skulle framståsom onödigt restriktiv. I propositionen (s. 99) anfördes att vissa hälso-och sjukvårdstjänster samt socialtjänster bör kunna direktupphandlas.Det är främst sådana tjänster där relationen mellan vårdgivare och vård-eller omsorgstagare skulle störas och vården eller omsorgen därmedförsämras eller sådana situationer där det endast finns ett möjligt vård-och boendealternativ på grund av vårdbehov eller anhöriganknytning.Vidare bör sådana fall där patientens fria val av vårdgivare omöjliggörupphandling enligt reglerna för förenklad upphandling eller urvalsupphandlinggrunda rätt till direktupphandling.Direktupphandling betyder enligt definitionen i 1 kap. 5 § upphandlingutan krav på anbud.I det av godkända betänkandet 2002/03:SoU3 Hälso- ochsjukvårdsfrågor m.m. behandlade utskottet ett motionsyrkande med sammalydelse som här ifrågavarande motion 2003/04:N414 (mp) yrkande 11.Utskottet avstyrkte yrkandet med hänvisning till att utredningen hade överlämnat sitt slutbetänkande till regeringen(res. mp).Utskottets ställningstagandeRegeringen har beslutat om tilläggsdirektiv tillUpphandlingsutredningen,med innebörd att göra en allmän översyn i förenklande syfte av 6 kap.LOU. I direktiven framhålls bl.a. behovet av kontinuitet i relationentill vårdgivaren när det gäller entreprenadverksamhet på hälso- ochsjukvårdsområdet. De frågor som tas upp i motionerna 2003/04:N414 (mp)yrkande 11, So33 (m, fp, kd, c) yrkande 8 och So263 (c) yrkande 3 fårenligt utskottets mening anses omfattas av nämnda tilläggsdirektiv.Resultatet av utredningens arbete bör avvaktas. Motionerna avstyrksdärmed.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Driftsformer för offentligt finansierade sjukhus m.m., punkt 1 (m,fp, kd, c)av (), (), KerstinHeinemann (fp), (), (), MagdalenaAndersson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om ändring ihälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och tillkännager för regeringensom sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2004/05:So33 yrkandena 1-4 och 6 samt 2004/05:So34, bifallerdelvis motionerna 2004/05:So213 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So230 yrkandena1 och 2, 2004/05:So263 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So342, 2004/05:So385,2004/05:So394 yrkande 13, 2004/05:So500, 2004/05:So560, 2004/05:So605yrkandena 3 och 4 samt 2004/05:N409 yrkande 31 och avslår proposition2004/05:145 och motion 2003/04:So354 yrkande 1.StällningstagandeVi avvisar samtliga förslag i propositionen och vill i stället för dens.k. stopplagen föreslå en startlag som underlättar för sjukvård ialternativa driftsformer.Den svenska hälso- och sjukvården befinner sig i en förtroendekris.Trots goda förutsättningar tvingas människor vänta på operationeller behandling, och det är över huvud taget svårt att komma i kontaktmed vården. Personalen inom vården upplever ofta att de har små ellerobefintliga möjligheter att påverka sin arbetssituation till det bättre.Alltfler inser att förändring och förnyelse måste till för att sjukvårdenskall få möjlighet att utvecklas och klara sitt åtagande att ge allamänniskor en god hälso- och sjukvård. En viktig del i detta är enligtvår mening att öppna för nytänkande och mångfald. måsteprincipen om att vården skall finansieras solidariskt gälla ävenfortsättningsvis.Stopplagen löser inte den svenska sjukvårdens problem utan är ettpolitiskt försök att ställa valfrihet och mångfald mot trygghet ochsolidaritet. Någon sådan konflikt finns dock inte. Utvecklingen går motatt fler och fler människor behöver sjukvårdsförsäkringar för att fåvård . Motståndet mot privata initiativ inom den gemensamtfinansierade vårdens ram och mot att resurser, kunskap och kapital från denprivata sidan kommer den offentliga sektorn till del kan i förlängningenleda till att de som har råd vänder den offentligt finansierade vårdenryggen och i stället söker vård på helt privatfinansierade sjukhus.Enligt vår mening är det den dåliga tillgängligheten som är det storahotet mot den solidariska finansieringen av vården. Vi vill också varnaför att stopplagen riskerar att hamna i konflikt med rätten till vårdi tid. En vårdgaranti som inte kombineras med starka drivkrafter och enrätt för patienterna att anlita andra vårdgivare efter garantitiden kanaldrig bidra till att korta köerna. För att kunna skapa den konkurrenssom krävs för att vårdgarantin skall kunna bli en realitet förutsättsförekomsten även av privata eller alternativa vårdgivare. De borgerligapartierna har gemensamt föreslagit en vårdgaranti som skrivs in i hälso-och sjukvårdslagen (1982:763) som en tydlig rättighet för patienten ochmed möjligheter till ekonomiska sanktioner mot vårdgivare och landsting.I propositionen föreslås bl.a. ett förbud för landstingen att överlämnadriften av vård vid regionsjukhus till annan. Lagförslaget hindrar allanvändning av privata entreprenörer inom den högspecialiserade vårdenoch kan också komma att drabba den läns- och länsdelssjukvård som bedrivsintegrerad med den högspecialiserade vården. Regeringens resonemangantyder att förslaget är en juridisk nödvändighet om man vill undvikaatt vården vid universitetssjukhus upphandlas i konkurrens. Attuniversitetssjukhus drivs i offentlig förvaltningsform tillhör dock undantageni och resten av världen. Vi befarar att svenska patienter fårsämre vård till högre kostnader än nödvändigt om universitetssjukhusenoch den högspecialiserade vården inte kan följa med i den organisatoriskautveckling som sker i och resten av världen. Flertalet av världenserkänt bästa sjukhus med tillhörande forskningsverksamhet drivs istiftelse- eller bolagsform.Förbudet i propositionen mot att överlämna driften av hälso- och sjukvårdvid sjukhus till verksamheter som drivs med vinstsyfte kommer enligtvår bedömning att få långtgående negativa effekter för svensk sjukvård.Patienterna nekas tillgång till nya och bättre vårdkoncept. Ett antalpopulära och välfungerande alternativ inom vården kommer att försvinna,exempelvis de privat drivna verksamheterna vid ,, och närsjukvården i länslandsting. Förslaget riskerar att leda till samordningsproblem mellanden öppna och den slutna vården. Förslaget förstärker sjukhuset somorganisatorisk enhet, och därigenom ökar också svårigheterna att uppnåeffektiva och väl fungerande vårdkedjor. Enligt en av Svenskt Näringslivgenomförd enkätstudie befarar företag och försäkringskassor att stopplagenkommer att göra det svårare för sjukskrivna att få tillgång till medicinskrehabilitering. För vårdgivare och anställda får lagändringen negativaföljder genom att populära arbetsgivare förhindras att bedriva sjukvård.En mångfald av vårdgivare ökar möjligheterna att dels säkra tillgångentill kvalificerad personal, dels attrahera nya medarbetare. Privatavårdaktörer kan ofta erbjuda kortare beslutsvägar, ökat inflytande förde anställda och bättre utvecklings- och karriärmöjligheter för personalen.Ett förbud mot privat driven sjukvård minskar de många vårdutbildadekvinnornas möjligheter att välja arbetsgivare och ta sig ur en ohälsosaminlåsning. Vi vill i detta sammanhang framhålla den markanta skillnadeni sjukfrånvaro mellan landstingsdriven och privat vård. Privata alternativinom vårdsektorn får också ofta högre betyg av sina anställda än kommunala.Lagändringen kommer vidare att få allvarliga ekonomiska konsekvenser.Privata vårdföretag visar lika bra eller bättre vård, högre produktivitet,lägre kostnader samt nöjdare och friskare personal än offentligvården.Mellan åren 2000 och 2003 ökade kostnaderna ungefär dubbelt så mycketi landstingen som på . Detta sjukhus är förmodligendet mest kostnadseffektiva akutsjukhuset i . Enligt en undersökningav har landsting som i ringa utsträckning harkonkurrensutsatt sin verksamhet eller har ett litet inslag av privataentreprenörer också höga kostnader för vården. haruppskattat den direkta kostnadsökning som orsakas av att verksamhetersom drivs av privata entreprenörer återtas av det offentliga till . Ytterligare kostnader föranleds av attkonkurrensen från de privata entreprenörerna bidrar till att även offentligaaktörer ökar sin effektivitet.Förslagen i propositionen innebär allvarliga inskränkningar i detkommunala självstyret. Respekten för den kommunala självstyrelsen harstor betydelse när det gäller att upprätthålla förtroendet för den lokalademokratin. Regeringens förslag saknar en grundläggande respekt för dekommunala och landstingskommunala valutslagen. Det handlar inte enbartom att förbjuda vinst i vården utan även om att förhindra svenskalandsting att bedriva sin verksamhet i de mest ändamålsenliga formerna.Vianser att det bör införas en startlag i stället för en stopplag. Startlagenär en del av vår strategi för att skapa bättre kvalitet och tillgängligheti hälso- och sjukvården, ge patienterna frihet att välja mellan alternativavårdgivare, understödja förnyelse och utveckling av hälso- och sjukvårdenmed bibehållen kostnadskontroll, säkra tillgången på kvalificeradpersonal (bl.a. genom förbättrade utvecklings- och karriärmöjligheter,kortare beslutsvägar och i övrigt bättre villkor), ta vara på den ideellasektorns insatser samt låta en gryende tjänstenäring bidra till ekonomisktillväxt och "hälsotillväxt". Förändringar i denna riktning kan skeutan att rubba principerna om att vården skall finansieras solidarisktoch vara tillgänglig för alla, vilka vi självklart slår vakt om. Startlagensyftar till att stimulera framväxten av alternativ och inbegriper olikai motion So33 närmare beskrivna åtgärder på statlig, regional ochkommunal nivå. Bland annat skall personal i offentligt driven verksamhetha rätt att driva verksamheten i egen regi. Vidare skall en s.k.utmaningsrätt prövas, dvs. privata eller ideella aktörer skall ha möjlighetatt lägga anbud på verksamhet som drivs i offentlig regi. En mångfaldav driftsformer inom sjukvården medför större dynamik, växandeentreprenörskap och ökad innovation. Genom konkurrens decentraliserasproduktionen genom att fler alternativa utförare anlitas och genom attenheter inom landstingen får större befogenheter och mer ansvar. Ettstarkt skäl för att tillåta och välkomna vinster i vården är att detdrar till sig företag med investeringskapital. Att förbjuda vinstintressenär detsamma som att dränera vården på kapital och investeringar. Allavet att företag som går med vinst investerar i både kunskap och teknik,som det genereras ett ekonomiskt överskott som kommerverksamheten till godo.Riksdagen bör därmed avslå propositionen och som sin mening ge regeringentill känna vad vi nu anfört.2. Vård utanför sjukhusen, punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), (), KerstinHeinemann (fp), (), (), MagdalenaAndersson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 2. Därmed bifaller motion 2004/05:So33yrkande 5.StällningstagandeI propositionen anges att en kontrollstation för utvärdering avutvecklingen inom primärvården skall upprättas . Den närmare innebördenav detta är oklart. Vi anser det emellertid befogat att misstänka attden s.k. kontrollstationen i själva verket är ett sätt att kväva denspirande mångfald som man på olika håll kan se inom primärvården. Detär högst troligt att även primärvården drabbas av en stopplag.År 2000 godkände den nationella handlingsplanen för utvecklingav hälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149, bet. 2000/01:SoU5). Blandannat framhölls vikten av att stimulera alternativa driftsformer i denöppna vården och omsorgen. Vi menar att man nu verkar vara på väg attlämna denna uppfattning.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.3. Den ideella sektorn inom hälso- och sjukvården, punkt 3 (m, fp, kd,c)av (), (), KerstinHeinemann (fp), (), (), MagdalenaAndersson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 3.