bet · GT01FiU2 · 2005-12-01 00:00:00 — väntas de kontraktsbundna utgifterna för systemet bli högre än vad som tidigare beräknats. Förklaringen är tillkommande utgifter orsakade av den långvariga rättsprocessen samt vissa tekniska anpassningar av systemet. Den fördröjning som rättsprocessen har inneburit har även påverkat fördelningen av utgifter så att vissa utgifter nu beräknas i stället för under innevarande år. Detta tillsammans med en högre skattning av övriga avtalsbundna utgifter och att det även för dessa beräknas ske en omfördelning av utgifter mellan åren gör att utgifterna förväntas bli högre än vad som tidigare beräknats. Regeringen föreslår ett anslag om 1 . På tilläggsbudget i budgetpropositionen begärs ett bemyndigande om att ingå åtaganden på 2 . begärs inget bemyndigande eftersom nya förpliktelser inte kommer att ingås. Vid utgången av 2006 kommer det fortfarande att finnas utestående förpliktelser som beräknas uppgå till ca . Dessa förpliktelser täcks helt av beräknat anslag 2007. I oppositionspartiernas motioner på utgiftsområde 2 avvisas försöket med trängselskatt, men storleken på den besparing detta sägs innebära skiljer sig mellan motionerna. anför i motion Fi311 att kostnaderna redan finns och föreslår därför ingen minskning av anslaget. Besparingar på skilda belopp framförs i motionerna Fi315 (m), F281 (fp) och Fi306 (kd). Utskottet vill erinra om att i betänkandet om budgetpropositionens tilläggsbudget (bet. 2005/06:FiU11) tillstyrktes regeringens förslag om utökat bemyndigande 2005 rörande avtal för det aktuella anslaget. Ökningen av bemyndigandet med , från till , föranleddes enligt information som utskottet inhämtat från av kostnadsökningar och utgiftsförskjutningar som uppstår inom ramen för redan ingångna avtal. Utskottet påpekade att regeringen enligt 9 kap. 10 § regeringsformen får "icke utan bemyndigande taga upp lån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förpliktelse". Utskottet förutsatte därför att eventuella nya förpliktelser som behöver ingås för det aktuella ändamålet i enlighet med lagens mening skulle komma att underställas bedömning. Utskottet kom också in på frågan om trängselskatt i behandlingen av oppositionspartiernas motioner i rambetänkande 2005/06:FiU1 (s. 124). Utskottet anförde följande: Alla oppositionspartier avvisar försöket med trängselskatt i . Hur stor besparing detta innebär varierar dock kraftigt mellan partierna. räknar inte med någon besparing alls, sparar 2006, sparar 2006 och 2007 och räknar friskt hem nästan sammanlagt. Denna typ av skillnader i beräkningar av gemensamma förslag reser motiverade frågor om beräkningarnas kvalitet och pålitlighet. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och avstyrker motionerna. 5.1 Uppdragen för myndigheterna inom utgiftsområdet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om översyn och samordning av utgiftsområdets uppdrag. Utskottet anser att regeringen har en väl genomtänkt strategi för att utveckla och förnya förvaltningspolitiken. Jämför reservation 2 (fp). I motion Fi281 av liberalerna anförs att det finns flera myndigheter inom utgiftsområde 2, vars arbetsuppgifter delvis överlappar varandra. Motionärerna välkomnar delar av den utredning (SOU 2005:32) som föreslår en ny ansvarsfördelning inom regeringens stabsmyndigheter och som också ligger till grund för regeringens förslag inom detta område. Exempelvis anser motionärerna att det är bra att () läggs ned, men man menar att utredaren borde ha fått ett bredare uppdrag. Enligt motionärerna finns det stora möjligheter att genom effektivisering av statsförvaltningen minska statens kostnader. Motionärerna är starkt kritiska till att den nya förvaltningspolitiska myndigheten föreslås få motsvarande resurser som de verksamheter man tar över från Statskontoret och KKR. En bredare översyn skulle syfta till att nå bättre samordning och ge tydligare uppdrag till de olika myndigheterna, vilket i sin tur skulle leda till bättre service och tydlighet gentemot kunder och medborgare. I detta sammanhang vill utskottet framhålla att bättre service till medborgare och företag var ett av huvudmålen i regeringens förvaltningspolitiska program . tog regeringen initiativ till att genom ökad samverkan över myndighetsgränser förverkliga detta mål. Ett antal myndigheter, däribland Statskontoret, har på regeringens uppdrag under arbetsnamnet Visam arbetat med att utveckla den offentliga förvaltningens möte mellan medborgare och företag. En sammanfattande värdering av vad som uppnåtts inom Visam överlämnades till regeringen . En slutsats är att samverkan vid erbjudande av tjänster kan leda till ökad nytta för medborgare och företag och en kostnadseffektivare tjänsteproduktion. I budgetpropositionen anger regeringen att de senaste årens inriktning av förvaltningspolitiken legat på att utveckla enskilda myndigheter och verksamhetsområden. Liksom regeringen anser utskottet att denna inriktning nu behöver skifta till att modernisera statsförvaltningen som helhet för att skapa en mer sammanhållen förvaltning i medborgarnas tjänst. Syftet är enligt regeringen bl.a. att åstadkomma mer med samma resurser, och inriktningen för förvaltningspolitiken formuleras i tre sammanhängande strategier: - en sammanhållen förvaltning 2010 - en effektiv och rättssäker förvaltning - en innovativ och lärande förvaltning. En viktig avsikt med den nya förvaltningspolitiska myndigheten är att stärka arbetet på detta område. Den nya myndigheten tar således inte enbart över befintliga uppgifter från andra myndigheter utan får ett i flera avseenden vidgat ansvarsområde. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottet regeringens förslag. Motion Fi281 (fp) yrkande 1 avstyrks. 5.2 Statens administrativa kostnader Utskottets förslag i korthet Utskottet välkomnar att regeringen har för avsikt att ge ESV i uppdrag att fortsätta arbetet med att utveckla instrument för att effektivisera statliga myndigheters administration. Utskottet avstyrker den i sammanhanget väckta motionen. Jämför reservation 3 (c). I motion Fi314 av åberopas ESV:s rapport för OH-kostnader (ESV 2005:3). Enligt motionärerna visar resultatet av undersökningen att statsförvaltningen kan effektiviseras genom en översyn av den gemensamma administrationen. Vidare att alla myndigheter kan öka effektiviteten genom att myndigheterna utnyttjar modern teknik och s.k. shared service-lösningar. Mot den bakgrunden föreslår motionärena att ESV tillåts fortsätta arbetet med att undersöka de administrativa kostnaderna i den svenska statsförvaltningen. Utskottet anser att ESV:s rapport om de administrativa kostnaderna i staten är värd att uppmärksamma. publicerades och baseras på en enkätundersökning som genomfördes . Enkäten gick ut till 91 myndigheter, och 49 av dessa svarade. Förutom enkäten har uppgifter om totala kostnader, omsättning och lokalkostnader hämtats från myndigheternas årsredovisningar 2002. ESV uppskattar att de s.k. OH-kostnaderna (overhead) i staten uppgår till ca , vilket motsvarar av statens driftskostnader. Till gemensamma OH-kostnader räknas i rapporten verks- eller myndighetsledning och olika staber, med uppgift att stödja kärnverksamheten, t.ex. i fråga om ekonomi- och personalfrågor samt juridiska frågor. Även lokalkostnader räknas hit, och dessa kostnader utgör den enskilt största posten i det man här definierar som gemensamma OH-kostnader (av de totala gemensamma OH-kostnaderna). ESV:s slutsats är att i princip alla myndigheter kan spara pengar genom att se över sina resurser för stödverksamhet. Regeringen uppmärksammar ESV:s rapport för OH-kostnader (ESV 2005:3) i budgetpropositionen (utg.omr. 2 avsnitt 5.3.3). Utskottet välkomnar att regeringen har för avsikt att ge ESV i uppdrag att fortsätta arbetet med att utveckla instrument för att effektivisera statliga myndigheters administration. Syftet är att på det sättet frigöra resurser till myndigheternas kärnverksamhet. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion Fi314 (c). 5.3 uppdragsverksamhet och organisation Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion bl.a. med motiveringen att det både inom regeringen och på SCB pågår ett arbete med att förtydliga och förbättra uppdragsbeskrivningen, informationen och rutinerna i samband med SCB:s uppdragsverksamhet. I motion Fi211 av och (båda fp) anförs att (SCB:s) myndighetsuppgifter bör begränsas bl.a. för att minska de administrativa bördor som läggs på företagen i samband med statistikinsamlingar. För att säkerställa efterfrågan på producerad statistik bör också SCB:s avgiftsfinansierade uppdragsverksamhet öka. Enligt motionärerna visar (RiR) i sin rapport 2004:8 att behöver förändras. Uppdragsverksamheten är organisatoriskt integrerad med den anslagsfinansierade verksamheten. Flertalet avdelningar på SCB har en blandfinansiering. Enligt motionärerna bör därför SCB ges i uppdrag att genomföra en klar uppdelning mellan den anslagsfinansierade och den avgiftsfinansierade verksamheten. RiR:s rapport bör kunna ligga till grund för en sådan organisationsförändring (yrkandena 1 och 2). Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt liknande motionsförslag, i betänkandena /05:FiU2 och 2005/06:FiU15 om (RiR) årliga rapport . I betänkande 2004/05:FiU2 konstaterade utskottet att regeringen i budgetpropositionen angav att den med anledning av RiR:s rapport statistik (RiR 2004:8) skulle överväga att - förtydliga uppdraget till SCB, både vad gäller de uppgifter eller tjänster som finansieras med anslag och de uppgifter eller tjänster som finansieras med avgifter, - förtydliga kraven på information om uppdragsverksamheten, t.ex. genom mer precisa återrapporteringskrav i regleringsbrevet. I budgetpropositionen framgick även att SCB yttrat sig över RiR:s rapport. I yttrandet skrev SCB bl.a. att myndigheten i årsredovisningen ska ge en mer utförlig bild av de olika verksamheternas intäkter och kostnader samt att det pågick en översyn av SCB:s rutiner för diarieföring av uppdrag. I betänkande 2005/06:FiU15, som utskottet behandlat, konstaterade utskottet att regeringen genomfört en stor del av de åtgärder som togs upp i förra årets budgetproposition. I regleringsbrevet har kraven på återrapportering av uppdragsinkomsterna förtydligats. Dessutom har ett tillägg gjorts om att uppdrag rörande officiell statistik ska prioriteras före annan avgiftsfinansierad verksamhet. Emellertid har inga förtydliganden gjorts om SCB:s uppdrag. Enligt uppgifter från bereds denna fråga fortfarande i . Vidare konstaterade utskottet att man inom SCB, i enlighet med det tidigare redovisade yttrandet till regeringen, genomfört utbildningar i syfte att förbättra rutinerna för diarieföring av uppdrag samt att nya riktlinjer för diarieföring av uppdrag tagits fram. Enligt SCB kommer det också i årsredovisningen att göras en tydligare uppdelning av intäkter och kostnader för olika delar av myndighetens verksamheter. Utskottet kan utifrån det som redovisats ovan konstatera att det både inom regeringen och vid SCB pågår ett arbete med att förtydliga och förbättra uppdragsbeskrivningen, informationen och rutinerna i samband med uppdragsverksamheten. Mot denna bakgrund finns det enligt utskottets mening ingen anledning för att vidta någon åtgärd till följd av motionens förslag. Utskottet avstyrker därför motion Fi211 (fp) yrkandena 1 och 2. 5.4 Kostnaden för mäns våld mot kvinnor Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion bl.a. med motiveringen att ett utredningsförslag om att genomföra en undersökning av de samhällsekonomiska kostnaderna för mäns våld mot kvinnor och barn bereds inom . Jämför särskilt yttrande 5 (v). I motion So641 av (-) anförs att mäns våld mot kvinnor tar stora ekonomiska resurser i anspråk i form av t.ex. direkta vårdkostnader, kostnader för rättsprocesser och kriminalvård, kostnader för jourverksamhet och annan skyddsverksamhet samt inkomstbortfall . För att få en heltäckande bild av mäns våld mot kvinnor och dess konsekvenser bör man se på hur stora kostnaderna är för samhället. Regeringen bör därför låta genomföra en nationell kostnadsberäkning av mäns våld mot kvinnor och barn (yrkande 6). Utskottet behandlade ett liknande förslag , i betänkande 2004/05:FiU2. Utskottet konstaterade då att endast ett fåtal studier gjorts på området, samtliga var utländska och endast försök till beräkningar av våldets samhällsekonomiska kostnader. Utskottet ifrågasatte även värdet av den här typen av undersökningar bl.a. på grund av den stora osäkerheten i beräkningarna. Dessutom menade utskottet att samhällets resurser i första hand bör användas för åtgärder inom det sociala området för att bekämpa våldet mot kvinnorna presenterades utredningen i luften, SOU 2004:121. Utredningen handlar om mäns våld och maktstrukturer. I utredningen föreslås bl.a. att får i uppdrag att genomföra en undersökning av de samhällsekonomiska kostnaderna för mäns våld mot kvinnor och barn. Enligt uppgifter som utskottet inhämtat från bereds frågan i , och ett eventuellt förslag kommer att presenteras i den proposition om jämställdhet som enligt planerna ska lämnas över till . Utskottet delar motionärens uppfattning att vissa mäns våld mot kvinnor och barn är ett allvarligt brott som påverkar såväl enskilda människor som samhället i stort. Utskottet anser däremot fortfarande att samhällets resurser i första hand bör användas till sociala åtgärder för att bekämpa det våld som vissa män riktar mot kvinnor och barn. Utskottet vill dock, i avvaktan på regeringens beredning av utredningens förslag, vänta med ytterligare ställningstagande i frågan. Med det anförda avstyrker utskottet motion So641 av (-) yrkande 6. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om obligatoriska analyser utifrån ett generationsperspektiv av större ekonomisk-politiska beslut. Utskottet anser att generationsperspektivet i hög grad redan finns med i regeringens politik. I motion Fi206 (fp) av yrkas att obligatoriska analyser ur ett generationsperspektiv bör ingå i större ekonomisk-politiska beslut och förändringar som rör människors sociala trygghet. Motionären framhåller att generationsperspektivet är påfallande frånvarande i den politiska debatten. En generationsanalys borde enligt motionären göras av vad följderna blir av att regeringen nu låter statens budget gå med stora underskott. Den ökande statsskulden är en ekonomisk börda som drabbar yngre generationer betydligt hårdare än äldre generationer. Kommande generationer får betala dryga räntor och amorteringar på skulden, vilket minskar deras utrymme att konsumera skola, sjukvård, omsorg m.m. Detta är enligt motionären ett uttryck för ett generationssvek. Analyser ur ett generationsperspektiv borde därför göras obligatoriska inför större ekonomisk-politiska beslut och förändringar som rör människors sociala trygghet. Utskottet anser att generationsperspektivet i hög grad kan sägas ingå i det gällande överskottsmålet för de offentliga finanserna på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Ett överskott på innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP som tillgångar byggs upp i form av fonder inom det allmänna pensionssystemet. Därigenom skapas buffertar för att möta de framtida demografiska påfrestningarna på de offentliga välfärdssystemen. Årets överskott bedöms hamna på av BNP, och genomsnittet är av BNP. Ett annat exempel på regeringens arbete med att säkra välfärden för kommande generationer är den nationella strategin för hållbar utveckling (skr. 2003/04:129). inrättade regeringen ett råd för hållbar utveckling. I rådets verksamhetsstrategi anges att generationsperspektivet är centralt och att dagens insatser i samhället ska beakta vilka förutsättningar de ger för hög livskvalitet för barn, ungdomar och familjer . Vidare pågår en revidering av den svenska strategin för hållbar utveckling som beräknas vara klar . Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion Fi206 (fp). 5.6 Genderbudgetering inom EU Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om att regeringen ska arbeta aktivt för att införa genderbudgetering i EU, detta mot bakgrund av att regeringen arbetar på en strategi för hur man ska stärka arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet inom EU:s samtliga politikområden. I motion Fi208(s) av och framhålls att regeringen bör arbeta aktivt för att genderbudgetering (analys av hur budgetens utfall fördelas på kvinnor respektive män) införs inom EU. Motionärerna påpekar att Europeiska kommissionens rådgivande kommitté för jämställdhet publicerade en rapport om genderbudgetering. Rapporten är enligt motionärerna viktig för att synliggöra att en budget har brister ur jämställdhetssynpunkt. Budgeten är av betydelse för medborgarna inom EU men utgör även underlag för förhandlingar och insatser i såväl framtida medlemsländer som i samarbetsländer inom biståndsområdet. Enligt motionärerna har rapporten inte avsatt några konkreta resultat inom EU. fastställde regeringen en handlingsplan för genomförande av jämställdhetsintegrering i . Denna plan tar sikte på beslutsprocesserna inom , däribland på arbetet med statsbudgeten. Den deltar vidare i ett nordiskt projekt om genderbudgetering som leds av en projektkoordinator anställd av Nordiska ministerrådets sekretariat. Den rapport som Europeiska kommissionens rådgivande kommitté för jämställdhet publicerade om genderbudgetering, och som motionärerna refererar till, är överlämnad till kommissionen. Kommissionen har dock inte fört rapporten vidare till vare sig finans- eller jämställdhetsministrarna. Arbetet med att införa genderbudgetering bedrivs än så länge således i första hand internt inom . Utskottet kan konstatera att statsminister i regeringsförklaringen uppgav att en offensiv för att lyfta fram jämställdhetsfrågorna inom EU ska göras. Konkret har detta inneburit att man inom Statsrådsberedningen tillsatt en arbetsgrupp som ska ta fram en strategi för hur man ska stärka arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet inom EU:s samtliga politikområden. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion Fi208 (s). Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om förbättrad statistik över utvecklingen i gränsområdena mellan och . Utskottet anser att det är viktigt att det finns en väl utvecklad statistik på regional nivå. har också anslagen för den regionala statistiken utökats. En stor del av regionstatistiken bör dock finansieras av regionala, lokala eller andra intressenter eftersom staten inte kan ta på sig ansvaret för att finansiera alla typer av regionala statistiska behov som finns. Utskottet konstaterar i sammanhanget att regionerna i och fylke i satt i gång omfattande projekt för att förbättra statistiken av utvecklingen i gränsområdet. I motion Fi289 av m.fl. (s) konstateras att samordningen av statistik över gränsen mot är i det närmaste obefintlig. Eftersom inte är med i EU är också harmoniseringen av statistik mellan och lägre än mellan och övriga EU-länder. Tydligast är enligt motionärerna problemet när det gäller arbetsmarknadsstatistiken. Eftersom det inte finns något utbyte av inkomstuppgifter mellan statistikmyndigheterna i respektive land blir det en grav missvisning i den officiella statistiken beträffande förvärvsarbetande, inkomster och pendling. Pendlingsströmmarna mellan och är enligt motionärerna betydligt större än pendlingsströmmarna mellan och . Bättre statistik över förbindelserna mellan och är ett viktigt underlag för prioritering av investeringar och satsningar . Enligt utskottets mening är det viktigt att det finns en god och väl utvecklad officiell statistik på regional nivå. har också anslagen inom området Regional utveckling utökats för att bl.a. förbättra de regionala räkenskaperna, öka den regionala fördelningen av företagsstatistiken samt utveckla olika regionala tillväxtindikatorer. Utskottet utgår ifrån att regeringen i sin fortsatta prövning av SCB:s anslag för den officiella statistiken tar hänsyn till såväl de uttalade behoven att förbättra den ekonomiska statistiken som behoven av att statistiskt korrekt kunna beskriva den regionala utvecklingen. är det enligt utskottets mening viktigt att slå fast att en betydande del av den regionala statistiken måste finansieras av regionala, lokala eller andra intressenter inom ramen för t.ex. SCB:s uppdragsverksamhet. Staten kan inte ta på sig ansvaret för att finansiera alla olika typer av regionala statistiska behov som finns. Utskottet kan i det här sammanhanget och med anknytning till förslaget i motionen konstatera att regionerna i och fylke i har satt i gång ett omfattande projekt för att bygga upp och förbättra den statistiska redovisningen av utvecklingen i gränsområdet. Stora delar av projektet kommer att genomföras av SCB och Statistisk centralbyrå i på uppdrag av de inblandade regionerna. Projektet innebär bl.a. att regionen ska byggas upp som ett eget statistikområde med uppgifter om t.ex. befolkning, sysselsättning, flyttningar inom regionerna, gränspendling samt näringslivsstruktur. Projektet kommer i huvudsak att finansieras genom EU-medel. Mot den angivna bakgrunden avstyrker utskottet motion Fi289 (s). 5.8 Statistik över ideella organisationers vård och omsorg Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion med förslag om att statistik ska samlas in och redovisas över den vård och omsorg som ges av ideella organisationer eller företag. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c). Motionärerna i motion Sk526 av m.fl. (c, m, kd, fp) föreslår att ska ges i uppdrag att följa upp och särredovisa verksamhet i den ideella sjukvårdssektorn, på samma sätt som sker på flera specialistområden i den offentliga vården. bör också på samma sätt få uppdrag att följa upp verksamheten inom den ideella omsorgssektorn. Den vård och omsorg som ges av stiftelser, föreningar, trossamfund och bolag utan vinstutdelning behöver synliggöras genom att statistik och fakta sammanställs och redovisas inom ramen för svenska sociala och statistikförande myndigheters arbete (yrkande 4). Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att det finns relevant beslutsinformation i form t.ex. statistik inom alla betydelsefulla områden i samhället. Däremot ligger det utanför utskottets kompetensområde att avgöra om dagens statistik över sjukvård och omsorg behöver kompletteras med statistik över den verksamhet som utförs av ideella organisationer. Det är i stället upp till regeringen och ansvariga myndigheter att besluta om och avsätta resurser för en sådan utvidgning av sjuk- och omsorgsstatistiken. Utifrån det ovan anförda avstyrker utskottet motion Sk526 (c, m, kd, fp) 5.9 Mått på hållbar ekonomisk tillväxt Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag bl.a. med motiveringen att det redan pågår ett omfattande arbete med att ta fram indikatorer för hållbar utveckling inom olika områden. I motion MJ525 av m.fl. (fp, kd, c, mp) anförs att bruttonationalprodukten, BNP, inte är ett bra mått på hållbar ekonomisk tillväxt. För att man ska kunna veta om tillväxten är hållbar bör BNP justeras för förändringar över tiden av naturkapitalet, humankapitalet och det sociala kapitalet. Det bör alltså enligt motionärerna tas fram en nettonationalprodukt, NNP, som t.ex. registrerar om naturresurserna överutnyttjas eller om ohälsan i samhället är hög (yrkande 5). Ett av de viktigaste målen i den ekonomiska politiken är att tillväxten ska vara både ekologiskt och socialt hållbar. Utskottet delar därför motionärernas uppfattning att det måste skapas metoder och statistiksystem som mäter om tillväxten eller samhällsutvecklingen är hållbar på lång sikt. Erfarenheter från den internationella forskningen visar emellertid att det är svårt att konstruera ett sammanhållande mått som mäter såväl den ekonomiska som den sociala och miljömässiga utvecklingen, likt den nettonationalprodukt (NNP) som motionärerna argumenterar för i motionen.