bet · GT01NU4 · 2005-11-08 00:00:00 — - Ett nytt ramanslag, Kapitalinsatser i statliga bolag, om anvisas på tilläggsbudget för under utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen bemyndigas att överskrida anslaget med högst . I den takt som medel tillförs anslaget från kontot avräknas dessa mot anslaget. Avsikten är att anslaget inte skall belastas . - Behållningen på kontot vid utgången av får användas även för kapitaltillskott till SJ. delade den uppfattning som framfört i ett yttrande om vikten av att regeringen återkommer till med förslag till en permanent ordning för kapitalomstruktureringen i den statliga företagssfären, om regeringen menar att erfarenheterna talar för att en sådan ordning bör finnas. Riksdagsbesluten och bör därvid ligga till grund om regeringen återkommer till med förslag till en permanent ordning. En reservation (m, fp, kd, c) avlämnades. beslöt , på förslag i budgetpropositionen, att reglerna för kapitalinsatser i statliga bolag som tillämpats får tillämpas även (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24, bet. 2004/05:NU1). Regeringens förslag avvisades i en reservation (m, fp, kd, c). behandlade i sitt granskningsbetänkande 2004/05:KU20 anmälningar rörande regeringens styrning av . I en reservation (m, fp, kd, c, mp) som senare blev beslut (rskr. 2004/05:279) anfördes följande: Enligt utskottets mening har granskningen visat att regeringen brustit i genomförandet av beslut när det gäller . har varken regeringen, genom ägarförvaltningen, eller styrelsen tagit något initiativ till att förtydliga roll inom ramen för mer allmänt hållna direktiv . Detta har fört med sig att uppdrag kunde ges motstridande tolkningar. Regeringen har visserligen numera tagit till sig den kritik som framförts och lagt fram ett förslag till ändring i bolagsordningen som antagits av bolagsstämman. Ändringen i bolagsordningen är dock inte tillräcklig för att förändra den hittillsvarande otillfredsställande situationen som innebär att flera olika tolkningar kan göras när det gäller avvägningen mellan målet affärsmässighet och andra mål. Utskottet underströk betydelsen av att styrningen av de statliga bolagen sker på ett sådant sätt att det finns möjlighet att i efterhand granska regeringens agerande. Utskottet hänvisade till ett tidigare uttalande om att det borde utvecklas rutiner som gör det möjligt att följa upp viktigare händelseförlopp och granska vilka kontakter som förevarit mellan bolagsledningar och berörda departement i frågor av större betydelse. Granskningen har visat att möjligheterna att i efterhand följa upp händelseförloppet när det gäller investeringar varit begränsade eftersom det inte funnits full dokumentation av kontakterna mellan och bolaget i dessa sammanhang. Enligt utskottets mening är det otillfredsställande att det trots utskottets tidigare uttalanden inte skapats tillräckligt goda rutiner när det gäller dokumentation av de uppgifter som kan behövas vid en uppföljning och granskning av styrningen av statliga bolag. Mot den angivna bakgrunden kan de ansvariga statsråden och inte undgå kritik för sättet att styra och för bristen på dokumentation av kontakterna mellan och . majoritet anförde följande i sitt ställningstagande (vilket alltså inte blev beslut): Som underlag för utskottets granskning har legat bl.a. - Uppdrag och statens styrning. Samma rapport har utgjort underlag vid näringsutskottets behandling av styrelses framställning med anledning av rapporten. har avstyrkt framställningen och därvid gjort ingående bedömningar i sådana frågor som utskottet nu granskar. har beslutat i enlighet med näringsutskottets förslag. granskning med bl.a. utfrågningar av statsministern och ansvariga statsråd m.fl. har inte gett anledning att göra andra bedömningar än de näringsutskottet redovisat i sitt ställningstagande. Något uttalande i övrigt från sida med anledning av granskningen är inte påkallat. I granskningsbetänkande behandlades ytterligare en fråga rörande . Frågan gällde tillgång till handlingar i . Före detta chefsjustitieombudsmannen hade på begäran lämnat ett utlåtande om de rättsliga förhållandena. framhöll att utlåtandet kan tjäna som en värdefull vägledning för de bedömningar som kan behöva göras . Statliga bolag behandlades också i betänkande 2003/04:KU10 om granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. anförde beträffande regeringens styrning av de statliga bolagen att det är av betydelse att styrningen sker på ett sätt som skapar möjlighet att i efterhand granska regeringens agerande. Det bör utvecklas rutiner som gör det möjligt att följa upp viktigare händelseförlopp och att granska vilka kontakter som förevarit mellan bolagsledningar och berörda departement i frågor av större betydelse, sades det. förutsatte att det fortsatta utvecklingsarbetet avseende ägarstyrningen görs i medvetande om detta. Våren och har tre granskningsanmälningar som rör företag med statligt ägande inlämnats till . En anmälan, som inlämnats av () och som avser statsråden och , gäller en granskning om huruvida det är i överensstämmelse med grundlagen att näringsministern självständigt nominerar ledamöter i statliga bolagsstyrelser som ligger under . I anmälan hänvisas till . En annan anmälan, som inlämnats av () och som avser en granskning av näringsminister , gäller frågan om huruvida det är förenligt med gällande bestämmelser att ett statsråd enskilt gör uttalanden i form av hot om vilken förhandlingsorganisation på arbetsmarknaden som statliga bolag under skall tillhöra. Bakgrunden till anmälan är uttalanden i medier av näringsminister om att han överväger att låta de statliga bolagen lämna arbetsgivarorganisationen . Den tredje anmälan, som inlämnats av () och som avser en granskning av dåvarande näringsminister , gäller nomineringen av en brottsmisstänkt ledamot av styrelserna i och SJ. De tre nämnda granskningsanmälningarna planeras bli behandlade av i granskningsbetänkande 2005/06:KU20. I betänkandet Näringslivet och förtroendet (SOU 2004:47), som (ordförande: f.d. finansminister ) avlämnade , berörs ägarstyrning i de statliga bolagen. bedömning är att styrningen av de statligt ägda företagen bl.a. präglas av otydliga ägaruppdragoch bristande resurser för att utöva ägarrollen. I fråga om nominering av styrelseledamöter har staten emellertid varit föregångare med utformade regler för en strukturerad styrelseutvärdering och en systematisk process för nomineringsarbetet med bl.a. krav på valberedning, anser kommissionen. När det gäller otydliga ägaruppdrag sägs att det inte främjar en effektiv bolagsstyrning att försöka upprätthålla en fiktion av en fullt konkurrensutsatt och renodlat kommersiell verksamhet med ett entydigt kapitalavkastningsmål om bolaget i verkligheten har delvis monopolställning och/eller sidouppdrag av samhällskaraktär. Därför föreslås att det för de statligt helägda bolagen skall utarbetas verklighetstrogna och fullödiga beskrivningar av varje bolags ägaruppdrag samt effektiva modeller för styrning av verksamheten mot sådana mer mångfasetterade målbilder. Beträffande utövande av ägarrollen föreslår kommissionen en omorganisation och förstärkning av statens resurser för bolagsstyrning enligt följande: - Förvaltningen av samtliga av staten hel- eller delägda bolag koncentreras till . - Resurserna för bolagsförvaltning förstärks med till en beräknad merkostnad av ca . - Bolagsförvaltarnas arbete förändras så att mindre tid läggs på att de själva skall ingå i bolagens styrelser och mer tid på att formulera ägaruppdrag, följa upp måluppfyllelsen och att styra nomineringsprocessen. - En pool av externa specialister inrättas som kompetensförstärkning av departementets egna resurser. Betänkandet har remissbehandlats och är under beredning i . Offentlighets- och sekretesskommittén (ordförande: ) avlämnade sitt slutbetänkande Insyn och sekretess - i statliga företag och i internationellt samarbete (SOU 2004:75). I betänkandet föreslås att offentlighetsprincipen skall tillämpas hos statliga företag. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser och handelsbolag där staten har ett dominerande inflytande skall tillämpa offentlighetsprincipen och sekretesslagen. Intresset av insyn i offentlig verksamhet gör sig gällande med likartad styrka oavsett den yttre form som valts för verksamheten, sägs det. Offentlighetsprincipen skall inte gälla i ett statligt företag vars aktier är noterade på en svensk eller utländsk börs. Regeringen skall, enligt förslaget, kunna besluta att hela eller en del av ett statligt företag skall undantas från offentlighetsprincipen, varvid undantag endast skall vara möjligt om det finns särskild anledning med hänsyn till verksamhetens art, konkurrenssituation eller andra väsentliga ekonomiska intressen. Om ett företag har rättsligt eller faktiskt monopol eller någon form av samhällsuppgift skall det dock endast i undantagsfall kunna bli aktuellt att inskränka insynen. Införandet av offentlighetsprincipen hos statliga företag innebär, enligt kommittén, små kostnader för investeringar och drift, kostnader som skall vägas mot de vinster som uppstår genom bättre insyn, t.ex. ökad effektivitet och minskad risk för korruption. Betänkandet har remissbehandlats. Beredning av betänkande och remissvar kommer att anstå till efter beredningen av kommitténs två andra betänkanden - Ordning och reda bland allmänna handlingar (SOU 2002:97) och Ny sekretesslag (SOU 2003:99). redovisade granskningsrapporten av (RiR 2005:11). Granskningen har inriktats på bolagiseringsprocessen och hur väl utformad och genomförd den varit för att bidra till långsiktiga och effektiva transportlösningar. Tre frågor har ställts, nämligen om förberedelserna för SJ:s bolagisering varit ändamålsenliga för att skapa effektiva och lönsamma järnvägsföretag, om villkoren som gavs vid ombildningen givit de statliga järnvägsföretagen goda affärsmässiga förutsättningar och om uppföljning och ägarstyrning efter bolagiseringen varit adekvat. slutsatser är att den formlösa styrningen av järnvägsbolagen, frånvaron av dokumentation, otydliga uppdrag till centrala aktörer samt bolagsförvaltares dubbla roller som ägarföreträdare och styrelseledamot sammantaget innebär att rutiner som vanligen används av ledningen för en organisation för att säkerställa att verksamheten bedrivs ändamålsenligt och effektivt inte finns på plats. uppfattar att den interna kontrollen mellan ägarförvaltningen och järnvägsföretag har varit mycket svag. Insyn och kontroll av hur ägarförvaltningen faktiskt agerat har reducerats, varför möjligheterna till ansvarsutkrävande är begränsade, också ur ett demokratiskt perspektiv. efter bolagiseringen finns inte klara ställningstaganden från regeringen i olika regleringsfrågor av betydelse för järnvägssektorns utveckling, sägs det i rapporten. Sammantaget bedömer att ägarförvaltningens planering, genomförande och uppföljning av bolagiseringen av affärsverket SJ innehållit ett onödigt stort risktagande för staten samt moment som medfört en fördröjning av omställningsprocessen till långsiktiga och effektiva transportlösningar. I rapporten rekommenderar att regeringen överväger följande åtgärder: - att säkerställa att transparenta och grundliga berednings- och beslutsprocesser finns på plats redan initialt vid ombildningar, - att kapitalisera statliga bolag långsiktigt, - att utveckla nomineringsprocessen för bolagsstyrelser, - att styra statliga bolag med aktiebolagsrättsligt giltiga direktiv, - att tydliggöra den långsiktiga regleringen av järnvägssektorn. presenterade ytterligare en rapport som rör statliga bolag - Representation och förmåner i statliga bolag och stiftelser (RiR 2005:8). En granskning av hur 14 statliga bolag och stiftelser hanterar högsta ledningens representation och förmåner har gjorts. Granskningen visade att bolagen och stiftelserna i stor utsträckning har en policy för sin representation och att de i stor utsträckning följer de interna regler som fastställts för representation. Dock var redovisningen av representationen inte korrekt i alla avseenden. Omfattningen av förmåner varierar mellan olika bolag och stiftelser. Skattepliktiga förmåner var korrekt behandlade utom nyttjande av fri parkering i några fall, och ofta saknas rutiner för att säkerställa att förmåner som flyg- och hotellbonus hanteras på ett korrekt sätt. I rapporten rekommenderar att de statliga bolagen och de stiftelser som bildats av staten överväger att vidta följande åtgärder: - att skriftligen fastställa en policy för representation anpassad till den situation som gäller för det enskilda bolaget eller stiftelsen, - att regelmässigt följa upp och bedöma om den representation som utförs följer fastställda regler och att denna uppföljning så långt möjligt utförs av personal som inte är underställd de personer som deltagit i representationen, - att såvitt möjligt undvika en situation där den som representerat också attesterar underlagen, - att införa kontroller som säkerställer att eventuella förmåner avseende parkering, flyg- eller hotellbonus och liknande blir föremål för förmånsbeskattning, - att bedöma om det finns behov av en policy avsedd för att motverka risken för - oavsiktliga eller avsiktliga - mutor och bestickning. beslöt att lägga rapporten till handlingarna, dvs. styrelsen avstod från att utnyttja sin initiativrätt till . Inom pågår två granskningar med koppling till statliga företag, nämligen Offentlig upphandling i statliga bolag och Skydd mot mutor i myndigheter och statliga bolag. Den förstnämnda granskningen syftar till att klarlägga huruvida statliga bolag och stiftelser genomför upphandlingar i enlighet med bestämmelserna i lagen (1992:1558) om offentlig upphandling () och med tillämpning av affärsmässiga principer. I granskningen ställs följande revisionsfrågor: 1. Vilken tillsyn har () utövat över statliga bolag och stiftelser vad gäller deras tillämpning av ? Vilka åtgärder har regeringen, i sin roll som ägare eller huvudman samt i sin roll som överordnad NOU, vidtagit med anledning av rapporter från tillsynsmyndigheten i fråga? Granskningen beräknas vara avslutad . Beträffande den andra granskningen - Skydd mot mutor i myndigheter och statliga bolag - sägs i presentationen av projektet i projektlista att myndigheter och statliga bolag förutsätts ha en kontrollmiljö och generella och specifika kontrollåtgärder för att stävja och i förekommande fall upptäcka otillbörlig påverkan. Förekomsten av mutor kan leda till högre kostnader, ha en snedvridande effekt på konkurrensen mellan leverantörer till staten och är ett hot mot de grundläggande värderingar som styr rättsstaten. Det handlar ytterst om allmänhetens förtroende för statlig affärsverksamhet och myndigheternas förvaltning, sägs det. Följande revisionsfrågor skall besvaras i granskningen: 1. Har myndighets- eller bolagsledningen säkerställt en god intern kontroll för att motverka, upptäcka och förhindra uppkomsten av bestickning och mutbrott och därtill kopplade oegentligheter i verksamheten? Finns indikationer eller verifierade iakttagelser som tyder på förekomst av bestickning och mutor? Granskningen beräknas vara avslutad . Riktlinjer för anställningsvillkor i statliga företag Regeringen beslöt om nya riktlinjer för företagsledande personers anställningsvillkor i statliga bolag och för anställdas incitamentsprogram. Riktlinjerna avser företag som är helägda av staten. I företag där staten är delägare bör riktlinjerna så långt möjligt tillämpas efter en dialog med övriga aktieägare. I riktlinjerna sägs allmänt beträffande anställningsvillkor för personer i företagsledande ställning att företagets styrelse, i sin helhet, har ansvaret för anställning av verkställande direktören och beslutar om anställningsvillkoren. Styrelsen skall därvid beakta om villkoren överensstämmer med de av regeringen beslutade riktlinjerna. Det ankommer på styrelsen och verkställande direktören att säkerställa att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor även tillämpas för andra personer i företagsledande och därmed jämförlig ställning i statliga företag och deras dotterbolag. Löner och övriga förmåner till personer i företagsledande och därmed jämförlig ställning i statliga företag skall vara konkurrenskraftiga, men de statliga företagen skall inte vara löneledande i förhållande till jämförbara företag. Företagens styrelser skall vid beslut om anställningsvillkor ta ställning till företagsledarens totala ersättning inklusive pensionsvillkor och övriga förmåner. Tjänstebostad bör inte ingå som anställningsförmån. Incitamentsprogram bör i de allra flesta fall undvikas i de statliga bolagen, sägs det i riktlinjerna. Det förhållandet att regeringen beslutat om riktlinjer för incitamentsprogram skall alltså inte uppfattas som att regeringen rekommenderar sådana program i företag som helt eller delvis ägs av staten. I det fall ett företags styrelse trots allt anser det befogat att införa sådana program skall följande principer vara vägledande: - Ett incitamentsprogram bör omfatta all anställd personal i företaget utom koncernchefen eller verkställande direktören. - Särskilda incitamentsprogram som enbart riktas till personer i företagsledande ställning skall inte införas. - Det skall finnas en direkt koppling mellan de mål som skall ligga till grund för belöningen i incitamentsprogrammet och företagets övergripande verksamhetsmål. Företaget skall ha en väl fungerande verksamhetsstyrning som incitamentsprogrammet kopplas till. Incitamentsprogrammets mål skall vara objektiva, definierbara och mätbara på både kort och lång sikt. Belöningen kan - beroende på företagets verksamhet - vara kopplad till såväl kvantitativa som kvalitativa mål. - Det skall finnas ett tydligt samband mellan incitamentsprogrammets mål och den anställdes arbetsinsats. Vid programmets utformning skall beaktas att yttre faktorer, t.ex. allmänna förändringar av börskurser, råvaru- och fastighetspriser, ränta samt valutakurser, inte skall påverka belöningen. Företagsspecifika eller individuella förändringar kan däremot inverka på belöningen. - Belöningen skall präglas av rimlighet och stå i rimlig balans med företagets resultat. Belöning skall ej utgå företaget redovisar förlust. Incitamentsprogrammens belöningar skall inte utfalla till ett högre belopp till individen än motsvarande två månadslöner. - Det skall klargöras vilka regler som gäller för att erhålla belöning vid olika anställningsformer. Vidare skall det regleras hur nyanställda skall introduceras i programmet och hur belöningen skall beräknas i samband med anställningens upphörande. - Incitamentsprogrammet skall tidsbegränsas för att kunna revideras eller avskaffas om förutsättningarna ändras. - Företagets årsredovisning skall innehålla alla väsentliga uppgifter om incitamentsprogrammet. Beträffande pensionsvillkor sägs att dessa skall ses som en del i de samlade anställningsvillkoren och skall ställas i relation till lön och övriga förmåner. Styrelsens beslut om villkor för och avsättning till pension till företagsledaren skall grundas på beräkningar om sannolik och maximal kostnad för företaget. Regeringen förordar avgiftsbestämda pensionslösningar. Pensionsvillkoren skall ha som utgångspunkt en pensionsålder i intervallet . En lägre pensionsålder än skall motsvaras av en lägre pensionsnivå. Viktigast är att se till de totala pensionskostnaderna. Regeringen förordar avgiftsbestämda pensionslösningar. Avgiften skall stå i rimlig proportion till den fasta grundlönen och bör inte överstiga av den fasta lönen. I de särskilda fall när styrelsen ändå avtalar om förmånsbestämd pension skall i avtalet finnas en begränsningsregel om hur stor den framtida pensionen kan bli. När det gäller uppsägningstid och avgångsvederlag sägs att uppsägningstiden vid uppsägning från företagets sida inte skall överstiga och att avgångsvederlag kan utgå. Avgångsvederlaget skall garantera företagsledaren trygghet och får motsvara högst 18 månadslöner, exklusive uppsägningstid. Denna ersättning skall utbetalas och grundas på den fasta månadslönen, exklusive förmåner. Vid ny anställning eller inkomst från annan förvärvsverksamhet skall avgångsersättningen reduceras med belopp motsvarande ny inkomst . Vid uppsägning från den anställdes sida skall inget avgångsvederlag utgå. Riktlinjerna innebär också ökad öppenhet. I årsredovisningen skall ersättningar för koncernchef, vd och ledningsgrupp redovisas per person. Även för styrelsens ledamöter skall arvoden redovisas. Styrelsen skall dessutom på bolagsstämman redovisa och motivera den totala ersättningen till vd. I motion 2004/05:N23 (kd) efterfrågas redovisning i regeringens skrivelse av ersättningar till personer i företagsledande ställning i de statliga företagen. Enligt uppgift från är detta dock inte möjligt av praktiska skäl. För att redovisning av ersättningsvillkor skall bli rättvisande krävs nämligen en så pass omfattande information att det inte skulle vara rimligt att ta in den i skrivelsen. I stället skall, som nämnts, en utförlig redovisning av ersättningsvillkor lämnas i respektive företags årsredovisning. Beträffande förslagen i motionerna 2004/05:N23 (kd) och 2005/06:N386 (kd) om revisorer kan noteras att uppdraget som revisor, enligt den nya aktiebolagslag (2005:551) som enligt beslut (prop. 2004/05:85, bet. 2004/05:LU23) träder i kraft , gäller till slutet av den årsstämma som hålls under det fjärde räkenskapsåret efter revisorsvalet (9 kap. 21 §). Detta innebär alltså en i princip fyraårig mandattid. Motsvarande bestämmelse gällde också enligt den gamla aktiebolagslagen. antog en rekommendation om revisorns oberoende (2002/590/EG). I denna föreskrivs att den som är huvudansvarig för ett revisionsuppdrag i ett företag av allmänt intresse skall bytas ut efter det att han eller hon utsetts, s.k. revisorsrotation. Enligt vad som sägs i den nyssnämnda propositionen är det naturligt att denna sjuårsregel tillämpas även i , men att det inte är nödvändigt att lagfästa den. I den nya aktiebolagslagen anges (9 kap. 21 §, 2 stycket) att om samma revisor skall utses på nytt får den som utser revisorn bestämma att uppdraget skall gälla till slutet av den årsstämma som hålls under det tredje räkenskapsåret efter revisorsvalet. Genom att besluta om en första mandattid och en andra mandattid kan bolaget byta revisor utan att behöva fatta ett beslut om entledigande under löpande mandattid. Enligt 21 § revisorslagen (2001:883) gäller att en revisor för varje nytt uppdrag skall pröva om det finns omständigheter, t.ex. rådgivning, som kan rubba förtroendet för dennes opartiskhet eller självständighet. Denna prövning skall enligt revisorslagen (24 §) dokumenteras. Styrelsen bör enligt statens ägarpolicy ta del av revisorernas bedömningar i enlighet med revisorslagens analysmodell ifall bolaget vill anlita revisorerna även som rådgivare eller konsulter. Därutöver skall, i de fall där konsulttjänsterna utgör en betydande andel av revisorernas ersättning, detta förhållande förklaras och motiveras. Enligt delårsrapporten för företag med statligt ägande, som presenterats, uppgick resultatet efter skatt för företag med statligt ägande till för , jämfört med 2004 - en ökning . Resultatförbättringen kan till stor del hänföras till och , men även , Systembolaget och SJ förbättrade sina resultat jämfört med . Sammanlagt redovisade 25 företag ett bättre eller oförändrat resultat. Det statliga aktieinnehavet utvecklades sämre än Affärsvärldens generalindex . Marknadsvärdet på statens aktieinnehav minskade och uppgick till , medan generalindex steg . Riksrevisor , med medarbetare, har inför utskottet lämnat information om granskning av regeringens förvaltning och styrning av sex statliga bolag och besvarat frågor från utskottets ledamöter. Riksrevisorn informerade om bakgrunden till och syftet med granskningen. Vidare informerades om de rekommendationer som lade fram i granskningsrapporten och som redovisats i ett tidigare avsnitt i betänkandet.