bet · GS01UU9 · 2005-05-24 00:00:00 — Hälsofrågor och sociala frågor m.m. (punkt 9) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:U10 yrkande10 och 2004/05:U280 yrkande 3 samt avslår motionerna 2004/05:U10yrkande 12, 2004/05:U11 yrkandena 8 och 18, 2004/05:U12 yrkande 9,2004/05:U233, 2004/05:U243 och 2004/05:U280 yrkandena 5 och 7.StällningstagandeFrågor om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har största betydelseoch ett målmedvetet arbete på dessa områden är avgörande för möjligheternaatt nå FN:s millenniemål. Det är därför starkt oroande att reaktionära kraftervärlden över söker avföra dessa frågor från den internationella dagordningen.Sverige har en hög profil i frågor om sexuell och reproduktiv hälsa ochrättigheter och är den största bidragsgivaren till FN:s familjeplaneringsorganUNFPA. Även i fortsättningen måste prioritera detta område.I då ekonomin och marknaderna i allt större utsträckning blivitglobala är det viktigt att politiken används till att skapa globala regler. Detfinns en rad internationella överenskommelser om miljö ochmänskliga rättigheter. Ansvaret för att dessa följs bör inte bara åligga staterutan också storföretagen. Därför bör nya initiativ tas till bindande FN-reglerför transnationella företag. Jag anser att bör vara pådrivande bådeinom EU och på det internationella planet för att FN skall utarbeta sådanaregler.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad somovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2004/05:U10yrkande 10 och 2004/05:U280 yrkande 3.13. Miljörelaterade frågor m.m. (punkt 10) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U12 yrkande 10samt avslår motionerna 2003/04:U336 yrkande 1, 2004/05:U10 yrkandena 13och 15, 2004/05:U219 yrkande 9 och 2004/05:U311 yrkande 5.StällningstagandeEn majoritet av generalförsamlingens medlemmar har förespråkatett förbud mot alla former av kloning. Därigenom har man satt eninternationell standard som anger att mänskligt liv inte i något syfte - varkenför forskning eller för terapi - får skapas genom kloning. Vi beklagar att densvenska regeringen på semantiska grunder gick emot generalförsamlingensbeslut. Vi kristdemokrater anser att stamcellsforskning skall vara tillåtenunder förutsättning att den sker med s.k. adulta stamceller.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad somovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motion 2004/05:U12yrkande 10.14. Miljörelaterade frågor m.m. (punkt 10) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 10 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:U336 yrkande1 och 2004/05:U10 yrkandena 13 och 15 samt avslår motionerna2004/05:U12 yrkande 10, 2004/05:U219 yrkande 9 och 2004/05:U311yrkande 5.StällningstagandeJag vill upprepa tidigare förslag om att skall verka föratt uppgraderas till ett regelrätt FN-organ och att deolika multilaterala miljöavtalen överordnas ,, handelsregler.En övergripande konvention om rätten till vatten bör utarbetas. Visserligenbehandlas rätten till vatten i andra konventioner men denna livsviktiga och starkt hotade resurs måste skyddas. Rätten till vatten måste ocksåbetraktas som en mänsklig rättighet i sig, detta inte minst med tanke på FN:smillenniemål. bör verka för att FN fastställer att tillgången till rentvatten skall vara en uttalad mänsklig rättighet. Vatten måste säkras som engemensam, fri och global nyttighet.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad somovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motionerna2003/04:U336 yrkande 1 och 2004/05:U10 yrkandena 13 och 15.15. FN:s finanser m.m. (punkt 11) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförts ireservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:U335 yrkande9 och 2004/05:U260 yrkande 6 samt avslår motionerna 2003/04:U309 och2004/05:U11 yrkande 4.StällningstagandeAlla medlemsländer i FN måste betala sina medlemsavgifter till fullo, i tidoch utan villkor. De medlemsstater som inte betalar sin avgift bör inte hrösträtt i världsorganisationen förrän avgiften betalats. Regeringen bör verkaför detta liksom för att förmås att betala alla sina skulder gentemot FNmed omedelbar verkan och utan särskilda krav.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad somovan framförts. Förslaget lämnas med anledning av motionerna2003/04:U335 yrkande 9 och 2004/05:U260 yrkande 6.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttranden. Irubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Folkrätt m.m. (punkt 4) (v)av ().Den allt starkare betoningen på mänskliga rättigheter och människors rätt tillskydd i förhållande till folkrätten är i grunden positiv, men inga lagar ellerförordningar stiftas, tolkas eller tillämpas dock i maktpolitiska tomrum.Folkrätten, de mänskliga rättigheterna och stormaktsintressenDen internationella rätten, dvs. folkrätten, kan fungera som ett skydd fördiktaturer som på ett hänsynslöst och brutalt sätt förtrycker befolkningen ochbryter mot de mänskliga rättigheterna. Likafullt har vi kunnat se hur destormakter som haft stora ekonomiska intressen och som förespråkat respektför mänskliga rättigheter godtagit dessa diktaturer, samarbetat med och stöttdem. Man har i sådana fall med hänvisning till folkrätten förklarat att maninte blandar sig i andra staters inre angelägenheter. I andra sammanhang harvi kunnat se hur samma stormakter med hänvisning till brott mot mänskligarättigheter intervenerat i andra länder och förklarat att de mänskligarättigheterna måste gå före folkrätten. Det som betingar vad som skallvärderas högst - folkrätten eller de mänskliga rättigheterna - har intebestämts av någon principiell hållning utan av ekonomiska intressen ochmaktpolitiska strävanden.Under senare år har uppfattningar framförts som går ut på att folkrättenstår i motsättning till de mänskliga rättigheterna och att det är folkrätten somåste stryka på foten - man måste bryta mot folkrätten för att förhindra brottmot de mänskliga rättigheterna. Detta synsätt har sin grund i en förenklad synpå förhållandet mellan folkrätt och mänskliga rättigheter.Det finns även ett samband mellan brott mot folkrätt och brott motmänskliga rättigheter. I spåren av brott mot folkrätten följer mycket ofta brotmot mänskliga rättigheter även om motivet för brottet mot folkrättenmotiverats med skydd av mänskliga rättigheter. Vi har kunnat se det i Kosovooch bombningarna av . Med hänvisning till MR-brott i Kosovobombades . Men det var först efter bombningarna av Jugoslaviensom de jugoslaviska militära och paramilitära mördarbanden fick enförevändning att störta in i Kosovo och begå de omfattande övergreppen motbefolkningen och fördriva den.I har vi kunnat se hur man med hänvisning till anfaller landet och skapar ett kaos där det är svårt att se ett sldet våld och den terror som utbrutit. Dessa och andra interventionskrig löseringa problem när det gäller mänskliga rättigheter. Krig löser inga problem. Deskapar nya problem. Att spela ut folkrätten mot mänskliga rättigheter ärsålunda föga konstruktivt.De stater som, när de finner det lämpligt, har möjlighet att spela ut demänskliga rättigheterna mot folkrätten på ett sådant sätt att folkrätten hamnarpå undantag, är de stormakter som sitter i säkerhetsråd.Den maktställning som stormakterna har i säkerhetsrådet innebär en risk föratt tolkningen och hanteringen av folkrätten lätt grumlas av egna nationellaintressen. Denna risk är särskilt stor om det handlar om stormakter medomfattande internationella ekonomiska intressen. Flera av stormakternabefinner sig även i en beroendeställning när det gäller råvaror från regionersom också utgör konfliktområden, vilket gör att stormakters ekonomiskaintressen inverkar på hur man tolkar och hanterar förhållandet mellanfolkrätten och de mänskliga rättigheterna.Ett särskilt fall där en stormakt tolkade och utnyttjade folkrätten på ett sättsom uppenbart visade att det var egna nationella intressen som låg till grundför ett militärt ingripande var när efter angreppet på hänvisade till självförvarsrätten (artikel 51 i ) ochgick in i . Men inte nog med det: man tog även till de mänskligarättigheterna för att rättfärdiga sitt ingripande i . Man sade sigvilja försvara de mänskliga rättigheter - inte minst kvinnornas rättigheter -för vilka man visat mycket ringa intresse. Ställda införfulltbordat faktum godkändes agerande i efterhand av FN.Detta sätt att från sida använda främst de mänskliga rättigheternaoch nedprioritera folkrätten oroar naturligtvis de nya stater som uppstått efteavkoloniseringen under förra århundradet. De ser sitt nyvunna oberoendehotat.Utformningen och sammansättningen av innebär ocksåstora möjligheter för stormakter att söka stöd i folkrätten och nedprioritera dmänskliga rättigheterna. , som upplever en kraftfullekonomisk utveckling och genomgår en omfattande ekonomiskreformprocess och söker utvidga sitt internationella engagemang bådepolitiskt och ekonomiskt, hänvisar ofta till folkrätten och bortser från brottmot mänskliga rättigheter.SammanfattningHela frågeställningen om förhållandet mellan folkrätt och mänskligarättigheter, hur dessa rättighetskomplex skall tolkas och hanteras, deformerasalltmer. De grumlas av stormakters ekonomiska och politiska intressen. Dessakommer allt tydligare till uttryck i hur stormakterna uppträder och tarställning i säkerhetsrådet. Detta är ett missförhållande som man måste kommatill rätta med vid en reformering av och av säkerhetsrådetsställning. En sådan reformering måste behandla de olika rådsmedlemmarnas(såväl de permanenta som de icke-permanenta medlemmarnas) möjligheter attutöva inflytande och frågan om hur förhållandet mellan folkrätt ochmänskliga rättigheter skall hanteras.Trots förekomsten av icke-permanenta medlemmar är de permanentamedlemmarnas inflytande oproportionerligt stort i säkerhetsrådet. Stora delarav världens befolkning är inte företrädda i säkerhetsrådet. En stark kraft somsäkerhetsrådet kunde företräda dem som inte är representerade därskulle sannolikt ha en balanserande inverkan på förhållandet mellanstormakterna och kunde också medverka till en mer välbalanserad hållningnär det gäller att hantera det komplicerade förhållandet mellan folkrätten ochde mänskliga rättigheterna. En sådan kraft kunde därmed bidra till enfredligare värld.Avslutningsvis kan sägas att folkrätten och de mänskliga rättigheterna intekan frikopplas från staters maktförhållanden och maktambitioner.Reformeringen av hänger intimt samman med hur manutvecklar tolkningen och hanteringen av förhållandet mellan folkrätten och demänskliga rättigheterna. Makt måste omfördelas från de gamla stormakternatill stater som under den nuvarande ordningen har ett ringa inflytande överFörenta nationerna och dess olika institutioner.2. Länder och regioner m.m. (punkt 6) (v)av ().FN:s generalförsamling antog 1989 en resolution mot rekrytering,användning, finansiering och träning av legosoldater. Frågan om en resolutionväcktes främst mot bakgrund av den situation som rådde på den afrikanskakontinenten, vilket också påverkade utformningen av denna. Till följd av denutformning som resolutionen fick avstod och många andra länder frånatt stödja denna, även om man i många fall sympatiserade med resolutionenoch stödde dess andemening.Efter att generalförsamlingens resolution antogs 1989 har problemet medlegosoldater i krig vuxit ofantligt. sköter vinstdrivande företag en alltstörre del av säkerhetsarbetet i krigs- och oroshärdar. Dessa vaktbolagfungerar i praktiken som små privatarméer och är ibland kontrakterade avföretag och hjälporganisationer men framför allt av regeringar, där USAtillhör de länder som i störst utsträckning anlitar privatsoldater. Bara i Irakfinns uppskattningsvis 20 000 privatsoldater. Ungefär en tredjedel av för beräknas gå till privata vaktbolag.Förekomsten av privatanställda stridande förband och vaktsoldater ärproblematisk bl.a. på grund av att de i princip inte är ansvariga inför någraandra än sina aktieägare. I praktiken går privatsoldaterna nästan utanundantag straffria om de begår brott.Jag anser att bör agera skyndsamt och med kraft så att en ny FN-resolution kommer till stånd där ett förbud mot legosoldater förespråkas.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2004/05:95 i 2003-2004.Följdmotioner2004/05:U10 av ():1. begär att regeringen återkommer med en grundligareredogörelse för sitt agerande kring och sina prioriteringar inför FN:shögnivåmöte.2. begär att regeringen återkommer med en skrivelse eller liknandeom FN:s framtidsfrågor.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att linje i EU om FN:s agerande noga skall tydliggörasoch förankras på svensk botten.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att verka för att stävja hoten mot NPT-processen.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om en tydligare framtida struktur för styrkebidrag till FN.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om FN:s terrorlista.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om sanktioner.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att högprioritera SRHR i globala forum under dekommande åren.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att ratificera resolution 169 omursprungsfolkens rätt.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att arbeta för nollsvält och en korrekt orsaksanalys avmatbrist och hungerproblem.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om samt förhållandet mellan WTO:s handelsregleroch multilaterala miljöavtal.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om resolution 1325.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en global vattenkonvention.2004/05:U11 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om förnyelse av folkrätten samt att folkrätten bör kompletteras medett slags nödvärnsrätt.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om en begränsning av veto och att EU bör ha en gemensam platsbland de permanenta medlemmarna.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om en utvidgning av säkerhetsrådet.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om en översyn för att motverka korruption inom FN.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att i FN bör intensifiera sitt arbete med att förbättraskyddet för de mänskliga rättigheterna.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om en reformering av FN:s kommission för mänskliga rättigheter(MRK).7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om roll som pådrivare i ytterligare ratifikationer avkonventionen om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor(CEDAW) och dess tilläggsprotokoll samt att skall arbeta för attsprida information om tilläggsprotokollet.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att frågan om fri abort bör drivas av i internationellaforum som FN.9. tillkännager för regeringen vad i motionen anförs omratificering av barnkonventionen.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att enskilt och i FN-sammanhang bör varapådrivande för att fler stater, inklusive och , ratificerarRomstadgan.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att regeringen bör utarbeta en strategi förinternationella krishanteringsinsatser.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om en Marshallplan för /samt Storasjöregionen.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att bör bidra till en eventuell FN-insats iDarfur.14. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om åtgärder i kampen mot terrorism.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om FN-resolution och jämställdhet.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att skall verka för att fler länder skall uppnåFN:s biståndsmål.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om komplettering av FN:s millenniemål i regeringensrapport om uppfyllandet av dessa mål.18. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att fortsatt bör låta en större del av biståndetgå till sexuell och reproduktiv hälsa.2004/05:U12 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om behovet av en omfattande översyn av FN-systemet i stort, men iförsta hand biståndsverksamheten och FN:s olika specialorgan.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om styrelsearbetet i de olika FN-organen.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om rekryteringsprinciperna i de olika FN-organen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om managment- och organisationskulturen inom FN.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om rivaliteten mellan olika FN-organ.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om hur "civil society", den privata sektorn samt forskningen skallkunna ges ett större formellt inflytande över FN:s arbete.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att bör ta initiativ till en reformering av säkerhetsrådetssammansättning, beslutsregler och vetorätt.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om att skall ta initiativ till en uppföljningsmekanism somskall utvärdera hur reformarbetet fortskrider och vilka resurser somuppnåtts.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om generalförsamlingens syn på Dohadeklarationen och familjensbetydelse för samhället.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om generalförsamlingens syn på kloning.Motioner från allmänna motionstiden 20022002/03:Ju278 av m.fl. (v):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen inom FN och EU skall kräva att fortsättningsvis arbetar med respekt för FN-stadgan.2002/03:U206 av ():4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om flygförbudszonerna i Irak.2002/03:U249 av m.fl. (v):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i FN bör kräva att och till FN:ssäkerhetsråd rapporterar om sin krigföring i Afghanistan.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verkar för att FN ges resurser så att FNsjälvt förmår leda den operativa verksamheten.2002/03:U280 av m.fl. (kd):15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att FN som organisation måste stärkas genom reformer, ökaderesurser och ökad politisk vilja för att framgångsrikt kunna arbeta medglobal krishantering.Motion väckt med anledning av skr. 2003/04:202003/04:U14 av m.fl. (m):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i FN bör ta initiativ till en ländervis granskning avmänskliga rättigheter och demokrati som skall redovisas ochdebatteras i FN:s generalförsamling.Motioner från allmänna motionstiden 20032003/04:U201 av de ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att i kraftfullt skall verka för ett avskaffandeav vetorätten i säkerhetsrådet.2003/04:U203 av m.fl. (c):14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en reformering av FN:s säkerhetsråd.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att procedurerna för beslutssystemet inom FN bör utvecklas ochförstärkas.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om förslag till åtgärder för slagkraftigare FN-insatser.2003/04:U238 av ():2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att avskaffa diktaturers rösträtt i FN.3. begär att regeringen skyndsamt driver frågan om ett reformeratFN i enlighet med vad i motionen anförs.2003/04:U246 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att och EU uttryckligen och kraftfullt stöder FN:sgeneralsekreterare i dennes strävan att öka FN:s effektivitet ochtrovärdighet.2003/04:U255 av m.fl. (kd):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för att det inrättas "genderrådgivare" inom FN-systemets samtliga nivåer inom ramen för det konfliktförebyggande ochfredsfrämjande arbetet.2003/04:U274 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör ta en ledande roll i nedrustningsarbetet.2003/04:U278 av m.fl. (fp, m, c, kd):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör stödja den rekommendation som lämnats tillFN:s säkerhetsråd om att inrätta en internationell kommissionom våld mot kvinnor.2003/04:U285 av m.fl. (c, m, fp, kd, v, mp):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att skall arbeta för att genderfrågor blir en stående punktpå säkerhetsrådets agenda.2003/04:U292 av ():2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av en modernisering av FN-stadgan.2003/04:U309 av och (kd):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att inom ramen för sitt engagemang i FN tar initiativ till ettgemensamt agerande för att upprätta och modernisera FN:s gemensammasalar och sammanträdesrum.2003/04:U329 av m.fl. (fp):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att bör reformeras bl.a. genom att ett konventav oberoende personer med folkligt mandat sammankallas.2003/04:U335 av m.fl. (mp):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att FN borde få utvidgat mandat för att kunna agera militärt isamband med medverkan i fredsbevarande styrkor.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att sluter upp bakom generalsekreterarens ansatser attförändra och stärka FN.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att frivilligorganisationer ges konsultativ status igeneralförsamlingen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att FN skall erbjuda de frivilliga organisationerna ettpartnerskap som omfattar rätten till information, former för inflytandesamt koordinering.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att verka för en reformering av säkerhetsrådet med avseende pådess sammansättning, antal stater och för ett borttagande av vetorätten.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det totala ansvaret för medlemskapsprocessen bör ligga hosgeneralförsamlingen, liksom nominering och val av generalsekreterare.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att generalförsamlingen återigen bör ges det totalabudgetansvaret för verksamheten.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att alla medlemsländer i FN måste betala sina medlemsavgiftertill fullo, och utan villkor.2003/04:U336 av ():1.