bet · GS01UBU12 · 2005-04-07 00:00:00 — Utredaren skall se över förordningen(1983:18) om studerandekårer, nationer ochstudentföreningar vid universitet och högskolor ochsärskilt se över och lämna förslag till hur- studentkårernas, nationernas ochstudentföreningarnas ändamål kan förtydligas,-- möjligheterna till överprövning av studentkårernasbeslut kan stärkas,-- bestämmelserna om avgifter vid deltidsstudier ochdistansstudier och vid medlemskap i flerastudentkårer kan förändras på etttillfredsställande sätt.-Utredaren skall enligt direktiven dessutomöverväga om möjligheten att uppfylla kårobligatorietgenom medlemskap i en nation eller enstudentförening som inte bedriver någon verksamhetoch som inte tar ut någon medlemsavgift kan görastydligare. Vidare skall utredaren pröva om det finnsanledning att stärka möjligheterna till överprövningäven av nationers och studentföreningars beslut.Uppdraget skall redovisas senast den 31 januari2006.Motion 2004/05:Ub392 vars krav på ändringarbeträffande kår- och nationsobligatoriet utskottetställer sig bakom har därmed enligt vår meningtillgodosetts. Det tillkännagivande som där begärsbehövs således inte längre. bör därföravslå även den motionen.Det bör noteras att det enligt direktiven stårutredaren "fritt att ta upp och föreslå andraförfattningsändringar som har samband med uppdraget.Utredaren får dock inte föreslå någraförfattningsändringar på skatteområdet. "Övriga studentfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omförsöksverksamhet med att ge även psykisktfunktionshindrade studenter möjlighet att fåsärskilt utbildningsstöd, eftersom en sådanförsöksverksamhet redan pågår. Utskottetanser inte att det behövs nationellariktlinjer för Studenthälsan. Uppföljning avstudenterna i inledningsskedet av derasstudier är inte något som böruttala sig om.Jämför reservationerna 25 (fp, kd), 26 (kd)och 27 (c).Motioner och utskottets ställningstagandenFolkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub378 yrkande7 att högskolans tillgänglighet förfunktionshindrade studenter skall ökas. De ärviktigt att se över situationen för studerande medpsykiska funktionshinder, eventuellt genom enförsöksverksamhet där den grupp som har rätt attansöka om särskilt utbildningsstöd vidgas, skrivermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande. Från och med den 1januari 2003 beviljar (Sisus) särskilt utbildningsstöd i form avassistans även till studenter med psykiska ellerneuropsykiatriska funktionshinder. Enligt uppgiftfrån Sisus har 15 lärosäten sökt bidrag försärskilt utbildningsstöd till sådana studenter.Kristdemokraterna hävdar i motion 2004/05:Ub441yrkande 12 att det behövs nationella riktlinjer förStudenthälsan, detta för att man skall kunna mätabehov och utnyttjande av Studenthälsan i ett längreperspektiv.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. Samma yrkande avslogs av vidförra (bet. 2003/04:UbU3 s. 25 f.).Lärosätena skall enligt högskoleförordningen(1993:100) ansvara för att studenterna har tillgångtill hälsovård, särskilt förebyggande hälsovård somhar till ändamål att främja studenternas fysiska ochpsykiska hälsa (1 kap. 11 §). Motionärerna harenligt vår mening inte visat att nationellariktlinjer därutöver behövs för Studenthälsansverksamhet.Centerpartiet begär i motion 2004/05:Ub276 yrkande 5ett tillkännagivande till regeringen om attlärosätena i större utsträckning bör följa upp hurdet går för studenterna under inledningen avstudietiden. Enligt motionärerna är dagens systemför tilldelning av anslag uppenbarligen intetillräckligt motiverande för att lärosätena skallprioritera uppföljning, även om undantag finns.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. Samma yrkande behandlades vid förrariksmötet (bet. 2003/04:UbU3 s. 26). Även nu anserutskottet att det, med det nuvaranderesurstilldelningssystemet, ligger i lärosätenasintresse att studenterna klarar av studierna. Somnämnts tidigare i detta betänkande är ett nyttresurstilldelningssystem under utredning. Frågan omhur lärosätena skall gå till väga för att stödjasina studenter är enligt vår mening av pedagogiskart och bör inte avgöras av statsmakterna.ValideringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omvalidering med hänvisning tillHögskoleverkets bedömningsarbete, pågåendeutredning inom ochValideringsdelegationens verksamhet.Jämför reservationerna 28 (fp), 29 (kd) och30 (c).MotionerFolkpartiet pläderar i motion 2004/05:Sf288 yrkande24 för införande av ett nytt kunskapsinriktatvalideringssystem. I stället för jämförandepappersstudier och ekvivalering kurs efter kurs villvi införa allmänna tester på de faktiska kunskapersom en viss person besitter, heter det i motionen.Dessa tester skall genomföras ofta och vidregelbundet återkommande tillfällen på de flesta avlandets lärosäten.Kristdemokraterna skriver i motion 2004/05:N239yrkande 16 att alla människor, vare sig de är föddai eller utomlands, skall behandlas som denresurs de är. Alldeles för många invandrare utförarbeten som de är överkvalificerade för, vilketberor på svårigheter att validera deras utbildning.I motion 2004/05:Ub473 yrkande 44 framförKristdemokraterna kritik mot attValideringsdelegationen, som regeringen har inrättatför en fyraårsperiod, har haft svårigheter attåstadkomma konkreta åtgärder under sitt första år.Under resterande tid måste delegationen i störreomfattning arbeta för att uppfylla sina mål, ansermotionärerna.En metod för att på ett enkelt sätt valideramänniskors kunskaper är att använda ett allmänt testinom aktuellt kompetensområde, hävdar motion 2004/05:Sf360 yrkande 11.I motion 2004/05:Ub340 (c) yrkande 1 framhållermotionärerna att en validering av människorskunskaper ständigt måste pågå i det modernasamhället, eftersom samhället befinner sig i ständigförändring och en väl etablerad utbildning kanvara förlegad i morgon.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår samtliga härredovisade motionsyrkanden.Vi delar motionärernas åsikt att det är viktigtatt människor som har skaffat sig kunskaper genomutbildning utomlands eller genom icke-formellt ellerinformellt lärande kan få dessa kunskaper beaktadepå ett rättvist sätt och utan att behöva väntaoskäligt . Den som har en avslutad utländskhögskoleutbildning kan få den bedömd avHögskoleverket, som ger ett utlåtande som kortfattatanger vilken svensk examen den utländska examenmotsvarar. En sådan bedömning tar numera högst fyramånader från det att alla handlingar har kommit intill . Även arbetsgivare kan - utanväntetid - få hjälp av att bedömautländska högskoleutbildningar.När det gäller lärare och hälso- ochsjukvårdspersonal med högskoleutbildning från länderutanför EES tillsatte regeringen enarbetsgrupp med uppgift att se över reglering ochsystem för godkännande av sådana personerskvalifikationer. Arbetsgruppen skall utgå frånförslag som och påregeringens uppdrag redovisade irapporterna Vägen till svensk legitimation inomhälso- och sjukvården och Översyn av system förgodkännande av personer med viss högskoleutbildningfrån länder utanför EU/EES. Arbetsgruppen skalllämna sina förslag senast den 30 juni 2005.Valideringsdelegationen, som skall verka , har till uppgift bl.a. attfrämja kvalitet, legitimitet och likvärdighet, attbedriva och stödja utveckling av metoder ochverksamhetsformer och att utforma förslag om vilkaåtgärder som kan behöva vidtas för att säkerställaen verksamhet med validering av vuxnas kunskaper ochkompetens (SFS 2003:1096).Internationellt samarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte göra någratillkännagivanden om internationellt utbyte,internationellt jämförbar masterexamen ochutbildning i . Utskottethänvisar till pågående verksamhet som liggeri linje med motionernas syfte.Jämför reservationerna 31 (m), 32 (fp), 33(fp) och 34 (m, fp).Motioner och utskottets ställningstagandenTre motioner tar upp internationellt utbyte vidsvenska universitet och högskolor.Moderata samlingspartiet skriver i motion2004/05:Ub293 yrkande 3 att de svenska lärosätenamåste arbeta för att bli globala, attraktivastudiemiljöer som ger individer från hela världenbildning och förutsättningar för en globalarbetsmarknad.Folkpartiet vill enligt motion 2004/05:Ub378yrkande 12 se ett ökat internationellt utbyte viduniversitet och högskolor. Målet bör vara attsamtliga studenter som siktar mot en magisterexamenunder en del av utbildningen skall befinna sig vidett lärosäte utanför landet. Det är också angelägetmed fler utländska studenter vid de svenskahögskolorna, vilket kräver att man bygger upp flerutbildningar där huvudspråket inte är svenska. Enviss del av varje universitets kurser bör ges påexempelvis engelska, heter det i motionen.Motion 2004/05:Ub422 (s) handlar om studentutbytemed . Motionären har funnit att fåstudenter från det landet studerar i , ochhon anser att på ett mer aktivt sätt bordearbeta för att fler av ungdomar skallkunna studera här.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Högskoleverkets tematiska kvalitetsutvärdering avinternationaliseringen av grund- ochforskarutbildningen vid svenska universitet ochhögskolor redovisades (En gränslöshögskola? Om internationalisering av grund- ochforskarutbildning rapportserie2005:1 R). Där konstateras (s. 7) att en stor ökningav antalet internationella studenter vid svenskalärosäten har gått hand i hand med att kurser ochprogram på engelska skapats. Utresandet av svenskautbytesstudenter har stagnerat. För att öka dettabör lärosätena enligt se över såvälstrategi som information.Utskottet anser inte att det finns anledning attsärskilt satsa på att rekrytera studenter frånSaudiarabien.Enligt i motion 2004/05:Ub378 yrkande 13ställer den ökade rörligheten och den tilltagandeinternationaliseringen av arbetsmarknaden nya kravpå att det skall vara lätt att jämföra olika slagsexamina. På en ny internationellt jämförbarmasterexamen bör det ställas höga krav påämnesfördjupning, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Samma yrkande har behandlats vid de två senasteriksmötena (senast i bet. 2003/04:UbU3 s. 30).Liksom tidigare hänvisar vi till det pågåendearbetet inom med den s.k.Bolognaprocessen. Bolognaprocessen i svensk belysning (Ds2004:2) redovisas vissa förslag, som har varitföremål för remissbehandling. bör inteföregripa regeringens beredning av ärendet.Motionerna 2004/05:Sf356 (m) yrkande 5 och2004/05:N403 (fp, kd, m, c) yrkande 24 tar uppproblem när det gäller utbildning iÖresundsregionen.Enligt den förstnämnda motionen innebär dennuvarande utformningen av utbildningssystemen hinderför fri rörlighet av arbetskraft i Öresundsregionen.Det saknas synkronisering, vilket innebär attarbetsgivare på båda sidor har svårt att värderavarandras utbildningsnivåer, hävdar motionärerna.Enligt fyrpartimotionen bör man underlätta förstudenter att studera på båda sidor av Sundet. Måletborde vara att det inte skall vara svårare att understudietiden växla mellan ett danskt och ett svensktuniversitet än att växla mellan olika universitetinom respektive land. Danska och svenska staten harhär en viktig uppgift att diskutera vilka regler ochbestämmelser som kan samordnas, heter det imotionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Nordiska ministerrådet gjorde endeklaration - Reykjavikdeklarationen - om erkännandeav bevis angående högre utbildning. Där står attministrarna genom denna deklaration bl.a. vill attde nordiska ländernas högre utbildning ömsesidigterkänns fullt ut och att en större nordisk enighetför prövning av erkännande av yrkeserfarenhet ochannan utbildning än högre utbildning åstadkoms. I denordiska länderna finns myndigheter som är utseddaatt vara nationella informationscentrum förakademisk rörlighet och erkännande (ENIC-kontor).Dessa skall kontinuerligt identifiera problem vidimplementeringen och tillämpningen avReykjavikdeklarationen och Lissabonkonventionen ochvartannat år avlägga rapport till . Den första rapporten skall avges vidutgången av 2005. För del harHögskoleverket funktionen som ENIC-kontor.Lärarna i högskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör inte begära att regeringenredovisar en strategi för rekrytering avhögskolelärare. Utskottet hänvisar tillutredning som gjorts av Högskoleverket.Riksdagen bör inte heller uttala sig ommeritvärderingen vid tillsättning av lärare,som är reglerad i högskoleförordningen.Kompetensutvecklingen av lärare är enligtutskottet en fråga för lärosätena.Tidsbegränsade lärartjänster är redantillåtna inom konstnärlig högskoleutbildning.Motionsyrkanden om dessa frågor bör avslås avriksdagen.Jämför reservationerna 35 (kd), 36 (c), 37(kd), 38 (kd) och 39 (kd).MotionerCenterpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub276yrkande 3 att skall begära att regeringenlägger fram förslag om hur rekryteringen avhögskolelärare kan genomföras. Högskolan har behovav kvalificerade lärare, såväl vetenskapligt sompedagogiskt skickliga, samt av en långsiktigstrategi för hur rekryteringen skall kunnagenomföras.Kristdemokraterna pekar i motion 2004/05:Ub473yrkande 13 på eftersläpningen i andelen disputeradelärare, särskilt vid de yngre lärosätena. Måletmåste vara att andelen disputerade lärare når 50 %av högskolans lärarkår, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Enligt (s. 70) harhälften av den forskande och undervisande personaleni högskolan avlagt doktorsexamen. Andelen är dockolika stor inom olika utbildningsområden.Behovet av lärare inom högskolan på längre sikthar på regeringens uppdrag utretts avHögskoleverket. Uppdraget redovisades i november2003. Enligt rapporten kommer rekryteringsbasen iform av personer med doktorsexamen att överstigaeller avsevärt överstiga högskolans behov avnyrekryterade lärare inom naturvetenskap,teknikvetenskap och medicin fram till2017. Däremot kommer rekryteringsbasen attunderstiga rekryteringsbehovet när det gällerhumaniora/religionsvetenskap, rättsvetenskap/juridikoch övriga forskningsämnen (huvudsakligenvårdvetenskap). Dessa beräkningar utgår från attalla vakanser som uppstår genom pensionering skallfyllas med personer som har doktorsexamen.Kristdemokraterna begär i motion 2004/05:Ub473yrkande 11 ett tillkännagivande till regeringen ommeritvärderingen vid tillsättning av lärare inomhögskolan, nämligen att lika stor vikt bör läggasvid såväl vetenskaplig som pedagogisk skicklighet.Metoder för att säkerställa och utveckla detta böråstadkommas av , anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.I högskoleförordningen (1993:100) föreskrivs vid anställning av professor eller lektor skallägna lika stor omsorg åt prövningen av denpedagogiska skickligheten som åt prövningen av denvetenskapliga eller konstnärliga skickligheten (4kap. 5, 6 och 7 §§). Mot bakgrund av dennabestämmelse gav ut rapportenPedagogisk skicklighet och pedagogiska meriter -historik och praktik av Airi ochGunnar Tingbjörn (rapportserie2001:18 R).Kompetensutvecklingen för högskolans lärare tasockså upp i motion 2004/05:Ub473.Yngre eller nyanställda adjunkter bör ges möjlighetatt få forskarutbildning inom ramen för sinanställning (yrkande 12). Varje lärare bör ha enegen skriftlig kompetensutvecklingsplan (yrkande15). All undervisande personal bör ges praktisk-pedagogisk utbildning. Det är bra atthögskolepedagogisk utbildning är ett villkor förfast anställning som högskolelärare. Motionärernaser en fördel i en nationell modell där lärosätenafår ansvar för den pedagogiska utbildningen avlärare i hela landet inom ett ämnesområde (yrkande17).I motion 2004/05:Ub314 (c) begär motionärerna attregeringen skall återkomma till medförslag om en förbättrad grund- och vidareutbildningi pedagogik för lärare vid universitet ochhögskolor.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Behovet av individuella kompetensutvecklingsplaneroch möjligheten att erbjuda adjunkter att genomgåforskarutbildning inom ramen för sin anställning ärfrågor som enligt vår mening bör bedömas avrespektive lärosäte. Om flera eller alla lärosätenär beredda att samverka inom den nationella modellsom beskrivs i den kristdemokratiska motionen ärockså något som de själva måste avgöra. Utformningenav den pedagogiska utbildningen för högskolanslärare bör enligt vår uppfattning också beslutas avlärosätena och inte av riksdagen.Kristdemokraterna tar i motion 2004/05:Ub473 ocksåupp några övriga frågor om lärarna i högskolan.Högskolan måste skapa sådana möjligheter attmänniskors olikheter kan tas till vara. Det bör gesmöjlighet att profilera sig som enbart lärare ellerenbart forskare (yrkande 14). Möjligheter bör finnasatt skapa tidsbegränsade lärartjänster, exempelvisvid de konstnärliga högskolorna (yrkande 17). Dettaär enligt motionärerna viktigt för att inhämtakunskap och inspiration från fältet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Enligt 4 kap. högskoleförordningen (1993:100)skall en högskola besluta om i vilken omfattning somlärarna vid högskolan skall ha hand om utbildning,forskning eller konstnärligt utvecklingsarbete ochadministrativt arbete. Högskolan skall dock beaktabestämmelser i högskolelagen om att det i professorsoch lektors arbetsuppgifter normalt skall ingå bådeforskning och utbildning. Vi anser inte attriksdagen bör ta initiativ till att ändra lagen pådenna punkt. Lärare inom konstnärlig verksamhet fårges tidsbegränsad anställning. Yrkande 17 i motionenär alltså tillgodosett.DistansutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandet ominsatser för att utveckla de pedagogiskaformerna för distansutbildning. Utskottethänvisar till pågående samverkan mellanlärosätena med stöd av Myndigheten förSveriges nätuniversitet.Jämför reservation 40 (c).MotionCenterpartiet begär i motion 2004/05:Ub276 yrkande20 ett tillkännagivande till regeringen omdistansutbildning. Partiet anser attdistansutbildning har en viktig funktion att fyllanär det livslånga lärandet ökar i betydelse. Det ärviktigt att Nätuniversitetet får resurser. Dennautbildningsform är speciellt värdefull förstuderande som av familje- eller arbetsmarknadsskälinte kan flytta till en högskoleort. Lokalalärcentrum samlar studenter på mindre orter tillstudier på distans från lärosätet. Det krävs enligtCenterpartiet betydande insatser för att utvecklapedagogiska former som gör distansutbildningarnatill en fullgod lärandemiljö.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandet omtillkännagivande.Riksdagen har behandlat snarlika yrkanden frånCenterpartiet vid de två senaste riksmötena (senasti bet. 2003/04:UbU3 s. 31 f.). Vi har sammauppfattning som motionärerna om vikten avdistansutbildning för att livslångt lärande skallkunna bli möjligt i hela landet. Utskottet påminnerliksom tidigare om att distansutbildning somanordnas av universitet och högskolor ingår i derasreguljära verksamhet och omfattas av sammakvalitetskrav som övrig verksamhet där. De kursersom erbjuds inom ramen för Nätuniversitetetfinansieras av respektive lärosäte, men verksamhetenfår stöd av Myndigheten för ,som i samverkan med lärosätena skall främjautvecklingen av IT-stödd distansutbildning.Myndigheten finansieras under ett särskilt anslag påstatsbudgeten. har regeringensuppdrag att följa upp om lärosätenas samverkan inomNätuniversitetet har bidragit till att ökatillgängligheten och breddat rekryteringen tillhögre utbildning. skall en slutliguppföljning redovisas till Regeringskansliet.Utbildning i vissa ämnen eller förvissa yrkenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omövergripande riktlinjer för utbildningen inomuniversitet och högskolor och om attkunskaper på vissa områden skall ingå iutbildningarna för vissa yrken. börinte göra något uttalande om utbudet avspråkutbildning. bör inte hellerbegära förslag om en högskoleutbildning avtandsköterskor eller omdramapedagogutbildning.Jämför reservationerna 41 (kd), 42 (mp), 43(kd), 44 (v, mp), 45 (fp, mp), 46 (v), 47 (c)och 48 (v).MotionerTvå motioner tar upp övergripande riktlinjer förutbildningen inom högskolan.Enligt i motion 2004/05:Ub473bör etiska aspekter vägas in i samtliga utbildningaroch varje högskola bör få i uppdrag att redovisa hurde etiska frågorna implementeras (yrkande 8).Regeringen bör ge i uppdrag att verkaför att etiska dimensioner naturligt integreras påsamtliga utbildningsområden (yrkande 9).I motion 2004/05:MJ510 (fp, c, kd, mp) sägs atthållbar utveckling bör ingå som en central del imålsättningen för undervisningen och skrivas in ihögskolelagen. Utbildningen skall enligtmotionärerna förmedla ett helhetsperspektiv och varatvärvetenskaplig.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Förslag om att föra in hållbar utveckling ihögskolelagen som ett mål för utbildningen ihögskolan har förts fram av hållbar utveckling i betänkandet Att lära förhållbar utveckling (SOU 2004:104).Remissbehandlingen av betänkandet har nyligenavslutats och beredning pågår i Regeringskansliet.Vi anser inte att det finns anledning för riksdagenatt göra något tillkännagivande enligtfyrpartimotionen.För många yrkesexamina gäller mål som haranknytning till etiska frågor. Kristdemokraternasyrkanden gäller emellertid högskoleutbildningengenerellt. I 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434)sägs bl.a.:I högskolornas verksamhet skall jämställdhetmellan kvinnor och män alltid iakttas ochfrämjas.Högskolorna bör vidare i sin verksamhet främjaförståelsen för andra länder och förinternationella förhållanden.Som mål för den grundläggandehögskoleutbildningen gäller enligt 9 § sammakapitel följande:Den grundläggande högskoleutbildningen skall gestudenterna- förmåga att göra självständiga och kritiskabedömningar- förmåga att självständigt urskilja, formuleraoch lösa problem, samt- beredskap att möta förändringar iarbetslivet.Inom det område som utbildningen avser skallstudenterna, utöver kunskaper och färdigheter,utveckla förmåga att- söka och värdera kunskap på vetenskaplignivå,- följa kunskapsutvecklingen, och- utbyta kunskaper även med personer utanspecialkunskaper inomområdet.Inom högskoleväsendet har det under de senaste årenförts en debatt om bildning som ett mål förutbildningen. har publicerat ettflertal skrifter om detta. I det bildningsbegreppsom diskuteras ingår i allmänhet etiska frågor.Utskottet välkomnar bildningsdebatten, men vi ärinte beredda att ställa oss bakom de generellauppdrag till lärosätena och somKristdemokraterna föreslår.Motionerna 2004/05:Ub404 (kd) och 2004/05:Ub455 (s)lyfter fram mäns våld mot kvinnor, vilket enligtmotionärerna bör införas i examensordningensskrivningar för vissa utbildningar. De utbildningarsom åsyftas är de som leder till examen sombarnmorska, läkare, lärare, psykolog, psykoterapeut,sjuksköterska, socionom, tandläkare samt socialomsorgsutbildning. Detsamma bör övervägas även förvissa andra utbildningar. I den socialdemokratiskamotionen görs en hänvisning till beslutmed anledning av propositionen om kvinnofrid (prop.1997/98:55, bet. JuU13, rskr. Motionären anseratt regeringen måste kompletteraexamensordningen för de yrkesexamina somkvinnofridsbeslutet omfattade.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivande.Riksdagens beslut med anledning av propositionenom kvinnofrid innebar inte något uttryckligt uppdragtill regeringen att ändra i examensordningen. Dethade däremot föreslagits av den utredning somföregått propositionen (Kvinnofrid, SOU 1995:60). Ioktober 2003 gav regeringen i uppdragatt utvärdera hur frågor om genusperspektiv och mänsvåld mot kvinnor beaktas i utbildningar som ledertill just de examina som räknas upp i denkristdemokratiska motionen. I uppdraget skriverregeringen att olika yrkesgruppers utbildning idessa frågor inte får bygga bara på valfria momenteller på enskilda lärares engagemang i frågan. Näruppdraget redovisades föreslogHögskoleverket att regeringen skulle överväga att iexamensordningen föra in krav på kunskap om mänsvåld mot kvinnor i de nio berörda utbildningarna(Genusperspektiv och mäns våld mot kvinnor.