bet · GT01SoU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Vidare har till regeringen redovisat ett uppdrag om förutsättningarna för att säkra tillgången till vaccin vid en influensapandemi. Dessutom har fått i uppdrag att utvärdera den strategi för att tillgodose behoven av beredskapslagring av antivirala läkemedel som redovisades i den nationella handlingsplanen. Mot bakgrund av dessa anförda exempel på åtgärder som vidtagits anser utskottet att ett omfattande arbete som i huvudsak ligger i linje med vad som anförs i motionerna So385 (kd) yrkandena 1-2, So518 (v) och So588 (kd) yrkande 1 pågår. Motionerna får därför anses åtminstone delvis tillgodosedda. I motion So588 (kd) yrkande 2 begärs att frågan om företag kan få möjlighet att köpa in antivirala mediciner till sina anställda bör utredas skyndsamt. Utskottet anser inte att yrkandet bör föranleda något initiativ från sida. I 7 kap. smittskyddslagen finns regler om att läkemedel, undersökning, samt vård och behandling under vissa förutsättningar kan vara kostnadsfri för den som lider av en allmänfarlig sjukdom. I motion So623 (v) begärs ett tillkännagivande om att behandlingen av lipodystrofi skall vara kostnadsfri och att staten bör ta ansvar för försök med behandling av sjukdomen. Att bedöma frågan om hur vården av de som lider av lipodystrofi skall utformas och om den skall vara kostnadsfri är enligt utskottet i första hand en fråga för sjukvårdshuvudmännen. Någon åtgärd från sida bör därför inte vidtas. Stimulans till arbetet med föräldragrupper (15:4, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, 15:4 Stimulans till arbetet med föräldragrupper. I motion So660 av m.fl. (c) yrkande 7 (delvis) begärs att för anvisar till ett nytt anslag, Stimulans till arbetet med föräldragrupper. I yrkande 3 begärs att beslutar att uppta ett nytt anslag. Stimulans till arbetet med föräldragrupper. Föräldragrupper, som träffas med regelbundenhet och byter erfarenheter m.m., har enligt motionärerna visat sig vara ett verksamt medel för att bl.a. stärka de sociala nätverken kring föräldraskapet och minska skilsmässofrekvensen. Motionärerna anser att det är av stort intresse att föräldragruppskonceptet sprids och får stöd. I motion 2004/05:So395 av m.fl. (c) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om en strategi för att stimulera spridning av föräldragruppskonceptet. I motion So550 av () yrkande 1 begärs ett liknade tillkännagivande. I betänkande 2005/06:SoU5 Arbetet med att förverkliga i och andra barnfrågor behandlade utskottet senast motionsyrkanden om föräldrastödjande arbete och i samband med budgetpropositionen avseende 2005 behandlade utskottet en motion med innehåll liknande de nu aktuella (bet. 2004/05:SoU1 s. 58). Vid båda tillfällena avstyrktes motionerna bl.a. mot bakgrund av det arbete som pågår med att utveckla verksamheten med föräldrastöd. Som utskottet anfört i betänkande 2005/06:SoU5 välkomnar utskottet de förslag till nya former av föräldrastöd som presenterats av . Vidare utgår utskottet från att kommuner och landsting, vilka är de egentliga huvudmännen för verksamheten, utvecklar föräldrastöd utan något initiativ från . Motionerna 2004/05:395 (c) yrkande 5, So550 (c) yrkande 1 och So660 (c) yrkande 3 och 7 (delvis) avstyrks därför. Regeringens förslag till medelsanvisning under anslagen 15:1 , 15:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor och 15:3 Insatser för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter i har inte mött någon erinran i form av motioner. Utskottet tillstyrker de föreslagna medelsanvisningarna. Övriga frågor under politikområdet Utskottets förslag i korthet bör avslå två motioner om adoptioner. Utskottet hänvisar bl.a. till att reglerna om adoptionsorganisationernas auktorisation har reviderats. Jämför reservation 23 (v). I motion So233 av och (båda m) begärs ett tillkännagivande om ökade möjligheter till adoption i . Enligt motionärerna bör möjligheterna för det sociala att rekommendera och medverka till att barn adopteras bort även i ökas. I motion L263 av m.fl. (v) yrkande 4 begärs att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att det ställs krav på adoptionsorganisationer att samarbeta med organisationer som accepterar samkönade par som adoptivföräldrar för att de skall få behålla sin auktorisation. Gällande rätt och tidigare behandling I det av godkända betänkandet 2004/05:SoU3 Internationella adoptionsfrågor m.m. behandlades ett par motioner om att nationella adoptioner bör ses som ett reellt alternativ till såväl abort som fosterhemsplaceringar. Utskottet ansåg sig inte kunna ställa sig bakom motionärernas krav och motionerna avstyrktes (s. 37 f.). Utskottet vidhöll denna uppfattning vid behandlingen av en motion med samma begäran som So233 i betänkande 2004/05:SoU1 (s. 58). har lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling utvidgats med fler och tydligare förutsättningar för auktorisation (prop. 2003/04:131). Auktorisation ges numera efter prövning i två led. Först prövas sammanslutningarnas förutsättningar att över huvud taget fungera som förmedlare av internationella adoptioner (6 §). Därefter prövas att förhållandena i det enskilda landet för vilket auktorisation söks är sådana att ett samarbete är lämpligt (6 a §). Auktorisation enligt det första ledet skall kunna ges för högst och för det andra ledet för högst . För att auktorisation enligt det första ledet skall ges krävs bl.a. att det skall stå klart att sammanslutningen kommer att förmedla adoptioner på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt, utan vinstintresse och med barnets bästa som främsta riktmärke. Det andra ledet i prövningen innebär att en sammanslutning, som har auktorisation enligt 6 §, får beviljas auktorisation att arbeta med internationell adoptionsförmedling i ett annat land under förutsättning bl.a. av att det andra landet har en adoptionslagstiftning eller annan tillförlitlig reglering av internationell adoption och har en fungerande administration kring internationell adoptionsverksamhet (6 a §). Vidare gäller att en sammanslutning som beviljats auktorisation för att arbeta med internationell adoptionsförmedling i ett annat land får verka i det landet endast om behörig myndighet i det andra landet har gett sitt tillstånd till det, eller har förklarat att den är beredd att acceptera sammanslutningens verksamhet i landet. Utskottet, som behandlade ovan nämnda proposition i betänkande 2004/05:SoU3, anförde i huvudsak att det ser positivt på förslaget att auktorisation att arbeta med internationell adoptionsförmedling skall ges i två steg. Utskottet tillstyrkte (med en redaktionell ändring) lagförslaget och avstyrkte de motioner som väckts (res. m, fp, kd, c). Myndigheten för internationella adoptionsfrågor har enligt sitt regleringsbrev i uppdrag att följa upp bestämmelserna om registrerade partners rätt att prövas som adoptivföräldrar. Enligt den lägesrapport som myndigheten lämnade till regeringen har frågan diskuterats med andra europeiska mottagarländer och tagits upp vid möten med utländska adoptionsmyndigheter i barnens ursprungsländer. Enligt rapporten har lagändringen inte medfört några komplikationer i samarbetet mellan och ursprungsländerna. Inget av de ursprungsländer som har ett adoptionssamarbete med accepterar dock ännu ansökningar från registrerade partner. Flera mottagarländer har diskuterat att genomföra motsvarande lagändring som - i har en sådan lagändring trätt i kraft (se prop. 2005/06:1 utg.omr. 9 s. 110). Utskottet kan inte ställa sig bakom begäran om ökade möjligheter till nationella adoptioner. Motion So233 (m) avstyrks därför. Såvitt utskottet erfarit är det problematiskt att få acceptans hos de ursprungsländer som för närvarade samarbetar med för adoptionsansökningar från samkönade par. Frågan följs av Myndigheten för internationella adoptionsfrågor. Eftersom kriterierna för adoptionsorganisationernas auktorisation har reviderats är utskottet inte berett att initiera en förändring av förutsättningarna för auktorisation. Mot denna bakgrund avstyrks motion L263 (v) yrkande 4. Personligt ombud (16:1) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 16:1 Personligt ombud. bör därmed avslå en motion om annan medelsanvisning till anslaget. bör vidare avslå en rad övriga motioner om personligt ombud. Jämför reservation 24 (v). I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 16:1 Personligt ombud. Statsbidraget, som finns , används till att finansiera en rikstäckande permanent verksamhet med personligt ombud för personer med psykiska funktionsnedsättningar. Verksamheten grundas på ett kommunalt ansvar och huvudmannaskap även om formerna för verksamheten varierar. Kommuner kan t.ex. sluta avtal med någon annan om att utföra verksamheten. Statsbidraget fördelas av i samverkan med länsstyrelserna till kommuner som har verksamhet med personligt ombud. Myndigheterna stimulerar dessutom en vidareutveckling av verksamheten. Det personliga ombudet skall bl.a. företräda den enskilde i kontakterna med olika myndigheter, se till att den enskilde får vård, stöd och service utifrån egna önskemål, behov och lagliga rättigheter och ordna så att olika huvudmäns insatser planeras, samordnas och genomförs. Målgruppen skall ha omfattande funktionshinder och sammansatta behov av vård, stöd och service från flera myndigheter. Statsbidraget beräknas täcka 295 ombud. Sammanlagt 286 ombud var verksamma /05. har ytterligare 3 kommuner fått var sitt ombud medan befintliga verksamheter stärks med ytterligare 6 ombud. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att till anslag 16:1 Personligt ombud för anvisar utöver vad regeringen föreslagit. Enligt motionärerna är behovet av samordning av insatserna från olika huvudmän till psykiskt funktionshindrade akut. Anslaget bör därför ökas. I motion So228 av () begärs ett tillkännagivande om att införa ett obligatorium för kommunerna att tillhandahålla personliga ombud. I motion So662 av m.fl. (kd) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om personliga ombud och gode män. Enligt motionärerna finns det anledning att utveckla verksamheten med personliga ombud. Vidare behövs åtgärder för att göra det attraktivt att bli god man eller förvaltare för psykiskt funktionshindrade. Ett identiskt yrkande finns i motion 2004/05:So640 av m.fl. (kd) yrkande 7. I motion 2004/05:So410 av m.fl. (v) yrkande 18 begärs ett tillkännagivande om att rätten till personligt ombud bör skrivas in i socialtjänstlagen. I motion So364 av m.fl. (mp, -) yrkande 8 yrkas att begär att regeringen utreder om lagstiftning är möjlig för att säkra verksamheterna med personligt ombud för funktionshindrade i kommunerna. Vidare begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om behovet av en uppföljning av hur många som behöver insatsen personligt ombud, och en kostnadsberäkning för detta. Även i motion 2004/05:So423 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om behovet av en aktuell uppskattning av målgruppens storlek. Vidare begärs ett tillkännagivande om krav på samverkansavtal med brukarråd för kommunala verksamheter med personliga ombud (yrkande 2). I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att brukarorganisationer själva skall kunna ansöka om att driva verksamhet med personliga ombud. Slutligen begärs ett tillkännagivande om att varje kommun skall erbjuda verksamhet med personliga ombud för gruppen psykiskt funktionshindrade med omfattande och sammansatta behov (yrkande 4). Motionären anser att en sådan skyldighet för kommunerna skall framgå av lag. I motion So320 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om personligt ombud. Motionärerna anser att det bör övervägas om ytterligare grupper, t.ex. personer med neurologiska skador, skall ha möjlighet att få personligt ombud. Samma synpunkter framförs i motion 2004/05:So270 av () och motion So342 av (). I motion So664 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om ombud för funktionshindrade. Motionärerna anför att det finns många grupper funktionshindrade, förutom de psykiskt funktionshindrade, som har stort behov av ett personligt ombud. genomför kartläggningar av ombudsverksamheterna. Dessutom har en sexårsuppföljning gjorts av de tio försöksverksamheter som utgjorde grunden för den permanenta verksamhet som byggts upp. föreslog i rapporten 2000-2004 att regeringen skall överväga om lagstiftning är en möjlig åtgärd för att säkra verksamheterna med personligt ombud i kommunerna. ansåg vidare att reformen bör följas, stödjas och utvecklas under ytterligare . hade av landets kommuner infört personliga ombud. Totalt 286 ombud var anställda i 101 verksamheter. Cirka 7 000 personer med psykiska funktionshinder har varit i kontakt med ombudsverksamheterna. Enligt har reformen varit av mycket stort värde för personer med psykiska funktionshinder. Uppföljningen visar på ökad livskvalitet och ett minskat behov av slutenvård, minskade psykiatriska symtom och större sociala nätverk. Även samverkan kring klienten har underlättats och bemötandet har förbättrats. Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare presenterade sitt slutbetänkande Frågor om förmyndare och ställföreträdare för vuxna (SOU 2004:112) . I betänkandet uppmärksammas svårigheten att rekrytera gode män och förvaltare. Lösningen på problematiken ligger enligt utredningen i en kombination av flera åtgärder, såsom organiserade utbildningsinsatser och ett aktivt marknadsförande av uppdragen. Vidare konstaterar utredningen att de i betänkandet föreslagna nya formerna av ställföreträdarskap (t.ex. vårdombud) kan innebära en viss lindring av trycket på överförmyndaren att sörja för rekryteringen av förordnade ställföreträdare. Betänkandet är under beredning i . Enligt uppgift från planeras två propositioner med anledning av betänkandet, varav den första kommer att läggas fram . Utskottet anser att den av regeringen föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd. Utskottet tillstyrker därmed medelstilldelningen och avstyrker motion So693 (m) i denna del. uppföljning av reformen med personliga ombud visar att ombudens stöd generellt sett har en mycket gynnsam inverkan på klienternas hälsa och sociala situation. Reformen har dessutom positiva samhällsekonomiska effekter. Enligt utskottets mening är det mycket angeläget att verksamheten med personliga ombud fortsätter att utvecklas. Utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen på området, bl.a. genom den nationella psykiatrisamordnaren, och anser inte att behöver ta några initiativ. Motionerna 2004/05:So270 (s), 2004/05:So410 (v) yrkande 18, 2004/05:So423 (mp) yrkandena 1-4, 2004/05:So640 (kd) yrkande 7 delvis, So228 (fp), So320 (s), So342 (s), So364 (mp, -) yrkandena 8 och 9, So662 (kd) yrkande 7 delvis och So664 (s) får anses i huvudsak tillgodosedda med det anförda. Motionerna 2004/05:So640 (kd) yrkande 7 och So662 (kd) yrkande 7 tar även upp frågan om rekrytering av gode män för psykiskt funktionshindrade. Betänkandet från Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare är under beredning i . Resultatet av detta arbete bör enligt utskottets mening inte föregripas. Motionsyrkandena avstyrks därmed även i denna del. Vissa statsbidrag inom handikappområdet (16:2) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet. bör, med hänvisning till en pågående utredning på området, avslå två motioner om annan fördelning av statsbidraget. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 16:2 Vissa statsbidrag inom handikappområdet. Från anslaget lämnas statsbidrag till landsting för insatser inom handikappområdet som avser dels rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) (), dels tolktjänst (74,). Statsbidraget utgår enligt finansieringsprincipen, dels för den utökade målgrupp som landstingen fick ansvar för när LSS trädde i kraft, dels för det utökade ansvar som landstingen fick för tolktjänsten. fördelar statsbidraget till landstingen. Fördelningsmodellen bygger på antal invånare i respektive landstingsområde, med undantag för läns landsting som på grund av en stor koncentration av döva får en högre andel av statsbidraget till tolktjänst. En särskild utredare har regeringens uppdrag att göra en översyn av rätten och möjligheterna att använda teckenspråket (dir. 2003:169, 2005:40, 2005:100). Utredaren skall dessutom pröva frågan om en ny fördelningsmodell för statsbidraget till tolktjänst för döva och dövblinda m.fl. Föreslår utredaren ett fortsatt riktat statsbidrag skall syftet med bidraget klargöras. Uppdraget skall redovisas . I motion So410 av () begärs ett tillkännagivande om att förändra fördelningsprincipen av statliga medel till tolkservice för döva och hörselskadade. Enligt motionären får av statsbidraget för tolkverksamhet trots att av landets ca 10 000 döva bor där. Även i motion So396 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om att statsbidragen till tolktjänster för döva skall omfördelas med hänsyn till antalet tolkanvändare i de enskilda landstingen. Utskottet finner den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd och tillstyrker därmed regeringens förslag i denna del. Frågan om en ny fördelningsmodell för statsbidraget till tolktjänst för döva och dövblinda m.fl. utreds . Motionerna So396 (s) och So410 (fp) är därmed i viss mån tillgodosedda. Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder (16:4) Utskottets förslag i korthet bör, med bifall till yrkanden i två motioner från s, v och mp, fastställa anslag 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder till . bör vidare, med bifall till andra yrkanden i samma motioner, som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om att anslagshöjningen skall vara bestående även . Utskottet avstyrker däremot motioner om stöd till Handikapphistoriskt Center. Jämför reservation 25 (fp). I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder. Statsbidraget skall gå till verksamheter av betydelse för personer med funktionshinder. I propositionen görs en redovisning av de organisationer och verksamheter som fått del av bidraget. Regeringen fastställer fördelningen av statsbidraget medan ansvarar för administration och uppföljning. Organisationerna svarar genom sina skilda verksamheter för insatser som har betydelse för personer med funktionsnedsättningar. Regeringen anser att det är angeläget att i viss utsträckning även fortsättningsvis stödja sådan verksamhet. I motion Fi320 av m.fl. (s, mp, v) yrkande 3 (delvis) yrkas att till anslag 16:4 Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder anvisar mer än vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att detta belopp bör tillföras för att säkra stiftelsens värdefulla verksamhet. Verksamheten har tidigare finansierats med medel från Arvsfondsdelegationen, men dessa har upphört. bedriver verksamhet för barn med sällsynta diagnoser. Samma yrkande finns i motion So697 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 3 (delvis). I motion So626 av och i (båda s) begärs ett tillkännagivande om att se över möjligheten att ytterligare stödja i verksamhet. I motion Fi320 av m.fl. (s, mp, v) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om höjd nivå för anslag 16:4 . Enligt motionärerna bör anslagshöjningen om vara bestående även . Ett identiskt yrkande framställs i motion So697 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 4. I motion So335 av () begärs ett tillkännagivande om att utreda möjligheterna att stärka förutsättningarna för en permanent verksamhet för . började att bygga upp Handikapphistoriskt Center med hjälp av projektpengar från bl.a. Allmänna arvsfonden. Projektet kommer att avslutas . Centrets syfte är att bygga upp ett dokumentations-, informations- och kunskapscenter om handikapphistoria. En databas har skapats, ett diskussionsforum finns på nätet och tidningen ges ut. Även i motion So500 av () begärs ett tillkännagivande om Handikapphistoriska föreningens framtida verksamhet. Utskottet delar uppfattningen i motionerna Fi320, So626 och So697 att det är angeläget att säkra Ågrenska stiftelsens verksamhet. Utskottet vidhåller därmed att anslag 16:4 bör höjas med i detta syfte (jfr socialutskottets yttrande till finansutskottet över ramen för utgiftsområde 9 för , 2005/06:SoU1y s. 8). Utskottet föreslår således att , med bifall till motionerna Fi320 (s, mp, v) yrkande 3 delvis och So697 (s, v, mp) yrkande 3 delvis och med delvis bifall till motion So626 (s), fastställer anslaget till . Utskottet vidhåller även att anslagshöjningen bör vara bestående . Detta bör , med bifall till motionerna Fi320 (s, mp, v) yrkande 7 och So697 (s, v, mp) yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom kravet i motionerna So335 (fp) och So500 (s) om stöd till projektet . Bidrag till handikapporganisationer (16:5) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 16:5 Bidrag till handikapporganisationer. bör därmed avslå ett motionsyrkande om annan medelsanvisning till anslaget. I avvaktan på resultatet av en pågående utredning bör avslå två motionsyrkanden om att ändra det nuvarande bidragssystemet. Jämför reservation 26 (fp, c). I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 16:5 Bidrag till handikapporganisationer. Statsbidraget skall stödja handikapporganisationerna i deras arbete för full delaktighet och jämlikhet i samhället för personer med funktionshinder. Ett nytt regelsystem för fördelning av bidraget trädde i kraft . ansvarar för administration och fördelning av bidraget. I anslutning till behandlingen av förra årets budgetproposition gjorde ett tillkännagivande till regeringen angående statsbidraget till handikapporganisationerna. Utskottet konstaterade (bet. 2004/05:SoU1 s. 69) att det nya systemet för statsbidraget inneburit att fler handikapporganisationer nu får del av bidraget och att många organisationer också anser att det nya systemet är mer rättvist än det gamla. hade utskottet erfarit att förändringarna skapat oro och osäkerhet om de ekonomiska villkoren, inte minst de förändringar i merkostnadsbidraget som planerats till . Utskottet ansåg att regeringen borde överväga att avvakta med att genomföra planerade tillämpningsförändringar med anledning av den då nära förestående utvärderingen av det nya systemet. Utskottet ansåg det vidare angeläget att regeringen skyndsamt bereder utvärdering så snart denna avlämnas och noggrant överväger effekterna av det nya systemet. Med anledning av tillkännagivandet beslutade regeringen om en ändring av förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. Ändringen innebar att merkostnadsbidraget för fördelas på samma sätt som för . lämnade sitt uppdrag att kartlägga och redovisa effekterna av det nya systemet. I Rapport till regeringen om statsbidrag till handikapporganisationer redovisas handikapporganisationernas åsikter. De flesta organisationerna uppfattar det nya systemet som mer rättvist, enklare och tydligare än det gamla. Många organisationer anser däremot att statsbidragssystemet är oförutsägbart på grund av återkommande förändringar. föreslog att regeringen överväger att tillsätta en utredning om statsbidraget till handikapporganisationer för att bl.a. se över frågor av mer principiell karaktär. I motion So660 av m.fl. (c) yrkande 7 (delvis) yrkas att till anslag 16:5 Bidrag till handikapporganisationer för anvisar utöver vad regeringen föreslagit. Förändringar i bidragssystemen har medfört försämrad ekonomi för många, främst mindre, handikapporganisationer. Motionärerna ser ett stort värde i livaktiga handikapporganisationer och föreslår därför en ökning av anslaget. I motion So638 av m.fl. (fp) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om statsbidrag till handikapporganisationer.