bet · GS01NU10 · 2005-03-01 00:00:00 — Han föreslår att regeringen skallinrätta ett oberoende institut, med uppgift attgranska det arbete som bedrivs med att avskaffaregler och byråkrati samt att ge råd och stöd tillstatsförvaltningen.Det behövs ett bättre klimat för småföretag ochsmåföretagare, anförs det i motion 2004/05:N339 (m).Motionären anser att regler och lagar som rörnäringslivet ofta är anpassade till de storaföretagen och till anställda. Regelverket måsteutformas på ett sätt som vänder negativsärbehandling av småföretag och småföretagare tillpositiv, med ett företagarklimat som ger utrymme förskapande, risktagande och vilja att växa, menarmotionären.I motion 2004/05:A221 (m), med rubrikenSituationen på arbetsmarknaden, begärs etttillkännagivande om regelförenkling för småföretag.Företag som borde ägna tid och kraft åt verksamhetenfår i stället fylla i blanketter och oroa sig överatt fler regler skall tillkomma, anför motionären.Ett tillkännagivande om färre och enklare reglerför företagare, föreslås i motion 2004/05:N413 (fp).Det är för krångligt att vara företagare ochregelverken är omfattande och invecklade, sägermotionärerna. De hänvisar till de sifferuppgiftersom också omnämns i motion 2004/05:N9 (fp, m, kd, c)och som tidigare redovisats. Det omfattande krånglethar regeringen länge talat om men utan att göranågot åt det, hävdar motionärerna. De hänvisar tillatt regeringen tillsatte Småföretagsdelegationen ochSimplexgruppen som båda kom med många bra förslagmen menar att föga har hänt. Olika lagar ochbestämmelser som antagits harinneburit att alltfler företagare blir föremål förtillsyn och kontroller från olika myndigheter undersamma år, säger motionärerna. De konstaterar attvarje myndighet har rätt att ta ut avgift för sintillsyn men anser att myndigheterna bör samordnasina kontroller och därmed sina avgifter och attmyndigheterna inte skall ha rätt att ta ut avgiftutan att ha utfört en konkret prestation. Om det ärför krångligt att starta företag blir det färreföretag och om byråkratin är för omfattande ochregelverket för krångligt växer inte småföretagen iden utsträckning som är önskvärt, anför motionärernavidare. De erinrar om de beslut Nederländernasparlament har fattat och som redogjortsför. anser att fram till nästa val måstehela det regelverk som berör företagande gås igenomoch onödiga och krångliga regler tas bort, sägermotionärerna. De menar att målet bör vara attföretagarnas kostnader för administration avregelverket skall minska med minst en fjärdedel. ISverige behöver en blivande företagare kontakta ettstort antal myndigheter, mängder av blanketter skallbeställas och fyllas i, ofta får företagaren ringatillbaka till myndigheterna på rätt telefontid ochförsöka hitta en person som kan förtydligablanketterna varefter besked kan låta vänta på sig imånader, påstår motionärerna. De anser att det börsättas upp en bestämd tid inom vilken myndigheternamåste ha svarat eller handlagt ett ärende - annarsskall staten förlora sin talerätt i frågan.Möjligheten att registrera en enskild firmaelektroniskt är bra, men den bör gälla allaföretagstyper, anför motionärerna. De anser inteheller att det är rimligt att belägga småföretagaremed höga avgifter för olika typer av kontroller ochinspektioner, utan kommuner och länsstyrelser börkunna utöva sådana verksamheter utan att högakostnader vältras över på företagarna.Ett tillkännagivande om s.k. one-stop shopsföreslås i motion 2004/05: N408 (fp). Där redovisasockså likartade uppgifter och synpunkter som inyssnämnda motion 2004/05:N413 (fp). Ett avproblemen med att vara egenföretagare är attkontakten med myndigheterna ofta är splittrad ochtungrodd, anför motionärerna. De menar att ett sättatt förenkla för företagare kan vara att införa s.k.one-stop-shops med god regional spridning. På dessakontor skall det finnas värdar som tar hand omföretagarens ärenden och ser till att driva demgenom byråkratin, säger motionärerna.Två tillkännagivanden föreslås i motion2004/05:N254 (fp) - om förbättrad service tillföretagare via one-stop shops och om förbättradservice till företagare via en företagswebbportal.Det förstnämnda yrkandet är likartat det nyssnämndayrkandet i motion 2004/05:N408 (fp) och motiveringenär också likartad. Beträffande det andra yrkandetanförs att myndigheterna i större utsträckning måsteutveckla sin service till företag via Internet.Enligt uppgift från Statskontoret gäller för avde statliga myndigheterna att de varken använder e-handel eller erbjuder elektronisk fakturering, sägermotionärerna. De anser att statliga myndighetergenerellt - och framför allt de som har storbetydelse för företag - bör förbättra sinInternetservice. Motionärerna föreslår en typ avvirtuell s.k. one-stop shop, varvid regeringen börsäkerställa att de viktigaste myndigheterna förföretagande samarbetar om en webbportal för företagdär dessa lätt kan få tillgång till väsentliginformation.I motion 2004/05:N235 (fp) begärs tretillkännagivanden - om att minska regelbördan för desmå företagen med minst en tredjedel före valet år2006, om att införa s.k. konsekvensanalyser vidregelförändringar som berör småföretag och om attinföra ett regelbördetak. Varje politiskt beslut somfattas fram till dess att de små företagensregelbörda har minskat med minst en tredjedel måstekonsekvensanalyseras, anser motionären. Hon menaratt politikerna i större utsträckning bör prioriteravilka regler och administrativa kostnader som ärangelägna. Motionären föreslår därför att ett s.k.regelbördetak, som innebär att inga nya regler ochadministrativa kostnader får läggas på de småföretagen utan att någon annan tas bort, börinföras.Två tillkännagivanden föreslås i motion2004/05:N394 (fp) - om minskat krångel förföretagandet och om att det skall bli lättare attstarta och registrera företag, t.ex. via Internet.Det behövs en åtgärdsplan för att förbättraföretagandets villkor; vid sidan av t.ex.skattelindringar och åtgärder som underlättargenerationsskiften krävs reformer bl.a. för attminska regelkrånglet, anför motionären. I kanen person som vill starta ett företag göra det viaInternet och att registrera ett företag behöver inteta , säger motionären. Han undrarvarför det skall vara annorlunda i ochförordar att det skall finnas startpaket somförenklar och förkortar igångsättningsprocessengentemot myndigheter.I motion 2004/05:N393 (kd) begärs etttillkännagivande om genomförande avSmåföretagsdelegationens förslag. Avregleringensbetydelse för den framtida ekonomiska utvecklingenkan aldrig nog betonas, anför motionärerna. Deerinrar om att under de borgerliga regeringsåren1991-1994 tillkallades en särskildavregleringsdelegation med uppgift att driva påavregleringsarbetet och föreslå förändringar somstärker konkurrensen och ökar utrymmet förnyetableringar. Erfarenheter från andra länder,såsom , och ,visar att det krävs ett starkt politiskt stöd frånhögsta nivå, säger motionärerna.Småföretagsdelegationens rapport innehöll en långrad förslag som är av sådan art att de skulleunderlätta för småföretagen utan attstatsfinansiella kostnader skulle uppkomma, anförmotionärerna vidare. De påstår att samhälletskostnader för tillväxthämmande regler är betydandeoch att priset betalas av medborgarna, främst i formav sämre levnadsstandard och begränsad valfrihet. AvSmåföretagsdelegationens konkreta förslag tillregelförenklingar är, , närmaretvå tredjedelar fortfarande inte genomförda, sägermotionärerna. De påpekar att det inte finns någonuppföljning av hur många ochvilka av Småföretagsdelegationens förslag som hargenomförts. Motionärerna erinrar om attKristdemokraterna medverkade till att enriksdagsmajoritet uppdrog åt regeringenatt under innevarande mandatperiod göra en genomgångav hela det regelverk som berör företagandet så attonödiga och krångliga regler kan tas bort samt attsätta upp ett kvantitativt mål förregelförenklingsarbetet i syfte att redan underinnevarande mandatperiod påtagligt minska företagenskostnader för administration av regelverket.Regelverk som berör företagare upplevs som svåra attöverblicka och begripa - en svensk företagare haröver 4 000 regler och ca 20 000 trycksidor att hållareda på och tillkommer ca 5 000 sidor medomarbetade eller nya regler, säger motionärerna ochunderstryker att den totala regelmängden som berörföretagare måste minska. Motionärerna anser att ens.k. solnedgångsparagraf bör införas så attföretagsregler som inte använts slopas.Ett tillkännagivande om enklare regler förföretagen begärs i motion 2004/05:N400 (kd).Motiveringen är i huvudsak likartad med den inyssnämnda motion 2004/05:N393 (kd).I motion 2004/05:N412 (kd) föreslås etttillkännagivande om behovet av minskad byråkrati,myndighetskontroll och regelförenklingar utifrånsituationen för turistföretag. Gällande bestämmelserkan innebära höga tillsynskostnader för allaföretag, även turistföretagen, påpekar motionärerna.De anser att det är orimligt att samma lagstiftninggäller för alla företag oavsett inriktning,lokalisering och storlek. Ett tillsynsuppdrag börinte inskränka sig till myndighetsutövning utanockså fylla en servicefunktion, säger motionärernavidare. De påpekar att turistföretagen ofta måstebetala dubbla avgifter för myndighetskontroll - vidkontroll av t.ex. kylanläggningar krävs att ettauktoriserat företag utför besiktningen, varefterdet sker en ytterligare kontroll av berördmyndighet. Ett system utformat på ett liknande sättsom kontrollen inom bilbesiktningen där den berördamyndigheten ackrediterar och granskarbesiktningsföretaget skulle vara mycket smidigareför de små företagen, anser motionärerna. De menarockså att det krävs en bättre samordning mellanolika myndigheter. Dessa bör vidare åläggas att inomen meddela företagaren om tillstånd geseller inte, och det bör inrättas särskilda s.k.företagshandläggare som skall svara för samordningav tillstånd för en viss bransch, föreslårmotionärerna.Företagens regelbörda bör minska inom enfyraårsperiod, anförs det i motion 2004/05:N398 (c).Regler har en normerande funktion, dvs. de skaparbeteenden och resultat som kanske inte åsyftades närreglerna infördes, anför motionärerna. De anser attregeringen bör tillse att nödvändiga regler ochförordningar är tydliga och att övriga regler tasbort. () har i rapportenRegelindikator framhållit hur företagensadministrativa börda innebär kostnader som hållertillbaka tillväxten i ekonomin, säger motionärerna.De erinrar om att regeringen, genom riksdagsbeslutet(m, fp, kd, c, mp) , anmodades attvidta åtgärder för att underlätta för företagen menanser att regeringen har försinkat verkställandet avdetta beslut. Nya administrativa pålagor påförsföretagen utan att kompletta konsekvensanalyser,t.ex. för kostnaderna, utförs, påstår motionärernaoch hänvisar till uppgifter i den nyssnämndarapporten. Myndigheter och departement tar inteuppdraget att förenkla regelverket på allvar, hävdarmotionärerna. De påpekar att myndigheterna påförfrågan från regeringen inte kunde redovisa mer än300 konkreta åtgärder och att hälften avmyndigheterna inte har haft samråd med näringsliveti frågan. Motionärerna anser attregelförenklingsarbetet går långsamt och att ettmätbart mål bör sättas upp, såsom gjorts iNederländerna och . Det mål som förordas imotionen innebär att regelbördan bör minska med 25 %inom en fyraårsperiod.I motion 2004/05:N416 (c) föreslås tvåtillkännagivanden - om samordning mellan myndigheternär det gäller tillståndsgivning och tillsyn och omutveckling av mätmetod för administrativ börda. Föratt underlätta för företagarna bör en ökadsamordning ske mellan myndigheter så attuppgiftslämnandet för den enskilde företagaren kanminska, anför motionärerna. De föreslår att statenskall åta sig ansvaret för att samordna de statligaoch kommunala tillsyns- och tillståndsordningarnamellan olika lagstiftningar. För att tydliggöravilka regelverk som omgärdar företagandet finnsbehov av en allmänt accepterad mätmetod avseende denadministrativa bördan, säger motionärerna vidare. Deanser att en sådan mätmetod bör utarbetas och attdet bör sättas upp mål som bör följas upp.Det behövs förenklade regelverk, anförs det imotion 2004/05:N308 (m, fp, kd, c). Det finns 1 000lagar, 2 000 förordningar och 7 000 föreskrifter,vilket blir näst intill omöjligt för småföretag attforcera, säger motionärerna. De anser attregelverken på arbetsmarknaden och byråkratin isamhället måste minskas radikalt för att dessaföretag skall ha möjlighet att växa och anställafler medarbetare.Skåne bör bli försöksregion för förenklade reglervad avser skattepolitik, förenklingar förföretagande, arbetsrättslagstiftning ocharbetskraftsinvandring, föreslås det i motion2004/05:N403 (fp, m, kd, c). behöver bättreföretagsklimat och bättre tillväxtpolitik, vilkethandlar om skattepolitik, förenklingar förföretagande, arbetsrättslagstiftning,arbetskraftsinvandring samt förenkling ocheffektivisering av , plan- och bygglagenoch andra lagar som försvårar företagande, ansermotionärerna. Det är viktigt för en dynamisk regionsom med bättre företagarklimat, vilket talarför att skall få bli försöksregion på flera avde nyssnämnda områdena, anför motionärerna.I motion 2004/05:A350 (m, fp) - med rubrikenVälfärd för alla i - föreslås etttillkännagivande om lättnader i regelverket försmåföretag. Det är viktigt att förutsättningarna föratt starta företag är sådana att entreprenörer intehindras, säger motionärerna. De anser att regeringenframför allt måste vidta åtgärder för att införalättnader i regelsystemet för småföretag, vilketockså kommunstyrelsen i har påpekat.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade ianslagsbetänkande 2003/04:NU1 en skrivelse frånregeringen om regelförenklingsarbetet (skr.2003/04:8) och ett antal motioner liknande de häraktuella. Därvid erinrade utskottet om riksdagensbeslut (bet. 2002/03:NU1, rskr.2002/03:74) - med bifall till en reservation (m, fp,kd, c, mp) - om ett uttalande till regeringen om enintensifiering av regelförenklingsarbetet. Det rördesig om en genomgång under innevarande mandatperiodav det regelverk som berör företagandet, uppsättandeav ett kvantitativt mål för regelförenklingsarbetet,åtgärder för en påtaglig minskning av företagenskostnader för regelverket under innevarandemandatperiod, framtagande av ett mått som visar hurregelbördan utvecklas, ökning av takten iregelförenklingsarbetet ,inlämnande av anmälan till med begäran omgranskning av regelförenklingsarbetet i ,uppsättande av tidsgränser för berörda myndigheter isamband med administration av företagsstart samttillseende av att myndigheter agerar som s.k. lotsvid företagskontakter. Enligt utskottets mening haderegeringen tagit hand om beställning påett ambitiöst sätt. Utskottet noterade vidare attregeringen hade lämnat in en anmälan till om engenomgång av regelreformeringsarbetet i . reservation (m, fp, kd, c) hösten 2003efterlystes åtgärder av regeringen i syfte attintensifiera regelförenklingsarbetet. Riksdagenföljde utskottet.Som tidigare redovisats gjorde ävenvåren 1999 ett uttalande till regeringen om att detbehövdes ytterligare åtgärder för att intensifieraregeringens arbete på regelförenklingsområdet (bet.1998/99:NU6). För att utvecklingen i fråga omregelförenklingar kontinuerligt skall kunna följasansåg utskottet att regeringen bör lämna en årligredogörelse till omregelförenklingsarbetet, med en första sådanredovisning i budgetpropositionen för år 2000.Därvid borde ett mål för regelförenklingsarbetetformuleras och en avstämning motSmåföretagsdelegationens samtliga förslag göras.Utskottet framhöll vidare vikten av att denbefintliga regelmassan - och inte bara nya regler -uppmärksammas. I en reservation (m, kd, c, fp)föreslogs ett riksdagsuttalande med krav på ettflertal omedelbara åtgärder påregelförenklingsområdet.Beträffande Småföretagsdelegationens förslag, somberördes i det nyssnämnda riksdagsbeslutet och somuppmärksammas i några av de nu aktuella motionerna,kan noteras att i en promemoriatill utskottet gjorde en avstämning motdessa förslag. Regeringens samlade bedömning var,enligt denna, att åtgärder vidtagits för attundanröja majoriteten av de hinder somSmåföretagsdelegationen uppmärksammat. Även i enkommentar från hösten 2002konstaterades att regeringen hade vidtagit åtgärderför att undanröja majoriteten av de hinder förtillväxt som delegationen identifierade. Detframhölls att karaktär och omfattning av förslagenskiljer sig högst väsentligt åt sinsemellan ochdärmed även den tid som krävs för genomförande. Ivissa fall - när det t.ex. gäller mer generellaönskemål om förändrade attityder och ökadtillgänglighet hos myndighet m.m. - är det dessutomomöjligt att uttala sig om när ett förslag kan ansesvara genomfört, utan det är snarare frågan om enkontinuerlig utvecklingsprocess. Endast en tredjedelav förslagen från Småföretagsdelegationen kundeanses vara rena regelförenklingsförslag, sades detfrån . Någon ytterligareavstämning eller uppföljning avSmåföretagsdelegationens förslag planeras inte.Näringsminister besvarade eninterpellation (ip. 2004/05:362) av () om vilka initiativ han avser vidta för attuppfylla riksdagsbeslutet om attunder mandatperioden påtagligt minska företagenskostnader för regelkrångel. I sitt svar pekadenäringsministern på att i en rapport frånVärldsbanken (Doing business in 2005 - removingobstacles to growth) ligger på nionde platsav 145 jämförda länder när det gäller ensammanvägning av sju olika indikatorer på hur enkeltdet är att bedriva näringsverksamhet. Regeringen haren hög ambitionsnivå i regelförenklingsarbetet ochser ett enkelt och effektivt regelverk som ett sättatt stärka svenska företags konkurrenskraft ochdärmed förbättra förutsättningarna för tillväxt,sade näringsministern. Han hänvisade till attregeringen har vidtagit en rad åtgärder som skallminska företagens administrativa bördor ochkostnader och redovisade huvuddragen i regeringensskrivelse. Arbetet med att ta fram nya åtgärder förminskad administration för företagen fortsätter,sade näringsministern. Han framhöll att regeringentar regelförenklingsarbetet på stort allvar och attåtgärderna som redovisas i skrivelsen utgör viktigaoch verkningsfulla medel i detta arbete.Avgränsning av regelverk som skall mätasI regeringens skrivelse anges, som tidigareredovisats, att mätningarna av företagensadministration skall avse fyra regelverk, nämligenårsredovisningslagarna samt de skatte-, miljö- ocharbetsrättsliga reglerna. I motion 2004/05: N9 (fp,m, kd, c) förordas att ytterligare områden skalltäckas in, t.ex. jordbruks- och livsmedelsområdena.De områden som i skrivelsen pekas ut som i förstahand aktuella för mätningar är de som i Nuteksrapport kartläggning av företagens administrativabörda - Underlag för beslut om fortsatta mätningarav företagens administrativa börda (Infonr 060-2004)har bedömts vara förenade med de störstaadministrativa kostnaderna för företagen.Mätningarna innebär, enligt ,betydande kostnader för . Enligt departementetär det effektivitetsskäl och en strävan att snabbtkomma till resultat i arbetet som gjort attmätningarna begränsas till de mest kostnadskrävanderegelverken fram till den 1 juli2006. Mätningar som omfattar avadministrationen från de mest betungande områdenaanses också ge en godtagbar precision för denärmaste åren.Att mätningar i första hand sker av de iskrivelsen nämnda områdena innebär dock inte,påpekar , att möjligheten attmäta ytterligare regelverk i anslutning till dem somomnämns i skrivelsen har uteslutits. Det som sägs iskrivelsen omöjliggör inte heller, enligtdepartementet, att t.ex. jordbruksområdet kan kommaatt mätas redan i det första skedet, i så falllämpligen i anslutning till mätningarna påmiljöområdet. , som är mycketaktivt på regelförbättringsområdet, har under handframfört önskemål om att så skall ske. Frågan omhuruvida jordbruksområdet skall omfattas av deinledande s.k. nollbasmätningarna kommer attövervägas i samband med att kompletterande uppdragatt mäta skall lämnas till Nutek.Den metod som är aktuell mäter kostnaderna förenbart administration. Regeringen utesluter dockinte i skrivelsen (s. 5) att det kan bliaktuellt att utveckla metoden i enlighet med vadRiksrevisionen efterlyste i sin rapport när detgäller andra kostnader än rent administrativa. Nutekhar genom en ändring i sin instruktion,vilken trädde i kraft (2004:1372), getts i uppdrag (7 a § 3) att utveckla,underhålla och tillämpa dels metoder för att mätaadministrativa eller andra kostnader för företag somregler för företagande kan medföra, dels andrametoder som kan användas för att förbättra dessaregler.Oberoende organ för konsekvensanalyserI motion 2004/05:N9 (fp, m, kd, c) föreslås, somtidigare redovisats, bl.a. att det skall inrättasett oberoende organ för granskning avkonsekvensanalyser. I regeringens skrivelse (s. 5)sägs beträffande konsekvensanalyser att dessa harkritiserats för att ofta hålla en låg kvalitet, bligjorda alltför sent eller t.o.m. för att inte allsbli gjorda. Utredningen om en översyn avverksförordningen hade i uppdrag att göra en analysav de krav på myndigheterna att görakonsekvensutredningar som ställs enligt gällandeverksförordning. I betänkandet Från verksförordningtill myndighetsförordning (SOU 2004:23) lämnades ettantal förslag rörande konsekvensanalyser. Eftersomkonsekvensanalyser är av grundläggande betydelse iregelarbetet skall myndigheterna ävenfortsättningsvis vara skyldiga att göra sådanaanalyser, anser utredaren. Analys skall göras i denomfattning som är påkallad i det enskilda fallet.Myndigheterna skall, om det i ett särskilt fall äruppenbart obehövligt, kunna avstå från att göra enkonsekvensanalys. Myndigheternas arbete med attfölja upp sina regler och de konsekvensanalyser somgjorts i samband med regelgivning bör förbättras,anser utredaren vidare. Myndigheterna skallregelbundet följa upp och ompröva sina föreskrifteroch allmänna råd. En särskild funktion skall svaraför metodstöd och kompetensutveckling, stödjamyndigheterna i deras arbete med konsekvensanalysersamt även fortlöpande följa upp detta arbete.Funktionen skall placeras hos någon av regeringensstabsmyndigheter, lämpligen hosEkonomistyrningsverket samt, i de delar som berörsmåföretagarfrågor, hos . I regeringensskrivelse sägs att regeringen tar den nämndakritiken mot konsekvensanalyserna på stort allvaroch kommer, i samband med den fortsatta beredningenav det nyssnämnda utredningsbetänkandet, att prövahur konsekvensanalysmetoden kan förbättras. I dennaprövning kommer också att beaktas vad Riksrevisionenhar påpekat om behovet av att vidareutvecklaarbetsmetoderna och instrumenten förregelförbättringsarbetet.Departementens och myndigheternashandlingsplanerI regeringens skrivelse redovisas i ett särskiltavsnitt, som tidigare nämnts, 291 handlingsplanersom tagits fram på departements- och myndighetsnivå.I motion 2004/05:N9 (fp, m, kd, c) framläggs, somtidigare redovisats, ytterligare 14 förslag. Enligt4 § förordningen (1998:1820) om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för småföretags villkor, i den lydelse av paragrafen somträdde i kraft (2004:1371),skall myndigheterna - före - tillNutek rapportera enligt denna förordning om sittarbete med konsekvensanalyser under det gångnaverksamhetsåret. I sin rapport skall myndighetenange de praktiska erfarenheterna och resultaten avdetta arbete samt de åtgärder i övrigt i fråga omregelförbättring för företag som myndigheten harvidtagit under verksamhetsåret eller avser attvidta. skall enligt den nya bestämmelsen i sininstruktion, som trädde i kraft (7 a § 1, förordning 2004:1372), ta emot derapporter som anges i den tidigare nämndabestämmelsen i förordningen om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för småföretags villkor och varje årtill regeringen ge in ett underlag baserat pårapporterna som kan ligga till grund för regeringensårliga skrivelse om regelförbättring.