bet · GS01SOU10 · 2005-02-01 00:00:00 — Vidare anförs att regeringennoga följer prioriteringsfrågan och har för avsiktatt ta initiativ i frågan.Regeringen har tillsammans med Landstingsförbundetoch under perioden 2000-2004finansierat uppbyggnaden av ett nationelltkunskapscentrum för prioriteringar inom vård ochomsorg, Prioriteringscentrum i . Centrumetär samlokaliserat med Linköpingsuniversitetssjukhus. I Dagmaröverenskommelsen för2005 avsätts tillPrioriteringscentrumet.Motioner om behandladessenast i betänkande 2002/03:SoU11 Överenskommelsemellan staten och om vissaersättningar till hälso- och sjukvården för (s. 15 f.). Motionerna avslogs med hänvisning tillpågående arbete (res. m, fp, kd, c).Regeringen tillsatte en särskildutredare för att utarbeta förslag till en särskildförfattningsreglering av nationellakvalitetsregister inom hälso- och sjukvården m.m.(dir. 2003:42). Författningen skall bl.a. innehållabestämmelser om vilka uppgifter som skall få tas ini registret och vad som skall krävas för detta.Sådana krav kan gälla t.ex. om samtycke från denuppgifterna avser är nödvändigt, vad uppgifternaskall få användas till, vem som skall få tillgångtill dem samt vad som skall gälla för register avolika livslängd och för bevarande av uppgifterna.Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2004:95)skall utredaren inom ramen för uppdraget bl.a.överväga frågor som rör elektroniskapatientjournaler, för vilka ändamål personuppgifterskall få behandlas, överföring av uppgifter bådemellan olika organisatoriska vårdenheter inom denoffentliga hälso- och sjukvården, samt mellan denoffentliga hälso- och sjukvården och verksamhet sombedrivs av andra än landsting. Utredaren skallvidare göra en översyn av aktuella bestämmelser ilagen (1998:543) om hälsodataregister ochsekretesslagen (1980:100) samt andra bestämmelser påhälso- och sjukvårdens område som berörs avuppdraget, t.ex. lagen (1998:531) om yrkesverksamhetpå hälso- och sjukvårdens område. Utredaren skalllämna förslag till nödvändiga ändringar i även dessaförfattningar. Uppdraget skall redovisas senast den31 december 2005.Socialminister anförde i ettfrågesvar (fråga 2003/04:944 omöppnande av sjukvårdens kvalitetsregister) följande:Cristina Husmark har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att öppnasjukvårdens samtliga kvalitetsregister.De nationella kvalitetsregistren utgör enviktig källa till kunskap om den svenska vårdensmedicinska kvalitet och säkerhet. finnsdrygt ett fyrtiotal kvalitetsregister som äreller utvecklas för att bli rikstäckande.Det finns register som är öppna förallmänheten. Till exempel finns öppna jämförelsermellan sjukhus avseende hjärtinfarktvård ochhöftledsplastiker. Inom andra områden som tillexempel strokevården redovisas jämförelser mellanlandsting. Fler register kommer efter hand attöppnas för allmänheten. Viktigt är dock attinformationen i registret har kvalitetssäkratsinnan det öppnas. Annars riskerar jämförelsernaatt bli missvisande med följd att vårdgivarefelaktigt utpekas och registrets trovärdighetifrågasätts.Det är min uppfattning att de kvalitetsregistersom finns i möjligaste mån, med hänsyn tilleventuella sekretessregler, ska vara öppna förallmänheten. Ett register bör öppnas för insyn såsnart som de data som registret bygger på harkvalitetssäkrats.I Dagmaröverenskommelsen satsas 23 miljonerkronor på fortsatt utveckling av de nationellakvalitetsregistren. ochSocialstyrelsen samverkar för utveckling av flerkvalitetsregister med individbundna data omdiagnoser, åtgärder och utfall för att därmed skapaen källa till information om vårdens kvalitet.Under 2005 avser att på olika sättstärka den öppna redovisningen av vårdens resultat.Ett särskilt projekt har till uppgift att upprättaen nationell förteckning över kvalitetsindikatorer.Under året publicerar "Hälso- ochsjukvårdsrapport " där man utöver enövergripande redovisning av kvalitetsutveckling ivården även avser att sätta den svenska utvecklingeni ett internationellt perspektiv.Motionsyrkanden om vård och behandling av olikasjukdomar behandlades senast av utskottet i det avriksdagen godkända betänkande 2002/03:SoU3 Hälso-och sjukvårdsfrågor m.m. (s. 50 f. res. m, fp, kd).Utskottet vidhöll den bedömning som tidigareregelmässigt framförts, nämligen att utskottet inteställer sig bakom motionskrav om att satsningar börgöras på enskilda sjukdomar eller om att vården avdessa bör organiseras på visst sätt, eftersom detenligt utskottet i första hand är en fråga försjukvårdshuvudmännen att bedöma sådana frågor.Utskottet vidhöll även sin uppfattning attriktlinjerna för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14,rskr. 1996/97:186) inte låter sig förenas med någon"lista" där vissa sjukdomar generellt prioriterasföre andra.I resolution om bröstcancer(2002/2279 []) uppmanas medlemsstaterna att inomramen för det nationella ansvaret bl.a.1. följa rekommendationoch tillsammans med alla relevanta aktörerupprätta nationella handlingsplaner mot cancer,2.3. utveckla och kontinuerligt aktualiseraytterligare evidensbaserade riktlinjer för tidigupptäckt, diagnostik, behandling och eftervård isamband med bröstcancer, inrätta en nationellsamordning för bröstcancer och genom ett öppetredovisningsförfarande se till att riktlinjernaefterlevs,4.5. se till att alla kvinnor informeras om resultatetav såväl mammografiundersökningar som kliniskaundersökningar inom fem arbetsdagar,6.7. skapa enheter för medicinsk och psykologiskrådgivning för kvinnor som på grund av ärftligafaktorer löper större risk att drabbas avbröstcancer.8.Socialstyrelsen har på regeringens uppdrag gåttigenom väntetider, bemötande och personalförsörjningi cancervården. Uppdraget redovisades i december2003. bedömning enligtlägesrapporten är att patienter med misstänkt ellerdiagnostiserad cancer är en prioriterad grupp inomhälso- och sjukvården. Väntetiderna är som regelmycket korta både till primärvård och tillspecialistvård. Faktorer som vägs in vidprioriteringarna är tumörtyp samt tumörensmognadsgrad och utbredning. Beroende på dessafaktorer fattas beslut om vilka patienter som skallutredas och behandlas omgående och vilka patientersom utan ökad risk bedöms kunna vänta . EnligtSocialstyrelsen är det dock brister iremisshantering och hantering av provsvar somframstår som det allvarligaste problemet frånpatientsäkerhetssynpunkt. Socialstyrelsenstillsynsavdelning följer kontinuerligt utvecklingenav remisshanteringen. Några ytterligare åtgärderrekommenderas inte av styrelsen.Under hösten 2003 presenterade Statens beredning förmedicinsk utvärdering (SBU) rapporten -prevention, diagnostik och behandling. I rap- portenklargörs bl.a. att var tredje kvinna i åldern 70-79år konstateras ha osteoporos vid bentäthetsmätning ihöften. Konsekvenserna av osteoporos är frakturersom kan inträffa efter obetydlig påfrestning. Någraåtgärder som enligt SBU har visats ha betydelse föratt minska antalet fall är individuellt anpassadmuskelstyrke- och balansträning, åtgärder motfallrisker i hemmet, kombination av träning ochmodifiering av fallrisker inklusive nedtrappning avmedicinering. Som en följd av SBU:s rapportanordnade ettexpertmöte för att utarbeta rekommendationer förbehandling av osteoporos. publiceradeverket behandlingsrekommendationen Behandling avosteoporos för att förebygga frakturer. Den byggerpå samt på nytillkommen dokumentation.Inom () pågår ett projekt medinriktning på utvärdering av det vetenskapligaunderlaget för behandling och omhändertagande avpatienter med långvarig icke-malign smärta.Rapporten skall belysa behandling av långvarigsmärta hos alla åldersgrupper hos såväl kvinnor sommän. Etiska, sociala och ekonomiska faktorer skallbeaktas. Rapporten skall publiceras under 2005.Den 3 februari 2004 besvarade socialminister en interpellation av ()om behandling av elöverkänsliga (IP 2003/04:194,prot. 2003/04:62). Ministern anförde bl.a. attSocialstyrelsen i sina allmänna råd (SOSF 1998:3)framhåller vikten av att de drabbade får en allsidigmedicinsk utredning och att läkaren kan lyssna påoch respektera patientens egen uppfattning om vadsom kan vara orsak till besvären ellersjukdomssymtomen. Vidare anförde ministern att det saknas vetenskapligt underlag som styrker ettsamband mellan allmänna sjukdomssymtom ochelektricitet. Elkänsliga lider ofta av hudbesvär iform av värmekänsla, sveda, klåda m.m. och i merallvarliga fall även av andra symtom såsom trötthet,huvudvärk, hjärtklappning, svettningar ochmagbesvär. Sådana symtom är vanliga hos den svenskabefolkningen och kan ha många orsaker. När ettorsakssamband i en viss fråga inte kan visasvetenskapligt innebär det självfallet inte att varjemisstanke om ett sådant samband kan uteslutas. Detställs dock stora krav på de studier som presenterasför att ett orsakssamband skall anses vara visat påett vetenskapligt sätt. Ministern var mot bakgrundav vad som visats vetenskapligt inte bereddatt vidta några åtgärder för att inrättaspecialkliniker för (), som är ennationell forskningsmyndighet underSocialdepartementet, har till uppgift att producera,sammanställa och sprida kunskap kring stress ochpsykosociala aspekter på olika hälso- ochsjukdomsprocesser. Ett av IPM:smyndighetsövergripande forskningsprogram ärMigration och hälsa. Inom detta området pågårforskningsprojekt som syftar till att öka kunskapenom den psykosociala hälsan hos asylsökande,flyktingar och andra utrikesfödda som befinner sig iutsatta situationer, på grund av händelser ihemlandet, av själva flykten och på grund avmottagandet i det nya landet. Ett område som IPMlänge forskat kring är Posttraumatiskt stressyndromhos flyktingar. IPM:s migrationsforskning sker inära samarbete med andra forskningsinstitut, framförallt . Samarbete sker ocksåkontinuerligt med andra samhällsinsatser som ärviktiga för den nyanlände och hans eller hennespsykosociala hälsa: kliniskt verksamma inom hälso-och sjukvården, kommunernas flyktingmottagningar,olika organisationer och myndigheter. Ett viktigtsamarbetsprojekt med ett tiotal myndigheter - bl.a.Integrationsverket, ochMigrationsverket - har resulterat i ettdokument med gemensamma principer för en nationellsamsyn kring hälsa och den i Sverige.Där har bl.a. angelägna förändringsområden för denfortsatta utvecklingen av de berörda myndigheternasarbete kring en förbättrad introduktion av nyanländadefinierats. I IPM:s uppdrag ingår, utöverforskning, även utbildning och kunskapsspridningm.m. Utbildning sker kontinuerligt av personal somarbetar i mottagandet av asylsökande och flyktingar,vårdpersonal, läkarstuderande och andra framtidavårdgivare. Kunskapen från IPM:s forskningsstudiersprids bl.a. för praktisk tillämpning inom hälso-och sjukvården samt kommunernasflyktingmottagningar.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottet är det av stor betydelse attarbetet med prioriteringar utvecklas och förbättras.Utskottet välkomnar därför de åtgärder som vidtagitsinom såväl regeringen som , såsomt.ex. inrättandet av enheten för arbetet medriktlinjer och beslutsstöd för prioriteringar vidSocialstyrelsen. När det gäller uppföljningen avprioriteringsarbetet föreslår Riksrevisionensstyrelse i sin framställning om prioriteringar inomhälso- och sjukvården, 2004/05:RRS2,tillkännagivanden om dels behovet av en förbättradstyrning och uppföljning av riktlinjerför prioriteringar inom hälso- och sjukvården, delsom behovet av att utveckla återrapporteringen avresultatet av verksamheten till . Utskottetär i viss mån kritiskt till den granskningsrapportsom framställningen baseras på, men delarRiksrevisionens styrelses uppfattning attuppföljningssystemet kan förbättras. Med det anfördabifaller utskottet framställning2004/05:RRS2. Vidare delar utskottet uppfattningen imotion 2004/05:So4 (v) yrkande 1 att ettgenusperspektiv bör anläggas på arbetet med attförbättra styrning, uppföljning och återrapporteringav riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- ochsjukvård. Yrkandet bör bifallas. Det som tas upp imotionerna 2003/04:So394 (v) yrkande 4,2003/04:So545 (s) och 2004/05:So5 (m) yrkandena 3och 5 bedöms åtminstone delvis falla inom ramen förvad tar upp i sin framställning.Därmed omfattas även dessa yrkanden av förslaget omtillkännagivande och bör bifallas delvis. nu anfört bör ge regeringen tillkänna.Som anförs i motion 2004/05:So4 (v) yrkande 2uttalade utskottet i betänkande 2003/04:SoU1utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg (s. 21) att varje patient, när det gällerprioriteringar inom hälso- och sjukvården, måste fåen medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd. Varjefall är unikt och skall bedömas utifrån den enskildepatientens behov. Prioriteringar av enskildapatienter bör därför aldrig ske efter i förvägfastställda mallar eller kriterier. Utskottetvidhåller att detta är en viktig utgångspunkt somregeringen bör beakta i det fortsatta arbetet medprioriteringar inom hälso- och sjukvården. nu anfört bör med bifall tillmotion 2004/05:So4 (v) yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna. Motion 2003/04:So398 (v) börmed det anförda åtminstone anses som delvistillgodosedd.I motion 2004/05:So5 (m) yrkande 4 begärstillkännagivanden om behovet av en revidering avSocialstyrelsens instruktion när det gällerbehovsstyrd hälso- och sjukvård samtkostnadseffektivitet. Utskottet finner inte skäl attföreslå ett sådant initiativ. Motionsyrkandetavstyrks.Motion 2004/05:So389 (v) yrkande 1, i vilken etttillkännagivande begärs om att omvårdnaden skallvägas in i arbetet med prioriteringsordningen förhälso- och sjukvården, bör enligt utskottet inteföranleda något initiativ från sida.Motionen avstyrks.Ett antal motionsyrkanden rör öppnakvalitetsregister m.m. Liksom motionärerna anserutskottet att de nationella kvalitetsregistren utgören mycket viktig källa till kunskap om den svenskavårdens medicinska kvalitet och säkerhet. Det är avstor betydelse att arbetet med att utvecklaregistren fortsätter, och utskottet ser därförmycket positivt på arbetet med att stärka den öppnaredovisningen av sjukvårdens resultat som planerasinom . Vidare konstaterarutskottet att satsningar görs på fortsatt utvecklingav de nationella kvalitetsregistren iDagmaröverenskommelsen . I avvaktan påresultatet av det pågående arbetet avstyrksmotionerna 2003/04:So343 (c) yrkande 36,2003/04:So503 (m) yrkande 13, 2004/05: K459 (mp)yrkande 13, 2004/05:So5 (m) yrkande 2 samt2004/05:So605 (kd) yrkandena 6 och 7.När det gäller arbetet med att stärka patientensställning i hälso- och sjukvården välkomnarutskottet att staten och även iden senaste Dagmaröverenskommelsen har avsatt medelför detta ändamål. Utskottet är dock inte berett attlägga fram förslag på en samlad patienträttighetslageller patienträttighetsdeklaration, vilket framförsi motionerna 2004/05:So5 (m) yrkande 1,2004/05:So261 (m), 2004/05:So394 (c) yrkande 10 samt2004/05:So605 (kd) yrkande 1. Motionerna avstyrks.Utskottet behandlar ett flertal motionerfrån den allmänna motionstiden om insatser mot olikasjukdomar. Utskottet vidhåller den bedömning somtidigare regelmässigt framförts, nämligen attutskottet inte ställer sig bakom motionskrav om attsatsningar bör göras på enskilda sjukdomar eller omatt vården av dessa bör organiseras på visst sätt.Att bedöma sådana frågor är enligt utskottet iförsta hand en fråga för sjukvårdshuvudmännen. Ettenigt utskott har ställt sig bakom riktlinjer förprioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop.1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186).Utskottet vidhåller sin uppfattning att dessariktlinjer inte låter sig förenas med någon "lista"där vissa sjukdomar generellt prioriteras föreandra. bör därför inte ta något initiativmed anledning av motionerna 2003/04:So247 (c)yrkandena 1 och 2, 2003/04:So249 (fp) yrkandena 1och 2, 2003/04:So288 (s) yrkande 1, 2003/04:So292(fp), 2003/04:So293 (fp) yrkande 2, 2003/04: So344(c) yrkandena 1-4, 2003/04:So402 (m), 2003/04:So404(m), 2003/04:So410 (s) yrkande 1, 2003/04:So419 (v)yrkande 3, 2003/04:So433 (s), 2003/04:So452 (fp),2003/04:So464 (fp) yrkandena 1-3, 2003/04:So469(kd), 2003/04:So478 (fp), 2003/04:So502 (fp) yrkande16, 2003/04:So504 (fp) yrkande 23, 2003/04:So511(fp), 2003/04:So531 (s), 2003/04:So548 (s),2003/04:So563 (c), 2003/04:So571 (fp, v, c, mp)yrkande 5, 2003/04:So604 (s), 2003/04:So611 (s),2003/04:Ub291 (fp) yrkande 3, 2003/04:Bo256 (c)yrkande 1, 2004/05:L295 (fp) yrkande 11,2004/05:Sf361 (v) yrkandena 23 och 24, 2004/05:So246(c), 2004/05:So249 (m) yrkandena 1, 2 och 4-9,2004/05:So275 (fp), 2004/05:So329 (c), 2004/05:So346(c) yrkandena 1 och 2, 2004/05:So355 (c),2004/05:So366 (s), 2004/05:So374 (kd) yrkandena 1-4,2004/05:So399 (m), 2004/05:So480 (s), 2004/05:So506(c) yrkandena 1-4, 2004/05:So523 (s), 2004/05:So531(kd) yrkandena 1 och 2, 2004/05:So532 (kd),2004/05:So536 (s), 2004/05:So566 (fp, v, c, mp)yrkande 8, 2004/05: So573 (s), 2004/05:So583 (s)yrkandena 1 och 2, 2004/05:So598 (s) yrkande 5,2004/05:So613 (fp) yrkande 4, 2004/05:So630 (s),2004/05:So634 (s), 2004/05:Ub323 (mp) yrkande 4,2004/05:MJ509 (mp) yrkande 14 samt 2004/05:Bo278 (c)yrkande 2.Inte heller motion 2004/05:Sf361 (v) yrkande 21bör föranleda något initiativ från sida.Jämställdhetsperspektiv i vårdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, främst mot bakgrund av detomfattande pågående arbetet på området, avslåmotioner om jämställdhet mellan kvinnor ochmän i hälso- och sjukvården. Jämförreservationerna 36 (m, fp, c), 37 (kd), 38(v), 39 (v), 40 (fp), 41 (v), 42 (m, kd) och43 (fp).MotionerI motion 2004/05:So596 av . (m) begärs ett tillkännagivande om rätten tilllikvärdig vård för kvinnor och män (yrkande 9).Motionärerna anför att det har blivitkänt att medicinsk forskning utgår från män. Dettaleder i sin tur till att kvinnor inte sällan får feldiagnos, fel behandling och fel medicinering. Vidaretillåts äldre kvinnors sjukvård och läkemedeldessutom kosta mindre än männens. Ett likalydandeyrkande framförs i motion 2003/04:So409 av CristinaHusmark m.fl. (m) (yrkande 7).I motion 2004/05:So612 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om lika behandling avkvinnor och män i sjukvården i enlighet med 2 § ihälso- och sjukvårdslagen (yrkande 5). Kvinnor fårsämre villkor och vård än män inom svensk sjukvård2004. Orsakerna till denna diskriminering finns tillstor del i omedvetna attityder i bemötandet ochomhändertagandet av kvinnor.I motion 2004/05:So411 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om att regeringen börbereda de rapporter som inom vård och omsorg haranalyserat jämställdheten och återkomma tillriksdagen med en handlingsplan för att motverkaojämställdheten inom vård och omsorg (yrkande 3).Även i motion 2003/04:So406 av m.fl.(v) begärs ett tillkännagivande om beredningen avSocialstyrelsens rapporter om genus i vård ochsocialtjänst (yrkande 3).I motion 2004/05:So222 av och ()begärs ett tillkännagivande om en rättvisare och merjämställd vård (yrkande 1). Enligt motionärernaskall kvinnor ha rätt att få högkvalitativ vård påsamma villkor som män, i hela . I yrkande 2begärs ett tillkännagivande om att forsk-ningsinsatserna för kvinnors hälsoproblem måstestärkas.I motion 2002/03:So254 av () begärs ett tillkännagivande om att även kvinnorskall vara forskningsobjekt i vetenskapen (yrkande1). Motionären anför att diagnoser utgår frånforskningsresultat som har en mans anatomi somunderlag. Vidare begärs i yrkande 2 ett tillkännagi-vande om ökad forskning och kunskap om kvinnorssymtom och sjukdomsbild.I motion 2003/04:So293 av ()begärs ett tillkännagivande om att bryta dennegativa särbehandlingen av kvinnliga patienter inomhälso- och sjukvården (yrkande 1).I motion 2004/05:So373 av ()begärs ett tillkännagivande om behovet av attklarlägga varför kvinnor får sämre sjukvård än män.Ett likalydande yrkande framförs i motion2003/04:So238 av ().I motion 2004/05:So267 av och () begärs ett tillkännagivande om attarbetet med att integrera kvinnoperspektivet inomvården intensifieras (yrkande 1) samt att det görsökade forsknings- och utbildningsinsatser med fokuspå könsperspektivet för personal inom vårdsektorn(yrkande 2).I motion 2004/05:So280 av och () begärs ett tillkännagivande om attuppföljning och utvärdering av vård och forskningsker ur ett jämställdhetsperspektiv.I motion 2004/05:So339 av och () begärs ett tillkännagivande om attforskning kring kvinnors kroppar, symptom ochsjukdomar uppmuntras för att därmed förebygga sämrebehandling av kvinnor vid diagnostisering och vård.I motion 2004/05:So476 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om åtgärder för likarätt till god hälsa och rättvisa villkor i vårdenmellan kvinnor och män.I tre motionsyrkanden förespråkas ändradlagstiftning för att uppnå jämställd vård.I motion 2004/05:So613 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om komplettering avhälso- och sjukvårdslagen (yrkande 1). Enligtmotionärerna skall hälso- och sjukvårdslagenkompletteras så att kvinnors rätt till lika god vårdsom män lagfästs i dess portalparagraf. En sådanklarare lagtext ger möjligheter att på ett heltannat sätt än följa upp att vården har sammakvalitet för kvinnor och män.I motion 2003/04:So406 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om hälso- ochsjukvårdslagen och socialtjänstlagen ur ettgenusperspektiv (yrkande 4). Enligt motionärerna börSocialstyrelsen få ett tilläggsuppdrag att utredamöjligheterna att införa regler som motverkarojämställd behandling.I motion 2004/05:So279 av ochMichael () begärs ett tillkännagivande omatt se över hälso- och sjukvårdslagen så att kvinnoroch män behandlas lika inom vården.En motion rör behovet av en parlamentariskutredning.I motion 2004/05:So605 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om en parlamentariskutredning kring jämställdhetsaspekter på sjukvården(yrkande 8). Utredningen bör bl.a. se övervårdpersonalens behov av kontinuerlig utbildning såatt könsspecifika kunskaper kan integreras i vårdoch behandling. Vidare måste vården uppmärksammaskillnader i bemötande mellan män och kvinnor så attskillnaderna upphör.I tre motionsyrkanden efterfrågas en könsuppdeladstatistik.I motion 2004/05:So613 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om bättre statistikrörande könsskillnader i vården (yrkande 3).I motion 2004/05:So411 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om att statliga myndigheterinom vård- och omsorgsområdet skall föra en köns-uppdelad statistik avseende utförda insatser(yrkande 4).I motion 2004/05:So598 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om vikten av attredovisa statistik över behandlingar ochresursfördelning uppdelad på kön (yrkande 4).En motion rör könskonsekvensanalyser.I motion 2004/05:So613 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande omkönskonsekvensanalyser vid reformer som innebärstora förändringar i vårdens övergripande strukturer(yrkande 7). Exempel på sådana reformer ärvårdgarantin, läkemedelsreformen och den nationellahandlingsplanen för hälso- och sjukvården. Intenågon av dessa åtgärder har blivit föremål förkönskonsekvensanalyser.Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.Frågor om jämställdhetsperspektiv i vårdenbehandlades av utskottet senast i betänkande2002/03:SoU3 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (s. 32f.). Därvid anförde utskottet bl.a. följande (s.34):Utskottet vill åter betona vikten av ettjämställdhetsperspektiv inom hälso- ochsjukvården samt vidhåller att det är självklartatt den vård som erbjuds skall vara av lika godkvalitet, oavsett om den avser en kvinna eller enman. Utskottet erinrar ånyo omSocialdepartementets genderprogram för socialvälfärd, vilket bl.a. syftar till att höjakvaliteten och effektiviteten i verksamheterna såatt alla får en god vård och service på likavillkor oavsett kön. Utskottet ser positivt pådet uppdrag som fått att följaupp nämligen att analysera och redovisakönsskillnader inom hälso- och sjukvårdens ochsocialtjänstens verksamhetsområden och lämnaförslag till åtgärder som kan bidra till ökadjämställdhet. I samband med kommandeårsredovisningar skall redogöraför utvecklingen avseende könsskillnader på bl.a.hälso- och sjukvårdsområdet. Styrelsen har ocksåålagts att redovisa könsuppdelad statistik ochgöra genderanalyser i sina rapporter ochredovisningar.