bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — Genom kraftigt ökad sysselsättningoch högre tillväxt kommer de offentliga finanserna att stärkas i bådaändar - skatteinkomsterna stiger som utgifterna, särskilttransfereringarna, minskar. Längst går Moderata samlingspartiet sombedömer att den egna politiken kan komma att förbättra de offentligafinanserna med på kort sikt och mer än 130miljarder kronor på lång sikt. Tilltron till den egna politikensförträfflighet för de offentliga finanserna tycks alltså vara stor inomoppositionen, så stor att man inte bemödar sig om att föreslå enbudgetpolitik som håller för de fall de dynamiska effekterna skulle uteblieller bli avsevärt mindre än beräknat.Utskottet ifrågasätter i och för sig inte att både sysselsättning ochtillväxt har stor betydelse för de offentliga finanserna. Ökad tillväxtoch stigande sysselsättning innebär att de offentliga finanserna förbättraspå sikt. En ansvarsfull budgetpolitik får dock aldrig ta stora dynamiskaeffekter för givna. Erfarenheterna av att litatill att högre sysselsättning och andra dynamiska effekter ska lösastatsfinansiella problem är förskräckande. Utgångspunkten för enansvarsfull budgetpolitik måste vara att dynamiska effekter beaktas allteftersom de uppstår i verkligheten, och inte räknas hem i förväg.Det finns enligt utskottets mening en uppenbar risk att den typ avövertro på dynamiska effekter som oppositionspartierna ger uttryck förleder till att de offentliga finanserna förfaller. Om en skattesänkninginte visar sig ge de effekter på sysselsättningen som man hoppats påkan receptet lätt bli en ännu större skattesänkning. En sådan politikriskerar att leda in i en statsfinansiell återvändsgränd där vägen utkantas av smärtsamma besparingar och uppoffringar.Utskottets samlade bedömningDen socialdemokratiska regeringen har sedan man tog över regeringsmakten1994 fört en långsiktig och ansvarsfull budgetpolitik. Väldiga underskotthar vänts i stora överskott och den offentliga skuldsättningen harminskat kraftigt.Tack vare denna politik har starka offentliga finanseroch har klarat den senaste internationella konjunkturnedgången utan attdra på sig underskottsproblem. I det avseendet skiljer vi oss från fleraav de stora EU-länderna vars offentliga finanser i vissa fall utvecklatspå ett oroväckande sätt. Robusta offentliga finanser är en förutsättningför en uthållig tillväxt och hög sysselsättning. Det är därför avyttersta vikt att budgetpolitiken utformas på ett sådant sätt att långsiktigtstabila offentliga finanser vidmakthålls.Att höja sysselsättningen och få ned arbetslösheten är den punkt somstår allra högst på regeringens dagordning. I ett europeiskt perspektivär sysselsättningsgrad på i och för sig hög. Den genomsnittligasysselsättningsgraden i EU är , och en av målsättningarna inomLissabonstrategin är att nå . Utskottet anser emellertidi likhet med regeringen att sysselsättningen är för låg och ställer sigbakom de åtgärder som regeringen föreslår för att pressa tillbakaarbetslösheten och höja sysselsättningen.Utskottet anser att regeringens förslag till riktlinjer för budgetpolitikeninnebär en fortsättning på den ansvarsfulla budgetpolitik som bedrivitssedan regeringsskiftet . Denna inriktning har enligt utskottetsmening goda förutsättningar att främja fortsatt stabila offentligafinanser.Utskottet avvisar också de förslag till alternativ utformning avbudgetpolitiken som lämnats av oppositionspartierna. Förslagen innehållerlångtgående krav på skattesänkningar, vilka i många fall finansierasgenom kraftiga försämringar i grundläggande trygghetssystem och i andrafall med vagt formulerade besparingar. För utskottet är det en centralprincip att budgetpolitiken utformas på ett fördelningspolitiskt godtagbartsätt. Oppositionspartiernas alternativ går i flera fall i motsattriktning. Förslagen kombinerar skattesänkningar främst för dem som harett arbete med försämringar för sjuka och arbetslösa. Därtill kommerett ökat inslag av avgiftsfinansieringar, t.ex. inomarbetslöshetsförsäkringen,trafikförsäkringen, sjukvården och barnomsorgen. Sammantagna riskerardessa förslag att leda till ökade klyftor i samhället - något somutskottet inte kan ställa sig bakom.Skulle oppositionspartiernas förslag sättas i verket finns enligtutskottets mening en stor risk att de offentliga finanserna snabbt skulleförfalla vilket i sin tur riskerar att leda till att den gemensammavälfärden undermineras. De gångna årens mödosamma arbete med att byggaupp och vidmakthålla sunda offentliga finanser skulle därmed riskeraatt gå om intet.Med hänvisning till vad utskottet framhållit tillstyrker utskottetregeringens och de båda samarbetspartiernas förslag till inriktning avbudgetpolitiken och avstyrker motionärernas förslag. Därmed tillstyrkerutskottet proposition 2004/05:100 yrkande 1 i denna del och avstyrkermotionerna Fi13 (m) yrkande 2 i denna del, Fi14 (fp) yrkandena 2 och 4,Fi15 (kd) yrkandena 1 i denna del och 5 samt Fi16 (c) yrkande 1 i dennadel.5 Användning av inkomstavdragUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker styrelses förslag RRS17 angåendeanvändningen av inkomstavdrag i statsbudgeten samt fyra motionsförslag.Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c).5.1 rapportDen överlämnade sin ? (RiR 2004:26) till regeringen. I rapporten har Riksrevisionengranskat regeringens hantering av det tillfälliga sysselsättningsstödettill kommuner och landsting. Syftet med granskningen har varit attundersöka hur stödet har beretts och följts upp samt vilken informationoch vilket beslutsunderlag som regeringen lämnat till . Irapporten riktar kritik mot regeringen på flera punkter.Prognoserna har varit bristfälliga både vad gäller det ursprungligastödet och de successiva förlängningarna av stödet. Kostnaderna harockså kraftigt överskridit de budgeterade beloppen.Det normala skriftliga remissförfarandet har inte följts utan regeringenhar nöjt sig med en muntlig beredning med berörda myndigheter där endastbegränsade delar av förslaget berörts.Informationen till har varit bristfällig. Sysselsättningsstödetutformades som en skattekreditering och inte som ett anslag i enlighetmed budgetlagens huvudprincip om bruttoredovisning och finansieradesdärmed inte inom utgiftstakets ram. Regeringen har inte redovisat någotmotiv till att man valt denna form.Minst ska regeringen för presentera prognoseröver statsbudgetens inkomster och utgifter samt förklara väsentligaavvikelser mellan budget och beräknat utfall. Vad gäller sysselsättningsstödethar regeringen inte fullgjort denna skyldighet.Utformningen av stödet, i kombination med brister i prognosernasträffsäkerhet och frekvens har inneburit att regeringen inte försettriksdagen med ett underlag som gjort det möjligt att på ett allsidigtsätt väga sysselsättningsstödet mot statsbudgetens andra utgifter.Någon utvärdering av stödet har inte genomförts, och uppföljningen harvarit begränsad. Regeringens resultatrapportering till harinte varit tillräcklig för att budgetlagens krav ska kunna anses varauppfyllda i detta hänseende.Riksrevisionen anser att utformningen av stödet som ett avdrag påstatsbudgetens inkomstsida har fått negativa konsekvenser förbudgetdisciplinen,transparensen och möjligheterna att kontrollera kostnadsutvecklingen.Om stödet hade bruttoredovisats skulle en stramare finanspolitik havarit nödvändig för att klara utgiftstaket. En fortsatt expansion avskattekrediteringar av samma slag som sysselsättningsstödet riskeraratt urholka utgiftstakets betydelse för statsfinanserna, anserRiksrevisionen.Det kan i och för sig finnas skäl att redovisa utgiftsåtaganden påstatsbudgetens inkomstsida, skriver , men en sådan redovisningbör inte få negativa effekter på budgetdisciplinen, transparensen ellerkostnadskontrollen. lämnar två rekommendationer somförenar statsmakternas behov av flexibilitet i valet mellan olikabudgettekniska lösningar och kravet på stramhet i budgetprocessen.Justering av utgiftstaketRiksrevisionen rekommenderar att när regeringen föreslår att utgifterska nettoredovisas, ska den föreslå att utgiftstaket justerasså att det utgör en lika stram restriktion som tidigare.Förbättrad kostnadskontrollRiksrevisionen rekommenderar också att kostnadskontrollen för inkomstavdragav det aktuella slaget behöver skärpas så att avdragen behandlas likvärdigtmed anslag på statsbudgetens utgiftssida. Detta bör bl.a. åstadkommasgenom att beslut om ett inkomstavdrag åtföljs av en kostnadsram. Enändrad beräkning bör då åtföljas av en ändrad kostnadsram.5.2 styrelses framställningStyrelsen framhåller vikten av att de grundläggande principerna ombudgetdisciplin, transparens och kostnadskontroll i budgetprocessenupprätthålls av regering och riksdag. Sysselsättningsstödet borde hautformats som en utgift om dessa principer hade tillämpats, anserstyrelsen. Den valda ordningen är ett klart avsteg från budgetlagensbruttoredovisningsprincip, och styrelsen påpekar särskilt att finansutskottetvid flera tillfällen betonat bruttoredovisningens betydelse förtransparensen och möjligheter att fatta välgrundade beslut.Denna typ av skatteavdrag kan enligt styrelsens uppfattning bidra tillatt tilltron till utgiftstaket som återhållande styrinstrument urholkas.I likhet med anser styrelsen att det i vissa undantagsfallkan finnas skäl att redovisa ett utgiftsåtagande på statsbudgetensinkomstsida. Avsteg från bruttoredovisningsprincipen bör dock göras såatt inte kraven på budgetdisciplin, transparens och kostnadskontrollåsidosätts.Styrelsen ställer sig bakom rekommendationer. Skatteavdragav motsvarande slag som sysselsättningsstödet ska omgärdas av sammarestriktioner som anslag på budgetens utgiftssida. Nettobudgetering avett utgiftsåtagande ska därför åtföljas av motsvarande sänkning avutgiftstaket. Vidare anser styrelsen att beslut om ett åtagande även skaomfatta beslut om en kostnadsram. Styrelsen föreslår att skaställa dessa krav om regeringen lägger fram förslag om inkomstavdrageller andra krediteringar i statsbudgeten.Styrelsen föreslår att begär att regeringen ska beakta kravetpå transparens, budgetdisciplin och kostnadskontroll i samband medanvändningen av inkomstavdrag och andra motsvarande åtgärder i statsbudgeten.Styrelseledamöterna från (s) och (v) anser i en avvikande mening attden aktuella rapporten inte borde föranleda någon framställning tillriksdagen. Frågeställningarna som aktualiseras i rapporten har redanuppmärksammats och prövats av , skriver reservanterna. Det ärriksdagen själv som beslutar om hur budgetlagen ska tillämpas och sombedömer om det underlag som regeringen ger är tillfyllest. Riksrevisionensstyrelse får inte hamna i en situation där man överprövar riksdagensbeslut, anser reservanterna.5.3 MotionernaI motion Fi12 av m.fl. (fp) riktas skarp kritik motregeringens sätt att hantera utgiftstaket för staten. Motionärerna anseratt regeringen har manipulerat med utgiftstaket så att detinte längre utgör det riktmärke som det var tänkt. Svårigheter attprioritera har lett till detta numera systematiska sätt att "krypa under"taket, anser motionärerna. Kringgåendet av utgiftstaket tar sig flerauttryck. Det sätt som regeringen tillämpat mest är att redovisa utgiftersom nedsättningar av inkomster, vilket t.ex. gäller det nu aktuellasysselsättningsstödet. Men regeringen har även använt andra metoder.Det finns en uppenbar asymmetri i regeringens sätt att göra tekniskajusteringar av taket. Regeringen har varit mer benägen att göra justeringarsom höjer taket än som sänker det. Ett exempel på detta är att regeringengjorde en teknisk justering av taket med isamband med att sysselsättningsstödet flyttades över från inkomst- tillutgiftssidan med motiveringen att saldot inte påverkades. Detta är ingetannat än en ren manipulation eftersom saldot försvagades när stödetinfördes som ett skatteavdrag. Ett annat exempel på hur regeringenkringgått utgiftstaket är när man sköt till pengar till SJ från ett kontoi där andra bolag avsatt medel.Motionärerna anser att förslag att regeringen i sambandmed inkomstavdrag och liknande ska beakta kraven på transparens,budgetdisciplin och kostnadskontroll inte går tillräckligt långt. Det krävsen tydlig markering av att bruttobudgetering är huvudprincipen (yrkande1). Motionärerna föreslår också att budgetlagen bör ändras så att dettydligt framgår att utgiftstaket ska justeras i samband med förslag sominnebär nettobudgetering (yrkande 2). Dessutom föreslår motionärernaatt åtaganden genom nettobudgetering ska behandlas likvärdigt med anslagpå statsbudgetens utgiftssida vad gäller prioritering och finansiering,dvs. även nettobudgeterade åtaganden ska vägas mot andra utgifter inomen av begränsad ram (yrkande 3).I motion Fi13 av m.fl. (m) vänder sig motionärernamot att ersättningen till de stormdrabbade skogsägarna ges i form av enskattereduktion. Motionärerna anser att det är riktigt att ersättningbetalas ut men att den i stället borde har utformats som ett bidrag.Eftersom budgeteringsmarginalen redan använts för ofinansierade reformerfinns bara ett litet utrymme för oväntade händelser. Att ge stödet genomett skatteavdrag innebär att budgetlagen kringgås, anser motionärerna.Om statens intäkter minskas genom ett riktat stöd borde samtidigtutgiftstaket justeras ned (yrkande 3).5.4 Riksdagsbehandlingen av det tillfälliga sysselsättningsstödetRegeringen föreslog ett tillfälligt sysselsättningsstödtill kommuner och landsting (prop. 2001/02:95), och finansutskottetbehandlade frågan i betänkande 2001/02:FiU25. Vid behandlingenväcktes ett antal motionsförslag som bl.a. riktade kritik mot formenför stödet, dvs. att det skulle utgå som en kreditering av kommunernasskattekonton.Finansutskottet anordnade en offentlig utfrågning om förslaget den 12mars 2002. Vid denna utfrågning deltog bl.a. dåvarande finansministerBosse och dåvarande statssekreteraren vid FinansdepartementetCurt Malmborg.Utskottet tillstyrkte regeringens förslag, och beslutade ienlighet med detta efter att ärendet tagits upp till förnyad behandlingdå det återförvisats till finansutskottet.5.5 ställningstagandeUtskottet anser att de frågor som tar upp i sin rapportär väsentliga och angelägna. Budgetlagens princip om bruttoredovisningär ett viktigt inslag i den nya budgetprocess som varit i bruk sedanslutet av och som har bidragit till att upprätthållasunda offentliga finanser. Utskottet har vid upprepade tillfällenframhållit detta och vill än en gång understryka vikten av tydlighet ochöppenhet i den statliga redovisningen.Bruttoredovisningen bidrar till att skapa tydlighet och transparens iden statliga redovisningen. Statens budgetsaldo visar numera exaktstorleken på statens lånebehov utan att några utombudgetära fonder o.d.behöver beaktas. Budgetlagen har som huvudprincip att utgifter ochinkomster ska bruttoredovisas men tillåter vissa undantagfrån denna princip. har, efter beslut i varje enskilt fall,godkänt ett antal sådana undantag varav det tillfälliga sysselsättningsstödetär ett. Undantag från bruttoredovisningsprincipen bör enligt utskottetsuppfattning göras restriktivt, och regeringen bör i varje enskilt fallmotivera de undantag som föreslås.Riksrevisionens styrelse anser att det är av stor vikt att de grundläggandeprinciperna om transparens, budgetdisciplin och kostnadskontrollupprätthålls av regering och riksdag samt att om dessa principer hade följtsskulle sysselsättningsstödet ha utformats som ett bidrag på statsbudgetensutgiftssida.Utskottet vill med anledning av detta framhålla att frågan om hur stödetskulle utformas och redovisas behandlades av utskottet i samband medbeslutet om sysselsättningsstödet. Vid behandlingen väcktes motionerfrån samtliga oppositionspartier där metoden att kreditera skattekontotkritiserades som ett sätt att kringgå budgetlagens krav på bruttoredovisning.För att ge frågan om sysselsättningsstödet en bred och allsidig belysninganordnade utskottet en offentlig utfrågning där bland andra dåvarandefinansminister och dåvarande statssekreteraren vidFinansdepartementet svarade på frågor som bl.a. rörde omförslaget var förenligt med budgetlagen. Dessa aspekter på förslaget omsysselsättningsstöd var således väl kända och beaktade när riksdagenfattade sitt beslut. Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden ochtillstyrkte regeringens förslag. I sin motivering skrev utskottet:I flera motioner hävdas att detta förfaringssätt [att stödet ansöks hosRSV och krediteras kommunernas skattekonton] skulle strida mot budgetlagen.Utskottet vill mot detta anföra att tekniken att kreditera skattekontothar tillämpats även för andra typer av stöd som tidigarebeslutat om. Dessa stöd redovisas tydligt under inkomsttitel 1700Nedsättning av skatter på statsbudgeten. Där redovisas exempelvisanställningsstödet, stödet för bredbandsinstallationer och visst stöd tillsjöfarten. Sysselsättningsstödet kommer således att redovisas på sammatydliga sätt i statsbudgeten för . De grundläggande principernaom transparens i den statliga budgetredovisningen som utgör utgångspunktenför budgetlagens krav på bruttoredovisning är därmed väl tillgodosedda.Utskottet kan nu konstatera att anser attbudgetlagen i det aktuella fallet borde ha tolkats på ett annat sätt änriksdagen gjorde. Med anledning av detta vill utskottet påpeka att detär själv som avgör hur budgetlagen ska tolkas och tillämpasoch att det är olyckligt om styrelses överväganden kanuppfattas så att man överprövar beslut.Med det anförda avstyrker utskottet styrelses förslag2004/05:RRS17 samt motionerna Fi12 (fp) yrkandena 1-3 och Fi13 (m)yrkande 3.6 Övriga frågor6.1 UtgiftsområdesindelningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om att utrikesförvaltningen ska överförasfrån utgiftsområde 1 till utgiftsområde 5 Internationellsamverkan.Jämför reservation 8 (m).MotionenI motion Fi17 av m.fl. (m) yrkas att utrikesförvaltningenöverförs från utgiftsområde 1 till utgiftsområde 5Internationell samverkan.Utrikesutskottets yttrandeUtrikesutskottet anför i sitt yttrande (UU3y) till finansutskottet i annat sammanhang har tagit ställning mot förslag med motsvarandeinnebörd som den som framförs i motionen. vidhållersin tidigare inställning och menar i konsekvens härmed att motionen böravstyrkas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet kan konstatera att , efter förslagfrån regeringen i den ekonomiska vårpropositionen, beslutade att ärendenom representation i utlandet skulle överföras från utgiftsområde5 och internationell samverkan till utgiftsområde 1Rikets styrelse för att fullfölja ombildandet av myndighet. Vidare beslutades att utgiftsområde 5 skulle ändra namntill Internationell samverkan (prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:KU23,rskr. 2000/01:273-276). I betänkande 2001/02:KU37 avstyrktes motionsyrkandenom att utrikesförvaltningen skulle återföras till utgiftsområde 5.Riksdagen följde utskottet (rskr. 2001/02:335).Finansutskottet finner inte skäl att föreslå någon annan ordning än dengällande. Motion Fi17 (m) avstyrks således.6.2 Obetecknade anslagEnligt budgetlagen finns tre anslagstyper, obetecknade anslag,reservationsanslag och ramanslag. används dock endast obetecknadeanslag och ramanslag varav de senare helt dominerar. Av budgetens485 anslag är endast 36 stycken obeteckande, och de svarar sammanlagtför av utgifterna. Ett obetecknat anslag får varken överskridaseller sparas till efterföljande år, men för ramanslagen finns möjligheterbåde till kredit och sparande.En genomgång av anslagen visar enligt regeringen att det inte går atturskilja någon tydlig princip för när ett obetecknat anslag används.Den fasthet som kännetecknar de obetecknade anslagen kan uppnås ävenmed ramanslag genom att regeringen anger villkor för anslagets utnyttjande.Regeringen har därför för avsikt att föra upp dagens obetecknadeanslag som ramanslag och föreskriva att varken kredit eller sparandefår förekomma. Regeringen avser emellertid inte att ändra budgetlageni detta avseende varför om den så önskar kan besluta att medelska anvisas på ett obetecknat anslag.Finansutskottet har inget att erinra mot den förändrade tillämpning avanslagstyperna som regeringen aviserar.6.3 Ändrad redovisning av statsbudgetens inkomsterRegeringen aviserar att man till höstens budgetproposition avser attförändra redovisningen av statsbudgetens skatteinkomster. dåskattekontot infördes redovisas inte inbetalade utan debiterade belopppå många inkomsttitlar. Skillnaderna mellan de debiterade och betaladeskatterna redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser,så att statsbudgetens totala skatteinkomster avser betalningar, dvs.redovisas kassamässigt. Utifrån den nuvarande redovisningen är det docksvårt att relatera utvecklingen av skatteinkomsterna till den ekonomiskautvecklingen, särskilt beträffande hushållens och bolagens skatter kanförskjutningen i fördelningen mellan åren uppgå till relativt storabelopp.För att redovisningen i statsbudgeten på ett bättre sätt än skakunna användas både till ekonomisk analys och för beräkning av statenslånebehov arbetar regeringen med att utveckla strukturen av statsbudgetensinkomstsida. Avsikten är att enskilda skatteslag ska avspegla detaktuella årets skatteregler och ha en direkt koppling till makroekonomiskafaktorer som t.ex. sysselsättningen, arbetslösheten och löne- ochkonsumtionsutvecklingen. Skatterna bör grupperas efter skattebaser såsomskatt på arbete, kapital, konsumtion och insatsvaror samt övriga skatter.Avgränsningen mellan vad som är skatter och övriga inkomster är intedensamma i statsbudgeten som i nationalräkenskaperna. För att ökaöverensstämmelsen dem emellan avser regeringen dessutom att flytta ettantal inkomsttitlar från inkomsttypen 2000 Inkomster av statens verksamhettill 1000 Skatter.De förändringar av inkomstredovisningen som regeringen nu aviserarinnebär enligt utskottets uppfattning radikala förändringar av statsbudgetensinkomstsida. Exempelvis kommer de stora inkomsttitlarna för fysiska ochjuridiska personers inkomstskatt att ersättas av andra titlar baseradepå en annan indelning. Innebörden är också att de skatter som redovisaspå enskilda inkomsttitlar i flera fall kommer att vara periodiseradeoch att nya korrigeringsposter behöver tillkomma för att fånga uppskillnaderna mellan den periodiserade redovisningen och den kassamässiga,som även framöver kommer att finnas kvar på aggregerad nivå.Utskottet är angeläget att i höstens budgetpropositionen få en närmareredogörelse för konsekvenserna av den förändrade inkomstredovisningensåväl vad gäller de analytiska fördelar som regeringen pekar på som deeventuella komplikationer som förändringen kan ge upphov till. Det ärangeläget att även löpande kunna följa redovisningen av deolika inkomstslagen. Skillnaderna mellan dagens redovisning och den somnu aviseras bör belysas utförligt. Utskottet anser det också angelägetatt dagens redovisning tydligt länkas ihop med den nya, så att övergångeni sig inte orsakar problem att följa inkomsternas utveckling över tiden.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Riktlinjer för den ekonomiska politiken, punkt 1 (m, fp, kd, c)av (), (), (), GunnarAxén (m), (), () och CeciliaWidegren (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riktlinjer för den ekonomiska politiken. Därmedbifaller delvis motionerna2004/05:Fi13 av m.fl. (m) yrkande 1,2004/05:Fi14 av m.fl. (fp) yrkande 1,2004/05:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 1 i dennadel och 2 samt2004/05:Fi16 av m.fl. (c) yrkande 1 i denna delochavslår proposition 2004/05:100 punkt 1 i denna del.StällningstagandeInledningSverige kan bättre! behöver förändring!Det stora utanförskapet är största problem . än en miljon människor i arbetsför ålder står utan arbete är inteacceptabelt.Regeringen och dess stödpartier har inte redovisat en politik som tarSverige ur krisen. Det måste till nya tag och nya krafter.