bet · GS01UBU12 · 2005-04-07 00:00:00 — Den skallockså göra erforderlig uppföljning. Erfarenhetenvisar att få institutioner motsvarar idén om dengoda institutionen. har påregeringens uppdrag lagt fram förslag till20 åtgärder för att stärka studenternasrättssäkerhet. Först har regeringengjort ändringar i högskoleförordningen på grundvalav en del av verkets förslag. Ändringarna trädde ikraft . Det är mycket angelägetatt kvaliteten på högskolornas lokala regelverk ochstudenternas rättssäkerhet blir föremål förgenomgripande förslag och beslut.23. Studenternas rättssäkerhet i övrigt (punkt15) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 15borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub276 yrkande 15och avslår motion2004/05:Ub441 yrkande 9.StällningstagandeHögskolorna bedriver i flera fall myndighetsutövningi förhållande till studenterna vad gäller antagning,examination, beviljande av studieuppehåll, rätt attfullfölja utbildning, rätt till omtentamen, byte avexaminator, tillgodoräknande av poäng m.m.Högskolornas lokala regelverk måste ses över oftareav JO och . Regler som rörstudieuppehåll, antagning och rätten att genomgåprov bör också regleras i högskoleförordningen påett tydligare sätt. Högskolornas lokala regelverkfinns inte alltid sammanställda eller tillgängliga,vilket leder till stora skillnader i praxis mellanolika högskolor och mellan olika delar av sammahögskola, och därmed till att det blirsvåröverskådligt för den enskilda studenten.Givetvis bör högskolorna vara skyldiga attdokumentera sin praxis och också att motivera allabeslut skriftligt. Regeringen bör göra deförändringar av högskoleförordningen som behövs föratt garantera detta.24. Kårobligatoriet (punkt 16) - m, fp, kd, c,mpav (), (), MargaretaPålsson (m), Axel Darvik (fp), (), (), () ochJan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 16 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub203,2004/05:Ub220,2004/05:Ub227,2004/05:Ub259 yrkande 7,2004/05:Ub276 yrkande 14,2004/05:Ub293 yrkande 11,2004/05:Ub317,2004/05:Ub372 samt2004/05:Ub473 yrkandena 30-32,bifaller delvis motion2004/05:Ub378 yrkande 11och avslår motion2004/05:Ub392.StällningstagandeKårobligatoriet är principiellt felaktigt och bördärför avskaffas. Även studenter bör själva få väljavilken förening de vill vara med i. Obligatorietsexistens är ett bevis för hur liten tilltro som densvenska staten har till studenternas förmåga attskapa och upprätthålla frivilliga sammanslutningarför att tillvarata sina intressen.Det finns en rad frågor som behöver lösas på vägenmot obligatoriets avskaffande. För att frågornaskall bli noggrant utredda vill vi att regeringentillsätter en parlamentarisk utredning. Utredningenskall ta fram en handlingsplan för avvecklingen samten tidsplan för denna, varefter regeringen senast ivårpropositionen 2007 skall återkomma tillriksdagen. Handlingsplanen kan innehållaövergångsregler.I direktiven till utredningen måste ett antalmoment preciseras. Först och främst måsteutredningen granska de strukturer som i dagexisterar för val av studentrepresentanter tillolika organ inom lärosätena, presentera alternativför en frivillig kårverksamhet samt i övrigt föreslånya former för studentinflytandet. Utredningen skalllämna förslag till hur studentinflytandet över denakademiska och studiesociala kvaliteten kanvidareutvecklas vid ett avskaffande av obligatoriet.Studenternas möjlighet att bedrivautbildningsbevakning skall särskilt belysas.Härvidlag skall särskild hänsyn tas till frågan omstudentkårernas oberoende gentemot lärosätena.Utredningen skall vidare granska och lämna förslagpå framtida definitioner och avgränsning avstudentkårernas kompetens. I arbetet med att finnanya former för studentinflytande skall behovet avkontinuitet beaktas. Utredningen skall också studerade nuvarande reglerna för beskattning av landetskårer och nationer och beakta de frågor kringmomsredovisning, fastighetsbeskattning ochbeskattning av verksamheter som kan komma att bliaktuella vid ett avskaffande av obligatoriet.Särskild uppmärksamhet skall ägnas förhållandena förnationerna vid och Uppsalauniversitet och hur dessa nationers studiesocialakvalitet fortsatt skall kunna upprätthållas vid ettavskaffande av obligatoriet. Utgångspunkten skallvara att dagens kårer och nationer inte missgynnasskattemässigt när obligatoriet avskaffas.25. Högskolans tillgänglighet förfunktionshindrade (punkt 17) - fp, kdav (), Axel Darvik (fp) och TorstenLindström (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/04:Ub378 yrkande 7.StällningstagandeAlla som vill och kan skall kunna studera. Det ärbra för individen och bra för samhället. Menstuderande med funktionshinder möter ibland sådanasvårigheter att vissa ger upp. Studenter medrörelsehinder har rätt att ansöka om statligts.k. Det går till sådanpersonlig assistans som behövs ochsom inte bör tillgodoses genom kommunen eller genomstödåtgärder av lärosätet. Studenter med andraformer av funktionshinder, t.ex. studenter medpsykisk ohälsa och neuropsykiatrisk problematik, hari dag inte rätt till detta stöd. Det är viktigt attse över situationen för studerande med psykiskafunktionshinder, eventuellt genom enförsöksverksamhet där den grupp studenter som harrätt att ansöka om särskilt utbildningsstödutvidgas.26. Nationella riktlinjer för Studenthälsan(punkt 18) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub441 yrkande 12.StällningstagandeDet finns ett ideellt nationellt nätverkmellan Studenthälsan i hela landet. Däremot saknasnationellt fastslagna riktlinjer för hur arbetet iStudenthälsan skall bedrivas. Sådana behövs för skall kunna mäta behov och utnyttjande avStudenthälsan i ett längre perspektiv. Eftersomohälsa är ett symptom på bakomliggande stress- ocharbetsmiljöfaktorer kan just sådana mätningarblottlägga strukturella problem inom utbildningarnaoch den studiesociala miljön. Regeringen bör därförslå fast nationella riktlinjer förstudenthälsoarbetet.27. Uppföljning av studenterna (punkt 19) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub276 yrkande 5.StällningstagandeAtt man som student i princip kan klara sig igenomen hel utbildning utan att klara av sina studier, ärett slöseri med såväl statens finanser somstudentens ekonomi och studentens tid. Dagens systemför tilldelning av anslag ger uppenbarligen intetillräcklig motivation för lärosätena att prioriterauppföljning, även om undantag finns. Lärosätena böri större utsträckning följa upp hur det går förstudenterna under inledningen av studietiden och vidbehov kanske erbjuda studievägledning eller kurser istudieteknik.28. Validering (punkt 20) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Sf288 yrkande 24,bifaller delvis motion2004/05:Sf360 yrkande 11och avslår motionerna2004/05:Ub340 yrkande 1,2004/05:Ub473 yrkande 44 och2004/05:N239 yrkande 16.StällningstagandeEtt enklare och mer ändamålsenligt alternativ förvalidering bör erbjudas. Vid sidan om jämförandepappersstudier och ekvivalering kurs efter kurs bördet införas allmänna tester på de faktiska kunskapersom en viss person besitter. Det är det väsentligaoch det som faktiskt efterfrågas på arbetsmarknaden.Dessa tester skall genomföras ofta och vidregelbundet återkommande tillfällen på de flesta avlandets högskolor och universitet.29. Validering (punkt 20) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag till beslut underpunkt 20 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub473 yrkande 44 och2004/05:N239 yrkande 16och avslår motionerna2004/05:Ub340 yrkande 1,2004/05:Sf288 yrkande 24 och2004/05:Sf360 yrkande 11.StällningstagandeFör att ta till vara den kompetens och kunskap sommänniskor skaffar sig i ett annat land eller utanfördet traditionella utbildningssystemet är detnödvändigt att använda validering som en metod. Detär alldeles för många invandrare som på grund avsvårigheter att validera utbildningar utför arbetensom de är överkvalificerade för.Valideringsdelegationen har funnits ,men har haft svårigheter att åstadkomma konkretaåtgärder. Delegationen måste istörre omfattning arbeta för att uppfylla de mål somsatts för den.30. Validering (punkt 20) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 20borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Sf360 yrkande 11,bifaller delvis motion2004/05:Sf288 yrkande 24och avslår motionerna2004/05:Ub340 yrkande 1,2004/05:Ub473 yrkande 44 och2004/05:N239 yrkande 16.StällningstagandeMånga av de nya svenskarna har utbildning ellerannan kompetens som inte bekräftas av den svenskaarbetsmarknaden. Åtskilliga studier åskådliggör hurnya svenskars erfarenhet och kompetens inte tas tillvara. En viktig åtgärd i detta sammanhang är attutveckla system som säkrar tydliga kriterier ochstandardiserade metoder för validering, så attkompetens och betyg tidigt valideras på ett korrektsätt. För att på ett enkelt sätt validera människorskunskaper skulle man kunna införa ett allmänt testinom aktuellt kunskapsområde. Då kan man se vadpersonen kan och inte kan. Det är de faktiskakunskaperna som är det viktiga.31. Internationellt utbyte vid svenskauniversitet och högskolor (punkt 21) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub293 yrkande 3,bifaller delvis motion2004/05:Ub378 yrkande 12och avslår motion2004/05:Ub422.StällningstagandeDen högre utbildningen måste internationaliseras ochsvenska universitet och högskolor kunna erbjudautbildningar som står sig i ett alltmer globaliseratutbildningssamarbete. måste bli ett land ditutländska studenter söker sig för att skaffa sig enhögkvalitativ utbildning. Våra lärosäten måstearbeta för att bli globala, attraktiva studiemiljöersom ger individer från hela världen bildning ochförutsättningar för en global arbetsmarknad.32. Internationellt utbyte vid svenskauniversitet och högskolor (punkt 21) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 21 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub378 yrkande 12,bifaller delvis motion2004/05:Ub293 yrkande 3och avslår motion2004/05:Ub422.StällningstagandeStudier utomlands berikar den enskilda studenten ochgör att samhället i stort får tillgång till personermed en bred, vittomfattande kompetens. Målet börvara att samtliga studenter som läser i syfte att taen magisterexamen skall befinna sig vid ett lärosätei ett annat land under en del av utbildningstiden.Det är också angeläget med fler utländska studentervid de svenska högskolorna. Ett betydelsefullt led ien sådan satsning är att bygga upp fler utbildningardär huvudspråket inte är svenska. En viss del avvarje universitets kurser bör ges på exempelvisengelska. Rekryteringen av lärare från andra ländermåste förbättras. Det ställer krav på lärosätena attskapa attraktiva villkor för utländska akademikersom kan tänka sig att arbeta här. En utbyggnad avhögskolan som inte är maniskt inriktad på att enbarttillfredsställa kvantitativa planmål för ett visstantal utbildningsplatser utan främst tar hänsyn tillutbildningens kvalitet gör det möjligt att avsättamer resurser för att förbättra lärarrekryteringen.Det är viktigt att är i fas med deförändringar som andra länder genomför och att viaktivt driver våra frågor i det internationellasamarbetet på utbildningsområdet.33. Ny internationellt jämförbarmasterexamen (punkt 22) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 22 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub378 yrkande 13.StällningstagandeDen ökande rörligheten bland studenter och dentilltagande internationaliseringen avarbetsmarknaden ställer nya krav på att det skallvara lätt att jämföra olika slags examina. Detviktigaste är inte att utbildningarna exaktmotsvarar varandra, utan att det finns utarbetade,allmänt erkända metoder att jämföra olika examinasinnehåll. och de enskildauniversiteten skall vara skyldiga att vid studentersexamination kunna ge en fullständig beskrivning avutbildningens innehåll. Därutöver bör en nyinternationellt jämförbar masterexamen inrättas iSverige. Det gör det möjligt även för studenter attkunna konkurrera på lika villkor inom exempelvis denalltmer integrerade europeiska ekonomin.34. Utbildning i (punkt 23) -m, fpav (), (), MargaretaPålsson (m), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 23 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Sf356 yrkande 5 och2004/05:N403 yrkande 24.StällningstagandeDen fria rörligheten för arbetskraft iÖresundsregionen hindras av den nuvarandeutformningen av utbildningssystemen. Arbetsgivare påbåda sidor om sundet har svårt att värdera varandrasutbildningar, eftersom det saknas synkronisering.Man bör underlätta för studenter att studera på bådasidor av sundet. Målet bör vara att det inte skallvara svårare att växla mellan ettdanskt och ett svenskt universitet än det är attväxla mellan olika universitet inom respektive land.Danska och svenska staten har en viktig uppgift attdiskutera vilka regler och bestämmelser som kansamordnas.35. Rekrytering av högskolelärare (punkt 24) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkande 13och avslår motion2004/05:Ub276 yrkande 3.StällningstagandeEftersläpningen i andelen disputerade lärare ärstor, speciellt på de yngre lärosätena. Målet måstevara att andelen disputerade lärare når avhögskolans lärarkår.36. Rekrytering av högskolelärare (punkt 24) -cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub276 yrkande 3och avslår motion2004/05:Ub473 yrkande 13.StällningstagandeBehovet av kompetenta högskolelärare är mycketstort på sina håll. Högskolan har behov avkvalificerade lärare, såväl vetenskapligt sompedagogiskt skickliga, och av en långsiktig strategiför hur rekryteringen skall kunna genomföras, inteminst med tanke på de kommande pensionsavgångarna.37. Meritvärdering vid tillsättning av lärare(punkt 25) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkande 11.StällningstagandeErfarenheten visar att man vid anställning av lärarei högskolan brukar fästa stor vikt vid devetenskapliga meriterna, bl.a. beroende på att depedagogiska meriterna är svåra att mäta. Lika storvikt bör läggas vid både vetenskaplig och pedagogiskskicklighet. bör åstadkomma metoderför att säkerställa och utveckla detta.38. Kompetensutveckling av lärare (punkt 26) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkandena 12, 15 och 17och avslår motion2004/05:Ub314.StällningstagandeDet är angeläget att lärarnas kompetensutvecklingsäkerställs. Adjunkterna betyder mycket iundervisningen inom högskolan. Det är rimligt attyngre respektive nyanställda adjunkter erbjudsmöjlighet att inom anställningen gå igenomforskarutbildning. Varje lärare bör ha en egenskriftlig kompetensutvecklingsplan som kontinuerligtuppdateras i samråd mellan lärare och lärosätet. Föratt organisera lärarnas praktisk-pedagogiskautbildning finns det fördelar med en modell därlärosätena får ansvar för den pedagogiskautbildningen av lärare i hela landet inom ettämnesområde. Det innebär exempelvis att allahögskolelärare i kemi genomgår en pedagogiskutbildning vid endast ett lärosäte i , enutbildning som vilar på praktisk pedagogik och hurdenna kan användas specifikt för högskolekurser ikemi.39. Lärarfrågor i övrigt (punkt 27) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkandena 14 och 16.StällningstagandeHögskolans struktur måste skapa sådana möjligheteratt människors olikheter kan tas till vara. Bådelektorer och adjunkter har en given plats inomhögskolesfären. Det skall vara möjligt att profilerasig som enbart högskolelärare eller enbart forskare.Det är inte allom givet att vara en god pedagog, ochdet är inte allom givet att vara en god forskare.Möjligheter att skapa tidsbegränsadelärartjänster, exempelvis vid de konstnärligahögskolorna, är viktigt för att man skall kunnainhämta kunskap och inspiration från fältet.40. Distansutbildning (punkt 28) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 28borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub276 yrkande 20.StällningstagandeDistansutbildning har en allt viktigare funktion attfylla, ju mer det livslånga lärandet ökar ibetydelse. Inrättandet av Nätuniversitetet är därförmycket värdefullt. Distansutbildning somutbildningsform är speciellt värdefull förstuderande som av familje- eller arbetsmarknadsskälinte kan flytta till en ordinarie högskoleort.Distansutbildningar har även öppnat upp för lokalalärcentrum, som samlar studenter på mindre ortertill studier på distans från lärosätet. Det krävsdock betydande insatser för att utveckla pedagogiskaformer som gör distansutbildningarna till en fullgodlärandemiljö.41. Övergripande riktlinjer för utbildningeninom högskolan (punkt 29) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkandena 8 och 9och avslår motion2004/05:MJ510 yrkande 7.StällningstagandeSåväl enskilda personer verksamma inom universitetoch högskolor som vetenskapssamhället i stort harett ansvar för att verksamheten bedrivs med respektför samhällets värdegrund. Det västerländskasamhället är byggt på en värdegrund av etikoch västerländsk humanism. Människans unika och likavärde, människolivets okränkbarhet och individensfrihet är grundpelare i denna värdegrund. Dessavärderingar är en viktig förutsättning för etttolerant och öppet samhälle där mångfald ikunskapsutvecklingen råder. Värdegrunden förhögskolans verksamhet bör därför framgå avhögskoleförordningen. Etiska aspekter bör vägas ini samtliga utbildningar inom högskolan. Vad innebärbegrepp som etik och moral, akademisk frihet,lojalitet mot överordnade, kollegialitet, respektför studenter, professionalism, yrkesetik? Dessafrågor är exempel på sådant som etiska samtal kanvara ägnade att belysa. Varje högskola bör få iuppdrag att redovisa hur de etiska frågornaimplementeras, och bör få i uppdragatt verka för att etiska dimensioner, utifrånsamhällets värdegrund, naturligt integreras inomsamtliga utbildningsområden.42. Övergripande riktlinjer för utbildningeninom högskolan (punkt 29) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:MJ510 yrkande 7och avslår motion2004/05:Ub473 yrkandena 8 och 9.StällningstagandePå högskolenivå bör hållbar utveckling ingå som encentral del i målsättningarna för undervisningen ochskrivas in i högskolelagen. Utbildningen skall varatvärvetenskapligt och tvärsektorielltgränsöverskridande. Hållbar utveckling skallsamtidigt vara en självklar del av Högskoleverketskvalitetsgranskning.43. Kunskaper om mäns våld mot kvinnor (punkt30) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 30borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub404och bifaller delvis motion2004/05:Ub455.StällningstagandeVåld mot kvinnor är ett växande problem i vårtsamhälle och måste motverkas på alla tänkbara sätt.En åtgärd är att se till att de yrkesgrupper somkommer i kontakt med kvinnor som har eller kanmisstänkas ha blivit utsatta för misshandel har enadekvat utbildning för att kunna möta dessa kvinnorpå bästa sätt. Regeringen bör föra in krav påkunskap om mäns våld mot kvinnor i examensordningensskrivningar för de utbildningar som leder tillexamen som barnmorska, läkare, lärare, psykolog,psykoterapeut, sjuksköterska, socionom ochtandläkare samt för social omsorgsutbildning.Detsamma bör övervägas när det gäller deutbildningar som leder till examen somröntgensjuksköterska, sjukgymnast,specialistsjuksköterska och specialpedagog.44. Jämställdhet i examensordningen (punkt 31)- v, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 31 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub336.StällningstagandeJämställdhet är en politisk viljeyttring som allapolitiska partier har enats om. Därför harjämställdhetssträvandena också skrivits in i dedokument som styr skola och högre utbildning. Föratt kunna leva upp till det som står i läroplanernaför skolan, i skollagen och högskolelagen krävskunskap hos all personal i skola och högskola. Menframför allt måste elever och studenter ges kunskapför att själva kunna bilda sig en egen uppfattning,ta ställning och själva agera för förändring.I Lpo 94 och Lpf 94 finns avsnitt om skolansuppdrag respektive skolans huvuduppgifter. I dessaavsnitt beskrivs ett antal perspektiv som skallfinnas med i all undervisning. Där bör det läggastill ett genusperspektiv. Tillägget i Lpo 94 bör gesföljande lydelse: Genom genusperspektivet fåreleverna möjlighet att ytterligare nyansera frågornaom mångfald, makt och jämlikhet. Undervisningenstödjer därmed eleverna i deras identitetsskapandeprocess samt ger dem förutsättningar att själva taställning och påverka rådande könsmaktsstrukturer.