bet · GS01KU12 · 2005-02-01 00:00:00 — Offentlighet och sekretess samt integritetsfrågor SammanfattningI detta betänkande behandlas 20 motionsyrkanden som gäller offentlighetoch sekretess samt data och integritet. Motionerna handlar om olikaregister, om samkörning av register, om data- och teleövervakning samtom uppgiftslämnande mellan myndigheter i kontrollsyfte (bidragsfusk ochekonomisk brottslighet). Vidare tas upp frågor om anmälan om könsstympningoch utlämnande av uppgifter om hyresgäster i kommunala bostadsföretag.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns enreservation (kd) och två särskilda yttranden (fp respektive c) i fråganom DNA-register.En rad motionsyrkanden i offentlighets-, sekretess och integritetsfrågorbehandlas särskilt i förenklad ordning i betänkandet 2004/05:KU22.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. DNA-registerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K348 yrkande 8, 2003/04:Ju431yrkande 2 och 2004/05:K225 yrkande 8.Reservation (kd)2. Register över personer med djurförbudRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K217, 2003/04:K440 och 2003/04:MJ402yrkande 2.3. Data- och teleövervakningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K340 yrkandena 1 och 2 samt2004/05:K375.4. Samverkan mellan myndigheter m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:K247, 2004/05:K296 yrkandena 1 och2, 2004/05:K433 och 2004/05:K439.5. Fingerade personuppgifterRiksdagen avslår motion 2004/05:K204.6. Anmälan om könsstympningRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju488 yrkande 4.7. Hyresgäster hos kommunala bostadsföretagRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K300 och 2004/05:K261.8. Hantering av sekretessbelagda uppgifterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K348 yrkande 3 och 2004/05:K225yrkande 3.Stockholm den 1 februari 2005På vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (),(), (), (), AndersBengtsson (s), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlas 20 motionsyrkanden från de allmännamotionstiderna 2003 och 2004 i frågor som gäller data och integritet samtoffentlighet och sekretess, bilaga.I ett särskilt betänkande, 2004/05:KU22 Offentlighet och sekretess samtintegritetsfrågor - förenklad ordning, behandlas 23 motionsyrkanden somi huvudsak motsvarar yrkanden som avstyrktes efter förhållandevisingående behandling (bet. 2002/03:KU27, prot. 2002/03:89) och i någotfall (bet. 2003/04:KU17, prot. 2003/04:123).Utskottets övervägandenPågående utrednings- och beredningsarbeteIntegritetsskyddskommitténDen parlamentariskt sammansatta tillsattesvåren 2004 (dir. 2004:51) med uppgift att kartlägga och analysera sådanlagstiftning som berör den personliga integriteten. I kartläggningeningår att göra en översiktlig undersökning av hur integritetsaspektenhar hanterats och reglerats i den lagstiftning som gäller , bådepå det offentligrättsliga och på det privaträttsliga området. I dennauppgift ingår att se om syftet med reglerna är att förhindra kränkningareller att kompensera den som kränkts, dvs. om reglerna har en preventiveller reparativ funktion. Med utgångspunkt i denna kartläggning skallkommittén analysera om skyddet för den personliga integriteten kan ansestillfredsställande reglerat.När det gäller intresset av effektivitet i brottsbekämpningen skallkommittén därvid särskilt analysera förhållandet mellan den totala verkanav befintliga tvångsmedel och övervakningsmetoder och skyddet för denpersonliga integriteten.Kommittén skall överväga om regeringsformens bestämmelse om skyddet förden personliga integriteten i 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformensom gäller ADB-registrering bör ändras, och i så fall föreslå en nygrundlagsreglering. Vad som särskilt skall beaktas är om regeln börändras så att den får samma slags rättsliga betydelse som de andra fri-och rättigheterna och om den bör utformas så att den inte hänvisar tillnågot visst tekniskt förfarande. Därutöver skall kommittén överväga omden befintliga lagstiftningen till skydd för den personliga integritetenbehöver kompletteras med generellt tillämpliga bestämmelser, och i såfall lämna förslag till en sådan reglering. Det kan röra sig omstraffbestämmelser eller skadeståndssanktionerade regler. Även andra lösningarbör kunna övervägas.Det är däremot inte kommitténs uppgift att lämna förslag på varjesärskilt område inom den befintliga lagstiftningen. Om denna visar siginnehålla luckor, bör kommittén emellertid peka på detta vid kartläggningen.Integritetsskyddet i förhållande till de grundlagsskyddade massmediernaskall inte omfattas av uppdraget. Kommittén får, om den anser detlämpligt, lämna ett eller flera delbetänkanden. Kommittén skall slutredovisasitt arbete senast den 30 mars 2007.Offentlighets- och sekretesskommitténOffentlighets- och sekretesskommittén överlämnade sitthuvudbetänkande Ny sekretesslag (SOU 2003:99). Kommittén ansåg attnuvarande grunderna i offentlighets- och sekretesslagstiftningen börbestå. Kommittén föreslog att det införs en ny bestämmelse som gör detmöjligt för enskilda att ta del av uppgifter när allmänintresset avinsyn uppenbart har företräde framför intresset som sekretessen skallskydda. Bestämmelsen skall inte vara tillämplig i fråga om sådan sekretesssom är undantagen från generalklausulens tillämpning och inte heller ide fall en tystnadsplikt bryter meddelarfriheten. Sekretess föreslåsgälla i hela den offentliga förvaltningen för vissa uttryckligt angivnaoch särskilt känsliga uppgifter. Ett förstärkt sekretesskydd föreslåsför känsliga personuppgifter. Kommittén föreslår också ett förstärktsekretesskydd för uppgifter om kopplingen mellan verklig och fingeradidentitet.Sekretess bör enligt förslaget även fortsättningsvis råda mellan ochinom myndigheterna. Sambandet mellan sekretesslagen och personuppgiftslagennär det gäller uppgiftslämnande mellan och inom myndigheter bör enligtkommittén klargöras.Nya sekretessgränser inom nämnderna i kommuner och landsting föreslås.Kommittén föreslår också att sekretessen inom hälso- och sjukvårdenoch inte skall hindra att uppgifter om enskild som behövsför att han eller hon skall få nödvändig vård, omsorg, behandling ellerannat stöd lämnas från en myndighet inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten till en annan sådan myndighet eller till enskild vårdgivareeller enskild verksamhet på område. Personalen inomhälso- och sjukvården eller föreslås få möjlighet attlämna uppgifter till polis- eller åklagarmyndighet eller annan myndighetsom har att ingripa mot brott, inte bara när det gäller misstankar ombrott för vilka inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i tvåår, utan även beträffande misstankar om försök till sådana brott.Enligt förslaget skall anmälan om misstankar om könsstympning av underårigfå lämnas till polis- och åklagarmyndighet.Socialtjänsten föreslås få lämna uppgifter om unga till polisen ibrottsförebyggande syfte och när det föreligger behov av ett omedelbartpolisiärt ingripande. skall också enligt förslaget fålämna uppgift till polisen om överlåtelse av narkotika eller alkoholdryckertill unga.Förslaget till ny sekretesslag har remissbehandlats och är för närvarandeföremål för beredning i Regeringskansliet.DNA-registerUtskottets förslag i korthetUtskottet som inte anser att det finns behov av ett tillkännagivandetill regeringen i frågan, avstyrker ett motionsyrkande (m) som vändersig mot DNA-register över alla svenskar och personer med uppehållstillståndi . avstyrks ett motionsyrkande om en utredning omkonsekvenserna av införandet av ett sådant register.Jämför reservation (kd) och särskilda yttrandena 1 (fp) och 2 (c).MotionernaTre motionsyrkanden gäller upprättandet av ett DNA-register. I motionerna2003/04:K348 (yrk. 8) av m.fl. (m) och 2004/05:K225 (yrk.8) av m.fl. (m) framhålls att ett DNA-register överalla svenskar och personer med uppehållstillstånd i landet är oacceptabeltfrån integritetssynpunkt eftersom uppgifterna i registret skulle kunnamissbrukas och användas i andra syften än att klara upp brott. gälla sociala myndigheters intresse av att spåra vad man definierarsom problemrisker, släktskap och predestination till brottslighet elleralkoholism, m.m. får enligt motionen inte bli ett kontrollsamhälledär myndigheter har insyn i den enskilde personens identitet ochförutsättningar som går utöver det som den enskilde själv känner till.Ragnwi Marcelind m.fl. (kd) begär i motion 2003/04:Ju431 yrkande 2 attkonsekvenserna av ett införande av ett DNA-register för hela befolkningenskall utredas och analyseras. Frågan om att registrera allasvenska medborgare måste enligt motionärerna föregås av noggrannautvärderingar och utredningar om vilka risker som är förenade med ettnationellt DNA-register. Ett sådant tänkt register får absolut intevara offentlig handling och det måste regleras i lag hur det skall kunnaskyddas och på vilka grunder informationen skall kunna hämtas samt avvilka.BakgrundEnligt 23 § polisdatalagen (1998:622) får ett DNA-register innehållauppgifter om resultatet av DNA-analyser som har gjorts under utredningav ett brott och som avser personer som har dömts för ett sådant brottmot en persons liv eller hälsa, personliga integritet eller säkerhet,m.m. som avses i 3, 4, 6, 8, 12 ,13 17 kap. , om brottetkan leda till fängelse . Även den som dömts för försök,förberedelse, stämpling, anstiftan eller medhjälp till ett sådant brottfår registreras. För att uppgifter skall registreras finns sålunda ingetkrav på att den utdömda påföljden uppgår till fängelse i minst två år.Enligt 24 § skall registreringen av ett analysresultat begränsas tilluppgifter som ger information om den registrerades identitet. Analysresultatsom kan ge upplysning om den registrerades personliga egenskaper fårinte registreras.I juni 2004 redovisades i en departementspromemoria en översyn avDNA-teknikens användning inom brottsbekämpningen, kallad Genetiskafingeravtryck (Ds 2004:35). Inom den vetenskapliga forskningen är man enligtpromemorian på god väg att i detalj analysera hela DNA-molekylen. Viden kriminalteknisk DNA-analys undersöks inte mer än cirka en miljondelav arvsmassan med inriktning på områden som varierar mycket mellan olikaindivider. De områden som analyseras som standardmetod på de allraflesta kriminaltekniska DNA-laboratorier kallas STR-områden (short tandemrepeats). Dessa områden har så vitt man känner till ingenting att göramed en persons synliga egenskaper, såsom utseende eller personlighetskaraktärer.En DNA-analys utvisar inte annat av en person än vad som krävs föridentifiering samt personens kön. Personliga kännetecken och eventuellasjukdomsanlag etc. erhålls inte genom analysen.Enligt förslaget skall det DNA-register som förs med stöd av bestämmelsernai polisdatalagen få innehålla uppgifter om resultatet avDNA-analyser som avser personer som är misstänkta för eller har dömtsför brott på vilket fängelse kan följa eller för försök, förberedelse,stämpling, anstiftan eller medhjälp till sådant brott om gärningen ärbelagd med straff. Detta innebär till skillnad från dels att ävenmisstänkta personer registreras, dels att alla brott som kan leda tillfängelse oavsett straffvärde och oavsett om brottet är brott enligtbrottsbalken eller specialstraffrätten, kan medföra registrering.Utökade möjligheter till tagande av DNA-prov och registrering avDNA-profiler i enlighet med förslaget kommer enligt promemorian att innebäraväsentligt förbättrade möjligheter för polisen att klara upp brott. Iförsta hand är det bland de s.k. volymbrotten, bl.a. stöldbrott, som defrämsta vinsterna görs. Även möjligheterna att klara upp våldsbrottkommer att öka. En annan effekt av förslaget är att utredningstidernaför flera brottstyper kommer att minska då oskyldigt misstänkta snabbtkan avföras från utredningen. Stark teknisk bevisning kommer även attminska såväl antalet förhör som antalet förhörda personer. För att uppnådessa vinster krävs dock att snabbt byggs ut så att deti princip omfattar alla aktivt kriminella i landet. Detta låter siginte göras utan stora kostnader för främst SKL:s vidkommande. Förslagetbereds i Regeringskansliet.Vid PKU-laboratoriet på undersöksvävnadsprover (blodprover) från samtliga nyfödda barn i landet för atttidigt upptäcka och behandla barn med vissa ärftliga ämnesomsättningssjukdomar.Provtagningen görs efter barnets födelse. Den är frivilligoch föregås av information till föräldrarna. Blodprover och patientuppgifterfrån mitten av och framåt finns förvarade vidPKU-laboratoriet. Om föräldrarna skriftligen begär det förstörs provet efterundersökningen. Personuppgifterna bevaras dock alltid.PKU-biobankens verksamhet regleras i lagen (2002:297) om biobanker ihälso- och sjukvården m.m. Vävnadsproverna i PKU-biobanken får enligthuvudregeln inte användas för något annat ändamål än som omfattas avtidigare information och samtycke utan att den som lämnat samtycket,dvs. vårdnadshavaren eller vårdnadshavarna, informerats om och samtyckttill det nya ändamålet, 3 kap. 5 § första stycket biobankslagen. Riksdagenhar beslutat (prot. 2004/05:57) en ändring ibiobankslagen som innebär att vid olyckor eller andra händelser där ettstort antal människor har avlidit, får vävnadsprover ur PKU-biobankenanvändas även för identifiering av de avlidna. Lagändringen är tidsbegränsastill utgången av . förutsatte (bet. 2004/05:SoU14)att regeringen på lämpligt sätt återkommer med en redovisning av utfalletav lagändringen, inbegripet de synpunkter från Lagrådet som inte kunnatbeaktas. konstaterade också att det finns skäl attåterkomma till biobankslagen mot bakgrund av att skallredovisa ett uppdrag under 2005.Utskottets ställningstagandeFrågan om att utvidga de möjligheter till DNA-registrering som ges ipolisdatalagen är föremål för beredning i Regeringskansliet.Utskottet är inte berett att förorda en utredning kring en vidareDNA-registrering som omfattar hela befolkningen. Motion 2003/04:Ju431yrkande 2 (kd) avstyrks därför.Utskottet anser inte heller att det finns behov av ett tillkännagivandetill regeringen om det oacceptabla från integritetssynpunkt med ettDNA-register över befolkningen. Motionerna 2003/04:K348 och 2004/05:223(båda m) avstyrks.Register över personer med djurförbudUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående utredningsarbete tremotionsyrkanden (m, s respektive v) om införande av ett centralt registeröver personer som ålagts djurförbud.MotionernaI tre motioner begärs att det upprättas ett register över personer somålagts förbud att hålla djur. de () och JanEmanuel () framhåller i motionerna 2003/04:K217 respektive2003/04:K440 att det är omöjligt för en myndighet att få informationom personer med djurförbud när den skall ge tillstånd för olikaverksamheter. Det behövs ett centralt register över de personer som hardjurförbud, som kan nås av berörda myndigheter. En översyn avsekretesslagstiftning och personuppgiftslagstiftning krävs för detta.Djurskyddslagens 16 § har ändrats och ett större antal djurhållare behövernu tillstånd för sin verksamhet. För att tillsynen över djurhållningenskall underlättas och kunna skötas på ett acceptabelt sätt behöver varjetillstånd ha ett registreringsnummer och finnas med i en centralförteckning. Regeringen bör skyndsamt vidta erforderliga åtgärder för attde som har djurförbud inte får tillstånd att ha djur.Också i motion 2003/04:MJ402 (yrkande 2) av m.fl.(v) begärs ett centralt register över personer med djurförbud.Gällande regler m.m.Enligt 2 och 4 §§ djurskyddslagen (1988:534) skall djur behandlas väloch skyddas mot onödigt lidande och sjukdom samt hållas och skötas i engod djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa ochger dem möjlighet att bete sig naturligt. Enligt 16 § djurskyddslagenskall den ha tillstånd till verksamheten som yrkesmässigt eller i störreomfattning1. håller, föder upp, upplåter eller säljer sällskapsdjur eller taremot sällskapsdjur för förvaring eller utfodring,2. håller, föder upp, upplåter eller säljer hästar eller tar emot hästarför förvaring eller utfodring eller använder hästar i ridskoleverksamheteller3. föder upp pälsdjur.Frågor om tillstånd prövas av den eller de kommunala nämnder som fullgöruppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet. En sådan nämnd får ocksååterkalla ett beviljat tillstånd.Vid tillståndsprövningen skall särskild hänsyn tas till att den sökandekan anses lämplig att bedriva verksamheten och att de anläggningar ivilka verksamheten skall bedrivas är lämpliga från djurskyddssynpunkt.Djurskyddsmyndigheten får enligt 17 djurskyddsförordningen (1988:539)meddela föreskrifter om villkor för eller förbud mot viss djurhållning.Djurskyddsmyndigheten har getts i uppdrag att upprätta ettdjurskyddstillsynsregister. Inom ramen för arbetet med detta register pågår enförstudie gällande införandet av register över personer som har djurförbud.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör det pågående arbetet med frågan om ettregister över personer som ålagts djurförbud avvaktas. Motionerna2003/04:K217 (m), 2003/04:K440 (s) och 2003/04:MJ402 yrkande 2 (v) avstyrksföljaktligen.Data- och teleövervakningUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till pågående utredningsarbete avstyrks en motion (m) omgränsdragning för statens möjligheter till data- och teleövervakningsamt en motion (c), om kundregister för kontantkort till mobiltelefoneroch om information om registrering av uppgifter om surfning på () begär i motion 2004/05:K375 att det tillsätts enutredning om gränsdragning för statens möjligheter till data- ochteleövervakning av den enskildes privatliv. Motionären hänvisar till attsedan den 1 oktober 2004 får alla som misstänks för brott som antaskunna ge fängelse avlyssnas av polisen. Dessutom får vem somhelst som en misstänkt kan tänkas ringa till avlyssnas. Vidare hänvisastill att en statlig utredning, Beredningen för rättsväsendets utveckling(BRU), har föreslagit att det skall vara gratis för polisen att användateleoperatörerna för avlyssning. Dessutom driver regeringen förslag iEU om att teleoperatörerna skall tvingas lagra information om medborgarnaselektroniska kommunikation, telefonsamtal, SMS, e-mejl och besök påInternetsajter. Det finns enligt motionären mot denna bakgrund starkaskäl för regeringen att dra upp gränser för den statliga data- ochteleövervakningen på ett sätt som stärker respekten för den enskildesprivatliv.Staffan och (båda c) begär i motion2004/05:K340 yrkande 1 att mobiltelefonoperatörerna skall åläggas att hållaett fullständigt kundregister där även kontantkort ingår. Vid behovskulle då polisen enligt gällande regler få bättre möjligheter att stävjatrakasserier och lösa brott.I samma motion yrkande 2 vänder sig motionärerna mot att vissa företag,som upplåter fibernät för Internetanvändare, kräver att få registrerahur abonnenterna surfar på Internet. Motionärerna anser att företagenmåste åläggas att tydligt ställa frågan till den enskilde och att densom inte vill bli registrerad ändå måste få teckna avtal.BakgrundDataskyddsdirektivet 95/46/EG reglerar hanteringen av personuppgifteroch har genomförts i genom personuppgiftslagen (1998:204). Denpersonuppgiftsansvarige skall enligt 9 § se till bl.a. att personuppgifterbehandlas på ett korrekt sätt och i enlighet med god sed, att personuppgifterbara får samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigadeändamål och att de inte får behandlas för något ändamål som är oförenligtmed det ändamål för vilket uppgifterna samlades in. I 10 § personuppgiftslagenanges att personuppgifter bara får behandlas om den registrerade harlämnat sitt samtycke till behandlingen eller om behandlingen är nödvändigför olika i lagen uppställda ändamål, t.ex. ett berättigat intresse hosden personuppgiftsansvarige, om detta intresse väger tyngre än denregistrerades intresse av skydd mot kränkning av den personliga integriteten.Enligt 6 § personuppgiftslagen undantas från lagens tillämpningsområdeen fysisk persons hantering av personuppgifter som ett led i en verksamhetav rent privat natur.Vissa ändringar i fråga om regler om hemlig teleavlyssningträdde i kraft . I 27 kap. 18 § har tillförts en tredjepunkt varigenom hemlig teleavlyssning numera får användas vid förundersökningangående1. brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelsei ,2. försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott, om sådangärning är belagd med straff eller3. annat brott om det med hänsyn till omständigheterna kan antas attbrottets straffvärde överstiger fängelse i två år.I 27 kap.19 § anges att hemlig teleövervakning innebäratt uppgifter i hemlighet hämtas in om telemeddelanden som befordraseller har befordrats till eller från en viss teleadress eller att sådanameddelanden hindras från att nå fram.Beredningen för rättsväsendets utveckling föreslog idelbetänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen(SOU 2003:73) att innehållet i och uppgifter om avlyssnade eller övervakadetelemeddelanden som omfattas av beslut om hemlig teleavlyssning ellerhemlig teleövervakning skall göras tillgängliga utan kostnad för debrottsutredande myndigheterna. Även utlämnande från operatörer avuppgifter enligt lagen om elektronisk kommunikation skall göras tillgängligautan kostnad för de brottsutredande myndigheterna. Frågan bereds förnärvarande i Regeringskansliet.Sverige, , och har tillsammans presenteratför ett förslag till rambeslut om lagring av Internet-och teletrafik. bereds förslaget i en arbetsgrupp. Syftetmed rambeslutet är att underlätta straffrättsligt samarbete mellanmedlemsstaterna genom att säkra att trafikuppgifter som finns hos enoperatör inte raderas när de behövs för att förebygga, utreda, upptäckaoch åtala för brott. Rambeslutet skulle ålägga medlemsstaterna att setill att operatörer lagrar de uppgifter som omfattas av rambeslutet.Genom rambeslutet skulle medlemsstaterna åläggas att se till att vissauppgifter som behandlats och lagrats vid elektronisk kommunikation ochsom polisen behöver för att förebygga, utreda, upptäcka och åtala förbrott inte raderas av operatörerna utan lagras . Dessauppgifter är sådana som i princip svarar på frågorna vem kommunicerademed vem, när startade och slutade kommunikationen, var befann sig desom kommunicerade med varandra och hur skedde kommunikationen. Uppgifternaskall sparas av operatörerna , men det finns möjlighetatt göra undantag och ha kortare lagringstider för uppgifter som genereratsgenom vissa kommunikationsmedel.EU:s medlemsstater har i olika mån valt att använda sig av denundantagsmöjlighet som ges i EG-direktiv /58/EG om integritetsskydd ochelektronisk kommunikation att lagstadga om obligatorisk lagring avtrafikuppgifter för brottsbekämpningsändamål. Det föreslagna rambeslutetsyftar till att regleringen tillnärmas mer inom EU. Tanken är att debrottsförebyggande myndigheterna skall kunna vända sig till andraEU-länder med förfrågningar om tillgång till lagrad information när dettabehövs i utredningen av ett brott.För närvarande uppställs i inga krav på operatörer att lagratrafikuppgifter för brottsbekämpningsändamål. Trafikuppgifter skallenligt 6 kap. 5 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation utplånaseller avidentifieras när de inte längre behövs för att överföra ettelektroniskt meddelande. Operatörer har dock enligt 6 kap. 6 § rätt attlagra trafikuppgifter för vissa i lagen angivna ändamål (t.ex. fakturering),och om sådana uppgifter finns tillgängliga så har polisen viss lagstadgadrätt att få tillgång till uppgifterna.