bet · GS01SFU10 · 2005-03-17 00:00:00 — Vidare bör ansökan behandlas positivtoavsett om det finns flyktingskäl eller inte.Stefan Attefall m.fl. (kd) begär i motion A356yrkande 14 ett tillkännagivande omarbetskraftsinvandring som enligt motionärerna kanbidra både till tillväxt och nya arbetstillfällenoch till en förbättrad integration av invandrare somredan lever i Sverige.Göran m.fl. (kd) begär i motion MJ6yrkande 10 ett tillkännagivande om regelverket kringatt anlita utländsk arbetskraft. Vid störrestormskador kan det enligt motionärerna uppstå bristpå skogsarbetare. Då är det nödvändigt att reglernaför arbetskraftsinvandring är flexibla. Regeringenbör därför uppdra åt lämplig myndighet att föreslåhur regelverket skall utformas.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf360yrkande 5 ett tillkännagivande om att böröka möjligheterna till arbetskraftsinvandring somkan bidra bl.a. till tillväxt och nyaarbetstillfällen. I samma motion, yrkandena 6 och 7,begärs tillkännagivanden om att man skall kunnaansöka om arbetstillstånd på plats i och attmänniskor som har ett arbetserbjudande i Sverigeskall få arbetstillstånd omgående. Ett sådanttillstånd bör ges om det rör en fastanställning eller om anställningen har envaraktighet på minst ett år.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlatmotioner om arbetskraftsinvandring, bl.a. ibetänkandena /03:SfU8 och 2003/04:SfU12. Isamband med att tog ställning till detförstnämnda betänkandet gav genom etttillkännagivande regeringen i uppdrag att tillsättaen parlamentarisk utredning för att utredakonsekvenser av och ta fram ett regelverk som medgeren större arbetskraftsinvandring från länder utanförEU.Av direktiven till den parlamentariska kommittésom därefter tillsatts (dir. 2004:21) framgår attkommittén skall ta fram förslag till ett regelverksom medger vidgad arbetskraftsinvandring från länderutanför EU/EES. Kommittén skall vidare utredabehovet av arbetskraftsinvandring och bedöma dekonsekvenser som ytterligare sådan invandring kan fåpå arbetsmarknaden och i övrigt. Kommittén skallockså beakta pågående arbete inom EU liksomkonsekvenserna för den svenska arbetsmarknaden avEU:s utvidgning. Behovet av åtgärder för att göradet attraktivt för arbetstagare från länder i ochutanför EU/EES att söka sig till bristyrken iSverige skall övervägas. Vidare skall kommitténstudera sambandet mellan regelverket förarbetskraftsinvandring och regelverket för asyl ochskyddsbehövande i övrigt med utgångspunkten attasylrätten inte skall urholkas. Förslag tillförändringar av regelverket måste syfta till ökadflexibilitet, förenklad administration ochlångsiktig hållbarhet. En grundläggande utgångspunktför utredningsarbetet är att löner, försäkringsskyddoch övriga anställningsvillkor för personer sominvandrar för att arbeta skall vara i nivå med demsom gäller för arbetstagare som redan finns ilandet. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag i ettdelbetänkande och i ettslutbetänkande . Utskottet harerfarit att utredningen fått förlängd tid föravlämnande av delbetänkandet till den 15 juni 2005.Utskottet kan konstatera att det sedan en tidpågår ett arbete med att ta fram förslag till ettregelverk som medger en vidgadarbetskraftsinvandring. I den mån nuvaranderegelverk inte skulle vara tillräckligt för att mötabehovet av tillfälligt utländsk arbetskraft i ensituation liknande den som uppstod efter denkraftiga stormen i årförutsätter utskottet att kommittén har möjlighetatt överväga lämpliga åtgärder. Utskottet vill dockerinra om att varken nordiska medborgare ellerEU/EES-medborgare behöver ha arbetstillstånd för attarbeta i Sverige.När det gäller asylsökandes möjlighet att ändrasin asylansökan till att avse ansökan omuppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl harutskottet tidigare pekat på att det är angeläget atten utökad arbetskraftsinvandring inte tillåts ledatill en försämrad rättssäkerhet vid prövning avskyddsgrunderna för asyl. Utskottet ansåg ibetänkande 2002/03:SfU8 (s. 28) att arbetstillståndinte annat än i undantagsfall skall kunna sökas avden som redan befinner sig i . Utskottetvidhåller sin inställning i frågan men villsamtidigt framhålla att det är viktigt att skilja påuppehållstillstånd på grund av skyddsbehov ochuppehållstillstånd av arbetsmarknads- elleranknytningsskäl. Kravet på ansökan före inresa tillSverige är en del av den reglerade invandringen somenligt utskottets mening bör upprätthållas ävenfortsättningsvis. Det är även viktigt att en personsom vill söka uppehållstillstånd och arbetstillståndpå andra grunder inte söker asyl för att kringgåreglerna. Det är inte heller rimligt om enasylsökande som saknar asylskäl lättare än andraskulle få uppehållstillstånd om han eller hon harett arbete. Utskottet vill emellertid peka på attdet av direktiven till den parlamentariska kommitténframgår att kommittén även skall undersöka om detfinns möjlighet till ett något mer flexibeltförhållningssätt till ansökningar om arbetstillståndsom görs efter inresa till men attutgångspunkten måste vara att asylrätten inte fårurholkas.Tanken med systemet för gäststuderande är att deskall ges en möjlighet att komma till föratt bedriva studier. Om de har beviljatsuppehållstillstånd behöver de inte haarbetstillstånd. Däremot beviljas i regel inte enmedföljande make till en gäststuderandearbetstillstånd. Utskottet konstaterar att denparlamentariska kommittén skall överväga reglernakring gäststudenters möjligheter att stanna kvar iSverige och arbeta efter avslutade studier.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottetatt det inte är påkallat med någotuttalande från sida i frågor som rörarbetskraftsinvandring. Utskottet avstyrker därförmotionerna Sf237 yrkandena 1-3, Ub293 yrkande 9, MJ7yrkande 5 i denna del, Sf15 yrkande 2, Sf231, Sf284yrkandena 1-6, Sf324 yrkandena 1 och 2, Ju485yrkande 1, MJ508 yrkande 3, MJ5 yrkande 21, Sf351yrkande 16, Sf210, A356 yrkande 14, MJ6 yrkande 10och Sf360 yrkandena 5-7.Utskottet vill tillägga att kommissionen den 11januari 2005 lagt fram en grönbok om en gemensam synpå ekonomisk migration i EU (KOM(2004) 811). Syftetär att inleda en djupgående diskussion meddeltagande av EU-institutionerna, medlemsstaternaoch det civila samhället om den lämpligasteutformningen av gemenskapsregler för att ta emotekonomiska migranter och om mervärdet av att antaett sådant gemensamt ramverk. Kommissionen avser attunder 2005 organisera en offentlig utfrågning föratt diskutera frågan med berörda intressenter. Efterett samrådsförfarande kommer kommissionen att läggafram en åtgärdsplan för laglig migration, vilket ienlighet med Haagprogrammet skall ske före utgångenav 2005.Av regeringens faktapromemoria till den25 (2004/05:FPM43) framgår att Sverigevälkomnar debatten om ekonomisk migration och anseratt den är en framtidsfråga för EU. Det är viktigtatt noga analysera behovet av ökadarbetskraftsinvandring. Den framtida strategin förarbetskraftsinvandring kompletteras avintegrationspolitiken, som är ett nationellt ansvar.Strategin måste belysas ur såväl ett invandrings-som ett arbetsmarknadsperspektiv.Arbetskraftsinvandringen från länder utanför EU ären faktor som kan bidra till att öka EU:skonkurrenskraft och säkerställa ekonomisk tillväxt.Därför måste man diskutera hur kan görasattraktivt för framtidens arbetskraftsinvandrare.Enligt faktapromemorian är det viktigt att det idenna fråga blir en bra dialog mellanmedlemsstaterna och kommissionen så atthandlingsplanen som kommissionen avser att ta framtill slutet av 2005 har ett så brett stöd sommöjligt.Fri rörlighet inom EUUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden bl.a. omförsörjningskrav för den som flyttar tillSverige eller ett annat EU-land och om frirörlighet för registrerade partner ochsambor. Jämför reservationerna 24 (m), 25 (m,fp) och 26 (m, fp, c).SkrivelsenEnligt skrivelsen är syftet med rådets direktiv2004/38/EG om unionsmedborgares och derasfamiljemedlemmars rätt att fritt röra sig ochuppehålla sig inom medlemsstaternas territorier attförenkla regelverket genom att slå samman niobefintliga direktiv till en rättsakt. Dessa direktivjämte artiklarna 10 och 11 i förordning (EEG) nr1612/68 upphävs. De direktiv som upphävs reglerarbl.a. fri rörlighet för arbetstagare,egenföretagare, pensionärer, studenter och ickeekonomiskt aktiva.Direktivet syftar vidare till att det skall blienklare för unionsmedborgare att utnyttja rättentill fri rörlighet, att möjligheterna att begränsarätten till vistelse skall regleras tydligare samtatt rörlighet och bosättning för unionsmedborgaresfamiljemedlemmar skall underlättas avsevärt, oavsettmedborgarskap. Grundprincipen är attunionsmedborgarna skall kunna röra sig fritt mellanmedlemsstaterna på ungefär samma villkor som närmedlemsstaters medborgare flyttar och byter bostadeller arbetsplats i de egna länderna.Medlemsstaterna skall som redan nämnts införlivadirektivet i sin lagstiftning senast den 30 april2006. En särskild utredare har tillsatts för att taställning till hur direktivet skall genomföras isvensk rätt (dir. 2004:127). Uppdraget skallredovisas senast den 31 maj 2005.Våren 2004 gjorde regeringen i skrivelse2003/04:119 bl.a. bedömningen att det under enövergångsperiod skulle krävas arbetstillstånd förarbetstagare från EU:s nya medlemsstater ,, , , , , Slovenienoch för att arbeta i . Syftet varatt ha möjlighet attkontrollera att människor som kom till föratt arbeta skulle erbjudas löner ochanställningsvillkor som motsvarar svenskakollektivavtal. tog emellertid avståndfrån att särskilda övergångsregler skulle införasfr.o.m. gav samtidigtregeringen i uppdrag att återkomma till riksdagenmed förslag om möjligheterna till bevakning avkollektivavtal.Regeringen aviserade en rad uppdrag isyfte att se över olika möjligheter till utökadkontroll och uppföljning av regelverket påarbetsmarknaden och det sociala området. Dessauppdrag har bl.a. resulterat i att en arbetsgrupptillsatts med uppgift att följa utvecklingen påarbetsmarknaden efter och att enutredning fått i uppdrag (dir. 2004:61) attundersöka möjligheterna att begränsa rätten tillbistånd enligt socialtjänstlagen för medborgare iett annat EU-land som kommer till för attsöka arbete. Sistnämnda uppdrag skall redovisas isin helhet . Vidare haransvarigt statsråd tillsatt en projektgrupp förkartläggning av hur det svenskasocialförsäkringssystemet fungerar i internationellaförhållanden.Den tidigare nämnda utredningen med uppdrag att taställning till hur rådets direktiv om rätt tillfamiljeåterförening skall genomföras i hargenom tilläggsdirektiv (dir. 2004:9) fått i uppdragatt ta ställning till hur ett annat av rådetsdirektiv, nämligen direktivet 2003/109/EG omvaraktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning,skall genomföras i svensk rätt. Direktivet gertredjelandsmedborgare som varit bosatta i landetminst en rättslig ställning som under vissaförutsättningar bl.a. medför en rätt till bosättningi annan medlemsstat. Direktivet skall vara genomförti svensk rätt , ochutredningen skall redovisa sitt uppdrag i ettdelbetänkande och i ett slutbetänkandeden 30 juni 2005.MotionerI motion Sf356 av m.fl. (m) begärsi yrkande 1 ett tillkännagivande om medborgarskapsom hinder för rörlighet av arbetskraft iÖresundsregionen. Motionärerna menar att det äromöjligt för en som inte är EU-medborgare att taarbete i det "andra landet" om man inte tillhör enbristyrkesgrupp. Som exempel redovisas situationenför en dansk familj som bosatte sig i efteratt ha bott och arbetat i under . Vidflytten miste kvinnan, som är cypriot, sitt danskaarbetstillstånd och förlorade därmed sitt danskaarbete.Lars m.fl. (fp) begär i motion K431yrkande 12 ett tillkännagivande om försörjningskravför den som flyttar till eller ett annat EU-land. Endast den som kan försörja sig skall fåuppehållstillstånd på grund av arbete. Några fåtimmars arbete skall inte kunna getillgång till hela trygghetssystemet. Regeringen börta initiativ till en ändring av villkoren föruppehållstillstånd för arbetstagare för att få tillstånd en ny rimlig definition avarbetstagarbegreppet.Lars m.fl. (fp) begär i motion L295yrkande 21 ett tillkännagivande om fri rörlighet förEU-medborgare. Motionärerna påpekar att registreradepartner och sambor inte har samma rätt att flyttamed som make.I motion Sf406 av m.fl. (s)begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om en bättrekontroll av anställningserbjudanden vid ansökan omuppehållstillstånd inom EU/EES. I samma motionsyrkande 2 begärs ett tillkännagivande om vikten avatt i fortsättningen noggrantföljer utvecklingen och konsekvenserna avöstutvidgningen på svensk arbetsmarknad och hur denpåverkar den svenska välfärdsmodellen.Utskottets ställningstagandeDirektivet 2004/38/EG innebär en rätt för EU-medborgarna och deras familjemedlemmar att frittkunna röra sig mellan medlemsstaterna på ungefärsamma villkor som när medlemsstaters medborgareflyttar och byter bostad eller arbetsplats i de egnaländerna. Begreppet familjemedlem har utvidgats tillatt omfatta även registrerade partner underförutsättning att den mottagande medlemsstatenbehandlar registrerade partnerskap som likvärdigamed äktenskap. Däremot räknas inte sambor somfamiljemedlemmar. I artikel 3.2.b anges emellertidatt den mottagande medlemsstaten skall underlättainresa och uppehåll för den partner som enunionsmedborgare har ett varaktigt och vederbörligenstyrkt förhållande med.Utskottet beklagar att registrerade partner ochsambor enligt direktivet inte likställs med make menhar förståelse för att arbetet inom EU med att tafram t.ex. direktiv och förordningar innebär attmedlemsstaterna från tid till annan tvingas tillkompromisser. Utskottet anser att frågan inte fåtten helt tillfredsställande lösning men hyser ändåvisst hopp om att utvecklingen inom EU kankomma att leda till att även dessa grupper kommeratt omfattas av familjebegreppet. Med det anfördaavstyrker utskottet motion L295 yrkande 21.Såvitt gäller försörjningskrav framgår det avsamma EG-direktiv (artikel 6.1) att unionsmedborgareoch deras familjemedlemmar skall ha rätt attuppehålla sig på en annan medlemsstats territorium ihögst utan några andra villkor ellerformaliteter än kravet på att inneha ett giltigtidentitetskort eller pass. För uppehållsrätt underlängre tid krävs enligt artikel 7 att den berördapersonen är anställd eller egenföretagare i denmottagande medlemsstaten eller för sin egen och sinafamiljemedlemmars räkning har tillräckligatillgångar för att inte bli en belastning för denmottagande medlemsstatens sociala biståndssystemunder vistelsen samt har en heltäckandesjukförsäkring som gäller i den mottagandemedlemsstaten. För vissa andra grupper, t.ex.studerande, finns särskilda regler.Någon definition av arbetstagarbegreppet ges intei nämnda EG-direktiv. I betänkande 2003/04:SfU15 hardock utskottet utförligt redogjort för det EG-rättsliga arbetstagarbegreppet (s. 25 f.). Ibetänkandet behandlades ett motionsyrkande (fp) omatt arbetstagarbegreppet i EG-rätten borde utformasså att arbete för att ge rätt tilluppehållstillstånd skulle räcka till den egnaförsörjningen. Utskottet konstaterade dels att enarbetstagare, enligt vad som hade uppgivits vid denav utskottet anordnade offentliga utfrågningen, intebehöver kunna försörja sig helt och hållet själv föratt betraktas som arbetstagare i EG-rättslig mening,dels att ett uppställande av begränsande regler förandra EU/EES-medborgare än de egna utgör endiskriminering enligt EG-rätten. Utskottet hänvisadesamtidigt till att enligt vad som angavs iregeringens skrivelse 2003/04:119 avsåg att aktivtverka för sådana förändringar av attbättre hänsyn kan tas till de olika situationer påarbetsmarknaden som kan förekomma. Utskottetförutsatte att regeringen fortsatt skulle verka försådana förändringar av och ansåg attnågot uttalande från sida inte varnödvändigt. Med det anförda avstyrkte utskottetmotionsyrkandet i fråga.Mot bakgrund av vad som anförts och med hänsyntill det arbete som pågår med att ta fram förslag omhur direktiv /38/EG skall genomföras i svenskrätt anser utskottet att inte bör vidtanågon åtgärd vad gäller frågan om försörjningskravför EU-medborgare som flyttar till t.ex. Sverige.Utskottet avstyrker därmed motion K431 yrkande 12.Även motion Sf406 yrkandena 1 och 2 avstyrks med detanförda.En av motionerna rör medborgarskap som hinder förfri rörlighet i (här bortses frånatt numera är medlem i EU). Frågan om attundanröja gränshinder i har varit aktuellunder . Regeringen har i skrivelse2003/04:90 redogjort för det nordiska samarbetetunder 2003 och även arbetet med att avskaffagränshinder. Bland annat anges att den förre danskestatsministern fick iuppdrag att driva på gränshindersarbetet. Enredogörelse för de förslag lagt frampå olika områden lämnades . Ett avförslagen innebär att varaktigt bosattatredjelandsmedborgare skall omfattas av dengemensamma nordiska arbetsmarknaden. Sedan denordiska arbetsmarknadsministrarna beslutat att integodta detta förslag har en nordisk arbetsgrupptillsatts för att göra en översyn av den nordiskaöverenskommelsen om en gemensam nordiskarbetsmarknad. Översynen beräknas vara klar under2005.Utskottet kan konstatera att rådets direktiv2003/109/EG om varaktigt bosattatredjelandsmedborgares ställning är tillämpligt påtredjelandsmedborgare som är lagligen bosatta i enmedlemsstat. Tredjelandsmedborgare som är flyktingareller på annat sätt skyddsbehövande omfattas inte.Tredjelandsmedborgare som varit lagligen bosatta ien medlemsstat har rätt att beviljasställning som varaktigt bosatta om de visar att deförfogar över tillräckliga medel för sin försörjningoch har en sjukförsäkring. Enligt huvudregeln skallde åtnjuta den behandling som en medlemsstats egnamedborgare får i fråga om bl.a. tillträde tillarbetsmarknaden, utbildning och social trygghet,socialt bistånd och socialt skydd. De har vidarerätt att bosätta sig i andra medlemsstater för attarbeta eller studera eller av andra skäl. Den andramedlemsstaten får begära att de bevisar att de harstabila och regelbundna försörjningsmedel och ensjukförsäkring. Makar och barn har en principiellrätt att medfölja en varaktigt bosatt som flyttartill en annan medlemsstat. Den andra medlemsstatenfår begära bevis för att familjemedlemmen har sinförsörjning tryggad och en sjukförsäkring. Utskottetnoterar att direktivet inte är bindande för ellertillämpligt i Danmark.Regeringen har som redan nämnts planerat att förelägga en proposition omfamiljeåterförening och varaktigt bosattatredjelandsmedborgare. Med hänsyn härtill och dåfrågan om en gemensam nordisk arbetsmarknad ärföremål för översyn inom ramen för det nordiskasamarbetet anser utskottet att förnärvarande inte bör göra något uttalande i frågan omhinder för rörlighet i . MotionSf356 yrkande 1 avstyrks med det anförda.FlyktingpolitikenFlyktingbegreppet och andra skyddsgrunderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om ett utvidgatflyktingbegrepp omfattande bl.a.könsrelaterad förföljelse, skyddsbehov ochavvisningsbeslut, kristna konvertiter frånIran samt om asylsökande romer. Vidare börriksdagen avslå motioner omDublinförordningens tillämpning och principenom non-refoulement samt om säkra länder m.m.Jämför reservationerna 27 (fp, kd, v, c, mp),28 (kd,c), 29 (fp), 30 (v, mp), 31 (kd, c),32 (v, mp), 33 (fp, kd, c), 34 (v), 35 (mp),36 (kd, c) och 37 (v, mp).Gällande ordningFN-konventionen angående flyktingarsrättsliga ställning, ,kompletterades med det s.k. New York-protokollet. Protokollet innebär att staternaförbinder sig att tillämpa konventionen utanbegränsning till händelser som inträffat före den 1januari 1951 och som regel utan geografiskbegränsning till händelser som inträffat i Europa.Genèvekonventionen innehåller bl.a. en definitionav vem som skall anses som flykting och föreskriverförbud mot avvisning eller utvisning av personertill ett land där de riskerar förföljelse eller tillett land där de inte åtnjuter trygghet gentemot attbli sända till ett land där de riskerar förföljelse.I konventionen definieras en flykting som enperson som "i anledning av välgrundad fruktan förförföljelse på grund av sin ras, religion,nationalitet, tillhörighet till viss samhällsgruppeller politisk åskådning befinner sig utanför sitthemland och som inte kan eller på grund av sinfruktan inte vill begagna sig av hemlandets skydd".I artikel 33 anges att enflykting inte får avvisas eller utvisas till ettland där hans liv eller frihet hotas på grund avhans ras, religion, nationalitet, tillhörighet tillviss samhällsgrupp eller politiska åskådning.I artikel 3 i FN:s konvention mot tortyr och annanomänsklig eller förnedrande behandling angesföljande.1. Ingen konventionsstat skall utvisa, återföraeller utlämna en person till en annan stat, i vilkendet finns anledning att tro att han skulle vara ifara för att utsättas för tortyr.2. För att fastställa huruvida sådan anledningföreligger, skall de behöriga myndigheterna beaktaalla hänsyn av betydelse, vari i förekommande falläven skall inbegripas förekomsten i den berördastaten av ett konsekvent handlingsmönster av grova,uppenbara eller talrika kränkningar av de mänskligarättigheterna.Också i artikel 3 i europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna, , finnsett förbud mot tortyr.En flykting har enligt utlänningslagen enprincipiell rätt att få uppehållstillstånd iSverige. Definitionen av vem som är flykting ärintagen i 3 kap. 2 § UtlL och har samma lydelse somi , dock med uttryckligt angivandeatt denna rätt gäller oberoende av om förföljelsenutgår från landets myndigheter eller om dessa intekan antas bereda skydd mot förföljelse frånenskilda.Utöver flyktingar har tre andra kategorier enligt3 kap. 3 § UtlL en principiell rätt att få skydd iSverige. Det rör sig om personer som lämnat sittland av andra skäl än av flyktinggrundande orsakeroch som1. känner en välgrundad fruktan för att straffasmed döden eller med kroppsstraff eller att utsättasför tortyr eller annan omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning,2. på grund av en yttre eller inre väpnad konfliktbehöver skydd eller på grund av en miljökatastrofinte kan återvända till sitt hemland, eller3. på grund av sitt kön eller homosexualitetkänner välgrundad fruktan för förföljelse.Som flykting och som skyddsbehövande enligtovanstående grunder anses även en person som ärstatslös och som av de uppräknade skälen befinnersig utanför det land där han eller hon tidigare haftsin vanliga vistelseort, under förutsättning attpersonen inte kan eller på grund av sin fruktan intevill återvända dit.Enligt 8 kap. 1 § UtlL får en avvisning ellerutvisning aldrig verkställas om det finns skäliganledning att tro att utlänningen riskerardödsstraff, kroppsstraff eller tortyr eller attutsättas för annan omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning. Verkställighet fårinte heller ske till ett land där utlänningen inteär skyddad mot att sändas vidare till ett land därhan eller hon riskerar dödsstraff m.m.I 4 kap. 12 § UtlL anges att när en fråga omavvisning eller utvisning prövas skall hänsyn tastill om utlänningen på grund av bestämmelserna ibl.a. 8 kap. 1 § UtlL inte kan sändas till ett visstland eller om det annars finns särskilda hinder motatt avgörandet verkställs.Förordning EG nr 343/2003 om kriterier ochmekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som haransvaret för att pröva en asylansökan som enmedborgare i tredjeland har gett in i någonmedlemsstat, Dublinförordningen, trädde i kraft den17 och tillämpas fr.o.m. den 1 september2003. Förordningen bygger till stor del på sammaprinciper som den tidigare s.k. Dublinkonventionen.Ansvaret för prövning av en asylansökan (en ansökanom internationellt skydd i enlighet medGenèvekonventionen) åligger den medlemsstat som hartagit störst del i den asylsökandes inresa (genomatt utfärda visering eller uppehållstillstånd) medundantag av regler om familjeåterförening.