bet · GT01KrU5 · 2005-11-17 00:00:00 — Utbudsökningen på framför allt radio- och TV-området fortsätter och nya medier, såsom Internet, kommer med största sannolikhet att få ökad betydelse som distributionskanaler. Enligt regeringen gör teknikutvecklingen det möjligt att förändra SLBA:s verksamhet i grunden. Regeringen bedömde att det är viktigt att arkivet ges bättre förutsättningar att uppfylla sitt uppdrag. I budgetpropositionen föreslås förstärkningar av anslaget till SLBA för att myndigheten ska få möjlighet möta den tekniska utvecklingen. ansvar på arkivområdet har utvidgats genom tillkomsten av ett arkiv i för icke-fiktiv smalfilm som inte är avsedd att visas på biograf. Det gäller hembygdsfilmer, folkrörelse- och föreningsfilmer, beställningsfilmer om industrier och företag, undervisningsfilmer m.m. I den filmpolitiska propositionen sägs att uppbyggnaden av i ska fortsätta i minst samma omfattning som . Motionärerna bakom motion Kr10 av m.fl. (m, fp, kd, c) påpekar att det finns rörliga filmer bevarade vid olika institutioner, t.ex. Statens ljud- och bildarkiv, , och Filmvårdscentralen i . Dessutom finns ett stort antal privatägda rörliga bilder, vars ägare önskar att materialet ska bevaras av någon kulturinstitution. Motionärerna föreslår att regeringen ska ta initiativ till ett genomgripande reformarbete för att bevara den rörliga bilden (yrkande 7). Även motionärerna bakom motion Kr417 av m.fl. (kd) anser att regeringen ska ta initiativ till ett genomgripande reformarbete för att bevara rörliga bilder (yrkande 21). Som redovisats ovan har regeringen beaktat frågor om långsiktigt bevarande av film både i den forskningspolitiska och i den filmpolitiska propositionen. I den senare propositionen anför regeringen att det kan finnas anledning att se över målen för arkivverksamhet i dess helhet i samband med att staten övertar hela ansvaret för filmkulturen. En sådan översyn skulle även gälla i (prop. s. 49). Utskottet välkomnar att en sådan målöversyn nu aviseras. Med hänvisning till denna åtgärd och till den resursförstärkning som SLBA får för nästa budgetår avstyrker utskottet motionerna Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 7 och Kr417 (kd) yrkande 21. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker förslag som rör den framtida medelstilldelningen till i . Frågan får prövas i det ordinarie budgetarbetet. Jämför särskilt yttrande 3 (c). Förslaget i motion Kr9 av Per och () syftar till att i ska tillföras resurser inom ramen för de medel som är avsatta för filmområdet, så att regeringens tidigare ambition kan uppfyllas även under kommande filmavtalsperiod. Verksamheten vid i finansieras med särskilda statliga medel från kulturbudgeten, medel som ligger utanför filmavtal. Av propositionen framgår att uppbyggnaden av bör fortsätta i minst samma omfattning som tidigare inom ramen för den statliga filmpolitiken (prop. s. 52). Frågan om resurstilldelningen till arkivet torde bli föremål för regeringens årliga prövning inom ramen för det ordinarie budgetarbetet. Utskottet anser inte att det är påkallat med något särskilt uttalande från i denna fråga. Motion Kr9 (s) avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att all verksamhet vid utom sådan verksamhet som avser fördelning av stöd enligt filmavtal ska omfattas av reglerna om handlingsoffentlighet. Ett motionsförslag med samma inriktning blir därmed tillgodosett och avstyrks. Regeringen föreslår att all verksamhet i Stiftelsen utom sådan verksamhet som avser fördelning av stöd enligt filmavtal ska omfattas av reglerna om handlingsoffentlighet. Detta innebär att vid tillämpning av sekretesslagen jämställs med en myndighet. Vidare innebär det att samtliga bestämmelser i 15 kap. sekretesslagen ska tillämpas på den verksamhet som omfattas av handlingsoffentlighet. Regler om registrering och diarieföring blir alltså tillämpliga, liksom frågor om upplysningsplikt, förfarande vid utlämnande av allmänna handlingar och bestämmelser om överklagande. En ytterligare konsekvens av regleringen är att eventuellt förekommande bestämmelser om sekretess blir tillämpliga i den verksamhet hos som omfattas av handlingsoffentligheten liksom bestämmelserna i arkivlagen (1990:782). Lagändringen föreslås träda i kraft och tillämpas på handlingar som från den tidpunkten inkommer till eller upprättas hos . framhåller i motion Kr417 av m.fl. (kd) att det statliga stöd som fördelar motsvarar stöd som på andra områden fördelas av offentliga institutioner. Därför bör förvaltningsuppgifter omfattas av handlingsoffentlighet (yrkande 20). Utskottet tillstyrker regeringens förslag om handlingsoffentlighet för den verksamhet vid som inte avser stöd enligt filmavtal. Därigenom blir förslaget i motion Kr417 (kd) tillgodosett. Utskottet anser således att ska bifalla punkt 1 i propositionen och därmed anta regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Motion Kr417 (kd) yrkande 20 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändring i inkomstskattelagen. Regeringen anser att det även i fortsättningen ska vara möjligt för parterna i filmavtalet att vid inkomstbeskattningen få avdrag för avgifter och bidrag som betalas till Stiftelsen . Som en följd härav föreslår regeringen en ändring av inkomstskattelagen (1999:1229), där bl.a. en hänvisning till filmavtal införs i 16 kap. 11 §. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. bör således bifalla punkt 2 i propositionen och därmed anta regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. En fond för fria filmare Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att inrätta en utvecklingsfond för fria filmare. Utskottet hänvisar till den resursförstärkning av olika produktionsstöd som genom filmavtalet görs . I motion Kr382 av m.fl. (mp, -) föreslår motionärerna att en utvecklingsfond för fria filmare ska inrättas (yrkande 10). Utskottet erinrar om att filmavtal innehåller en rad olika stödformer för filmare. Förutom de olika produktionsstöden kan nämnas utvecklingsstödet som omfattar projektstöd till manusförfattare, producenter och regissörer. I stödformen ingår också växthusverksamhet för unga filmskapare, stöd till fortbildning för etablerade filmskapare samt företagsstöd till oberoende producenter (30 §). Vidare kan stödet till regionala resurscentrum för film och video användas till s.k. plantskolor för unga filmare. Med hänvisning främst till den resursförstärkning av olika produktionsstöd som görs från statens och övriga avtalsparters sida på filmområdet kan utskottet inte biträda förslaget om att inrätta en särskild fond för fria filmare. Motion Kr382 (mp, -) yrkande 10 avstyrks. Kammarrättens samråd med beteendevetenskaplig kompetens Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att kammarrätten ska samråda med beteendevetenskaplig kompetens i ärenden som rör överklaganden av åldersgränser för film. Jämför reservation 10 (kd). I motion Ub591 av m.fl. (kd) erinrar motionärerna om att det förekommit att kammarrätten i ärenden om åldersgränser för film fattat beslut utan att samråda med beteendevetenskaplig kompetens. Detta är enligt motionärerna inte acceptabelt, eftersom denna kompetens är avgörande för att bedöma vad som kan vålla psykisk skada för ett barn. Yrkandet syftar till en ändring i detta hänseende av lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram (yrkande 3). Utskottet behandlade ett yrkande med samma innehåll som den nu aktuella motionen. Yrkandet avstyrktes med hänvisning till att det inom pågick en översyn av processen i de allmänna förvaltningsdomstolarna. Bland annat övervägdes nedflyttning av ytterligare typer av mål till länsrätt. Enligt utskottets uppfattning var det inte meningsfullt att pröva den av motionärerna framlagda lösningen innan översynen har slutförts. Översynen har ännu inte avslutats. har alltjämt samma uppfattning i denna fråga. Motion Ub591 (kd) yrkande 3 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att den lägsta åldersgränsen för visning av biograffilm ska sänkas från till . Bestämmelsen om vuxenmedverkan i 6 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram innebär att barn som ännu inte fyllt får se en film med sjuårsgräns i sällskap med en person som fyllt . Barn som fyllt men inte och som är i sällskap med en person som fyllt får se film som är tillåten för barn . I motion Kr256 av och () föreslås att den lägsta gränsen för att få se barntillåten film ska ändras från sju till . Enligt motionärerna kan nämligen sjuårsgränsen vara ett problem när skolklasser ser film. Lärarna har då ett ansvar för vilka filmer som kan ses av barnen utan att de tar skada. Alla i skolans första klass har inte fyllt . Skolbarn som är får således inte följa med sina sjuåriga kamrater och personer som fyllt , t.ex. en lärare, på bio där film visas som har elvaårsgräns. Utskottet avstyrkte ett yrkande snarlikt det nu aktuella. Utskottet anser alltjämt att den olägenhet som bestämmelserna om åldersgränser i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram vållar är obetydlig. Det är således inte motiverat att ändra sjuårsgränsen. Motion Kr256 (c) avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motionsförslag om att ge föräldrar rätt att ta med bebisar på barnförbjudna filmer. Jämför reservation 11 (m, fp) och särskilt yttrande 4 (kd). I två motioner behandlas s.k. barnvagnsbio, som riktar sig till föräldralediga mammor och pappor som har med sig sina små barn på bio. Förslaget i motion Kr381 av m.fl. (fp) syftar till att lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram ska ändras så att det blir tillåtet för föräldrar att ta med bebisar på barnförbjudna filmer och filmer med elvaårsgräns (yrkande 50). Liknande förslag framförs i motion Kr240 av och (). Utskottet avstyrkte två yrkanden med samma innehåll som de nu aktuella motionerna. Utskottet konstaterade att lagbestämmelserna om åldersgränser och vuxenmedverkan innebär att vuxna med barn som ännu inte fyllt kan se barntillåtna filmer samt filmer med sjuårsgräns. Enligt utskottet torde utbudet av filmer som kan visas vara relativt omfattande trots den inskränkning som följer av åldersgränserna. Utskottet ser positivt på de initiativ som tagits av ett antal biografer runtom i landet när det gäller barnvagnsbio. Det är ett kreativt sätt att inom ramen för gällande lagstiftning erbjuda fler människor möjlighet att se film på bio. Utskottet är dock inte berett att föreslå någon ändring av de aktuella bestämmelserna i censurlagstiftningen. Motionerna Kr240 (s) och Kr381 (fp) yrkande 50 avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att metoder ska utarbetas så att mediernas negativa påverkan på unga människors normer och värderingar kan begränsas. Utskottet hänvisar till de åtgärder som vidtagits från statens sida och till roll i detta sammanhang. Rådet mot skadliga våldsskildringar eller (tidigare benämnt ) ska inrikta sin verksamhet på barns och ungas mediesituation. Syftet ska vara att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Uppdraget omfattar såväl traditionella som nya elektroniska rörliga bildmedier, exempelvis film, , video, dvd, datorspel, TV-spel och Internet. Rådet ska ägna våldsskildringar och pornografi särskild uppmärksamhet. Det ska ha ett tydligt genusperspektiv på sitt arbete (dir. 2003:75). Rådet ska arbeta utåtriktat och resultatinriktat. Det ska vara pådrivande i exempelvis kontakterna med mediebranscherna samt söka samarbete med andra aktörer. Rådet ska aktivt involvera barn och unga i arbetet. I årliga rapporter ska rådet redovisa resultatet av sitt arbete samt strategier för det fortsatta arbetet. granskar filmer och videogram som är avsedda att visas offentligt i enlighet med bestämmelserna i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Film och video ska inte godkännas för barn om de kan bedömas vålla psykisk skada för barn i den aktuella åldersgruppen. Filmerna kan vara barntillåtna eller ha 7-, 11- eller 15-årsgräns. I motion U340 (mp) av (m.fl.) framhåller motionärerna att många unga människor ser mycket på film och andra digitala framställningar som innehåller sex och våld, även grovt sexualiserat våld. Yrkandet syftar till att metoder ska utarbetas så att denna typ av medier kan begränsas och påverkan på unga människors normer och värderingar därmed kan minskas (yrkande 15). Utskottet har vid en rad tillfällen behandlat frågor om den negativa påverkan som våld i medier kan ha, framför allt på unga människor. Riskerna för skadlig mediepåverkan har beaktats av regering och riksdag på olika sätt. Som exempel kan nämnas det nationella mediepolitiska mål som ställde sig bakom och som bl.a. syftar till att motverka skadliga inslag i massmedierna. Vidare vill utskottet framhålla viktiga roll i detta sammanhang. Rådet följer marknadsutvecklingen, den tekniska utvecklingen och förändringar i lagstiftningen när det gäller våldsskildringar i t.ex. TV, videofilmer, datorspel och Internet. Eftersom marknaden är internationell sträcker sig rådets bevakning utanför landets gränser. Rådet är svensk partner i SAFT (Safety, Awareness, Facts and Tools) som syftar till att skapa en säkrare användning av Internet bland barn och unga. Vidare representerar och Myndigheten för skolutveckling i det europeiska , ett samarbete mellan organisationer från ett 20-tal länder som alla arbetar för att sprida kunskap och öka medvetenheten om säkrare användning av Internet bland barn och unga. Självklart ligger det ett stort ansvar även på en rad andra parter för att skydda barn och unga mot skadlig påverkan från rörliga bilder. Det gäller främst föräldrar, skolan, fritidsledare, föreningslivet etc. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motion U340 (mp) yrkande 15 bör avslås av . Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om resurser. Jämför reservation 12 (kd). I motion Ub591 av m.fl. (kd) framhålls att har en viktig roll att spela i arbetet med att skydda barn och unga mot skadligt medieinnehåll. har rådet begränsade resurser för att möta de krav som ställs från bl.a. skolor, föräldragrupper och kommuner. Regeringen bör se till att rådet får möjligheter att öka sitt utåtriktade arbete (yrkande 4). Som framgår av föregående avsnitt anser utskottet att har en mycket viktig roll att spela. Utskottet är emellertid inte berett att uttala sig om resurstilldelningen till rådet. Denna fråga får i stället på sedvanligt sätt prövas av regeringen i det ordinarie budgetarbetet och vägas mot andra angelägna behov. Motion Ub591 (kd) yrkande 4 bör avslås av . Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Vissa övergripande frågor års filmavtal, punkt 1 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vissa övergripande frågor års filmavtal. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr233 yrkandena 20 och 21. Vi ställer oss bakom förslaget i motion Kr233 (m) och föreslår att de frågor som vi här tar upp ska beaktas inom ramen för den statliga filmpolitiken. Vi har noterat att allt färre ser film på biograf. såldes fler dvd-filmer än biobiljetter. Därtill ska läggas sju miljoner sålda VHS-kassetter. Film som visas på biograf utsätts således för ökad konkurrens av dvd men även av hemmabio, Internet och TV. Detta är en viktig förklaring till den begynnande biografkrisen. Nedgången i antalet biografbesök påverkar i hög grad finansieringen av filmavtalet, eftersom biograferna genom biljettintäkterna är en viktig finansiär av filmproduktion och filmdistribution. Vi kan konstatera att filmbranschen är en småföretagarbransch. Det visar inte minst det uppsving som regionalt producerad film ger bl.a. i genom den verksamhet som bedrivs av . De regionala produktionscentrum, som vuxit fram på olika håll i landet, ger upphov till såväl nya företag som jobb. Enligt vår mening bör lanseringen av svensk film utomlands intensifieras. Att producera film är kostsamt och riskfyllt. Få filmer går med rejäl vinst och ett fungerande filmavtal mellan staten och branschens olika aktörer är nödvändigt. stöd till kommersiell film bör ändras så att producenten bakom en succéfilm lämnar tillbaka en del av intäkterna till . Det skulle ge Filminstitutet incitament till att stödja filmer som kan bli stora publikframgångar. Vi förordar att en särskild fond ska inrättas för unga filmare och manusförfattare. Fonden bör enligt vår mening byggas upp av de bötesbelopp som och TV dömer ut. I har vi ett omfångsrikt och kulturhistoriskt intressant filmarv och därmed också ett bevarandeproblem som måste beaktas. Det finns risk att gamla filmer förstörs på olika sätt, t.ex. genom att de självantänder och brinner upp eller genom att färgen bleknar. Vi anser att det är mycket angeläget att slå vakt om vårt lands filmhistoriska och därmed även kulturhistoriska arv och att detta görs på ett effektivt sätt. Vi föreslår att arkiven vid , Statens ljud- och bildarkiv och , inklusive den verksamhet som bedrivs vid Filmvårdscentralen i , ska slås samman till ett verkligt nationalarkiv för rörliga bilder, liknande det norska nationalarkivet i Mo i . Vi anser att som sin mening bör ge regeringen till känna vad vi här har anfört om vissa övergripande frågor års filmavtal. Därmed bör bifalla motion Kr233 (m) yrkandena 20 och 21. demokratiska förankring, punkt 2 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om filmavtalets demokratiska förankring. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr10 yrkande 1 och 2005/06:Kr417 yrkande 18. Vi är positiva till avtalsformen som grund för filmpolitiken och filmutvecklingen i landet. Ett filmavtal som tas fram i samarbete mellan staten och filmbranschens parter skapar en bred samsyn kring filmen och dess betydelse i samhället. vill vi understryka att det inte är acceptabelt att ställs inför ett redan färdigförhandlat avtal. demokratiska förankring är därmed ytterst svag. Möjligheterna till insyn och inflytande för partier är mycket begränsade. Enligt vår uppfattning borde först besluta om de ramar som ska gälla för regeringen när den ska förhandla med övriga avtalsparter. Därefter borde ha informerats fortlöpande under förhandlingarna. Vi föreslår att tillkännager för regeringen vad vi här har anfört om filmavtalets demokratiska förankring. Därmed bör bifalla motionerna Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 1 och Kr417 (kd) yrkande 18. Kvalitetsbegreppet, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kvalitetsbegreppet. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr10 yrkande 2. Vi vill understryka att kvalitet är en avgörande faktor när filmstödet ska fördelas. Därför är det som framhålls i motion Kr10 (m, fp, kd, c) viktigt att det finns en levande debatt och diskussion om just kvalitetsbegreppet och synen på kvalitetsfilm. är det en mycket viktig uppgift att ta initiativ till och driva en sådan debatt både inom institutet och utåt gentemot omvärlden. Vi föreslår att tillkännager för regeringen vad vi här har anfört om kvalitetsbegreppet. Därmed bör bifalla motionerna Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 2. Filmstödet i ett genusperspektiv, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om filmstödet i ett genusperspektiv. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr10 yrkande 3 och avslår motion 2005/06:Kr382 yrkande 12. Vi anser att det är bra att filmavtalet har en tydlig målsättning då det gäller jämställdhet. Men i likhet med motionärerna bakom motion Kr10 (m, fp, kd, c) menar vi att det är olyckligt att låsa fast en procentsats vid stödfördelningen som innebär att ettdera könet ska vara representerat innan avtalsperioden är slut. Vi vill peka på vikten av att regeringen vid utvärderingen av jämställdhetsmålet inte endast tar hänsyn till en procentsats utan även väger in sådana relevanta faktorer som ledaregenskaper, publikframgång och utbildningssituationen inom filmområdet. Vi föreslår att tillkännager för regeringen vad vi här har anfört om filmstödet i ett genusperspektiv. Därmed bör bifalla motionerna Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 3 och avslå motion Kr382 (mp, -) yrkande 12. Internationalisering, punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om internationalisering. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr10 yrkande 8. Vi anser att marknadsföring av som filmland är en fråga som har kommit i skymundan i den filmpolitiska propositionen. Som framhålls i motion Kr10 (m, fp, kd, c) är det av stor vikt för hela att ett nationellt engagemang med finansiering av Film kommer till stånd. De länder som har lyckats locka till sig internationella film- och TV-inspelningar har satsat förhållandevis mycket resurser på det, något som bör ta lärdom av. Vi föreslår också att regeringen ska återkomma till med förslag om en väl genomarbetad strategi för att marknadsföra svensk film internationellt. Vi föreslår att tillkännager för regeringen vad vi här har anfört om internationalisering. Därmed bör bifalla motion Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 8. Stöd till regionala resurscentrum för film och video, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om stöd till regionala resurscentrum för film och video. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr10 yrkande 6 och 2005/06:Kr417 yrkande 19. Vi konstaterar att de regionala resurscentrumen för film och video har gjort en stor och viktig insats för att vitalisera det svenska filmlivet och att de har stor betydelse för att uppnå målen för den framtida filmpolitiken. Resurscentrumen arbetar med mycket små ekonomiska resurser. Vi välkomnar att regeringen nu aviserar en förstärkning av stödet till dem, även om det är oklart hur stor ökningen blir. Regeringen bör vid fördelningen av det filmkulturella anslaget se till att resurscentrumens behov blir tillgodosedda och att de således får tillräckligt bidrag för att verksamheten ska kunna fortsätta att utvecklas. Vi föreslår att tillkännager för regeringen vad vi här har anfört om stöd till regionala resurscentrum för film och video. Därmed bör bifalla motionerna Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 6 och Kr417 (kd) yrkande 19. Regionala resurscentrum och filmskapare, punkt 11 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om regionala resurscentrum och filmskapare. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr334 yrkande 29. Jag anser att villkoren för kulturskapare inom filmbranschen bör förbättras på olika sätt. Till exempel bör det finnas möjligheter för dem att låna eller hyra teknik. Ofta är det svårt för filmskaparna att visa den färdiga filmen, vilket kan bero på att det är ont om digitala projektorer på landets biografer. Mot denna bakgrund föreslår jag att resurserna omfördelas så att de regionala resurscentrumen kan bistå filmarna.