bet · GS01KU20 · 2005-01-01 00:00:00 — Om regeringen anser sig kunna underlåta att vidta de åtgärder ett tillkännagivande avser, måste regeringens bedömning vad gäller riksdagsbeslut redovisas för i samband med att regeringen lämnar sin redogörelse till riks- dagen för vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av riksda- gens beslut. granskade utskottet finansministerns hantering av frågan om de s.k. 3:12-reglerna (bet. 2002/03:KU30 s. 28). tillkännagivande innebar att det begärdes att en proposition skulle lämnas till senast . Propositionen lämnades dock först efter att ha aviserats i propositionsförteckningen. Det uppstod därigenom ett dröjsmål som innebar att det kunde råda osäkerhet om regeringens avsik- ter både bland riksdagsledamöter och berörda skattskyldiga. Som tidigare anfört förutsätter utskottet att regeringen hörsammar tillkännagivanden och att regeringen redovisar för sina bedömningar om de begärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med riksdagsbeslutet måste detta enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan uppställts av . Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i skrivelse eller proposition till riksda- gen bör den enligt utskottets mening lämnas till i annan form som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter. granskade utskottet (bet. 2003/04:KU30) hur regeringen efter- kom tillkännagivande om som ett särskilt känsligt område. Utskottet fann (s. 23 f.) att trots att tillkännagivande inte innehöll någon tidsgräns knutet till hade från regeringens sida både utskottet och informerats om att regeringen inte avsåg att lämna in en ansökan för att behandlas under mötet. Informationen hade dessutom klargjort att regeringen arbetade med båda de handlingslin- jer som tillkännagivandet avsåg. I en reservation (m, fp, kd, c och mp) framhölls att det funnits utrymme för regeringen att tidigare än som skedde redovisa för sina bedöm- ningar för att inte vidta de begärda åtgärderna. I reservationen underströks vikten av att informationen om att regeringen inte anser att ett tillkännagi- vande kan efterkommas ges på ett så tidigt stadium som möjligt och på ett sätt som gör informationen tillgänglig för samtliga ledamöter. biföll reservationen (prot. 2003/04:122). I utskottets betänkande med anledning av skrivelsen 2003/04:75 (bet. 2003/04:KU21) som avlämnades underströk utskottet sitt tidigare ställningstagande att en utgångspunkt måste vara att till- 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL kännagivanden till regeringen efterkoms. fikutskottets bedömning att det är viktigt att tillkännagivandena behandlas med respekt och omsorg. Att tillkännagivanden behandlas med respekt och omsorg innebar bl.a. enligt utskottets mening att regeringen bör se till att det inte uppstår onödiga dröjsmål. Den aktuella redogörelsen för behand- lingen av tillkännagivanden hade i flera fall gett anledning för riksdagsutskott att i yttrandena till rikta kritik mot uppkomna dröjsmål med att vidta åtgärder. anledning av de redovisade synpunkterna starkt understryka vikten av att regeringen gör ansträngningar för att undvika onödig tidsutdräkt. ville vidare framhålla vikten av att det särskilt i fråga om längre tidsutdräkter ges fullgod information om orsakerna för tids- utdräkterna och att informationen självfallet bör kunna ges också i andra sammanhang än i skrivelse 75. erinrade också om sitt tidigare uttalande om att regeringen, om den inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med riksdagsbeslutet, måste redovisa detta för inom tidsramen, om en sådan uppställts av , och att även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i det sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i en skrivelse eller proposition till , bör den enligt utskottets mening lämnas till i en annan form som gör den tillgänglig för Som svar på frågor från utskottet har Statsrådsberedningen hänvisat till pro- memorior från , bilagorna A1.9.2-3. Enligt promemoriorna uppfattade att huvud- sakliga avsikt med tillkännagivandet var att den av önskade ändringen skulle kunna beslutas för och därmed träda i arna i tillkännagivandet som att önskade att förslag på ändringar i lagstiftningen samt eventuellt därpå följande ändringar i indelningen skulle komma till stånd möjligt och senast före valet . till de tidsfrister som finns i lagen (1979:411) om ändringar i Sve- riges indelning i kommuner och landsting samt även de uttalanden avse- ende tidsfrister som finns i betänkandet En lag om indelning i län och landsting (SOU 2004:128) måste beslut om önskade ändringar i indel- ningen ske , dvs. att valet skall avse kommuner och landsting enligt en eventuell ny När tillkännagivandet kom in till 2003 gjordes bedömningen att de av önskade lagändringarna innehöll ett flertal komplicerade frågor som måste lösas. Det stod klart på ett relativt tidigt stadium efter det att tillkännagivandet inkommit klart att 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL en ansvarsfull beredning av ärendet krävde tillsättandet av en utredning. tidsplan enligt tillkännagivandet innebärande att direktiv, utredning, remiss av utredning och propositionsarbete skulle ske framstod då som orealistisk. beslu- tade regeringen direktiv till en särskild utredare, vari angavs att uppdraget skulle redovisas . Enligt promemorian får en handläggningstid för att ta fram direktiv och för- ordna utredare anses som normal. Nio månaders utredningstid måste anses vara mycket snävt tilltaget, särskilt med beaktande av den svåra materien. Regeringen meddelade i sin skrivelse 2003/04:75 Redogörelse för behand- lingen av skrivelser till regeringen, som lämnades till , att en utredning skulle tillsättas . I skrivel- sen uttalades visserligen inte uttryckligt att tidsgränsen för avlämnade av proposition därmed inte skulle kunna hållas. Genom upplysningen att en utredning skulle tillsättas måste det dock enligt promemorian ha stått klart för var och en att den av begärda propositionen inte skulle kunna avlämnas redan till . Vidare hänvisas till att statssek- reteraren under en utfrågning hos konstitutionsut- skottet anfört att regeringen räknade med att avlämna en proposition samt till att statsrådet i interpellationssvar uttryckt ambitionen att lägga fram en proposition , vilket skulle möjliggöra för att fatta beslut om eventuella länsindelningsfrågor så att besluten skulle kunna träda i kraft . Regeringskans- liet anser att informationsskyldigheten fullgjorts. Svar på skriftlig fråga Kommun- och finansmarknadsministern har besvarat en skriftlig fråga (fråga 2004/05:1610) om vilka åtgär- der han avser vidta för att säkerställa att Hebybornas demokratiskt beslu- tade hemställan om länsbyte tillgodoses. I svaret hänvisas till att regeringen med anledning av tillkän- nagivande tillsatte en särskild utredare som överlämnade sitt betänkande. Utredaren föreslår en reglering av hela landets indelning i län och landsting. Ändringar i läns- och landstingsindelningen beslutas av genom ändring av den nya lagen. Ändring i kommunindelningen beslutas fortfarande av regeringen. Utredningens förslag innebär således att genom lagändring skulle kunna ändra kommuns läns- och landstingstillhörighet. Vid remissbehandling av betänkandet framförde många remissinstanser bl.a. tveksamhet kring huruvida förslagen överens- stämmer med regeringsformen samt det lämpliga i att förslagen leder till att landsting eller medlem i landsting inte längre kommer att kunna ansöka om ändring i landstingsindelningen. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Statsrådet bedömer att det, med hänsyn till remissutfallet, är svårt att lägga utredningens förslag till grund för en proposition som skulle tillgo- Möjlighet finns dock att lösa den bakom- liggande frågan, kommuns läns- och landstingstillhörighet, på annat gång inkommit med en ansökan om ett läns- och landstingsbyte. kollegiet är den myndighet som skall behandla ansökan och håller för närvarande på att utreda frågan. Kammarkollegiet avser enligt uppgift att fatta ett beslut . Först därefter blir det aktuellt för reger- ingen att fatta ett beslut i frågan. tillkännagivande till regeringen innehöll ett krav på skyndsam hantering genom att det angavs att en proposition borde läggas fram för Regeringen har på olika sätt gett uttryck för att tidpunkten inte skulle kunna hållas. detta dels särskilt för , dels för genom ett interpellationssvar av statsrådet , som det angavs att det fanns en ambition att lämna en proposition . Statsrådet har i ett svar på en skriftlig fråga pekat på möjligheterna att lösa den bakomliggande frågan om kommuns läns- och landstingstillhörighet fr.o.m. på annat sätt än genom förändrad lagstiftning. kommer att underrättas om regeringen bedömer att remissutfallet och möj- ligheten för en lösning för gör att det finns skäl att inte Granskningen föranleder inte något uttalade i övrigt från utskottets sida. 1.10 Socialminister beslut att inte tillsätta en parlamentarisk utredning om socialförsäkringarna I en anmälan, bilaga A1.10.1, begärs att granskar socialminister uttalande om att hon inte tänker följa riksdags- majoritetens krav på att tillsätta en parlamentarisk utredning om socialför- säkringarna. Av anmälan framgår att beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att en parlamentarisk utredning om soci- alförsäkringarna skall tillsättas. Socialminister uppges emel- lertid i medierna ha gjort klart att hon och regeringen tänker strunta i 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL I stället får ensamutredaren fortsatt man- dat att utreda socialförsäkringsfrågorna. Utredningen skall vara färdig efter valet . Anmälaren skriver att han av principiella skäl ser mycket allvarligt på att regeringen vid upprepade tillfällen nonchalerar riksdagsbeslut. Att reger- ingen skall behandla beslut med respekt och vidta erforderliga åtgärder utan dröjsmål har påpekats av vid flera till- fällen, senast . Betydelsen av tillkännagivanden till regeringen har vid tidigare tillfällen granskat frågor kring efter- kommandet av tillkännagivanden till regeringen. I betänkande 1994/95:KU30 underströk utskottet att utgångspunkten måste vara att det önskemål som tillkännagivandet avser bör tillgodoses. Om det visar sig föreligga omständigheter som hindrar ett genomförande eller om reger- ingen gör en annan bedömning än måste regeringen dock kunna underlåta att vidta de åtgärder tillkännagivandet avser. En förutsättning borde då enligt utskottet vara att regeringens bedömningar i detta avseende redovisas för . I såväl utskottets granskning (bet. 1997/ 98:KU10), (bet. 1998/99:KU10) och (bet. 2001/02: KU20) liksom i samband med behandlingen av regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen (bet. 2001/02:KU6) har utskottet återkommit till detta ställningstagande. Granskningen gällde bl.a. ett tillkännagivande från till regeringen rörande en delning av kommun. Som utskottet tidigare anfört i andra sammanhang finns det inte någon reglering i fråga om s.k. tillkännagivanden. Utskottet förutsätter dock att regeringen hörsammar tillkännagivanden. Om regeringen anser sig kunna underlåta att vidta de åtgärder ett tillkännagivande avser, måste regeringens bedömning vad gäller riksdagsbeslut redovisas för i samband med att regeringen lämnar sin redogörelse till riks- dagen för vilka åtgärder regeringen vidtagit med anledning av riksda- gens beslut. granskade utskottet finansministerns hantering av frågan om de s.k. 3:12-reglerna (bet. 2002/03:KU30). tillkännagivande innebar att det begärdes att en proposition skulle lämnas till senast . Propositionen lämnades dock först efter att ha aviserats i propositionsförteckningen. Det uppstod därigenom ett dröjsmål som innebar att det kunde råda osäkerhet om regeringens avsik- ter både bland riksdagsledamöter och berörda skattskyldiga. Som tidigare anfört förutsätter utskottet att reger- ingen hörsammar tillkännagivanden och att regeringen redovi- sar för sina bedömningar om de begärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med riks- 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL dagsbeslutet måste detta enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan uppställts av . Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i skrivelse eller proposition till bör den enligt utskot- tets mening lämnas till i annan form som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter. En utredning om socialförsäkringarna aviseras Statsministern aviserade i en frågestund i en kommande översyn av socialförsäkringarna. 2003/04:SfU1) refererade till statsminis- terns uttalande när det behandlade motioner med förslag om att tillsätta en parlamentarisk utredning om socialförsäkringssystemen. Socialförsäkrings- utskottet välkomnade en sådan översyn i syfte att långsiktigt säkra en gemensamt finansierad, generell offentlig försäkring. Något tillkännagi- vande med anledning av motionsförslagen var därför inte påkallat varför utskottet avstyrkte dem. Översyn av socialförsäkringarna (S 2004:8) Regeringen har inlett en översyn av socialförsäkringarna som är tänkt att ske i två steg. Som ett första steg skall en särskild utredare (dir. 2004:129, beslutade ) göra en genomgripande analys av soci- alförsäkringarna i ett brett perspektiv. Denna analys skall därefter utgöra underlag för en kommande parlamentarisk utredning som skall lämna för- slag till en reformerad socialförsäkring. Utredningsuppdraget i det första steget skall redovisas . I direktiven till den nu tillsatta särskilda utredaren anges att utredningen principiellt sett skall omfatta hela socialförsäkringen och att utredaren skall granska och analysera hur socialförsäkringen fungerar som helhet. Översy- nen skall främst omfatta de delar av socialförsäkringen som avser försäk- ring för inkomstbortfall till följd av ohälsa, vilket innebär ersättningsslagen sjuklön, sjukpenning, rehabiliteringsersättning, sjuk- och aktivitetsersätt- ning samt arbetsskadeförsäkring. Även tillfällig föräldrapenning och havan- deskapspenning ingår, men däremot inte föräldraförsäkringen i övrigt. Arbetslöshetsförsäkringen skall inte ingå i översynen annat än vad som föl- jer av samspelet med sjukförsäkringen. Ålderspensionssystemet skall ligga utanför översynen. Grundläggande utgångspunkter för översynen är att socialförsäkringarna liksom skall vara generella och obligatoriska och att hälsoprövning inte skall finnas. Viktigt är också att försäkringsmässigheten är tydlig så att kopplingen mellan den avgift som betalas och den försäkring som erhålls blir uppenbar. I denna del bör försäkringsmässigheten vara tydligare än . Särskilt fokus skall läggas på arbetslinjen och frågor som har sin grund i ohälsa. Socialförsäkringssystemet skall vara långsiktigt finansiellt stabilt. Analysen skall visa hur väl socialförsäkringen fungerar , vilka brister 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL och förtjänster som finns och effekter på samhällsekonomi och välfärd. Utredningen skall även visa på alternativa vägar för att förbättra systemen . Det finns enligt direktiven behov av att inom ramen för översynen se över frågan om en bättre samordning mellan sjuk- och arbetslöshetsförsäk- ringarna. Ersättningar och ersättningstak skall vara på sådana nivåer att försäkringen innebär ett reellt skydd för flertalet försäkrade, standardtrygg- het. Utredningen skall därför överväga effekterna av att inkomstgränserna inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna höjs i takt med den allmänna inkomstutvecklingen. Det bör också övervägas hur den ersättningsgrun- dande inkomsten skall definieras och beräknas. Utredaren skall granska förutsättningarna för att göra socialförsäkringssystemet mer anpassat till vissa strukturförändringar på arbetsmarknaden. Utredaren skall också, i de frågor som uppkommer i samband med övergångar mellan t.ex. sjukdom och studier, analysera hur samspelet mellan t.ex. socialförsäkrings- och stu- diesystemen är och vilka behov av förändringar som finns. Till stor del har socialförsäkringsutgifterna ett tydligt samband med arbetslivet. Det är därför naturligt att i ökad utsträckning koppla utgifterna för socialförsäkringssystemet till arbetsmarknaden och ge arbetsmarkna- dens parter ett ökat ansvar för och inflytande över socialförsäkringarnas utgiftsutveckling, så långt detta är möjligt utan att äventyra försäkringarnas grundläggande principer. Ett inslag av obligatoriska egenavgifter för de försäkrade skall övervä- gas för att stärka den finansiella stabiliteten. Utredaren skall bedriva ett utåtriktat och folkbildande arbete och sträva efter ett brett samarbete med de politiska partierna, arbetsmarknadens par- ter och övriga berörda organisationer. tillkännagivande om en parlamentarisk utredning om socialförsäkringarna behandlade i sitt betänkande 2004/05:SfU1 flera motionsyrkanden om att regeringen bör tillsätta en parlamentarisk utred- ning om socialförsäkringarna. avstyrkte motio- nerna men beslutade i enlighet med en reservation som avgivits av representanter för Moderata samlingspartiet, liberalerna, , de gröna. Beslutet innebär att tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen, och i reservationen står att en par- lamentarisk utredning om socialförsäkringarna bör tillsättas . Vidare anförs att regeringen har tillsatt en ensamutredare som skall vara klar hös- ten 2006, och först därefter avses en parlamentarisk utredning tillsättas. Reservanterna anser det angeläget att den parlamentariska utredningen till- sätts . 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Uttalande av statsrådet till medier Enligt uppgifter från Ekot och TT har statsrådet uppgett att hon inte har för avsikt att tillsätta någon parlamentarisk utredning. Enligt uppgift på Ekots hemsida på Internet sade Andnor att regeringen inte har för avsikt att göra det eftersom hon bedömer att det inte är möjligt att tillsätta en parla- mentarisk utredning. politik på området utgör ett hinder. Det saknas enligt statsrådet förutsättningar för en bred överenskommelse. Artikel från Ekot och telegram från TT bifogas i bilagorna 1.10.2-3. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt en kommentar till granskningsanmälan. Som svar har översänts en inom Socialdepartemen- tet upprättad promemoria (bilaga 1.10.4). I promemorian anförs att syftet med en översyn av socialförsäkringarna är att skapa en stabil försäkring som kan fungera . Det är därför väsentligt att en reformerad för- säkring skapas med bredast möjliga parlamentariska förankring och där- med blir politiskt stabil även vid ändrade politiska majoriteter. Åtagandet om en översyn av socialförsäkringarna är mycket omfattande och frågorna är komplexa. Det behövs därför ett stort bakgrundsmaterial innan man kan börja närma sig lösningar. Regeringen har mot den bakgrun- den beslutat att tillkalla en särskild utredare som inte har till uppgift att lämna några konkreta förslag utan i stället skall göra en grundläggande analys av problem och möjligheter och därvid ta fram ett faktaunderlag. I promemorian hänvisas till att det av direktiven framgår att regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift att ta fram för- slag till en reformerad socialförsäkring, efter det att utredningen redovisat sitt arbete. Det framgår vidare att den särskilde utredaren skall bedriva ana- lysen med stor öppenhet och med största möjliga deltagande från organisa- tioner och politiska partier och andra intressenter. Ett grundläggande skäl för detta är att få till stånd en bred, öppen och engagerad debatt om behov och möjligheter. Avslutningsvis erinras i promemorian om att inte uppställt en otvetydig tidsram inom vilken regeringen skall redovisa sin inställning. Under alla förhållanden kommer information om regeringens inställning till tillkännagivande att lämnas till . svarade socialminister på en fråga från Hen- rik S. Järrel (m) med anledning av uppgifterna i medierna om att reger- ingen inte kommer att tillsätta en parlamentarisk utredning. Järrel undrade med vilken rätt socialminister ansåg sig kunna sätta sig över ett av riksda- gen fattat beslut. Socialministern svarade att det helt saknas förutsättningar för att kunna få en parlamentarisk enighet när det gäller socialförsäkring- 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL arna och deras konstruktion. Däremot har regeringen uttalat att det arbete som inletts av en särskild utredare kommer att avlösas av en parlamen- tarisk utredning. På en uppföljande fråga svarade statsrådet bl.a. att regeringen givetvis skall följa tillkännagivanden, men regeringen kan dessutom ange de skäl som kan finnas till att man inte följer tillkännagivanden. Fråga för skriftligt svar () har frågat statsminister (fråga 2004/05:965) vilka åtgärder statsministern avser att vidta för att regeringen ska genomföra beslut om en parlamentarisk utred- ning om framtiden för socialförsäkringarna. I frågesvaret, som lämnades av socialminister , återges mot- svarande uppgifter som i svaret till utskottet. Dessutom anger socialminis- tern att hon delar syn på att detta är en fråga för en parlamentarisk utredning. I avvaktan på en sådan kommer en särskild utre- dare i bred samverkan att bereda vägen för den kommande parlamenta- riska utredningen. Statsrådet uttrycker också sin förhoppning att deltagan- det i denna utredning blir brett. Regeringens redogörelse för behandlingen av skrivelse nr 112 till regeringen I regeringens skrivelse Redogörelse för behandlingen av skrivel- ser till regeringen (2004/05:75, s. 71-72) redogör regeringen för skälen till att den tillsatt en särskild utredare i stället för en parlamentarisk utredning. Regeringen anser att en översyn bör syfta till att skapa en stabil försäkring som kan fungera bra . Det är därför väsentligt att en reforme- rad försäkring skapas med bredast möjliga politiska förankring och därmed blir politiskt stabil även vid ändrade politiska majoriteter. Regeringen anser det därför vara självklart att förslag och ställningstagande till en ny försäk- ring tas fram i en parlamentarisk kommitté och har därvid samma uppfatt- ning som den som uttrycks av . Regeringen gör däremot en annan bedömning om tidpunkten för när en sådan parlamentarisk kommitté bör tillsättas. Innan en parlamentarisk kommitté tillsätts finns det skäl att ta fram ett brett faktaunderlag och att bereda möjlighet till en bred debatt i samhäl- let som också inkluderar andra än de politiska partierna. Det är mot den bakgrunden regeringen tillsatt en särskild utredare. har behandlat regeringens skrivelse i betänkande 2004/05:24. Regeringens redogörelse för hur den ser på tillkän- nagivande om en socialförsäkringsutredning föranleder ingen särskild kom- mentar i betänkandet. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Som tidigare anfört förutsätter utskottet att reger- ingen hörsammar tillkännagivanden och att regeringen redovi- sar sina bedömningar för om de begärda åtgärderna inte vidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighet med riks- dagsbeslutet måste detta enligt utskottets mening redovisas för inom tidsramen, om en sådan uppställts av . Även skälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget. Om en redovisning inte kan ges i skrivelse eller proposition till bör den enligt utskot- tets mening lämnas till i annan form som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter. I det aktuella fallet har regeringen i skrivelse 2004/05:75 redogjort för skälen till att den tillsatt en särskild utredare och att den avser att i ett senare skede tillsätta en parlamentarisk utredning. Granskningen föranleder inget uttalande av utskottet. 1.11 Justitieminister agerande i fråga om en utredning om könsneutral lagstiftning I en anmälan, bilaga 1.11.1, begärs att granskar justi- tieminister agerande i fråga om en utredning om könsneutral äktenskapslagstiftning. Bakgrunden till anmälan anges vara att beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om att brett och förutsätt- ningslöst utreda frågan.