bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — - bättre anpassa rådets ställning och faktiska möjligheter att samordna rapporteringen till de uppgifter som de har, - säkerställa att eventuella konflikter mellan miljökvalitetsmålen och andra samhällsmål, som har beslutat, blir allsidigt belysta. För att förbättra rapporteringen från uppföljningen mot miljökvalitetsmålen rekommenderar att - vidtar åtgärder för att förbättra överskådligheten i informationen och för att på ett enhetligt sätt beskriva drivkrafter och orsaker till miljöproblemen, - utarbetar förslag till system och rutiner som krävs för att rådet skall kunna ge samma budskap i olika rapporteringar, - så långt som möjligt utnyttjar och sammanställer befintligt underlag från olika källor för att belysa kostnader och målkonflikter. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 16 vore det en fördel med ett begränsat antal huvudmål inom miljömålsstrukturen. De två målen Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö har i grunden samma bakgrund, nämligen att skydda miljö och människa för skadlig strålning. Regeringen bör därför utreda om de kan slås samman till nästa fördjupade utvärdering. Motionärerna i motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 2 argumenterar för förslag till revideringar och utredningar. Bl.a. föreslås ett 16:e miljökvalitetsmålet och förändringar av flera delmål i enlighet med förslag som lämnat. I motion 2004/05:MJ22 (m, fp, kd, c) framställs krav på att regeringen skall följa de rekommendationer riktade till regeringen som framförs i styrelses redogörelse angående miljömålsrapporteringen (yrkande 1). Dessutom anser motionärerna att regeringen bör ge i uppdrag att förbättra miljömålsrapporteringen i enlighet med redogörelsen (yrkande 2). Enligt motion 2004/05:MJ240 (fp) behövs en tredimensionell miljömålsutvärdering där inte enbart hänsyn tas till hur miljötillståndet utvecklas, utan som även väger in ekonomiska och sociala aspekter som exempelvis påverkan på sysselsättningen. I motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 13 efterfrågas en effektivisering av uppföljningen av miljömålen. När det gäller frågan om förändringar av miljömålsstrukturen som lyfts fram i motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 16 vill utskottet framhålla att regeringen avser att återkomma till med en fördjupad utvärdering av systemet med miljökvalitetsmål med förslag om nya delmål för tidsperioden bortom . I det sammanhanget kommer regeringen också att se över åtgärdsstrategierna. Utskottet anser därför att inte bör göra något uttalande nu med anledning av motionsyrkandet, som därför avstyrks. Utskottet anser att förslagen i motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 2 i allt väsentligt är tillgodosedd med regeringens förslag i propositionen. Motionen i den här delen avstyrks. När det gäller styrelses redogörelse om miljömålsrapporteringen och de motioner som har anknytning till denna vill utskottet anföra följande. Det framgår av propositionen att regeringen har positiva erfarenheter av arbete men ser att rådet behöver utvecklas. Regeringen upprepar denna uppfattning i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, volym 11, utg.omr. 20 s. 60). Enligt regeringen bör rådet få en tydligare roll som koordinator när det gäller att sammanställa underlag, inklusive åtgärdsförslag, som utvecklats av de berörda myndigheterna. Dessa bör dock fortfarande ansvara för underlagens innehåll och kvalitet. Utskottet delar i likhet med regeringen i stort uppfattning och utskottet konstaterar att regeringen avser att med utgångspunkt i detta se över miljömålsarbetet. Häri ingår att regeringen kommer att analysera om styrningen av myndigheterna behöver ses över och om rådets ställning behöver anpassas. har upphandlat en extern och oberoende konsult för att utvärdera rådets verksamhet. I ett första steg har rådet låtit mottagarna ge sina synpunkter på dess skrifter, främst de Facto och den fördjupade utvärderingen. I ett andra steg analyseras hur processerna och samordningen för att genomföra rådets uppgifter och hur samverkan mellan de organisationer som deltar i rådets arbete har fungerat. En viss tyngdpunkt bör enligt rådets uppdrag läggas på att utvärdera hur de medel som rådet har fördelat har använts. Utvärderingen beräknas bli slutredovisad . Utskottet konstaterar att regeringen tagit till sig de synpunkter och rekommendationer som framfört. Vid sådant förhållande är det inte nödvändigt med ett uttalande från sida, vilket efterlyses i motion 2004/05:MJ22 (kd, m, fp, c) yrkandena 1 och 2. Utskottet avstyrker därför motionen. Utskottet föreslår att lägger redogörelse /05:RRS21 till handlingarna. Utskottet instämmer i vad regeringen anför i propositionen om att för en allsidig avvägning och inte minst för att remissinstansernas arbete skall underlättas är det viktigt att konsekvenserna av nya eller förändrade delmål, i miljökvalitetsmålets innebörd samt åtgärdsförslag, är tillfredsställande utredda. Som också framhålls i redogörelse bör underlagen förbättras avseende konsekvensanalyser. De bör göras i ett tidigt skede och spegla förslagens effekter i alla tre dimensionerna av hållbar utveckling. I bedömningen av olika åtgärdsförslag bör de berörda myndigheterna och rådet därför fokusera på effekter för infriandet av de politiska mål inom andra samhällssektorer som fastställts av . Det kan t.ex. handla om samhällsekonomiska effekter och regionalpolitiska effekter men också att nyttan med förslagen är väl underbyggd. Samverkande eller motverkande effekter i och mellan förslagen bör belysas samt vilka synergieffekter eller målkonflikter som finns. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning. Det anförda innebär att syftet med motionerna 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 13 och 2004/05:MJ240 (fp) är tillgodosett. Motioner från allmänna motionstiden Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker 277 motionsyrkanden, som utskottet funnit utgöra i huvudsak upprepningar av de motionsyrkanden som har behandlats tidigare i detta betänkande eller tar upp frågor som även de omfattas av utskottets ställningstaganden. Samtliga motioner har väckts under allmänna motionstiden . Utskottet har funnit att 277 motionsyrkanden från allmänna motionstiden i huvudsak utgör upprepningar av motionsyrkanden som har behandlats i detta betänkande eller tar upp frågor som även de omfattas av utskottets ställningstaganden. Motionerna, som återfinns i förteckningen över behandlade förslag, bilaga 1, föranleder ingen ändring av utskottets bedömningar och ställningstaganden under de olika avsnitten i det föregående. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Fred och icke-våld, punkt 6 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om fred och icke-våld. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ33 yrkande 15. I fråga om förutsättningarna för hållbarhet vill vi framhålla att utan fred och icke-våld är det inte möjligt att uppnå hållbarhet. Detta bör ges regeringen till känna. Överordning av miljöpolitiken m.m., punkt 1 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om överordning av miljlöpolitiken m.m. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkandena 2 och 20. Miljöpolitiken har en underordnat roll i . Enligt min uppfattning bör miljöpolitiken i stället överordnas andra politikområden, såsom energi-, regional-, försvars-, näringslivs- och transportpolitik. Det finns ett samband mellan maktrelationer, inkomstnivå, utbildningsnivå och miljöbelastning, även om sambandet inte är entydigt. Högre inkomster ger större makt att tillskansa sig av begränsade naturresurser. Generellt gäller att ju högre inkomst, desto högre miljöbelastning. Inkomstökningar används t.ex. gärna till långa resor. kan människor tvingas av fattigdom till beteende som skadar miljön. Också i rika länder kan miljömässigt bättre alternativ vara dyrare. tenderar de mest utsatta att också vara mer sårbara för miljöbelastning. Den rike har större möjlighet att köpa sig fri från t.ex. buller och utsläpp från trafiken. Fattiga länder riskerar att drabbas hårdast av effekterna av klimatstörningar, som till största delen orsakats av utsläpp från den rika världen. I miljöarbetet bör större hänsyn tas till skillnader i makt, inkomst och utbildning. Detta bör ges regeringen till känna. m.m., punkt 2 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en hållbarhetskommission. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ37 yrkande 1 och 2005/06:U336 yrkande 29 och avslår motionerna 2004/05:MJ510 yrkande 9 och 2005/06:MJ525 yrkande 9. Framtidens stora miljöutmaningar måste hanteras med nya strategier. Vi föreslår att en hållbarhetskommission tillsätts för att se över vilka effektiviseringar och moderniseringar av organisation, regelverk och styrmedel som behöver göras för att underlätta arbetet mot ett hållbart samhälle och skapa miljödriven tillväxt och för att undvika att samhället motverkar goda initiativ från individer och företag. bör analysera hur hindren för en hållbar samhällsutveckling kan tas bort och hur konflikterna mellan miljömål och andra samhällsmål kan lösas på ett bättre sätt än . Vi vill även möjliggöra en förbättring av arbete med att följa upp och besluta viktiga miljömål genom att bl.a. se över miljömålsrapporteringen. En fristående kommission av detta slag innebär att ett nytt och viktigt avstamp kan tas för att forma en modern samhällsutveckling där verksamheter sker i sådana former att naturmiljön, naturresurser eller mänskliga värden och initiativ inte förslösas. Kommissionen bör bl.a. initiera utredningar och riktad forskning inom sitt område. Frågor som behöver belysas är att ge förslag på hur dagens nationella havsmiljöarbete kan bli effektivt, att studera hindren för hållbar utveckling i transportsektorn, att belysa konflikter mellan olika miljömål och genomföra den utredning om ekonomiska styrmedel som föreslås i propositionen. Kommissionen bör utföra kostnads- och nyttoanalyser av vidtagna och planerade miljöåtgärder och bör även ha i uppgift att utvärdera miljömålsrådet samt föreslå förändringar i uppföljningen av miljömålsarbetet. Detta bör ges regeringen till känna. Miljödriven tillväxt m.m., punkt 3 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om miljödriven tillväxt. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ507 yrkandena 1 och 6. En hållbar tillväxt förutsätter att jord, skog och havsresurser nyttjas på ett sunt sätt och med respekt för ekologiska, ekonomiska, sociala och kulturella samband. De förnyelsebara resurserna utgör grunden för den miljödrivna utvecklingen. En hållbar utveckling är grunden för all tillväxt. Den hållbara utvecklingens tre ben (socialt-ekonomiskt-miljömässigt) visar att miljöpolitiken inte får särskiljas från andra politikområden, utan måste ses som ett medel att åstadkomma långsiktig ekonomisk tillväxt och social utveckling. Den miljödrivna teknikutvecklingen har en stor potential. Miljön som drivkraft skapar nya tillväxt- och utvecklingsmöjligheter för näringslivet som främjar arbetsmarknaden. Ett bra exempel är framställning av biobränslebaserad energi som har stora utvecklingsmöjligheter. Vi har stark tilltro till miljötekniken samt till de kunskaps- och tjänsteföretag med miljöinriktning som har vuxit fram. Företag som har ett proaktivt miljöarbete i sin verksamhet har ofta en resurseffektiv produktion och en högre miljömedvetenhet i organisationen. Denna proaktiva hållning bör tydliggöras även i de politiska budskapen. Miljön bör användas som en drivkraft för att främja hållbar tillväxt. Detta bör ges regeringen till känna. Miljö och jämställdhet, punkt 4 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om miljö och jämställdhet. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkandena 3 och 19. Det finns skillnader mellan kvinnor och män. Åtgärder för att minska miljöbelastningen från konsumtionen kan, vid en given nivå på konsumtionen, ibland medföra mer obetalt arbete i hushållet. Med rådande arbetsfördelning finns en risk att detta i större utsträckning faller på kvinnor. Kvinnor använder i större utsträckning än män kollektivtrafik i stället för bil. Detta hänger delvis ihop med rådande skillnader i maktrelationer i samhälle och hushåll. Det finns också könsrelaterade skillnader i känslighet för miljöfaktorer. Gränsvärden, riktvärden och liknande för exponering till miljögifter m.m. skall utgå från den känsligaste individen, oftast barn men ibland gravida kvinnor eller kvinnor generellt. Sammantaget finns skäl att i större utsträckning beakta genusskillnader i miljöarbetet. Mål inom miljöpolitiken bör likställas med mål inom jämställdhets- och integrationspolitiken. Detta bör ges regeringen till känna. En politik för barn, punkt 5 (kd, c, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en politik för barn. Därmed bifaller motionerna 2004/05:T398 yrkande 24 och 2004/05:MJ38 yrkande 21. Barnen är de känsligaste individerna, och ett samhälle anpassat efter barn gynnar alla. Miljömässigt kan ett ämne godkännas men ändå vara skadligt för det lilla barnet. Då små barn äter, dricker och andas tar de lättare upp kemiska ämnen i kroppen, mycket mer än vi vuxna, i förhållande till sin kroppsvikt och kroppsstorlek. Dessutom exponeras de nu unga för en mängd ämnen under kanske hela sin livstid. Miljökvalitetsnormer, gränsvärden och rekommendationer bör utgå från säkra gränser för barn. bör ta fram kriterier för användning av kemiska ämnen i babyprodukter och produkter speciellt avsedda för barn. Dagens luftkvalitetsmätningar baseras på mätningar som ofta görs på en alltför hög höjd i förhållande till den luft i gatumiljön som är den nivå som t.ex. en barnvagn befinner sig på. Därför bör mätningar av utsläpp anpassas till den höjd som är naturlig för barnen, dvs. de mest känsliga. Även gränsvärden och riktvärden måste anpassas utifrån ett barnperspektiv, så att det inte är en fullvuxen person som utgör . Detta bör ges regeringen till känna. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, punkt 7 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att ändra definitionen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 2. Vi anser att definitionen av miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan bör ändras så att den baseras på vad som kan anses vara en acceptabel temperaturhöjning och inte halten växthusgaser i atmosfären. En sådan förändring skulle innebära att följer och att målet sammanfaller med det som EU antagit. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, punkt 8 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om delmål under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 3, bifaller delvis motion 2004/05:MJ370 yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:MJ368 yrkande 8, 2004/05:MJ369 yrkande 7, 2005/06:MJ414 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:MJ531 yrkande 4. Vi anser att det behövs fler tydliga delmål inom klimatmålet för att säkerställa att arbetet går i rätt riktning. Det är därför av största vikt att regeringen återkommer till med nya tydliga delmål inom klimatområdet. Delmål som visar inriktningen för näringslivet och medborgarna är viktiga för att investeringar skall komma till stånd och prioriteringar av forskningsresurser skall kunna göras. Det viktigaste är att precisera delmål för utsläppsminskningarna . Det är viktigt att inte bara ha utsläppsmål . För att kunna nå målet behövs också mål på medellång sikt. Vidare bör delmål finnas för olika sektorer såsom trafiken, den handlande sektorn och hushållen. Det är viktigt att klimatarbetet inte enbart fokuserar på koldioxid och att regeringen därför tar fram delmål också för övriga växthusgaser. Vad som ovan anförts om delmål inom klimatområdet bör ges regeringen till känna. Delmål under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, punkt 8 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om delmål under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ414 yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2004/05:MJ37 yrkande 3, 2004/05:MJ368 yrkande 8, 2004/05:MJ369 yrkande 7, 2004/05:MJ370 yrkande 2 och 2005/06:MJ531 yrkande 4. Internationella bedömningar anger att utsläppen i de rika länderna måste minska och om vi skall klara gränsen på max höjning av den globala medeltemperaturen. Det troliga är att dessa minskningar måste skärpas mot bakgrund av de nya rönen från IPCC. För svenskt vidkommande är det troligt att ett svenskt åtagande i nya internationella klimatavtal blir något lindrigare eftersom vi redan har kommit så långt. Ett lämpligt mål för kan då bli lägre utsläpp och . Dessa mål kan dock behöva revideras. En förutsättning är att handeln med utsläppsrätter fungerar och ger utsläppsminskningar i ungefär samma storleksordning som i andra sektorer. Koldioxidutsläppen varierar betydligt mellan olika sektorer. Det finns möjligheter att införa sektorsmål för bl.a. trafiken, bygg- och bostadssektorn, avfallssektorn, jordbruket samt övrigt näringsliv. Syftet med sektorsmål är att på ett tidigt stadium kunna sätta in mer kraftfulla åtgärder i de sektorer där utsläppen ökar eller där minskningarna inte går tillräckligt fort. Det blir också lättare att jämföra kostnadseffektiviteten för åtgärder i olika sektorer. anser således att sektorsmål bör införas för de sektorer där så är lämpligt. Vad som ovan anförts om delmål under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan bör ges regeringen till känna. klimatpolitiska mål, punkt 9 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om klimatpolitiska mål. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ414 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:MJ33 yrkande 1, 2004/05:MJ283 yrkandena 1 och 2, 2004/05:MJ369 yrkande 6 och 2005/06:MJ316. Det nuvarande nationella målet tar inte hänsyn till att det finns en handlande sektor på europeisk bas, i vilken en stor del av den svenska industrin och ingår. Denna sektor styrs av ett internationellt regelverk och kan inte längre räknas in i det svenska systemet. Det är dock avgörande att systemet med handel med utsläppsrättigheter fungerar så att utsläppen minskar i en rimlig takt i denna sektor. Kvar blir då den icke-handlande sektorn som omfattar trafik, byggnader, jordbruk, avfall och övrigt näringsliv, som vi kan ha ett nationellt mål för. och () anger i sin prognos att de samlade utsläppen från dessa sektorer kommer att minska och detta trots att utsläppen ökar från trafiksektorn. Det är alltså inom de övriga sektorerna som omfattande utsläppsreduktioner kommer att ske. anser att ett nationellt mål för den icke-handlande sektorn bör ligga på en minskning i intervallet . Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om halten av svaveldioxid, punkt 11 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om svaveldioxidmålet. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 22. Svaveldioxidmålet för ser ut att nås och åtgärder är vidtagna, vilket gör att det verkar troligt att utsläppen av svaveldioxid inte kommer att öka igen. Delmål som med stor sannolikhet uppnås, inte skall skärpas eller inte kräver åtgärder bör överföras till en bevakningslista för att inte belasta miljömålsstrukturen. Frågan bör däremot fortfarande bevakas, inte minst i städer med frekvent sjöfart som ofta kör på högsvavlig olja. Ändrat delmål 2 om halten av kvävedioxid m.m., punkt 12 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: godkänner regeringens förslag om ändrat delmål 2 under miljökvalitetsmålet luft och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om gränsvärden för luftföroreningar. Därmed bifaller proposition 2004/05:150 punkt 3 i denna del och motion 2004/05:MJ38 yrkande 24. Trafiktunnlar är undantagna från gränsvärden, trots att det har påvisats att korttidsexponering av höga halter kvävedioxid, t.ex. vid genomfart i tunnel, kan ge astmaanfall . Gränsvärden för luftföroreningar skall gälla överallt, även i tunnlar. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 3 om halten av marknära ozon, punkt 13 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en skärpning av delmål 3 under miljökvalitetsmålet luft. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 4 och avslår motion 2004/05:MJ38 yrkande 25. påpekande om riskerna med marknära ozon för människors hälsa bör tas på allvar. Vi vill därför skärpa delmål 3 om marknära ozon under miljökvalitetsmålet luft. Förslaget till skärpning av delmålet baseras på undersökningen "Hälsokonsekvenser av ozon" från . I rapporten görs beräkningar som visar att en sänkning från /m3 kan innebära att 1 800 sjukhusinläggningar samt 1 160 för tidiga dödfall undviks. Det innebär rimligen även minskade sjukskrivningar och minskad medicinering. Regeringen bör återkomma med ett skärpt delmål 3 om marknära ozon. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 3 om halten av marknära ozon, punkt 13 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag till ändrat delmål 3 under miljökvalitetsmålet luft. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 25 och avslår motion 2004/05:MJ37 yrkande 4. Nya kunskaper om allvarliga hälsoeffekter av marknära ozon talar för en skärpning av delmål 3 om halten av marknära ozon. föreslår att halten marknära ozon inte skall överskrida 80µg/m3 som 98-percentil och timmedelvärde. Nytt delmål 5 för partiklar, punkt 14 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag till ändrat delmål 5 under miljökvalitetsmålet luft. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 5 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 3 i denna del och motion 2004/05:Bo308 yrkande 10. Vi anser att regeringen går för långsamt fram när det gäller delmålet som rör partiklar. Partiklar orsakar allvarliga effekter på människors hälsa, och arbetet med att nå acceptabla nivåer bör påskyndas. Det finns åtgärder som kan vidtas som skulle bidra till en substantiell minskning av partikelhalterna i de större städerna, t.ex. förbättrad städning av gator. Därför bör delmålet ändras så att det skall uppnås i stället för . Miljökvalitetsnorm för PM2,5, punkt 15 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: