bet · GT01KrU1 · 2005-11-24 00:00:00 — Jämför reservation 5 (v) och särskilt yttrande 8 (v). I motion Kr398 framhåller motionärerna vikten av att det ekonomiska stödet från samhällets sida ökar avseende bidrag till centrumbildningar inom kulturområdet för både deras verksamhet och de arbetsförmedlande uppdragen. Enligt motionärerna fyller centrumbildningarna en viktig funktion för det icke-institutionsbundna kulturlivet och de fria teater- och dansgrupperna/koreograferna i form av samarbetsorgan, informatörer, opinionsbildare samt uppdrags- och arbetsförmedlare (yrkande 5). föreslår vidare att regeringen ska utreda om motsvarande lösningar som teater- och dansalliansen även kan byggas ut i flera delar av kultursektorn. Motionärerna ser verksamheten inom som mycket lyckad och värdefull och hänvisar även till den satsning som görs i budgetpropositionen på att starta en dansallians (yrkande 8). Ytterligare ett förslag i motion är att alla län ska få i uppdrag att inrätta länskonstnärer och konsulenter på områdena teater och dans. Motionärerna anser att länskonstnärerna också ska vara en resurs för amatörkulturen och fungera som en länk mellan amatörer och professionella (yrkande 14). Slutligen framhålls i motionen vikten av att på olika sätt stöder det kulturella utbytet av scenkonst genom att i EU och FN arbeta för ökat internationellt kulturutbyte (yrkande 16). genomfördes en större satsning () på olika stödinsatser för att förbättra konstnärernas villkor. Inom arbetsmarknadspolitiken innebar satsningen både att de tidigare tidsbegränsade stödinsatserna till centrumbildningarna och permanentades och att bidragen till dessa organisationer ökade. Centrumbildningar inom kulturområdet är intresse- och förmedlingsorganisationer för de fria professionella utövarna inom respektive konstområde. Verksamhetsbidrag och bidrag för arbetsförmedlande verksamhet utgår till 11 centrumbildningar. ansvarar för fördelningen av bidragen. Bidragen finansieras från en särskild anslagspost under anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Tilldelade medel 2005 uppgår till . Av regleringsbrevet framgår att av beloppet ska användas för bidrag till arbetsförmedlande verksamhet vid centrumbildningarna, organisationen och Parker samt studieförbunden. I budgetpropositionen finns ingen särskild ytterligare satsning på centrumbildningarna utan satsning görs på som får en ökning med och inrättandet av en ny dansallians för . Enligt utskottets mening har regeringen prioriterat områden som ligger nära centrumbildningarnas verksamhetsområde och som fyller samma arbetsmarknadspolitiska syfte. Detta hindrar inte att ytterligare satsningar görs på centrumbildningarna , men ställningstagande till en sådan prioritering bör då göras i ett framtida sammanhang och med ett nytt beslutsunderlag. Motion Kr398 (v), yrkande 5 avstyrks därmed. Inrättandet av en dansallians 2006 har föregåtts av ett utredningsarbete som bedrivits hos , vilket ledde till ett särskilt förslag från till regeringen om en dansallians. Allianser inom andra områden har ännu inte varit föremål för utredning. Utskottet anser att den nya dansalliansen bör få verka så att erfarenheter kan vinnas innan ytterligare allianser skapas. Utskottet avstyrker därmed motion Kr398 (v) yrkande 8. Stöd till verksamhet med länskonstnärer är inrättat för att sprida, stimulera och öka kunskapen om konst och kultur samt för att höja kvaliteten inom amatörkulturen. Begreppet länskonstnärer används i budgetpropositionen som ett samlingsnamn för såväl konstkonsulentverksamheten som danskonsulentverksamheten. finns det 16 konstkonsulenter fördelade på elva regioner och två kommuner. Vidare finns det 18 danskonsulenter fördelade på 14 regioner, inklusive och . Det var också försöksverksamheten med regionala danskonsulenter som fungerade särskilt väl under den försöksperiod som inleddes . Verksamheten med konst- och danskonsulenter permanentades 1997, och stödet utökades kraftigt från till , efter förslag i regeringens proposition om kulturpolitik (prop. 1996/97:3) och i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KrU1). Av regeringen tilldelade medel som avser länskonstnärer har alltsedan 1997 uppgått till . Verksamheten bygger på ett regionalt ansvarstagande, och ett villkor för att statsbidrag ska betalas till verksamhet med länskonstnär är att bidrag från landsting, kommun eller någon annan huvudman uppgår till minst motsvarande det statliga stödbeloppet.10 Utskottet har inhämtat att ständigt informerar alla regioner om att de kan söka statsbidrag för dans- och konstkonsulentverksamhet. Enligt utskottets mening medger det nuvarande stödsystemet att länskonstnärer och konsulenter inrättas i alla län. Det är dock inte möjligt att uppdra åt länen att inrätta länskonstnärer utan länen måste själva ta initiativ till och ansvara för denna verksamhet, varvid staten tillskjuter en väsentlig del av beloppet. Utskottet har tidigare behandlat en motion om att länskonstnärerna främst bör vara en resurs för amatörkulturen och då anfört att den inriktning som länskonstnärsverksamheten har tillgodoser detta önskemål (motion 1996/97:Kr20 [v], bet. 1996/97:KrU1). Utskottet avstyrker därmed motion Kr398 (v) yrkande 14. Ett av målen för den nationella kulturpolitiken är att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Det internationella kulturutbytet behandlas också på ett utförligt sätt i budgetpropositionen. deltar löpande i EU-arbetet på kulturområdet, vilket domineras av Kultur 2000-programmet och MEDIA-programmet. Programmen syftar bl.a. till att stärka de europeiska aktörernas konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. deltar vidare i för utbildning, vetenskap och kultur () som arbetar med kulturfrågorna. har antagit en konvention om skydd av den kulturella mångfalden som bl.a. behandlar medlemsstaternas skyldighet att aktivt verka för ett internationellt kulturutbyte. En stor del av konventionen rör internationell solidaritet till stöd för utvecklingsländerna. Förutom arbetet inom EU och FN är även aktivt inom bl.a. det informella (on Cultural Policy) och i . I budgetpropositionen beräknar regeringen att motsvarande avsätts för internationellt kulturutbyte . Regeringen avser att återkomma till med en särskild redovisning av hur förändringar inom landet och utomlands påverkar politiken på bl.a. kulturområdet och med riktlinjer för hur kulturlivets internationalisering ska främjas i ett långsiktigt perspektiv. Mot denna bakgrund gör utskottet bedömningen att i olika internationella sammanhang aktivt arbetar för ett ökat kulturutbyte och att motionens förslag därmed i huvudsak är tillgodosedda. Motion Kr398 (v) yrkande 16 avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om nya innehavare av nationella uppdrag samt utökad tid för dessa. I åtta motioner förs förslag fram på nya innehavare av nationella uppdrag. i föreslås få ett nationellt uppdrag i följande motioner: motionerna 2004/05:Kr369 (yrkande 4) av m.fl. (fp), 2004/05:Kr402 av (), Kr205 av (), Kr225 av (), Kr327 av och (båda s) och Kr399 av m.fl. (mp, m, fp, kd, v, c). Motionärerna menar att samlingar och samlade kunskap kring textilhistoria och det industriella kulturarvet är av intresse för hela landet. Ett nationellt uppdrag skulle ge museet möjlighet att arbeta vidare från dagens uppgifter med bl.a. dokumentation och förmedling av textilindustrins utveckling samt göra det möjligt för museet att vidareutveckla efterfrågad experthjälp till andra. Säters film- och biografmuseum föreslås få ett nationellt uppdrag i motionerna Kr278 av () och i Kr365 av (). Motionärerna menar att Säters film- och biografmuseum är en unik plats för gestaltning av filmens och televisionens historia och att ett nationellt uppdrag skulle ge möjlighet att utveckla denna kulturresurs ytterligare, bl.a. genom att utveckla internationella kontakter med utländska filmmuseer och arkiv. I de grönas motion Kr382 föreslås att tiden för de nationella uppdragen för att driva kulturprojekt utökas till (yrkande 42). Motionärerna anser att nuvarande tidsperiod för nationella uppdrag är för kort eftersom det tar än så att bygga nätverk och sprida kunskap. Sedan de nationella uppdragen först inrättades, 1996, har en beslutsordning tillämpats som innebär att beslutar om ämnesområdena medan regeringen beslutar om innehavarna för de nationella uppdragen. har tidigare gjort ett tillkännagivande till regeringen och framhållit att denna beslutsordning ska vara tydlig och att nya ämnesområden alltid ska föreslås av regeringen och beslutas av i separata förslagspunkter.11 Motionerna 2004/05:Kr369 (fp) yrkande 4, 2004/05:Kr402 (fp), Kr205 (m), Kr225 (kd), Kr278 (c), Kr327 (s), Kr365 (kd) och Kr399 (mp, m, fp, kd, v, c), med förslag till nya innehavare av nationella uppdrag avstyrks därmed. Angående tiden för de nationella uppdragen bör det vara en fråga som behandlas i den förestående utvärderingen. Utskottet avstyrker därmed motion Kr382 (mp) yrkande 42. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om kulturhuvudstäder 2014. I motion Kr202 av () föreslås att nomineras till europeisk kulturhuvudstad 2014. Med anledning av att och ska inneha kulturhuvudstäder 2014 föreslår motionären att nomineras av den till europeisk kulturhuvudstad. var kulturhuvudstad 1998. är , med sitt rika kulturliv med europeisk anknytning, den mest lämpade svenska staden enligt motionären. I motion Kr277 av () föreslås att nomineras till europeisk kulturhuvudstad 2014. har ett mycket rikt kulturliv och kan bli den nordligaste europeiska kulturhuvudstaden, enligt motionären. Utskottet har tagit del av en faktapromemoria från om europeisk kulturhuvudstad (2004/05:FPM78). Av denna framgår att och rådet beslutat inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget europeisk kulturhuvudstad . Enligt detta beslut fastställs kulturhuvudstäderna av rådet, på grundval av en rekommendation från kommissionen, som i sin tur väger in den bedömning som gjorts av en jury bestående av sju oberoende medlemmar. Städerna som önskar vara värdar för evenemanget konkurrerar på nationell nivå. Enligt förslaget bör vidare urvalsprocessen ta sin början före arrangemangets början, och rådet bör kunna utse kulturhuvudstaden i förväg. har välkomnat kommissionens förslag. Utskottet finner därmed att det är upp till och att inkomma med ansökningar om att utnämnas till kulturhuvudstäder. Utskottet avstyrker därmed motionerna Kr202 (fp) och Kr277 (fp). 7.2 Teater, dans och musik 7.2.1 Långsiktig ekonomisk planering för teatrarna Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om långsiktig ekonomisk planering för teatrarna. Utskottet hänvisar bl.a. till vikten av att statens utgifter ligger under det s.k. utgiftstaket. Jämför reservation 6 (fp). tar i motion Kr381 upp teatrarnas behov av långsiktig ekonomisk planering. Långsiktigheten får enligt motionärerna t.ex. inte omintetgöras av en kortsiktig möjlighet att spara eller omfördela pengar. Långsiktigheten försvåras i hög grad om staten drar in ett ekonomiskt överskott från ett verksamhetsår. Teatrar planerar på betydligt än . Huvudinriktningen måste enligt motionärerna vara att de kan planera framåt. För Operan kan planeringstiden vara ända upp till . Detta innebär att institutionerna måste få behålla överskott från , liksom de måste få täcka underskott (yrkande 5). Utskottet erinrar om att regeringen vidtagit olika åtgärder för att hantera risken för att utgiftstaket ska överskridas . Exempelvis beslutade regeringen att av anslagsmedlen under flertalet anslag på statsbudgeten skulle ställas till regeringens disposition. Detta gällde samtliga tre anslag inom utgiftsområde 17 som innefattar bidrag till teatrar, dvs. anslag 28:5 Bidrag till Operan, , , Svenska rikskonserter och , 28:6 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner och 28:7 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. Regeringen föreslår en motsvarade reduktion på dessa anslag. Utskottet anser att det är av stor vikt att statsfinanserna utvecklas positivt och att budgetdisciplinen upprätthålls, bl.a. genom att statens utgifter ligger under den högsta nivå som beslutat om, dvs. Det är givetvis alltid önskvärt att ändrade ekonomiska styrsignaler når ut till institutionerna i så god tid att de hinner anpassa sin planering efter de nya förutsättningarna. gäller att regeringen är skyldig enligt budgetlagen att vidta de åtgärder som krävs för att hålla utgiftstaket. Den neddragning om som föreslås har aviserats ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) och torde därför vara känd av institutionerna. Med det anförda avstyrker utskottet motion Kr381 (fp) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om framtida ökade statsbidrag till . Förslaget i motion Kr404 av m.fl. (s) syftar till att statens framtida bidrag till ska öka. finansiering har enligt motionärerna redan från starten varit ett problem. För institutionens framtid är det mycket otillfredsställande att den inte har en ekonomi som är i långsiktig balans. Det omöjliggör rationell planering och effektiv användning av befintliga resurser. Utskottet är väl medvetet om den betydelse som har för och för musikteaterns utveckling i hela landet. Utskottet kan liksom vid föregående konstatera att väl motsvarar de förväntningar som fanns när beslutade stödja byggandet av ett med 347 miljoner kronor.12 Utskottet påminner om att det ankommer på att göra avvägningar mellan de olika regionala och lokala institutioner som regeringen har förklarat vara stödberättigade och att därefter besluta om bidragsfördelningen i enlighet med förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Det kan tilläggas att tilldelats i verksamhetsbidrag. Därutöver har operan erhållit för projektet i regionen. Utskottet är med hänvisning till det anförda inte berett att föreslå att göra ett uttalande om den framtida resurstilldelningen till . Motion Kr404 (s) bör avslås av . Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att den pågående orkesterutredningen ska få tilläggsdirektiv om Göteborgsmusikens finansiering. Jämför reservation 7 (m, fp, c) och särskilt yttrande 9 (kd). I två motioner, 2004/05:Kr408 och Kr311 av m.fl. (fp, m, kd, c) behandlas Göteborgsmusikens ekonomiska situation. Enligt motionärerna finns det risk för att Försvarsmusikcentrum, som genom uppdragsupphandling står för en tredjedel av Göteborgsmusikens intäkter, kan komma att behöva dra ned på uppdragets omfattning. Motionärerna föreslår att den statliga utredare som ser över de svenska orkestrarnas resurssituation ska ges tilläggsdirektiv att utreda om kan ta ett större ansvar för Göteborgsmusikens ekonomi om försvarsmusikuppdragen skulle minska eller upphöra. begärde i ett tillkännagivande för regeringen att en orkesteröversyn skulle genomföras. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att göra en översyn av de professionella orkestrarna i landet. I uppdraget ingår att utredaren ska analysera orkestrarnas regionala verksamhet liksom den övriga regionala musikverksamheten, arrangörernas, Rikskonserters samt radions och televisionens roll för spridningen av orkestermusik i hela landet. Vidare ska utredaren undersöka orkestrarnas ekonomiska villkor och pröva hur ändamålsenliga de nuvarande statliga insatserna på orkesterområdet är samt föreslå hur de framtida statliga insatserna kan utformas. Roll- och ansvarsfördelningen mellan staten, landstingen och kommunerna ska särskilt uppmärksammas. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2004:116 och 2005:103). De frågor som tas upp i här aktuella motioner om Göteborgsmusiken torde ligga inom ramen för utredarens översynsuppdrag. Utskottet anser därför inte att det är påkallat att ska begära att regeringen utfärdar tilläggsdirektiv för denna fråga. Motionerna 2004/05:Kr408 (fp, m, kd, c) och Kr311 (fp, m, kd, c) bör avslås av . 7.2.4 Opera och Musikteater Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om Opera och Musikteater med hänvisning till att det är en uppgift för att lösa Malmöoperans långsiktiga finansiering. Jämför reservation 8 (m). Förslaget i motion Kr210 av () syftar till att åstadkomma en långsiktigt hållbar finansiering av Opera och Musikteater, som är av central betydelse för operakonsten i (yrkande 1). Vidare yrkar motionären att särskilda medel ska satsas på Operaverkstaden vid Opera. Operaverkstaden vänder sig till barn och ungdomar med skolföreställningar, operalektioner, introduktioner, seminarier m.m. och är en föregångare inom dagens musikliv. Staten har ett avgörande ansvar för vad som händer i och måste nu visa att den förmår att leva upp till detta ansvar (yrkande 2). Under anslag 28:4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel anvisas medel till det regionala självstyrelseorganet som får lämna bidrag till en rad kulturinstitutioner i . Medlen betalas ut enligt bestämmelserna i förordningen (1998:305) om försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet. Av bestämmelserna framgår att bidrag får betalas ut till institutioner som regeringen i särskilt beslut har förklarat berättigade till bidrag. Opera och Musikteater är en sådan bidragsberättigad institution. Ett villkor för att bidrag ska betalas ut är att verksamheten också finansieras av det regionala självstyrelseorganet, en kommun eller någon annan huvudman. Utskottet anser att finansieringen av Opera och Musikteater bör lösas inom ramen för försöksverksamheten och således är en fråga i första hand för . Motion Kr210 (m) avstyrks av utskottet. 7.3 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter 7.3.1 Inläsning av all litteratur på ljudmedier Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om inläsning av all litteratur som ges ut. Jämför reservation 9 (c). m.fl. anför i motion Kr212 (c) att det vore rimligt att undersöka förutsättningarna för ett beslut med innebörden att all litteratur som ges ut i ska genom utgivarens försorg också läsas in som talbok med talsyntes. Av Talboks- och punktskiftsbibliotekets regleringsbrev framgår att målet är att produktionen av talböcker ska uppgå till av den årliga bokutgivningen i I propositionen redovisas att TPB förvärvade talböcker motsvarande av den årliga bokutgivningen. Det sammanlagda antalet förvärvade talbokstitlar var 3 288 och TPB:s totala talboksbestånd uppgick därmed till 86 589 titlar. Till detta ska läggas de ljudböcker som ges ut på kommersiella villkor, utanför TPB:s försorg. Vidare kan nämnas att de nya bestämmelserna i upphovsrättslagen, som trädde i kraft , vidgat möjligheterna att ge ut bl.a. talböcker. fanns en restriktion att talböcker inte fick framställas av verk som kommit ut i handeln som ljudböcker. Denna restriktion är nu borta. En annan ändring är att talböcker kan köpas, inte bara lånas, av gruppen funktionshindrade som de är avsedda för. Med hänvisning till det stora antalet böcker som ges ut i form av talböcker och ljudböcker, och då staten inte bör gå in och reglera utgivningen av ljudböcker, eftersom de inte har statligt stöd, avstyrker utskottet motion Kr212 (c). 7.4 Bild och form samt konsthantverk 7.4.1 Statens konstråds verksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet förutsätter att regeringen lämnar en utförlig redovisning till av genomförd översyn av Statens konstråds verksamhet och avstyrker därmed motionerna om Statens konstråds verksamhet. Jämför reservation 10 (m, fp, kd, c). I tre motioner framförs förslag om Statens konstråds verksamhet. I två motioner från , motionerna 2004/05:Kr361 (yrkande 11) och Kr417 (yrkande 15), begär motionärerna att regeringen återkommer med information till om resultatet av den översyn av som har begärt samt att regeringen lämnar förslag till förändringar av Statens konstråds organisation och uppgift. I de grönas motion Kr382 föreslår motionärerna ett ökat medborgarinflytande i valet av den offentliga miljöns estetiska utformning. bör som sin uppgift ha registrering av inköpt konst, bildbibliotek, främjande av konst vid ny- och ombyggnation på det statliga området samt fördelning av pengar till regionerna (yrkande 30). har i ett tillkännagivande uttalat att en förutsättningslös översyn av bör genomföras (bet. 2001/02:KrU18, rskr. 2001/02:211). Statskontoret har haft regeringens uppdrag att utvärdera Statens konstråds organisation och verksamhet. Statskontoret har redovisat sitt uppdrag i rapporten former för Statens konstråds verksamhet (2005:9). Enligt budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att rapporten inte bör leda till någon åtgärd avseende Statens konstråds nuvarande uppdrag avseende upphandling av konst till offentliga miljöer, pedagogik, tillsyn av statligt ägd konst samt information. Statskontorets rapport väcker dock, enligt regeringen, berättigade frågor om det framtida ansvaret för fördelning av bidraget för konstnärlig gestaltning i andra miljöer än sådana som brukas av staten. Enligt Statskontoret bör detta statliga stöd hanteras av . Regeringen avser att närmare pröva denna fråga och därefter återkomma till . Utskottet har tagit del av Statskontorets rapport och finner att den riktar allvarlig kritik mot Statens konstråds verksamhet på några väsentliga punkter, bl.a. vad gäller urvalet av konstnärer och brukarinflytandet. Vidare menar att behovet av inköpt konst har blivit alltmer begränsat. Utskottet finner det självklart att regeringen inkommer till med en utförlig redovisning av den översyn av Statens konstråds verksamhet som har efterfrågat samt regeringens bedömning och eventuella förslag med anledning av översynen. Utskottet förutsätter att regeringen skyndsamt lämnar en sådan redovisning. Motionernas yrkanden kan därmed i huvudsak anses tillgodosedda. Någon särskild åtgärd från sida med anledning härav är enligt utskottets mening inte nödvändig varför motionerna 2004/05:Kr361 (kd) yrkande 11, Kr417 (kd) yrkande 15 och Kr382 (mp) yrkande 30 avstyrks. 5 Ersättningar och bidrag till konstnärer Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om hotellverksamhet. I motion Kr201 av () föreslås att hotellverksamhet upphör. Motionären menar att de anslag som staten ger till inte ska användas till hotellverksamhet samt att verksamheten är förkastlig från konkurrenssynpunkt. Av budgetpropositionen framgår att hade intäkter av avgifter och andra ersättningar på 2004. Av nämndens årsredovisning framgår att dessa intäkter hänför sig till hyresintäkter av . Hotellet är beläget i en fastighet på i och inrymmer 12 lägenheter och 19 hotellrum. Hyresgäster är främst utländska och svenska stipendiater som deltar i Iaspis internationella ateljéprogram. I mån av plats görs kompletterande korttidsuthyrning till i första hand företrädare för internationellt och nationellt kulturliv samt i andra hand även till gäster utanför kulturkretsen. hyr fastigheten och nuvarande hyresavtal löper och gäller till . har upphandlat en entreprenör som driver hotellet. har ett särskilt bemyndigande från regeringen att hyra ut lägenheter och rum. är en egen resultatenhet inom med ett eget bokslut. Regeringen har i den konkurrenspolitiska propositionen (prop. 1999/2000:140) anfört bl.a. att när offentliga aktörer agerar på konkurrensmarknader får det inte ske på ett sådant sätt att det privata företagandet hämmas; myndighetsuppgifter ska hållas isär från kommersiell verksamhet. Statligt stöd får inte snedvrida konkurrensen (s. 43). I propositionen framhålls vidare att ekonomisk åtskillnad alltid bör gälla mellan avgiftsbelagd verksamhet och sådan verksamhet som är finansierad med anslag (s. 156). I betänkande med anledning av propositionen sägs bl.a. att när offentliga aktörer agerar på konkurrensmarknader får detta inte ske på ett sådant sätt att det privata företagandet hämmas (bet. 2000/01:NU4, rskr. 2000/01:16).