bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — Grundläggande är dock att inget system fungerar fullt ut som ett försäkringssystem normalt fungerar - dvs. att inbetalda endast ska användas för att täcka kostnader i systemen. Dagens avgifter är inga egentliga försäkringspremier. I vissa fall blir därmed systemen överfinansierade, (gäller detta för sjukförsäkringen) medan det i andra fall finns betydande hål (a-kassan). Här finns således anledning att se över finansieringsprinciperna för socialförsäkringssystemen, diskutera premiesättningen, självrisker (t.ex. karensdagar) och andra villkor som ska gälla i systemen. I en större översyn bör även prövas om socialförsäkringssystemen kan bli fristående på samma sätt som pensionssystemet. Gör det mer lönsamt att anställa och driva företag Det privata företagandet är centralt för samhällets utveckling. Vårt välstånd och möjligheterna att få fler människor tillbaka i arbete bygger på att fler entreprenörer kan och vill driva företag och engagera sig som arbetsgivare. Den höga arbetslösheten och det sjunkande antalet företagare är uttryck för att är inne på fel väg. tror inte att en regering kan "skapa jobb", bara goda förutsättningar för jobb. Till skillnad från nuvarande regering vill sätta företagaren och företagen i fokus för tillväxtpolitiken. Den socialdemokratiska politiken, med ständigt nya pålagor och krav på företagarna, kväver företagandet och håller tillbaka företagarnas vilja att anställa. vill skapa stabila tillväxtförutsättningar som utgörs av ett skattesystem och ett företagsklimat som gynnar sysselsättning och entreprenörskap. Vi föreslår därför en rad åtgärder som gör det mer lönsamt att anställa, som förbättrar företagens kapitalförsörjning och som minskar företagens administrativa kostnader för regelkrångel och byråkrati. Rättvis beskattning av fåmansbolag anser att nuvarande beskattningsregler för fåmansbolag diskriminerar det egna ägandet. En person som äger ett aktiebolag och som har en viss summa pengar att placera bör kunna fatta detta beslut beroende på var han/hon tror att pengarna kommer att göra störst nytta. Om han/hon tror på den egna affärsidén vill han/hon sannolikt investera pengarna i sin egen verksamhet. Problemet för många fåmansbolagsägare är att en investering i det egna företaget leder till att en större del av vinstutrymmet måste beskattas som inkomst av tjänst. Företagaren tvingas alltså att betala mer i skatt för att han/hon satsar pengar i sitt eget företag jämfört med om kapitalet hade placerats i ett annat företag. Skattereglerna bör inte styra i vilket företag han/hon väljer att placera sitt kapital. anser att ägare till kapitalstarka och vinstgivande företag riskerar att tvingas betala en stor andel av vinsten i form av skatt, vilket är direkt tillväxthämmande. Det regelverk som omger fåmansbolagen är dessutom krångligt och innebär att det egna ägandet diskrimineras. Därmed hämmas tillväxten och entreprenörskapet. För att reformera fåmansbolagsreglerna krävs en mer företagarvänlig grundsyn och mer pengar är nödvändiga än de felräkningspengar som regeringen har avsatt för att ändra fåmansbolagsbeskattningen. Reformeringen av fåmansbolagsreglerna är ett viktigt led för att garantera ett företagarvänligt klimat och för att få företagare att anställa. Regeringens förslag till fåmansbolagsregler underlättar förvisso för en del företag, men lämnas många andra företag åt sitt öde. Kapitalintensiva och medarbetarägda företag är två kategorier av företag som kommer att drabbas hårt av regeringens politik. Många andra företagare kommer att drabbas av kraftigt höjd beskattning när företaget säljs. Till dess att ett mer tillväxtvänligt och förenklat regelverk för fåmansbolag kan sjösättas föreslår följande konkreta förändringar i regeringens proposition. Sänkt löneuttagskrav i syfte att få fler företagare att kunna utnyttja löneunderlagsregeln (). Bibehållen skatt på kapital för kapitalvinst på kvalificerade andelar över det sparade utdelningsutrymmet så att skatten på vinst inte höjs för majoriteten av fåmansbolagen. Höjt schablonbelopp för årlig 20-procentsbeskattad utdelning till två inkomstbasbelopp (ca ). Med denna nivå kommer av alla aktiva delägare i fåmansbolag att kunna utnyttja detta betydligt enklare regelverk och slippa de tidsödande beräkningarna som det ordinarie regelverket kräver. Höjd klyvningsränta för enskilda näringsidkare till samma nivå som för fåmansbolag. Ett mycket stort antal enskilda näringsidkare i kommer därigenom att få lägre beskattning av sina företag. Precis som när det gäller arbetsinkomster har en internationellt sett hög beskattning på kapital. är vi också ett av få länder som fortfarande tar ut en löpande skatt på det kapital som enskilda privatpersoner lyckats arbeta ihop. Till skillnad från det arbete som inkomstskatterna tas ut på är kapital en mycket rörlig skattebas. För att en skatt ska vara allmänt accepterad bör skatten inte vara möjlig att planera bort och inte skada ekonomins funktionssätt. Förmögenhetsskatten är genom sina många undantag mycket slumpmässig. Dessutom har skatten lett till att stora mängder kapital har lämnat landet och framför allt svenska småföretagare har drabbats hårt av den riskkapitalflykt som blivit följden. Kapitalmarknadernas internationalisering har gjort det enkelt för förmögna personer att flytta kapitalet till länder med lägre beskattning. och räknade 2002 med att svenskar hade ca i obeskattat utlandssparande, pengar som skulle kunna göra stor nytta om de investerats i svenska företag och affärsidéer på hemmaplan. Partierna inom är överens om att förmögenhetsskatten ska avvecklas under nästa mandatperiod. I ett första steg föreslås att skattesatsen halveras från till . Många internationella studier pekar ut förekomsten av s.k. informellt kapital som en viktig beståndsdel för att nystartade företag ska få tillgång till riskkapital. Som ordet riskkapital anger handlar det om en investering som kan gå om intet om företaget misslyckas. Därmed kommer sparande i olika former av riskkapitalfonder eller investeringar i nystartade företag alltid att medföra en större risk än andra former av riskfritt sparande. Ofta är det släktingar eller s.k. företagsänglar som ställer upp. Graden av denna typ av informellt kapital är förhållandevis lågt i , sannolikt beroende på förmögenhetsskatt och andra skatter och komplicerade regler. För att öka tillgången till riskkapital och informellt kapital vill införa ett riskkapitalavdrag i syfte att stimulera framväxten av privat investeringskapital och därigenom möjliggöra för privatpersoner att kunna investera kapital i nystartade eller onoterade företag utan att pengarna har hunnit beskattas bort. Den exakta utformningen av riskkapitalavdraget är ännu inte klar och kommer att redovisas . måste en småföretagare som säljer sitt företag betala skatt på de vinster han eller hon gjort i företaget. En så hög skatt avhåller många från att sälja ett företag som har potential att växa under en ny ägare. I stället för att en entreprenör går vidare till ett nytt företagande stannar han eller hon kvar i samma företag trots att nya idéer skulle kunna förverkligas någon annanstans. vill därför förbättra kapitalförsörjningen genom att införa en möjlighet till uppskjuten reavinstbeskattning för delägare i fåmansaktiebolag som säljer ett företag. Vårt förslag innebär att uppskov ges för reavinster upp till ett belopp av om vinsten investeras i ett nytt onoterat företag. Förmånsrätten, som är den juridiska benämningen på den företrädesrätt som borgenärer har vid utmätning eller konkurs, ändrades /05. Syftet var att underlätta för företagsrekonstruktioner och se till att andra borgenärer än banker och staten fick förtur till tillgångar i konkursbon. Den nya lagen om företagsinteckning ger banker allmän förmånsrätt och gäller av värdet av all gäldenärens egendom som återstår sedan borgenärer med bättre förmånsrätt fått betalt. Vidare har statens förmånsrätt för skatter och avgifter avskaffats och lönegarantin utökades . Den nya lagen innebär alltså att bankens status som prioriterad fordringsägare har beskurits. Syftet med regeringens förslag var att minska antalet företagskonkurser och säkerställa att småföretagare fick en större del av tillgångar från konkursbon. Vad regeringen inte förutsåg var att banker skulle agera rationellt och kompensera sig för den ökade kreditrisken. De farhågor som många varnade för har besannats. Banker agerar rationellt och tar hänsyn till den försämrade förmånsrätten genom att bli mer restriktiva vid utlåning och kräver i allt större utsträckning vidgade säkerheter för utlåning. vill därför genomföra en återställare från nuvarande av företagsinteckningens värde. Detta kommer att göra att bankerna inte längre kommer att behöva ställa högre krav på kredittagaren. De övriga förändringar som gjordes av förmånsrätten, exempelvis att staten ej längre kommer att ha ställning som prioriterad fordringsägare, ska kvarstå. Denna partiella återställning innebär att konkurser kommer att belasta statens finanser i större utsträckning än eftersom utbetalning av löner får lägre prioritet, och därmed kommer lönegarantiutbetalningarna att öka. Fribelopp för obeskattade reserver vill att den räntebeläggning som införts för periodiseringsfonder utsträcks till att omfatta även andra obeskattade reserver. Ett fribelopp på införs. Detta fribelopp ska omfatta alla obeskattade reserver inklusive periodiseringsfonder, vilket kommer att medföra en lättnad jämfört med gällande regler på ca . Sänkta arbetsgivaravgifter vid nyanställning De nuvarande problemen på arbetsmarknaden och de långsiktiga välfärdsutmaningar som står inför kan i första hand lösas genom att fler arbeten skapas inom den privata sektorn. Vi vet att de små och medelstora företagen i tjänste- och tillverkningssektorn har stor potential att skapa nya bärkraftiga arbeten. Småföretag står för vart tredje arbetstillfälle i privat sektor. I finns ca 53 000 företag med mellan 5 och 50 anställda. Det är i dessa företag åtgärder för ökad anställning förmodligen kan ge störst utdelning. är övertygad om att en riktad - permanent - sänkning av arbetsgivaravgifterna är ett effektivt sätt att snabbt skapa varaktiga arbetstillfällen i stället för fler tillfälliga arbeten i offentlig regi. Vi vill underlätta för alla företag som vill växa och som tvekar inför de kostnader som är förknippade med anställningar. Till skillnad från regeringen vill vi främja tillväxt i alla företag, inte endast i enmansföretag. Vi föreslår därför ett riktat stöd för nyanställningar som innebär att personalstyrkan växer. Vårt förslag innebär att arbetsgivare i näringslivet som nyanställer endast ska betala pensionsavgift och slippa övriga arbetsgivaravgifter för varje nyanställd . År två nedsätts arbetsgivaravgiften med tre fjärdedelar, år tre med hälften och år fyra med en fjärdedel. För att säkerställa att företag inte avskedar arbetskraft för att därefter nyanställa ska nedsättningen bara utgå till arbetsgivare som ökat det totala antalet anställda. Den inkomstskattereform som föreslår sänker skatten för inkomster på arbete. Detta sker genom ett förvärvsavdrag för arbetsinkomster, kallat jobbavdrag, vid den kommunala beskattningen. För att göra det mer attraktivt att starta företag om man är arbetslös eller deltidsanställd ska detta avdrag också gälla mot näringsinkomster. Avdraget utformas på samma sätt som jobbavdraget för arbetsinkomster. finns det ett medfinansieringsansvar för arbetsgivare, vilket innebär att de ska stå för av sjukskrivningskostnaderna . För detta kompenseras företagen med sänkt arbetsgivaravgift . De utvärderingar som har gjorts indikerar att företagskollektivet sammantaget har vunnit något på omläggningen eftersom sjukfrånvaron är något lägre där än i den offentliga sektorn. Detta visar dock långt ifrån hela sanningen. menar att medfinansieringen leder till en kraftig ökning av svårigheterna för många att komma in på eller återvända till arbetsmarknaden. Människor som varit sjukskrivna eller på annat sätt stått vid sidan av arbetsmarknaden har en ny och högre tröskel att ta sig över. Medfinansieringen lägger ökade risker på företagaren, risker som drabbar dem som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. När det gäller medfinansieringsansvaret finns det bara ett alternativ till att slippa risken, och det är att inte anställa. Vi ser att företag tvingas göra sig av med dem som är sjukskrivna eftersom de inte har råd att behålla dem. väljer företagare att hellre tacka nej till order än att nyanställa, bl.a. på grund av den risk nyanställningar medför. vill därför att medfinansieringsansvaret tas bort och att man återställer den sänkning av arbetsgivaravgiften som genomfördes. De höga skatterna på arbete gör framför allt tjänster dyra. Skattekilen, dvs. av skatter orsakad differens mellan vad köparen betalar och säljaren får, leder till att många tjänster inte utförs, alternativt utförs på en svart marknad. Detta gäller framför allt för s.k. hushållsnära tjänster. är övertygad om att det finns en stor potential att åstadkomma nya varaktiga arbeten i företag som erbjuder de tjänster som hushållen normalt utför själva, men som de till följd av höga skatter antingen låter bli att konsumera eller köper svart. Detta skulle snabbt leda till en växande reguljär arbetsmarknad på områden där många tvingas in i osäkra svartjobb för att över huvud taget kunna försörja sig genom arbete. Ett hushållstjänstavdrag skulle också underlätta för många arbetande barnfamiljer, öka arbetsutbudet bland ensamstående samt bidra till en jämnare arbetsfördelning mellan kvinnor och män i hemmet. vill att det införs en skattereduktion för hushållstjänster. Företag som säljer hushållstjänster får rätt att vid den månatliga inbetalningen av moms och arbetsgivaravgifter dra av av arbetskostnaden för alla hushållstjänster som man utfört. Fysisk person får köpa hushållstjänster enligt dessa regler till ett värde av maximalt . Den maximala skattereduktionen kan således uppgå till . Förslaget omfattar hushållstjänster som utförs i hemmet, hushållens köp av externa tvätteritjänster samt hämtning och lämning av barn från och till dagis eller motsvarande. Materialkostnader omfattas inte. Vad gäller utförare av tjänsterna omfattar förslaget företag och personer med F-skattsedel. Minska regelkrånglet och byråkratin är det krångligt att vara företagare. Regelverket är både omfattande och invecklat och som går läggs nya regler till de gamla. Svenska företag ska rätta sig efter 20 000 sidor företagsregler, och Statskontorets senaste undersökning visar att 75 olika myndigheter begär in uppgifter från företagarna på 1 150 olika blanketter. Det innebär att ett vanligt företag med upp till 20 anställda har kostnader för att administrera skatte-, arbetsmarknads- och miljöregler på per anställd . Sammantaget beräknas företagens administrativa kostnader till följd av regelverket uppgå till . har enats om en rad åtgärder för att öka tempot i regelförenklingen, och substantiellt minska den administrativa pålagan på företagen. Det handlar bl.a. om att systematiskt kartlägga företagens administrativa kostnader för regelbördan, införa ett tydligt mål om att minska företagens administrativa kostnader för regelverket till 2010, genomföra en obligatorisk konsekvensanalys av alla förslag till nya regler, göra det lättare att få F-skattsedel, undanta små och medelstora företag från revisionsplikten, förenkla redovisningsreglerna för enskilda näringsidkare och förenkla företagens månatliga momsdeklarationer. Därutöver vill förenkla både och . Statsfinanserna måste stärkas och budgetprocessen stramas upp. Vänsterkartellen har under den gångna mandatperioden lånat till statsutgifterna, och för planerar man att låna ytterligare. En utgångspunkt för Bankerydsöverenskommelsen var därför att skapa ett starkare finansiellt sparande i staten än vad vänsterkartellen föreslagit . Vårt gemensamma förslag stärker statsfinanserna med . Allianspartierna har därtill i vart och ett av sina budgetalternativ finansierat ett större offentligt sparande, lägre offentliga utgifter, större budgeteringsmarginaler och ett minskat skattetryck jämfört med regeringens budgetförslag. Överskotten i den offentliga sektorn ligger framöver helt i ålderspensionssystemet. En av fördelarna med det nya pensionssystemet är att det är självständigt. Därmed är det omöjligt att föra över pengar till statsbudgeten. Premiepensionerna är dessutom grundlagsskyddad privat egendom. Pensionssystemets tillgångar kan därmed inte användas för andra ändamål. För kommunerna gäller ett balanskrav. Förutsättningarna för kommunsektorn ska vara stabila, och man bör därför utgå från att kommunsektorn som helhet ska vara i balans. Givet detta regelverk är det naturligt att det finansiella sparandet i statsfinanserna utgör instrumentet för att upprätthålla det strukturella sparandet i den offentliga sektorn som helhet. Under den kommande mandatperioden vill vi eftersträva balans i statens finansiella sparande och därmed upprätthålla ett överskott i den samlade offentliga sektorn på i genomsnitt över en konjunkturcykel. På grund av de stora underskott som råder i statens finanser anser vi att ett balansmål för statens finansiella sparande måste fasas in successivt. Skattesänkningarna och andra åtaganden som alliansen gjort eller kommer att göra ska finansieras fullt ut. Inriktningen på finansieringen av våra förslag är dels ett led i reformer, t.ex. inom bostadssektorn, dels riktad mot ineffektiva eller skadliga skatter/avgifter. Regeringens tillfälliga investeringsstöd för bostadsbyggande är felkonstruerade med sina stränga kriterier på boendeyta och hyresnivåer. Detta visas tydligt av att sökande har saknats. Ett betydande anslagssparande har därför uppstått. De bostadspolitiska satsningar som regeringen då och då basunerar ut, tenderar alltså inte att bli tillnärmelsevis så stora i verkligheten. Mot bakgrund av detta bör anslaget 31:11 Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder slopas. Den avreglerade kapitalmarknaden erbjuder numera betydligt bättre förutsättningar för bostadssektorn. föreslår att räntebidraget avvecklas till 2011. Förslaget innebär att inga nya räntebidrag beviljas. För de fastigheter som har räntebidrag och som är befriade från fastighetsskatt sänks schablonen för beräkning av räntekostnaden till 2006 från dagens . Därefter trappas schablonen ned successivt . För övriga fastigheter trappas schablonen för beräkning av räntekostnaden ned från 2011. Avskaffande av ineffektiva åtgärder på arbetsmarknaden och inom företagspolitiken Den nuvarande nedsättningen av arbetsgivaravgifterna bör slopas till förmån för mer träffsäkra åtgärder som har bättre förutsättningar att leda till anställningar. Den nuvarande nedsättningen utgår på löner upp till en viss lönesumma. Alliansens förslag att stimulera alla nyanställningar i privat sektor har helt andra förutsättningar att få positiva sysselsättningseffekter. För ett mindre företag är det förenat med en hel del risker att anställa personal. Företagens ansvar för anställdas sjukfrånvaro är just en sådan risk som på ett allvarligt sätt hämmar viljan att anställa ny personal. Medfinansieringsansvaret gör också att enskilda personers sjukdomshistorik blir av stort intresse för arbetsgivarna. Företagens medfinansieringsansvar måste därför avvecklas. Partierna i föreslår gemensamt en större inkomstskattesänkning för arbetsinkomster. Reformen finansieras delvis av en upprensning bland de avdragsmöjligheter och skattereduktioner som finns i skattesystemet. Till exempel bör skattereduktionen för fackavgiften avskaffas. Likaså bör rätten till avdrag för övriga utgifter begränsas till att endast omfatta styrkta kostnadsersättningar. Avdragsrätten för resor och dubbelt boende begränsas till att gälla bara den kommunala beskattningen. Avdragsrätten för personaldatorförmån avvecklas . Rekryteringsbidraget under utgiftsområde 15 är ett bidrag för kommunernas uppsökande verksamhet för att få in personer med kort gymnasieutbildning till grundskole- eller gymnasiestudier. Ansvaret för den lägre utbildningen ligger för det första på kommunerna och det är i de kommunala budgetarna som en sådan prioritering måste göras. För det andra finns det inget egenvärde i att söka upp personer med kort gymnasieutbildning för att göra den längre. Alliansens partier anser att det ofta kan vara viktigare att den enskilde personen i fråga erbjuds ett riktigt jobb. Rekryteringsbidraget slopas därför. gamla krav som är hela vänsterkartellens politik, nämligen det s.k. friåret, är ett sällsynt dåligt sätt att använda skattebetalarnas pengar på arbetsmarknaden. Alliansens partier anser att den högsta prioriteten nu måste vara att så många som möjligt som är arbetslösa och har varit det länge ska erbjudas riktiga jobb. Socialdemokraternas och stödpartiernas politik att genom friår erbjuda arbetande personer betald ledighet för ge en annan ett jobb tyder på uppgivenhet inför arbetslösheten. I stället för att försöka skapa förutsättningar för nya jobb vill man att vi ska dela på de jobb som fortfarande finns kvar. Kostnaderna för friåret kan därför sparas in till förmån för sådana åtgärder som leder till att arbetslösheten minskar reellt. Partierna i anser att det statliga ägandet av näringslivet i är alltför omfattande. Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. Det är då fel att staten äger bolag som konkurrerar med privata företag. Statliga bolag har t.ex. tillgång till en säkerhet med staten i ryggen som ett privat företag inte har. Det privata företaget tvingas därmed konkurrera med en konkurrent som kan erbjuda priser till kunderna med statens hela finansiella stabilitet som grund. Investeringsbesluten riskerar att snedvridas när politiska överväganden kommer in i bilden. Offentliga medel riskerar att satsas på projekt som inte klarar konkurrensens krav. För att undkomma dessa principiella problem anser att den svenska staten successivt måste avveckla stora delar av sitt ägande. En noggrann prövning av de skäl som legat bakom de statliga företagens tillkomst och expansion behövs. Marknadsmässiga hänsyn måste också tas vid försäljningen av statliga företag. bedöms statligt innehav till ett värde av kunna säljas utöver regeringens förslag. En sådan utförsäljning som används till skuldminskning skulle långsiktigt stärka statens finanser genom lägre ränteutgifter netto för bortfallande utdelningar med . föreslår kraftfulla åtgärder för att minska den statliga byråkratin. Antalet myndigheter har ökat i snabb takt . Chefspositioner på dessa nya myndigheter besätts inte sällan av regeringens eller stödpartiernas egna trotjänare. visar undersökningar att bara omkring hälften av myndigheternas anslag går till kärnverksamheten. Resten går bl.a. till att täcka kostnader för lokaler, IT-stöd och administration. Tillsammans med effektiviseringar på ett antal myndigheter förstärker Alliansens besparingar på byråkrati statens finanser med en och . har successivt breddat samarbetet och träffat överenskommelser inom ett antal områden. har gemensamma ståndpunkter och förslag arbetats fram inom bl.a. följande områden: Principer för vård och omsorg Avpolitisering av universitet och högskolor Startlag i stället för stopplag Bättre villkor för ideellt arbete - Förslaget i siffror -37,0 Interaktion med regeringens förändring av grundavdraget -35,5 -0,9 -1,2 -0,1 -0,5 Sänkta arbetsgivaravgifter i småföretagen -2,6 -2,9 -1,2 -1,0 -0,5 Avskaffad medfinansiering i sjukförsäkring () -2,5 Fribelopp i periodiseringsfonder () -0,4 -13,8 -49,3 Slopad avdragsrätt för övriga utgifter Höjt reseavdrag, ej avdrag mot statlig beskattning för resor o dubbelt boende Avskaffat avdrag för förmån av personaldator Slopad investeringsstimulans till bostäder Räntebeläggning av obeskattade reserver (fribelopp 10 miljoner)