bet · GS01AU4 · 2005-03-01 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omarbetslöshetsförsäkringen.2004/05:A203 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om en översyn avregelverket i arbetslöshetsförsäkringen.2004/05:A208 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att uppdraget att varafamiljehemsförälder skall kunna räknas som enanställning.2004/05:A228 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om arbetslöshetsförsäkringenoch uthyrningsföretagen.2004/05:A236 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om a-kassans hantering avarbetsgivarintyg.2004/05:A255 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av samordnatutbetalningsansvar.2004/05:A261 av m.fl. (c):4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att reglerna föra-kassa skall anpassas bättre för småföretagare.2004/05:A276 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avlikvärdig trygghet vid anställnings upphörande.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om attuppdragsanställda i jour- och familjehem skallinkluderas i gällande trygghetssystem påarbetsmarknaden.2004/05:A293 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om studier ochhelger vid arbetslöshet.2004/05:A307 av m.fl. (v):2. beslutar om slopandet av kravet förmedlemskap i arbetslöshetskassa enligt lag nr1997:239.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om indexering avhögsta dagpenning.2004/05:A309 av och (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om överhoppningsbar tid iarbetslöshetsförsäkringen.2004/05:A311 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om tillämpningen avarbetslöshetsförsäkringen.2004/05:A342 av m.fl. (m):4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om efterlevnaden avgällande regelsystem i arbetslöshetsförsäkringen.2004/05:A358 av m.fl. (kd):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att underlättainträde i arbetslöshetsförsäkringen.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av attskapa en ny arbetslöshetsförsäkring.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om studier somöverhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet avenhetliga regelsystem i privata och offentligabemanningsföretag vad gäller a-kasseregler.7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en översyn avlagen beträffande företagares rätt till a-kassa.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs omfamiljehemsförälders rätt till a-kassa.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om rätt till a-kassaför studenter under ferier.10. begär att regeringen utrederkopplingen mellan fackliga organisationer ocharbetslöshetskassorna i enlighet med vad somanförs i motionen.2004/05:A372 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om reglerna vid studiestöd ikombination med a-kassa.2004/05:A374 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om att utjämna olikheternai beräkningen av dagpenning vid arbetslöshet mellanarbetslöshetskassor för löntagare ochegenföretagare.2004/05:A378 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om vissa regler i a-kassan.2004/05:A383 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om rätten att inneha politiskauppdrag vid arbetslöshet.2004/05:A387 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om a-kasseersättning vid 75 %sjukersättning.2004/05:A388 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om regelverket kringarbetslöshetsförsäkringen och studier.Bilaga 2Hearing om tillämpningen avarbetslöshetsförsäkringenStenografiska uppteckningar frånhearingen den28 oktober 2004Ordföranden: Jag hälsar alla välkomna till den härAU-hearingen.Vi har kallat till denna offentliga hearing därföratt arbetslöshetsförsäkringen spelar en stor ochviktig roll i arbetsmarknadspolitiken. Menförsäkringen har också en mycket stor betydelse förde personer som inte lyckas få något arbete.Försäkringen kostar mycket stora belopp. Detgäller för samhället i stort, för skattebetalarnaoch för medlemmarna i försäkringen. Därför liggerdet i allas intresse att försäkringens regler ochvillkor är utformade på ett bra sätt, men också attreglerna tillämpas såsom det är tänkt.En grundläggande norm i vårt samhälle säger attlika fall ska behandlas lika. Detta gäller ocksåarbetslöshetsförsäkringen. Det är viktigt attförsäkringen tillämpas likformigt.Samtidigt är det svårt att finna ett fall som äridentiskt med ett annat. Det finns nästan alltidnågra skillnader. Det beror på försäkringens regleroch en komplicerad verklighet. Som före detta a-kassehandläggare kan jag också se detta.Arbetslöshetsförsäkringen består av ett ganskasvårgenomträngligt regelverk. Det finns inte bara enlag med förarbeten som har antagits av ,utan det finns också en förordning som regeringenhar beslutat om. Dessutom finns det föreskrifter påmyndighetsnivå.Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen hartill exempel utfärdat föreskrifter om vadsom ska anses vara lämpligt arbete med en uttolkningav en enda paragraf i lagen, om än en centralbestämmelse.Trots alla dessa regler är det inte säkert att detfinns ett givet svar på vad som ska gälla i detenskilda fallet. Det handlar om svårabedömningar, om enskilda människors rättigheter ochskyldigheter. Det kan inte förbises när vi nu ska gåigenom detta.Det finns några intressanta rapporter från två nyamyndigheter, och Inspektionen förarbetslöshetsförsäkringen. Rapporterna avsertillämpningen av försäkringen på arbetsförmedlingen.Innehållet i dessa rapporter är den omedelbaraanledningen till att utskottet kallat till dennahearing. Utskottet ska senare behandla ett ärendesom har fört till riksdagenmed anledning av revisionens rapport.Syftet med denna hearing är att utskottets ledamöteroch andra inbjudna och intresserade ska fåinformation om innehållet i rapporterna och få delav kommentarer i anledning av dem, inte bara från demyndigheter som har lämnat dessa rapporter utanockså från andra som i första hand är berörda avfrågor som rör tillämpningen.Vi är fullt på det klara med att man kan anläggaolika synpunkter på tillämpningsfrågorna. Vi måsteha stor respekt för att det inte är några enklafrågor med självklara och givna lösningar.Jag har inte tänkt att denna hearing ska bli enakademisk övning där de olika rapporterna bedöms ochgranskas. Det är inte heller meningen att enskildatillämpningsfrågor ska granskas under lupp. Dethandlar inte heller om att granska myndigheter.Det utskottets ledamöter vill är att ökakunskaperna om de svårigheter som finns vidtillämpningen. Vi ser rapporterna som ett av fleraunderlag när vi blickar framåt för att se hur mankan närma sig det mål som vi utgår ifrån att deflesta är överens om, nämligen att vi ska ha enarbetslöshetsförsäkring som fungerar väl. Bara dåhar den legitimitet i samhället, vilket den måsteha.Hearingen är också framåtsyftande. Hur kan vi fåen tillämpning som uppfyller kraven på korrekthet,likformighet och rättssäkerhet?Med dessa ord hälsar jag alla, de särskilt inbjudnagästerna och talarna, allmänheten och utskottetsledamöter, varmt välkomna hit.Gunilla Upmark: Några praktiska detaljer: Den härhearingen dokumenteras genom stenografiskauppteckningar. Vi kommer att sammanställa en rapportsom skickas ut till alla som är här i dag.Anders nämnde några rapporter. De finnsinte tillgängliga i pappersform, men alla som haranmält sig per e-post kommer att få länkar tilldessa rapporter. Den som inte har anmält sig per e-post kan säga till mig, så ska jag se till att detskickas ut länkar.Anders nämnde alltså rapporterna frånRiksrevisionen och Inspektionen förarbetslöshetsförsäkringar, men i går kom det ocksåen rapport från SO. Den finns tillgänglig ipappersform.Hans Folkesson, : I Riksrevisionenarbetar vi tematiskt med frågor som rör effektivitethos arbetsförmedlingen och a-kassan. Vi har ettstörre mandat än tidigare revisionsorgan.Nu pågår en granskning som handlar om effektivitetoch kontrollfunktioner vid a-kassor ocharbetsförmedlingar. Men det ska vi inte prata om , utan vi ska prata om den granskning som handlarom arbetsförmedlingens hantering avarbetslöshetsförsäkringen. Det är ett arbete som JanVikström och - som arbetar på minavdelning inom - har genomfört ochsom de nu kommer att redovisa resultatet av.Jan , : I februari i årpresenterade vi en rapport med rubrikenArbetslöshetsförsäkringens hantering påarbetsförmedlingar. Den granskningen avser hurarbetsförmedlingar hanterararbetslöshetsförsäkringen och vilka konsekvenser sombrister i denna hantering får förarbetsplaceringsgraden.Vi har utgått från kontorsnivån och undersökt sjukontor som vi har delat in i fyra par. Det ärviktigt att man förstår självaundersökningsdesignen.Inom varje par är kontoren så likartade sommöjligt vad avser omvärldsfaktorer, den lokalaarbetsmarknaden och de resurser som man har, alltsåårsarbetskraft och förmedlare. De är även lika närdet gäller sökande per ledig plats.Sedan har vi ställt oss tre huvudfrågor. Denförsta är: Hur följer arbetsförmedlingen reglernaför hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen? Denandra är: Vilka hinder finns det för bättreefterlevnad av reglerna? Och den tredje är: Vilkakonsekvenser får brister i regelefterlevnaden föreffektiviteten? Effektivitetsmåttet är, som sagt,arbetsplaceringsgraden, det vill säga hur många avdem som var sökande på respektiveförmedling som var placerade i arbete i januari åretefter.Arbetsplaceringsgraden skiljer sig åt i tre avparen på så sätt att den är signifikant olika. Men idet fjärde paret som vi använder som kontrollpar ärdet ingen skillnad i arbetsplaceringsgraden. Dåförsöker vi att förklara detta. Med tanke på urvalet- det ska kontrollera för externa faktorer - bör detvara verksamhetssättet med arbetslöshetsförsäkringensom är utslagsgivande för skillnader i graden avplacering i arbete.De förklarande variabler som vi har använt äralltså anvisningsförfarandet. Där har vi tittat påantalet anvisningar per årsarbetskraft och antaletanvisningar per individ. Dessa data kan man plockafram genom AMS verksamhetsstatistik.När det däremot gäller hanteringen av avböjdaanvisningar har vi gått ut med en enkät tillsamtliga arbetsförmedlare på dessa kontor och ävengjort personliga intervjuer där vi har frågat demhur de följer upp anvisningarna. En förutsättningför att det ska gå att kontrollera är att mananvisar ett arbete. Sedan är det tänkt att den somhar fått en anvisning ska söka detta arbete. Dååligger det arbetsförmedlingen att kontrollera allaanvisningar, det vill säga att följa upp dem. I detfallet är det stora skillnader mellan de olikakontoren.Vi har även tittat på hanteringen av flödet avarbetssökande och antalet lediga platser. Vi har dåstuderat vad som sker från inskrivningstidpunktenoch under de . Även där är detstora skillnader mellan kontoren när det gäller hurman anvisar och även hursnabbt man upprättar det som kallas för individuellahandlingsplaner. Det är ju i den individuellahandlingsplanen som det framgår vad som är ettlämpligt arbete för individen, alltså vilka jobb somär lämpliga att anvisa.Vi har också tittat på det företagsinriktadearbetet. Genom en enkät har vi mätt hur stor andelav arbetstiden som förmedlarna använder förföretagskontakter och bl.a. följer upp anvisningarvia arbetsgivarna.Vi har gjort en jämförelse mellan de olikakontoren för att påvisa skillnaderna och för attförsöka att få fram om skillnaden iarbetsplaceringsgraden motsvaras av skillnader i huraktivt arbetsförmedlingskontoren kontrollerarregelefterlevnaden i försäkringarna.Det här är egentligen en turnering av den tredjefrågan om vilka konsekvenser brister iregelefterlevnaden får för effektiviteten. Men innanjag går över till att visa vad som utmärker detbästa kontoret i varje par ska vi lämna enredogörelse för resultaten kring de mest påvisbarabristerna i själva handläggningen av försäkringen påkontorsnivå. Då är det tänkt att skaföredra den delen. Det gäller alltså hinder för ökadeffektivitet eller de brister som finns iarbetsförmedlingens kontrollfunktion som vi harpåvisat.Jan , : Den första punkten rörplatsanvisningarna. Platsanvisningarna har tvåfunktioner. Genom att anvisa platser och följa uppatt platserna söks kan arbetsförmedlingen påverkasökbeteendet på ett sådant sätt att fler får jobb.En hög sökaktivitet generellt sett anses juförbättra arbetsmarknadens sätt att fungera.Att anvisa platser är ett viktigtverktyg för arbetsförmedlingen att kunna kontrolleraarbetsvilligheten, givet att man följer upp attplatserna söks.Vi kunde konstatera att arbetsförmedlingarna geralltför få platsanvisningar till lämpligt arbete,och det gör det svårt att kontrollera arbetsviljan.Bara en mindre del av anvisningarna följs upp.Anvisnings- och uppföljningsgraden varierarkraftigt, men den är generellt låg. Orsaken tilldetta förhållande är att det saknas direktaincitament för arbetsförmedlingarna att jobbakraftfullt med anvisningsinstrumentet. Det finnsinte heller några föreskrifter eller någrametodanvisningar från AMS som visar när en anvisningska ges.Det är inte heller ovanligt att arbetsförmedlingeninte alls anvisar platser för en arbetssökande, utan han eller honförväntas klara sig med s.k. självservice. Just dethär sättet att agera försvaras ofta med att manjobbar med målet att prioritera delångtidsarbetslösa.Detta innebär att det blir svårt förarbetsförmedlingen att kontrollera att de arbetslösaär aktivt arbetssökande, vilket ju är ett villkorför att de ska få ersättning från a-kassan.Om en sökande avvisar en anvisning till lämpligtarbete ska arbetsförmedlingen lämna ett meddelandetill a-kassan om ifrågasatt rätt tillarbetslöshetsersättning. Vi kunde konstatera attarbetsförmedlingen ogärna tillgriper denna sanktionmot sökande som inte står till arbetsmarknadensförfogande. Det sammanhänger framför allt med attden enskilda arbetsförmedlaren upplever ett obehaginför denna rapportering till a-kassan. Hot ochpåtryckningar är inte ovanligt.Ytterst handlar det naturligtvis om en knepigbalansgång för arbetsförmedlaren när det gäller debåda rollerna. Dels ska man ge service till dearbetslösa, dels ska man kontrollera dem.Svårigheten att tillämpa sanktionsreglerna tycksinte heller ha förändrats på något avgörande sättsedan de nya reglerna infördes , trots att de jude facto innebar en uppmjukning av sanktionsreglernamed en stegvis nedsättning av ersättningen.Den uppskattning som vi gjorde baserad på samtligaförmedlare vid våra samtliga urvalskontor visade attendast av de avböjda anvisningarna leddetill rapport om ifrågasättande. Till detta kommerockså ett mörkertal i form av en låg anvisnings- ochuppföljningsgrad.Den låga nivån på antalet ifrågasättanden tyderdessutom på att arbetsförmedlingen inte i någonhögre grad använder sig av de utökadematchningsmöjligheter som innebär att den sökandeska utvidga sitt sökområde både geografiskt ochyrkesmässigt efter 100 dagar.Vi kunde också konstatera att det fanns storavariationer såväl mellan kontoren som inom kontorennär det gäller att ifrågasätta ersättningsrätten.Den kontroll som den sökande riskerar att utsättasför är således i hög grad beroende av vilket kontorhan är inskriven på och av vilken handläggare hanhar tilldelats. Det tyder på att kravet på enrättvis och enhetlig tillämpning av reglerna inte äruppfyllt.Sammantaget innebär dessa brister attarbetsmarknaden fungerar sämre än den borde göra,men även att ersättning utbetalas till ickeersättningsberättigade.Den sista punkten handlar om den förlängdaersättningsperioden. Ambitionen med den nyaarbetslöshetsförsäkringen och införandet avaktivitetsgarantin var att man ville ta bortmöjligheterna till en evig arbetslöshetsersättninggenom att via deltagande i åtgärdsprogramkvalificera sig för ny ersättningsperiod.Samtidigt finns det i de nya reglerna en möjlighettill förlängd ersättningsperiod om 300 dagar.Villkoret för en sådan är att det ska bedömaseffektivare för möjligheterna att få arbete jämförtmed deltagande i aktivitetsgarantin.För att förhindra utförsäkring från a-kassan harkontoren i allt större utsträckning rekommenderatförlängd ersättningsperiod. Detta sammanhänger medatt resurserna för att erbjuda plats iaktivitetsgarantin inte har räckt till.Vid ett av de storstadskontor som ingick i vårturval gav man de sökande med förlängdersättningsperiod identiska åtgärder som man hadegivit dem som placerats i aktivitetsgarantin. Detinnebär i praktiken att kassaersättning används somen programresurs i aktivitetsgarantin.Då övergår vi till att presentera det somkännetecknar de mest effektiva kontoren i vårgranskning.Jan , : Det här är ettförsök att sammanfatta undersökningen.Ett "X" i tablån markerar att det för kontoret ifråga, i förhållande till jämförelsekontoret,uppmättsa. i genomsnitt större benägenhet att ifrågasättarätten att uppbära arbetslöshetsersättning(enligt tabell 4)d. mer tid ägnad åt företagsinriktat arbetee. mer och snabbare individuell sökandeservice underde första 100 inskrivningsdagarnaf. högre arbetsplaceringsgrad (beroende variabel). "0" markerar att ingen skillnad mellan kontoren kunnatuppmätas varken i förklarande variabel eller ioberoende variabel.Tablå Uppmätta skillnader i förklarande variabler och iden beroende variabeln (arbetsplaceringsresultat)enligt de parvisa jämförelserna.X = Skillnad 0 = Ingen skillnad------------------------------------------------------------|Kontorstyp |Förklaringsvariabler a) - e) enl. |Utfall || |ovan | || | |f) |------------------------------------------------------------| |a) |b) |c) |d) |e) | |------------------------------------------------------------|Storstad |X |X |X |X |X |X ||A1 | | | | | | |------------------------------------------------------------| | | | | | | ||B1 | | | | | | |------------------------------------------------------------|Storstad |X |X |X |X |X |X ||A2 | | | | | | |------------------------------------------------------------| | | | | | | ||B1 | | | | | | |------------------------------------------------------------|Industrikommun A3 |X |X |X |X |X |X |------------------------------------------------------------| | | | | | | ||B3 | | | | | | |------------------------------------------------------------|Glesbygd |0 |X |0 |0 |0 |0 ||A4 | | | | | | |------------------------------------------------------------| | | | | | | ||B4 | | | | | | |------------------------------------------------------------Den högra kolumnen visar ett av storstadsparen A1 jämfört medB1. A1 har den högsta arbetsplaceringsgraden, och det ärlikadant i nästa par och i tredje paret. Men i kontrollparetär det ingen skillnad i arbetsplaceringsgrad.Det som utskiljer det kontor som har högrearbetsplaceringsgrad än sitt jämförelsekontor är att mananvisar mer per årsarbetskraft handläggare. Man har dessutomen högre uppföljningsgrad. I dessa fall betyder det att manhar högre uppföljningsgrad via arbetsgivare. Dessutom har manstörre benägenhet att ifrågasätta rätten att uppbäraarbetslöshetsersättning. När man genom a och b harkonstaterat ett regelbrott är man mera beredd att skriva ettmeddelande och skicka in det. Man har alltså en högremeddelandegrad.När det gäller d ägnar man mer tid åt företagsinriktatarbete. Den främsta förklaringen är då att man följer uppsina anvisningar via de arbetsgivare till vilka man harskickat de sökande. Man ger mer och snabbare individuellsökandeservice . Man har snabbarekunnat fastställa en individuell handlingsplan, och i vissutsträckning har man anvisat arbeten under de första 100dagarna.Detta är ett genomgående mönster för alla bättre kontor idessa par. Däremot har vi inte kunnat mäta upp någraskillnader i a, c, d och e, och det är inte heller någonskillnad i arbetsplaceringsgrad. Plumpen i protokollet är jub, att man har högre uppföljningsgrad i ett av kontoren. Dåundrade vi varför, och det visade sig att just dettaNorrlandskontor jobbade väldigt mycket medsysselsättningsstöd och anställningsstöd, och då är det rättnaturligt att man följer upp dem. I och med detta uppstoddenna skillnad.Om jag ska sammanfatta det hela tycker vi att det harvisats att ju aktivare man kontrollerar reglerna kringarbetslöshetsförsäkringen, desto större arbetsplaceringsgraduppvisar kontoret.I och för sig är det ett väldigt litet urval. Men deeffektiva kontoren bidrar ju i större utsträckning än sinajämförelsekontor till att uppnå det övergripande målet förvår politik, det vill säga en väl fungerande arbetsmarknadmed full sysselsättning och hög tillväxt. Det är ungefär såsom vi har resonerat i det här fallet. Att de sämre kontoreninte arbetsplacerar betyder ju att belastningen påarbetslöshetsförsäkringen blir större.Vi kommer att gå vidare med detta. I nästa undersökningföljer vi det här ett steg vidare och tittar även på vad somhänder med meddelandena, alltså sanktionsgraden. Då kommerarbetslöshetskassorna in i granskningarna. Dessutom har viintervjuat 1 500 arbetsförmedlare via en enkätundersökning.Det gäller situationen 2003. Då är det så lyckligt att vi kanjämföra det med en undersökning som utfördes . Vi kommerockså att kunna studera förändringarna i beteendet när manhanterar arbetslöshetsförsäkringen. Dessutom ligger ett avmättillfällena då man förändradearbetslöshetsförsäkringen.Okej, då ska vi försöka att sammanfatta vilkarekommendationer som har givit i sin rapport.Jan , : Det rör dessa tre punkter. Närdet gäller anvisningsförfarandet menar vi att de krav på ökadsökaktivitet som de nya reglerna i arbetslöshetsförsäkringenställer på de sökande borde balanseras av motsvarande ökadanvisningsaktivitet från arbetsförmedlingens sida. AMS bordeutfärda riktlinjer till arbetsförmedlingarna som betonarvikten av att kontinuerligt anvisa platser även tillnyinskrivna sökande.Vi sade också att AMS särskilt bör uppmärksammaarbetsförmedlingarna på vikten av att utnyttja de utökadeanvisningsmöjligheter som kravet på vidgat sökområde gerefter 100 dagar.När det gäller sanktionsförfarandet och ifrågasättande aversättningsrätten som ska rapporteras till a-kassan menar viatt det kan vara olämpligt att försöka styra med någon formav kvantitativa mål. Vi pekade på en möjlighet, nämligen attAMS skulle kunna pröva införandet av en sorts nämnd vidkontoren där man beredde alla överväganden omrapportskrivande. Därefter skulle kontorschefen och inte denenskilda handläggaren svara för meddelandet till a-kassan. Ensådan ordning skulle kunna minska trycket på den enskildeförmedlaren. skulle det kunna möjliggörautvecklingen av en mer enhetlig praxis på området, åtminstoneinom kontoret.Beträffande tillämpningen av en förlängd ersättningsperiodvill vi bara uppmärksamma riksdag och regering på densituation som har uppstått till följd av något slagsköbildning inom aktivitetsgarantin. Den förlängdaersättningsperioden har kommit att tillämpas på ett sätt ochi en utsträckning som inte var avsedd.Ordföranden: Då tackar vi för det.Bo Jangenäs, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen: IAFär en myndighet som inrättades , så vi har inteså lång verksamhet bakom oss. Vårt uppdrag är lite snävare änrevisionsmyndighetens. Vi har som enda uppdrag att värna omen bra arbetslöshetsförsäkring. Den ska fungera bra i allasina olika delar både på a-kassesidan och när det gällerArbetsmarknadsverkets uppgifter. Vi använder oss av följandeledord och riktmärken: Vi ska jobba för rättssäkerhet iförsäkringen, för likabehandling och för att se till attförtroendet för arbetslöshetsförsäkringen kan upprätthållasoch förbättras.