bet · GT01MJU5 · 2005-11-08 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande Etisk prövning av djurförsök m.m. I betänkandet behandlas proposition 2004/05:177 Etisk prövning av djurförsök m.m. samt 50 motionsyrkanden i 4 motioner väckta med anledning av propositionen och i 17 motioner från allmänna motionstiderna 2004 och 2005. Regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) tillstyrks av utskottet som understryker vikten av att användningen av försöksdjur begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Samtliga motioner avstyrks, bl.a. med hänvisning till vad som anförts i propositionen och pågående arbete. I betänkandet finns 15 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534). Därmed bifaller proposition 2004/05:177. Användning av djur inom utbildningsväsendet avslår motionerna 2004/05:MJ245, 2004/05:MJ399, 2004/05:MJ506 yrkandena 10-12 och 2005/06:MJ518 yrkandena 10-13. Reservation 1 (kd) Riktlinjer för etisk prövning av djurförsök avslår motionerna 2005/06:MJ5 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:MJ6 yrkande 3. Reservation 2 (m) Reservation 3 (fp, c) Bedömning av vetenskaplig kvalitet avslår motion 2005/06:MJ5 yrkande 5. Bedömning av forskningens betydelse avslår motion 2005/06:MJ5 yrkande 4. Reservation 4 (fp, c) Etiskt godkännande av avel med försöksdjur avslår motionerna 2005/06:MJ5 yrkande 2 och 2005/06:MJ6 yrkande 2. Reservation 5 (m) Reservation 6 (fp) Sammansättningen i de djurförsöksetiska nämnderna m.m. avslår motionerna 2004/05:MJ251, 2004/05:MJ281, 2005/06:Ju384 yrkande 3, 2005/06:MJ5 yrkande 7 och 2005/06:MJ6 yrkande 5. Reservation 7 (m, fp, c) Ärendehandläggningen vid de djurförsöksetiska nämnderna m.m. avslår motionerna 2004/05:MJ252, 2004/05:MJ282, 2004/05:MJ398 och 2004/05:MJ506 yrkande 14. Framtida ändringar i djurskyddslagstiftningen avslår motionerna 2005/06:MJ6 yrkande 1, 2005/06:MJ7 yrkande 1 och 2005/06:MJ229. Reservation 8 (m) Veterinärmedicinsk kompetens vid de djurförsöksetiska nämnderna, m.m. avslår motionerna 2004/05:MJ250, 2004/05:MJ350 yrkande 9 och 2005/06:MJ7 yrkande 2. Utveckling av alternativa metoder avslår motionerna 2004/05:MJ271, 2005/06:MJ4 yrkandena 1-4, 2005/06:MJ256 yrkandena 1-4 och 6 samt 2005/06:MJ394 yrkande 29. Reservation 9 (fp, kd) Reservation 10 (v) Reservation 11 (mp) Upplysning m.m. om produkter som är framtagna utan djurförsök avslår motion 2005/06:MJ4 yrkandena 5 och 6. Reservation 12 (mp) avslår motion 2005/06:MJ211. avslår motionerna 2004/05:MJ506 yrkande 13, 2005/06:MJ5 yrkande 6, 2005/06:MJ6 yrkande 4, 2005/06:MJ256 yrkande 5 och 2005/06:MJ518 yrkande 14. Reservation 13 (m) Reservation 14 (fp) Reservation 15 (v, mp) På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta ärende behandlar utskottet proposition 2004/05:177 Etisk prövning av djurförsök m.m. samt 50 yrkanden i - 4 följdmotioner, - 11 motioner från allmänna motionstiden och - 6 motioner från allmänna motionstiden . Inom ramen för sin beredning har utskottet gjort ett studiebesök hos dels , , dels , . Upplysningar och synpunkter har inför utskottet lämnats av företrädare för och . Till grund för förslagen och bedömningarna i propositionen ligger följande utredningsbetänkanden. - Djurförsök (SOU 1998:75) - Etisk prövning av djurförsök (SOU 2002:86) - Etisk prövning av djurförsök, genteknik och bioteknik (SOU 2003:107). Ett förslag om en ändring i bestämmelsen om veterinär medverkan vid verksamheter med försöksdjur har tillkommit efter påpekande från . Propositionen har utarbetats i samarbete med de gröna och . I propositionen föreslås ändringar i djurskyddslagens (1988:534) bestämmelser om djurförsök. Ändringarna, som syftar till att förtydliga och strama upp regelverket, utgör ett led i regeringens strävan att begränsa användningen av försöksdjur till vad som är absolut nödvändigt. Det föreslås att begreppen djurförsök och försöksdjur definieras i lagen. Sådan undervisning med djur som inte innebär att djuren avlivas, utsätts för operativt ingrepp eller liknande eller riskerar att orsakas lidande, skall inte längre omfattas av bestämmelserna om djurförsök. Det klargörs också att framställning av djur med förändrad arvsmassa är djurförsök. De förutsättningar som ställs upp för att djur skall få användas i djurförsök kompletteras med ett krav på att så få djur som möjligt skall användas. Det införs också bestämmelser om de etiska bedömningsgrunder som de djurförsöksetiska nämnderna skall tillämpa. Bestämmelser av motsvarande innehåll finns i djurskyddsförordningen. Det föreslås vidare att kravet på att en veterinär skall vara knuten till verksamheter med försöksdjur skall gälla alla verksamheter, även sådana med äldre, i tiden obegränsade, verksamhetstillstånd. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Utskottets förslag i korthet Utskottet understryker vikten av att användningen av försöksdjur begränsas till vad som är absolut nödvändigt. De av regeringen föreslagna ändringarna i djurskyddslagen tillstyrks av utskottet. Gällande rätt samt myndighetsorganisationen Verksamheten med försöksdjur regleras i djurskyddslagen (1988:534), i djurskyddsförordningen (1988:539) och i föreskrifter. Central förvaltningsmyndighet på området är . Den inrättades och övertog då uppgifter om djurskydd från dels den avvecklade , dels . - följa och utvärdera tillämpningen av djurskyddslagen och, vid behov, föreslå ändringar av lagen eller av bestämmelser utfärdade med stöd av lagen, - hålla regeringen informerad om den nationella utvecklingen inom djurskyddsområdet, - främja utveckling av alternativa metoder till djurförsök, särskilt genom att lämna stöd till sådana metoder, - vara huvudman för de djurförsöksetiska nämnderna, - samordna och planera frågor som rör djurskydd och djurförsök. De djurförsöksetiska nämnderna, som inrättades , har till uppgift att pröva planerade djurförsök ur etisk synvinkel. De är sju till antalet. prövas omkring 1 700 ärenden. Även på europeisk nivå finns bestämmelser på försöksdjursområdet, nämligen dels om skydd av ryggradsdjur som används för försök och andra ändamål (ETS 123), dels rådets direktiv /609/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål (försöksdjursdirektivet). De 3 R:ns princip Metoder som utgör alternativ till djurförsök beskrivs ofta i enlighet med den s.k. 3 R:ns princip, framlagd av de brittiska forskarna . Med Refinement avses en förbättring av försöksdjurens situation, med Reduction avses en minskning av antalet använda försöksdjur och med Replacement avses en total ersättning av försöksdjursanvändningen. användes omkring 850 000 försöksdjur i i traditionella djurförsök. Användningen av djur minskar då det gäller de flesta arter. Det finns emellertid vissa grupper där användandet ökar; detta gäller t.ex. möss, fåglar och fiskar. Ökningen i användandet av möss förklaras bl.a. av en ökad användning av genetiskt modifierade djur. I propositionen föreslås att antar regeringens förslag till lag om ändringar i djurskyddslagen i främst tre avseenden. Det införs definitioner av begreppen djurförsök och försöksdjur. Med djurförsök avses användning av djur för - vetenskaplig forskning, - utveckling och framställning av läkemedel och kemiska produkter, - undervisning om användningen innebär att djuret avlivas, utsätts för operativt ingrepp m.m. eller om djuret på annat sätt riskerar att orsakas lidande samt - andra jämförliga ändamål. Även sådana åtgärder som görs på levande djur i syfte att framställa djur vars arvsmassa har förändrats genom gentekniska, kemiska eller liknande metoder omfattas av djurförsöksbegreppet. Med försöksdjur avses djur som används i djurförsök eller som föds upp, förvaras eller tillhandahålls för att användas i djurförsök. Vidare kompletteras förutsättningarna för att få genomföra djurförsök med ett krav på att så få djur som möjligt används. De etiska bedömningsgrunder som de djurförsöksetiska nämnderna skall tillämpa skall finnas i djurskyddslagen. Kravet på att en veterinär skall vara knuten till verksamheter med försöksdjur skall gälla även verksamheter som har äldre, i tiden obegränsade, verksamhetstillstånd. Bakgrunden är ett krav i försöksdjursdirektivet om att det på varje användaranläggning skall garanteras tillgång till veterinär rådgivning. När direktivet införlivades i svensk lagstiftning genom djurskyddslagen, knöts kravet till bestämmelsen om verksamhetstillstånd. Det innebar således att det kom att träffa endast nya sådana tillstånd. Utskottet ansluter sig till regeringens mening att det finns skäl att klargöra vad termerna djurförsök och försöksdjur innebär i författningssammanhang. En tydlig definition innebär att bestämmelserna i djurskyddslagstiftningen blir lättare att överblicka, att tillgängligheten ökar och att gränsdragningsproblemen minskar. Som regeringen anför är det vidare angeläget att användningen av försöksdjur begränsas och att alternativa metoder till djurförsök nyttjas. Med alternativa metoder avses de 3 R:ns princip. Eftersom principen är så grundläggande är det angeläget att den på ett tydligt sätt framgår av lagstiftningen. I 19 § djurskyddslagen föreskrivs redan att djur får användas i djurförsök enbart om det syfte som avses med verksamheten inte kan uppnås utan användning av djur (Replacement) och om det inte är möjligt att utforma verksamheten så att djur utsätts för mindre lidande (Refinement). Utskottet ansluter sig till regeringens förslag om en komplettering med en bestämmelse som ger uttryck för Reduction, genom att det föreskrivs att så få djur som möjligt skall användas i djurförsök. Vidare instämmer utskottet med regeringen att grunderna för den djurförsöksetiska prövningen är så centrala för försöksdjursanvändningen att bestämmelserna om dessa bör finnas i djurskyddslagen. Likaså finner utskottet det motiverat att utvidga kravet på veterinär medverkan vid försöksdjursverksamhet till att omfatta även äldre, i tiden obegränsade, verksamhetstillstånd. Sammanfattningsvis vill utskottet understryka vikten av att användningen av försöksdjur begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Mot den bakgrunden välkomnar utskottet vad regeringen föreslagit i fråga om definitioner, etisk prövning och veterinär medverkan. Därmed tillstyrker utskottet de av regeringen föreslagna lagändringarna. Användning av djur inom utbildningsväsendet Utskottets förslag i korthet Utskottet välkomnar initiativ för att se över och sprida information om alternativa metoder till djurförsök inom undervisningen. Berörda motionsförslag avstyrks. Jämför reservation 1 (kd). Regeringen föreslår att endast undervisning som innebär att djuret avlivas, utsätts för operativt ingrepp m.m. eller om djuret på annat sätt riskerar att orsakas lidande skall omfattas av definitionendjurförsök. För att säkerställa en god djurhållning även för djur som används i sådan undervisning som faller utanför definitionen av djurförsök bör djurskyddsförordningen ändras så att det införs krav på förhandsgodkännande av lokaler för dessa djur. Regeringen hänvisar i propositionen till sin skrivelse Användning av försöksdjur (skr. 2001/02:48) i vilken en utredning med uppdrag att se över försöksdjursanvändningen på denna utbildningsnivå hade aviserats. Mot bakgrund av att det inom tagits initiativ till en arbetsgrupp för spridning inom undervisningen av information om alternativa metoder till djurförsök, bedömer regeringen att någon ytterligare utredning inte är aktuell inom detta område. Regeringen säger sig dock ha för avsikt att följa denna fråga noga och senare bedöma om ytterligare åtgärder behöver vidtas av regering eller riksdag. I motion 2005/06:MJ518 (kd) begärs att regeringen återkommer med förslag till ändring i djurskyddslagen så att användning av djurförsök inom utbildningsväsendet endast tillåts i utbildningar där studenten kan komma att använda djurförsök i sin kommande yrkesverksamhet (yrkande 10). Vidare föreslås att det på alla universitets- och högskoleutbildningar i skall finnas en rättighet för studenter att slippa delta i utbildningsmoment som strider mot deras samvete (yrkande 11). Enligt motionärerna skall alla studenter på de utbildningar där djurförsök traditionellt förekommer få grundläggande utbildning om alternativa metoder till djurförsök (yrkande 12). Dessutom bör en mer genomgripande utbildning om alternativ till djurförsök ingå som en obligatorisk del i utbildningen av alla forskare inom de traditionellt djurförsöksbaserade forskningsområdena (yrkande 13). I motion 2004/05:MJ506 (kd) begärs att regeringen återkommer med förslag till ändring av djurskyddslagen så att användning av djurförsök inom utbildningsväsendet endast tillåts i utbildningar där studenten kan komma att använda djurförsök i sin kommande yrkesverksamhet (yrkande 10). Vidare begärs att regeringen återkommer med förslag till lagstiftning som innebär att deltagande i laborationer med djurförsök ej är obligatoriskt på svenska universitets- och högskoleutbildningar (yrkande 11). Det yrkas också att studenter och forskare skall ges ökad utbildning i alternativa metoder till djurförsök (yrkande 12). Enligt vad som anförs i motion 2004/05:MJ245 (m) bör användningen av försöksdjur inom utbildningsväsendet begränsas till ett minimum. I motion 2004/05:MJ399 (s) yrkas att hanteringen av nya primathus utreds. I såväl djurskyddslagen som djurskyddsförordningen hänvisas som regel till ändamålen i 19 § djurskyddslagen för att beskriva vilken användning av djur som omfattas av bestämmelserna om djurförsök. Närmare bestämmelser om användning av djur i undervisning finns i föreskrifter och allmänna råd (DFS 2004:4) om djurförsök m.m. Inom , gymnasieskolan och högskolan ellermotsvarande, får djur användas för undervisning i hållande och skötsel av djur. Djur får inte med anledning av undervisning enligt första stycket avlivaseller utsättas för bl.a. operativt ingrepp eller annat som kan medföra lidande för djuret (17 §). Inom gymnasieskolan och högskolan eller motsvarande får djur användas även för annan undervisning än den som avses i 17 § under förutsättning att utbildningen avser eller kan avse framtida arbete med djur,användningen framgår av utbildningens kursplaner, och är nödvändigmed hänsyn till syftet med utbildningen, samtdjuren inte utsätts för annat än obetydlig smärta, obehag eller annatlidande (18 §). I de allmänna råden ges exempel på utbildningar som avser eller kan avse framtida arbete med djur och där anges att diskussioner bör föras med eleverna eller studenterna om djurskydd och etik vid försöksdjursverksamhet innan djuren används. I de allmänna råden anges vidare att eleverna bör träna ingreppet med alternativa metoder t.ex. genom att använda kadaver eller attrapper. Ansvaret för kursplaner och den högre utbildningens innehåll ligger hos de enskilda högskolorna, som också beslutar om vilka kursmoment som är obligatoriska. Om en student av särskilda skäl önskar befrielse från ett obligatoriskt kursmoment innehållande djurförsök och högskolan skulle avslå studentens begäran om befrielse finns en möjlighet att överklaga högskolans beslut till . Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att sådan användning av djur begränsas så långt möjligt och att alternativa metoder kommer till användning. Sådana kan t.ex. vara interaktiva utbildningsprogram. Vidare välkomnar utskottet det initiativ som - inom ramen för arbetet i myndighetens vetenskapliga råd för alternativa metoder till djurförsök - har tagit för att se över och sprida information om alternativa metoder till djurförsök inom undervisningen. Som framgår av propositionen kommer inledningsvis en kartläggning att genomföras av de djurförsök som görs inom undervisningen vid landets universitet och högskolor. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:MJ518 yrkandena 10-13, 2004/05:MJ506 yrkandena 10-12 och 2004/05:MJ245. Utskottet är inte berett att föreslå något uttalande från sida med anledning av det utredningskrav som framförs i motion 2004/05:MJ399. Riktlinjer för etisk prövning av djurförsök Utskottets förslag i korthet Med anledning av ett motionsyrkande med kritik mot en aviserad utredning om klassificeringssystemet avseende djurs smärta anför utskottet att det är värdefullt att varje nytt system utvärderas efter dess införande. Vidare erinrar utskottet - med anledning av ett motionsyrkande - om att begreppet alternativa metoder till djurförsök enligt de 3 R:ns princip är internationellt erkänd. Motionerna avstyrks i berörda delar. Jämför reservationerna 2 (m) och 3 (fp, c). Regeringen föreslår att förutsättningarna för att få använda djur i djurförsök kompletteras med ett krav på att så få djur som möjligt används. Vidare gör regeringen bedömningen att det är angeläget att säkerställa att djurs smärta inte underskattas vid den djurförsöksetiska prövningen. får därför i uppdrag att utvärdera det befintliga systemet för klassificering av smärta. Uppdraget bör kunna redovisas . När det gäller nyttovärdering av djurförsök bör enligt motion 2005/06:MJ6 (m) dagens restriktiva regler inte göras ännu strängare, bl.a. mot bakgrund av det i propositionen aviserade uppdraget till om en utvärdering av det befintliga klassificeringssystemet om djurs smärta (yrkande 3). Enligt motion 2005/06:MJ5 (fp) begärs ett tillkännagivande om att onödigt lidande måste minimeras genom förbättring av försöksdjurens situation, minskning av antalet försöksdjur samt intensifierad forskning för att finna alternativ till djurförsök (yrkande 1). Vidare framhålls att ordalydelsen "alternativ metod till djurförsök" bör ändras så att det klart framgår att det inte enbart handlar om en övergång till "icke-djurförsök" utan om att förbättra djurens situation (Refinement) samt minska antalet försöksdjur (Reduction) (yrkande 3). Inledningsvis vill utskottet - i likhet med tidigare ställningstaganden, (bet. 2002/03:MJU8) - framhålla den djurförsöksetiska prövningens stora betydelse när det gäller att begränsa användningen av försöksdjur. Den svenska djurskyddslagstiftningen utgår från att djur kan känna och uppleva smärta och lidande och att de därför har ett starkt skyddsbehov. Det är således angeläget att den djurförsöksetiska nämnden vid sin prövning har tillräcklig information om huruvida ett försök kan komma att orsaka djur lidande av något slag eller inte och i så fall hur kraftiga eventuella smärtupplevelser kan förväntas bli. På uppdrag av regeringen infördes ett klassificeringssystem för att utgöra ett sådant underlag. I propositionen aviseras att skall ges i uppdrag att utvärdera det befintliga systemet för klassificering av smärta. Enligt vad utskottet har inhämtat beslutade regeringen om ett uppdrag till en sådan utredning. I motion 2005/06:MJ6 uttrycks en oro att regelsystemet görs än mer restriktivt till följd av resultatet av en sådan utvärdering. Enligt utskottets mening är det värdefullt att varje nytt system utvärderas efter dess införande. Detta gäller även klassificeringssystemet för djurs smärta, inte minst mot bakgrund av att försöksdjursverksamheten ständigt förändras genom att nya vetenskapliga frågeställningar uppkommer och att ny försöksdjursmetodik utvecklas. Såsom framhålls i propositionen kan även användningen av s.k. pilotförsök - studie i mindre skala på ett begränsat antal djur eller i en begränsad omfattning - ge ett ändamålsenligt underlag för den djurförsöksetiska prövningen. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ6 (m) yrkande 3 lämnas utan åtgärd från sida. I likhet med motionärerna i motion 2005/06:MJ5 (fp) anser utskottet att onödigt lidande måste minimeras genom förbättring av försöksdjurens situation. Utskottet instämmer i detta och anser att bl.a. utvärderingen av klassificeringssystemet utgör ett led i denna strävan. Även andra åtgärder som föreslås i propositionen eller som kan komma att bli resultatet av den aviserade eller pågående utredningsverksamheten kan ligga i linje med motionärernas önskemål om alternativ till djurförsök (yrkande 1). Såvitt avser förslaget i motionen om en ändrad ordalydelse erinrar utskottet om att med begreppet "alternativa metoder till djurförsök" avses de 3 R:ns princip. Då den är internationellt erkänd skulle det te sig mindre ändamålsenligt med en särskild, svensk definition av begreppet. Med vad utskottet nu anfört avstyrks motion 2005/06:MJ5 yrkandena 1 och 3. Bedömning av vetenskaplig kvalitet Utskottets förslag i korthet Något specifikt krav för en djurförsöksetisk nämnd att göra bedömning av vetenskaplig kvalitet bör inte införas, anser utskottet och avstyrker därmed ett motionsyrkande. Regeringen föreslår att en bestämmelse införs i djurskyddslagen om att den djurförsöksetiska nämnden vid prövningen av ett ärende skall väga försökets betydelse mot lidandet för djuret. I propositionen lämnas i detta sammanhang en redogörelse för utredarens förslag om att de etiska nämnderna även skall väga försökets vetenskapliga kvalitet mot lidandet för djuren som en av bedömningsgrunderna vid prövningen. Enligt motion MJ5 (fp) bör de djurförsöksetiska nämnderna inte göra någon bedömning avseende den vetenskapliga kvaliteten. Skälet anges vara att denna aspekt granskas genom forskningsrådens försorg (yrkande 5). Såsom regeringen och motionären redovisar har en bedömning av forskningsprojektets - och de däri ingående djurförsökens - vetenskapliga kvalitet ofta redan gjorts när en ansökan om godkännande av djurförsök lämnas till den djurförsöksetiska nämnden. Djurförsök kan ingå i projekt som finansieras från forskningsråd eller annan forskningsfinansiär. På motsvarande sätt kan djurförsök utföras inom ramen för ett företags forskningsverksamhet. För att erhålla finansiering genom forskningsråden krävs högsta vetenskapliga kvalitet; råden granskar varje ansökan med hjälp av experter med hög vetenskaplig kompetens. Företag som bedriver djurförsök återfinns ofta inom läkemedelsområdet. Under ett läkemedels utveckling granskar utvecklingen av ett nytt läkemedel med avseende på bl.a. vetenskaplig korrekthet. Även sådana företag som utvecklar andra produkter än läkemedel måste i förekommande fall uppfylla de krav som andra registrerande myndigheter har för att kunna godkänna produkten. Detta förutsätter att företaget gör en vetenskaplig bedömning genom anlitande av både intern och extern expertis. När en ansökan behandlas i den djurförsöksetiska nämnden när det gäller ett djurförsöks betydelse går det inte att bortse från den vetenskapliga grund som försöket vilar på. Det är därför naturligt att den djurförsöksetiska nämnden även tar hänsyn till försökets vetenskapliga kvalitet vid sin bedömning. Försök vars vetenskapliga kvalitet är undermålig kan knappast komma att få en stor betydelse. Det ingår således redan i de djurförsöksetiska nämndernas uppdrag att beakta den vetenskapliga kvaliteten. Motionären uttrycker oro för att ett specifikt krav för nämnden att göra en vetenskaplig bedömning skulle införas. Utskottet instämmer med regeringen i att ett sådant krav inte är erforderligt. Motion 2005/06:MJ5 yrkande 5 är därmed tillgodosedd och bör inte föranleda någon åtgärd. Bedömning av forskningens betydelse Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande med hänvisning till sin uppfattning att grundforskning är en förutsättning för att tillämpningar av olika slag skall komma till stånd och för att det av fastslagna forskningspolitiska målet skall uppnås. Jämför reservation 4 (fp, c). I propositionen föreslås att en bestämmelse införs i djurskyddslagen om att den djurförsöksetiska nämnden får bifalla en ansökan om djurförsök endast om en sådan användning kan anses angelägen från allmän synpunkt.