bet · GS01LU4 · 2005-02-01 00:00:00 — Vid kollektivavtals-grundad skade- och personförsäkring är avsikten att reglerna inte skallvara tvingande om försäkringen följer en överenskommelse mellan enarbetsgivarorganisation och en central arbetstagarorganisation och, i frågaom kollektivavtalsgrundad skadeförsäkring, också i vissa andra fall. Av-talsfrihet skall också råda vid sjöförsäkring och annan transportförsäkringsom inte är konsumentförsäkring och vid kreditförsäkring. I förhållandetill tredje man skall lagen alltid vara tvingande.KonsumentförsäkringMed konsumentförsäkring avses i förslaget till ny försäkringsavtalslagindividuell skadeförsäkring som en fysisk person eller ett dödsbo tecknarhuvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet. Kon-sumentförsäkring regleras i 2-7 kap. förslaget till ny försäkringsavtalslag.Den nya lagen föreslås innehålla allmänt hållna regler om informa-tionsskyldighet för försäkringsbolagen som till stor del stämmer överensmed motsvarande bestämmelser i . De föreslagna reglerna innebärsammanfattningsvis följande. Försäkringsbolagen skall innan en försäk-ring tecknas vara skyldiga att lämna information som underlättar kundensval av försäkring (förköpsinformation). Informationen gäller försäkrings-villkoren och andra förhållanden som gör att kunden kan bedöma kostna-den för och omfattningen av försäkringen. Informationskravet får eftergesom kunden avstår från informationen eller om det möter hinder mot attinformation lämnas. efter att ett försäkringsavtal har träffats skallinformation också lämnas i form av en bekräftelse (efterköpsinformation).I bekräftelsen skall bl.a. vissa begränsningar av försäkringsskyddet ochviktiga säkerhetsföreskrifter framhållas. Information skall därutöver läm-nas också senare . Informationen skall i principlämnas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som ärtillgänglig för mottagaren. Ett försäkringsbolag som underlåter att lämnaföreskriven information skall med stöd av marknadsföringslagen kunnaåläggas att lämna sådan.Liksom enligt KFL föreslås en rätt till konsumentförsäkring med i hu-vudsak följande innehåll. Försäkringsbolaget skall få vägra någon attteckna en konsumentförsäkring bara om det finns särskilda skäl. Försäk-ringstagaren måste i princip godta de allmänna försäkringsvillkor somförsäkringsbolaget tillämpar för den aktuella typen av försäkring. Somsärskilda skäl räknas bl.a. att risken som skall försäkras finns i utlandet.Försäkringsbolagets möjligheter att vägra förnyelse av en konsumentför-säkring föreslås begränsas på motsvarande sätt som dess möjlighet attfrån början vägra försäkring för den aktuella försäkringstagaren.När ett avtal om konsumentförsäkring träffas skall försäkringsbolaget,om inget annat avtalats eller framgår av omständigheterna, som huvudre-gel ha ett ansvar fr.o.m. dagen efter den då ett meddelande har sänts tillförsäkringsbolaget om att försäkringstagaren önskar försäkringen. Försäk-ringsbolaget föreslås dock ha rätt att förbehålla sig att ansvaret skall varaknutet till att premien betalas. Ett avtal om konsumentförsäkring får iprincip inte slutas än , men om det inte sägs upp för attupphöra vid försäkringstidens utgång skall det förnyas.Försäkringstagaren skall enligt förslaget alltid få säga upp försäkringentill försäkringstidens utgång. Försäkringen får också i vissa fall sägas uppi förtid. Försäkringsbolagets rätt att säga upp försäkringen i denföreslagna lagen överensstämmer i stora drag med KFL. Vid synnerligaskäl skall försäkringsbolaget inte bara få säga upp försäkringen utanockså få ändra villkoren . Om försäkringsbolagetvill avtala om nya villkor i samband med att en försäkring förnyas, blirdet skyldigt att begära detta senast med att krav ställs på premieför den förnyade försäkringen.Försäkringstagaren är skyldig att lämna riktiga och fullständiga svar påde frågor som försäkringsbolaget ställer i samband med att en försäkringtecknas eller förnyas.Första premien behöver inte betalas tidigare än från detatt försäkringsbolaget avsänt ett krav och senare premie inom en månadfrån krav. Försäkringsbolaget blir inte fritt från ansvar på grund av pre-miedröjsmål förrän försäkringen sagts upp och försäkringstagaren haftminst på sig att betala premien. Försäkringstagaren kan fåett särskilt betalningsanstånd om han till följd av t.ex. svår sjukdom intekunnat betala premien.Det s.k. berikandeförbudet i FAL, dvs. att en försäkrad inte skall kun-na göra vinster genom ett försäkringsfall, förs inte vidare i den nya lagen.Det gör däremot presumtionsregeln om att, om inte annat avtalas, denförsäkrade vid skada på den försäkrade egendomen har rätt till ersättningbara för den ekonomiska skada som ligger i att värdet av själva egendo-men minskas eller går förlorat. Liksom i FAL föreslås lagen innehållaregler om återanskaffningsvärdet som grund för beräkning av försäk-ringsersättningen. Om inte något annat har avtalats beräknas ersättningefter denna princip. Underförsäkring och dubbelförsäkring regleras påsamma sätt som i KFL. Den försäkrade får under vissa förutsättningar rätttill ersättning för räddningskostnader, även om det innebär att det avtala-de försäkringsbeloppet överskrids.Försäkringsbolaget åläggs att handlägga försäkringsärenden skynd-samt. Ersättning skall i allmänhet betalas ut inom en månad från det attden ersättningsberättigade lagt fram sin utredning. I vissa fall blir försäk-ringsbolaget skyldigt att betala ut ersättning i förskott. Rätten till försäk-ringsersättning preskriberas enligt samma regler som i KFL och rådandepraxis.I den nya lagen tas in bestämmelser om domstolsprövning av försäk-ringsbolagets beslut att vägra att meddela försäkring eller beslut att sägaupp en försäkring. Talan måste väckas från det attförsäkringsbolaget avsände meddelande om sitt beslut. Det föreslås ocksåatt Försäkringsbolaget får möjlighet att utöva regress mot en skadevållarenär skadan omfattas av försäkringen och har ersatts av bolaget.FöretagsförsäkringI förslaget till ny försäkringsavtalslag avses med företagsförsäkring enindividuell skadeförsäkring som avser näringsverksamhet eller offentligverksamhet och annan individuell skadeförsäkring som inte är konsu-mentförsäkring. Bestämmelser om företagsförsäkring finns i 8 kap. för-slaget till ny försäkringsavtalslag.Regeringen föreslår att försäkringsbolaget skall informera om försäk-ringen både innan den tecknas och enligt liknandeprinciper som föreslås för konsumentförsäkringens del. Information be-höver emellertid inte lämnas om det kan antas att näringsidkaren saknarbehov av den. Underlåtenhet att informera sanktioneras med en mark-nadsrättslig påföljd av i princip samma slag som vid konsumentförsäk-ring.I huvudsaklig överensstämmelse med regleringen i FAL föreslås i dennya försäkringsavtalslagen dispositiva regler om ansvarstiden och försäk-ringstagarens rätt att säga upp avtalet samt tvingande regler omförsäkringsbolagets rätt att säga upp avtalet och att ändra försäkringsvill-koren. För företagsförsäkring föreslås bestämmelser om bl.a. upplys-ningsplikt i väsentlig överensstämmelse med regleringen i FAL. Viddröjsmål med premien får försäkringsbolaget säga upp försäkringen medtre dagars uppsägningstid, om inte dröjsmålet är av ringa betydelse.I fråga om försäkringsersättning och skadereglering föreslås i huvud-sak detsamma gälla som vid konsumentförsäkring. I fråga om preskrip-tion överförs den gällande regleringen i FAL.Individuell personförsäkringBestämmelser om individuell personförsäkring finns i 10-16 kap. försla-get till ny försäkringsavtalslag.I propositionen anförs att en viktig fråga för regeringen när det gälleren ny försäkringsavtalslag är att det bör införas en rätt även till personför-säkring. Av grundläggande betydelse är här, anför regeringen, de princi-per som bär upp den svenska ersättningsrätten och synenpå förhållandet mellan skadestånd och försäkring. Regelsystemet förfördelningen av de ekonomiska förlusterna vid skador skall tillgodoseallmänt erkända krav på social rättvisa och trygghet och leda tilldet mest rationella utnyttjandet av det allmännas och enskildas ekonomis-ka resurser. Ersättningsrätten tar sin utgångspunkt i att försäkringar är enbättre lösning att fördela riskerna än traditionellt skadestånd, och försäk-ringslösningar har sålunda satts i förgrunden. I ett sådant system, därförsäkringar alltså ges stor betydelse, finns, anför regeringen, särskildanledning att säkerställa att den enskilde också kan få en försäkring.När det gäller personförsäkring kan, enligt regeringen, den enskildesägas vara i minst lika hög grad som vid konsumentförsäkring beroendeav att en begäran om försäkring behandlas på ett korrekt och snabbt sätt.Socialförsäkring och kollektiva försäkringar av olika slag kan ge ett otill-räckligt skydd i det enskilda fallet, och utbudet och behovet av olikasorters personförsäkringar har ökat markant . Det är avvikt att en försäkringssökande kan få ett kompletterande försäkringsskyddsom är anpassat efter hans eller hennes behov. En grundläggande ut-gångspunkt måste visserligen, här liksom i fråga om skadeförsäkring,vara att man inte kan begära att försäkringsbolagen skall gå ifrån denförsäkringstekniska bedömningen av risken. I propositionen redovisas attde invändningar branschen gjort mot en kontraheringsplikt till stor deltycks bygga på sådana farhågor, och att dessa alltså, enligt regeringensmening, får anses omotiverade. bör det inte förekomma att enförsäkringsansökan, som enligt en försäkringsmässig bedömning kunnatbeviljas, avslås på osakliga grunder. Inte heller bör den omständighetenatt ansökan av administrativa skäl inte kan komma under omedelbarprövning leda till att den avslås på grund av sökandens hälsoutvecklingefter ansökningstidpunkten. Med denna ståndpunkt är det enligt regering-en naturligt att ge konsumenten också en rätt att teckna personförsäkring,dvs. liv-, olycksfalls- och sjukförsäkring. Som framhölls kan försäk-ringsbehovet här ju ofta vara ännu starkare än då det gäller skadeförsäk-ring.En lagstiftning av detta slag är vidare, anför regeringen, avsedd att gäl-la . Att svenska försäkringsbolag inte synes missbrukasin möjlighet att vägra försäkringar kan inte anses som någon garanti motatt man , under andra samhällsförhållanden och andra ekono-miska villkor, skulle visa sig betydligt mera återhållsam med att beviljaförsäkringsskydd. Även skäl av rättssäkerhetsnatur talar för en rätt tillförsäkring. En möjlighet att i sista hand få avslagsbeslutet prövat av dom-stol måste anses ha sådant värde för en försäkringstagare att man inte utantvingande skäl bör avstå från att här följa mönstret i KFL. Det kan inteheller gärna få någon betydelse från konkurrenssynpunkt att ett försäk-ringsbolag enligt svensk rätt undantagsvis kan bli tvunget att bevilja enförsäkringsansökan som man av något skäl helst velat avslå.Med hänvisning till det anförda föreslår således regeringen att det lik-som vid konsumentförsäkring skall finnas en rätt till personförsäkring.Om det inte finns försäkringstekniska eller andra särskilda skäl för attavslå ansökan, får en sökande alltså rätt att teckna en försäkring somförsäkringsbolaget normalt tillhandahåller allmänheten och som svararmot hälsotillståndet m.m. vid tiden för ansökan. Rätten till försäkringinnebär också, enligt regeringen, att försäkringsbolagen i svårförsäkradefall i första hand skall anpassa premien och andra villkor. Endast i sistahand - när det inte går att meddela försäkring alls - kan försäkringsbola-gen vägra någon försäkring helt och hållet. Ett undantag från rätten tillförsäkring gäller i fråga om försäkringar som tecknas av näringsidkare tillförmån för dem själva.Regeringen föreslår motsvarande informationsskyldighet vid person-försäkringar som för konsumentförsäkringarna. Informationsreglernabehöver inte följas i fråga om personförsäkringar som tecknas av närings-idkare till förmån för dem själva när det kan antas att näringsidkarnasaknar behov av informationen. Särskilda informationskrav ställs upp förförsäkringsfall, bl.a. för att förebygga att dödsbon genom preskription gårmiste om de rättigheter som följer av den avlidnes försäkringar. Ett för-säkringsbolag som underlåter att lämna föreskriven information när för-säkringstagaren är konsument kan med stöd av marknadsföringslagenåläggas att lämna sådan information. Också när försäkringen har tecknatsav en näringsidkare kan försäkringsbolaget åläggas att lämna information.Försäkringsbolaget får rätt att säga upp en tidsbegränsad personförsäk-ring med viss uppsägningstid. Bolaget måste vid uppsägning fråga omförsäkringstagaren vill ha försäkringen förnyad. Bolagets möjligheter attvägra förnyelse föreslås få begränsas på motsvarande sätt som dess möj-lighet att från början vägra försäkring för den aktuella försäkringstagaren.För vägran skall alltså krävas särskilda skäl. En tidsbegränsad försäkringförnyas om ingen av parterna har sagt upp den.Försäkringstagaren föreslås ha rätt att när som helst säga upp försäk-ringen att upphöra . Försäkringstagaren kan också få försäk-ringen ändrad till premiefri försäkring (fribrev) eller få den återköpt avförsäkringsbolaget, om inte annat följer av försäkringens art eller av skat-telagstiftningen. Om försäkringsbolaget har återköpt en livförsäkring medsparmoment, får försäkringstagaren fortsätta försäkringen som en renriskförsäkring, såvida inte annat har avtalats.Försäkringsbolaget kan aldrig förbehålla sig rätt att säga upp en livför-säkring till upphörande utom vid vissa kontraktsbrott. Vid sjuk-och olycksfallsförsäkring kan försäkringsbolaget för vissa fall ta förbehållbåde om villkorsändring och om upphörande . Vid all personför-säkring kan försäkringsbolaget förbehålla sig att ändra försäkringen vidbörjan av en ny premieperiod, om det behövs på grund av försäkringensart eller någon annan särskild omständighet.Försäkringstagaren och den försäkrade blir skyldiga att lämna riktigaoch fullständiga svar på de frågor som försäkringsbolaget ställer till dem isamband med att en försäkring tecknas, utvidgas eller förnyas.Bestämmelserna om premien utformas i stort sett i enlighet med vadsom föreslås gälla för konsumentförsäkringens del. Försäkringstagarenfår möjlighet att efter dröjsmål med annan premie än den första återuppli-va försäkringen genom att betala den utomstående premien inom tremånader från det en uppsägning fått verkan. Försäkringstagaren kangenom förmånstagarförordnande bestämma vem försäkringsbeloppetskall tillfalla.Försäkringsbolaget åläggs att handlägga försäkringsärendena skynd-samt. Ersättning skall i allmänhet betalas ut inom en månad från det attden ersättningsberättigade lagt fram sin utredning. I vissa fall blir försäk-ringsbolaget skyldigt att betala ut ersättning i förskott.Eftersom den föreslagna lagen ger en rätt att teckna och förnya person-försäkring, föreslås i lagen bestämmelser om domstolsprövning av försäk-ringsbolagets beslut att vägra att meddela försäkring eller säga upp enförsäkring i förtid.GruppförsäkringEn stor del av de försäkringar som meddelas i är såtillvida avkollektiv natur som de gäller för en grupp av personer - arbetstagare,föreningsmedlemmar eller andra - enligt villkor i ett avtal som sluts intemed de enskilda försäkrade utan med någon som kan anses representeragruppen eller företräda dess intressen. De försäkringar som arbetsgivaretecknar för sina anställda och som grundas på kollektivavtal (ka-försäkringar) behandlas under nästa rubrik. Övriga kollektiva försäkringarkallas här gruppförsäkringar. Varken FAL eller KFL innehåller särskildamateriella bestämmelser om gruppförsäkring.I propositionen anförs att försäkringsformen gruppförsäkring har sinstörsta praktiska och sociala betydelse vid personförsäkring men har påsenare år också blivit vanlig på skadeförsäkringens område. För mångamänniskor utgör försäkringar av detta slag, vid sidan om socialförsäk-ringen, det väsentliga skyddet i händelse av dödsfall, olycksfall ellersjukdom. Genom att premierna är förhållandevis förmånliga är försäk-ringsformen särskilt viktig för personer med låga inkomster, och denförenklade riskprövningen gör ett försäkringsskydd möjligt också förpersoner som på grund av sitt hälsotillstånd annars skulle ha svårt attskaffa sig en personförsäkring, i varje fall för överkomlig kostnad. Ocksåför dem som omfattas av en ka-försäkring framstår gruppersonförsäkring-en i vart fall som ett viktigt kompletterande skydd. Gruppskadeförsäkringför konsumenter fyller också en viktig social funktion genom att den gerpersoner som av någon anledning inte tecknat individuell konsumentför-säkring ett skydd som motsvarar denna, i allmänhet mot lägre premie.Eftersom det vanligen ingår ansvarsförsäkring i gruppskadeförsäkringen,får den dessutom ett stort värde för tredje man när den försäkrade vållaren skada. Finns det inte någon ansvarsförsäkring, saknar en skadelidandeofta möjlighet att få ut något skadestånd av en privatperson som är ansva-rig för skadan.Regeringen anför i propositionen att det hör till de mest angelägnauppgifterna när en ny försäkringsavtalslag skall införas att reglera frågorom denna avtalstyp och den försäkring för enskilda gruppmedlemmarsom grundas på avtalet. Regleringen bör ansluta till den ordning som harvisat sig fungera i praxis och tryggar de försäkrades skydd.Mot den ovan redovisade bakgrunden föreslår regeringen att den nyaförsäkringsavtalslagen skall reglera både frivillig och obligatorisk grupp-skadeförsäkring och gruppersonförsäkring. Om försäkringsbolaget gett engruppföreträdare i uppdrag att fullgöra en skyldighet mot gruppmedlem-marna, ansvarar bolaget normalt mot dem för företrädarens utförande avuppdraget. Tillämpningsområdet föreslås begränsat så att vissa av detvingande bestämmelserna inte gäller vid försäkringar för högst en må-nad. Gruppskadeförsäkring regleras i 17 kap. och gruppersonförsäkring i19 kap. förslaget till ny försäkringsavtalslag.Avtal om frivillig gruppförsäkring skall anses ingånget mellan försäk-ringsbolaget och gruppmedlemmen på grundval av gruppavtalet. Ettsådant avtal kan också, enligt förslaget, ingås genom att gruppmedlem-men låter bli att avböja försäkringen om detta föreskrivs igruppavtalet. Avtal om obligatorisk gruppförsäkring anses ingånget mel-lan försäkringsbolaget och företrädare för gruppen genom gruppavtalet.Genom ett sådant avtal uppkommer inte någon betalningsskyldighet förgruppmedlemmen mot bolaget. Vid frivillig gruppförsäkring ansesgruppmedlemmen som försäkringstagare. Vid obligatorisk gruppförsäk-ring däremot anses den som slutit gruppavtalet som försäkringstagare.Information skall lämnas innan ett gruppavtal ingås och också när enförsäkring har meddelats liksom senare . Särskildaregler föreslås beträffande information om reservationsanslutning och omförsäkringsbesked. Ett sådant besked utfärdas till gruppmedlemmarna ochkan åberopas mot försäkringsbolaget, om den som fått beskedet är i godtro. Marknadsrättsliga påföljder skall också kunna komma i fråga, bl.a.om ett försäkringsbolag inte lämnar den föreskrivna informationen.Avtalsfrihet föreslås gälla i fråga om tiden för inträdet av försäkrings-bolagets ansvar, dock skall ansvar vid den avtalade tidpunkten inträdamot alla som då tillhör gruppen.Har inget annat avtalats, förnyas en gruppförsäkring för av ett årom inte avtalet sägs upp före försäkringstidens utgång. Om försäkrings-bolaget säger upp försäkringen till försäkringstidens utgång, är bolagetskyldigt att underrätta medkontrahenten och gruppmedlemmarna omuppsägningen och uppsägningen får verkan efter det att medde-landena avsändes. En gruppmedlem föreslås få rätt att när som helst sägaupp eller avstå från försäkringen. Om en gruppmedlem lämnar gruppen,skall ett efterskydd gälla under vissa förutsättningar. Efterskyddet föreslåsgälla en månad för gruppskadeförsäkring och för grupperson-försäkring. Om gruppavtalet upphör på grund av uppsägning från grup-pens sida, upphör försäkringen för samtliga försäkrade efter en månad.Upphör försäkringsbolagets ansvar på grund av uppsägning från bolageteller från gruppen, har varje försäkrad rätt att få ett likvärdigt skydd ge-nom fortsättningsförsäkring, med vissa undantag. Försäkringsbolagetföreslås få en begränsad rätt att säga upp försäkringen . Motsva-rande regler som för individuell försäkring skall gälla om bl.a. upplys-ningsplikt.Också vid gruppförsäkring skyddas den försäkrade mot följden av un-derlåten premiebetalning genom regler om betalningsfrister och, för per-sonförsäkringens del, om återupplivning. För att gruppmedlemmen skallkunna bevara sitt försäkringsskydd i sådana fall åläggs försäkringsbolagetatt sända meddelande om uppsägning till medlemmen själv, oavsett vemsom skall betala premien enligt gruppavtalet. Dessutom skall meddelandesändas till den som har ingått gruppavtalet med försäkringsbolaget omdenne enligt avtalet har förmedlat premien.Kollektivavtalsgrundad försäkringDe föreslagna bestämmelserna om kollektivavtalsgrundad försäkringskall tillämpas under förutsättning att försäkringen tecknas av en arbets-givare för dennes anställda och meddelas enligt ett i försäkringsvillkorenangivet kollektivavtal. Vidare skall försäkringen tecknas hos ett försäk-ringsbolag enligt kollektivavtalet. Vissa särregler föreslås gälla för kol-lektivavtalsgrundade försäkringar med individuellt innehåll. Bestämmel-ser om kollektivavtalsgrundad skadeförsäkring finns i 18 kap., och be-stämmelser om kollektivavtalsgrundad personförsäkring i 20 kap. försla-get till ny försäkringsavtalslag. I en särskild lag föreslås bestämmelser omgrupplivförsäkringarna som meddelas av staten.I fråga om informationen skall i stort sett samma synpunkter bli avgö-rande som vid gruppförsäkring. Information skall alltså lämnas innan ettgruppavtal ingås och också när en försäkring har meddelats liksom senareunder försäkringstiden.Vissa regler om individuell försäkring - t.ex. om ansvarsinträdet ochuppsägning - anses passa mindre väl för ka-försäkring och föreslås därförbli ersatta av särbestämmelser, som närmare ansluter till kollektivavtals-rätten. Försäkringen skall kunna avtalas att gälla fr.o.m. den dag somanges i kollektivavtalet. Den försäkrade får både vid personförsäkring ochskadeförsäkring ha rätt till efterskydd enligt vad som anges i försäkrings-villkoren.Principerna om begränsning av försäkringsbolagets ansvar vid indivi-duell försäkring föreslås gälla också för ka-försäkring. Uppsägningstidenskall vara minst en månad vid utebliven premiebetalning. Bestämmelser-na om skadereglering m.m. vid individuell försäkring tillämpas också vidka-försäkring. Detsamma gäller för skadeförsäkringens del också i frågaom bl.a. försäkringsersättning.I lagen tas in en erinran om att den försäkrade när försäkringsskyddetupphör har rätt till efterskydd, fribrev och fortsättningsförsäkring enligtvad som föreskrivs i försäkringsvillkoren. En regel föreslås om att försäk-ringsbelopp som tillfaller ett dödsbo för att täcka begravningskostnader,vilket är vanligt vid kollektivavtalsgrundad försäkring, till viss del skallvara skyddat från utmätning.Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserLagen är avsedd att träda i kraft . När det gäller skade-försäkringar skall de nya bestämmelserna tillämpas på avtal som ingåsefter ikraftträdandet och äldre lag fortsätta att gälla för gamla avtal. I vissomfattning föreslås att den nya lagen skall tillämpas också på avtal ompersonförsäkringar som ingåtts före ikraftträdandet. De nya bestämmel-serna om information skall sålunda gälla också för gamla avtal, men föruppsägning och förlängning av avtalet skall i princip äldre lag tillämpaspå gamla avtal såvida försäkringen inte förnyats efter ikraftträdandet. Påmotsvarande sätt blir det beträffande begränsningar i försäkringsbolagetsansvar avgörande om försäkringen förnyats efter ikraftträdandet. Om entillämpning av äldre rätt skulle leda till resultat som är uppenbart oskäligtmot försäkringstagaren, skall dock den nya lagen tillämpas i stället.