bet · GS01UBU5 · 2005-02-17 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 63 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om olikavuxenutbildningsfrågor.Utskottet föreslår att avslår samtligayrkanden.Yrkandena handlar om rätt till gymnasialvuxenutbildning, översyn av vuxenutbildningen,jämställdhet, funktionshindrade inomvuxenutbildningen, ökat antal platser inomkvalificerad yrkesutbildning (KY) ochansökningstiden för KY, yrkeshögskola, validering,förändringar av svenskundervisning ochvuxenutbildning för invandrare samt införande avvissa yrkesutbildningar. I huvudsak hänvisarutskottet till tidigare ställningstaganden, tillpågående insatser eller till utrednings- ellerberedningsarbete.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet,liberalerna, ,och har också lämnatsärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Rätt till gymnasial vuxenutbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 29,2004/05:Ub275 yrkande 6 och2004/05:Ub471 yrkande 1.Reservation 1 (fp, kd, c)2. Översyn av vuxenutbildningenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub275 yrkande 9,2004/05:Ub440 yrkande 14 samt2004/05:Ub471 yrkandena 3 och 4.Reservation 2 (fp, kd, c)3. Rätt till vuxenutbildning pågrundläggande nivå för funktionshindradeRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 26,2004/05:Ub275 yrkande 14 och2004/05:Ub479 yrkande 8.Reservation 3 (m, fp, kd, c)4. Tillgång till utbildning förfunktionshindradeRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub471 yrkande 2 och2004/05:Ub504.Reservation 4 (kd)5. JämställdhetRiksdagen avslår motion2004/05:Ub268 yrkandena 1-3.Reservation 5 (v)6. Utbudet av kvalificeradyrkesutbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub275 yrkande 8,2004/05:Ub429,2004/05:Ub436 yrkande 5,2004/05:Ub463 och2004/05:Ub467.Reservation 6 (m)Reservation 7 (c)7. Ansökningar om kvalificeradeyrkesutbildningarRiksdagen avslår motion2004/05:Ub399.8. Översyn av den kvalificeradeyrkesutbildningenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub204.Reservation 8 (m, fp)9. YrkeshögskolaRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub286 yrkande 4,2004/05:Ub354 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub378 yrkande 6 samt2004/05:Ub440 yrkandena 7-11 och 13.Reservation 9 (fp)Reservation 10 (kd)10. HantverksutbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub249,2004/05:Ub262 yrkandena 1 och 2,2004/05:Ub265,2004/05:Ub294 samt2004/05:T335 yrkande 10.11. Utbildning med inriktning motföretagandeRiksdagen avslår motion2004/05:N393 yrkande 28.Reservation 11 (m, kd)12. Utbildning av undersköterskorRiksdagen avslår motion2004/05:So605 yrkande 14.Reservation 12 (kd)13. Vuxenutbildning för vissa andra yrkenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub221,2004/05:Ub346,2004/05:Ub377 och2004/05:Kr254 yrkande 3.14. ValideringRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub471 yrkande 5,2004/05:Ub498 och2004/05:Sf365 yrkande 6.15. System för att konkurrensutsätta sfiRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub224,2004/05:Ub246 yrkande 1,2004/05:Ub258 yrkande 28 och2004/05:Sf237 yrkande 10.Reservation 13 (m, fp, kd)16. Uppläggningen av svenskundervisning förinvandrareRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub209 yrkande 3,2004/05:Ub246 yrkande 2,2004/05:Sf360 yrkande 12 och2004/05:Sf365 yrkandena 2-4.Reservation 14 (m, fp, c)Reservation 15 (kd)17. Sex- och samlevnadsundervisning inomsfiRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub278 och2004/05:So250 yrkande 4.18. Vuxenutbildning för invandrareRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub436 yrkande 8 och2004/05:Sf365 yrkande 5.Reservation 16 (m)Reservation 17 (kd)19. LärlingsutbildningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub436 yrkande 6.Reservation 18 (m)20. Betyg inom folkbildningenRiksdagen avslår motion2004/05:Kr358 yrkande 14.Reservation 19 (m, kd)21. Utbildningar inom integrativ medicinRiksdagen avslår motion2004/05:So432 yrkande 3.Stockholm den 17 februari 2005På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), MajléneWesterlund Panke (s), (), IngerDavidson (kd), (), MargaretaPålsson (m), (), (), (), (), MikaelDamberg (s), () och HåkanLarsson (c).2004/05UbU5Utskottets övervägandenÖvergripande frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena om rätttill gymnasial vuxenutbildning samt omutredning av vuxenutbildningen. Utskottethänvisar till tidigare ställningstaganden ochtill pågående översyn.Jämför reservationerna 1 (fp, kd, c) och 2(fp, kd, c) samt särskilt yttrande 1 (v).MotionernaFolkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub258 yrkande29 att de som inte läst in ett fullständigtgymnasieprogram skall ges rätt att läsa inmotsvarande utbildning som vuxen, så att de nårallmän behörighet att läsa på högskolan. Förnärvarande är den möjligheten beroende av var manbor eftersom kommunerna själva får bestämma utbudetför vuxna som vill läsa på gymnasienivå. ÄvenKristdemokraterna vill i motion 2004/05:Ub471yrkande 1 att rätten till utbildning för vuxna börutsträckas och gälla inte bara grundläggandeutbildning utan även utbildning motsvarandegymnasienivå. Man framhåller att om en ökad andel avbefolkningen uppnår gymnasiekompetens blir ocksåantalet personer som kan fortsätta till högskolanstörre. menar i motion 2004/05:Ub275yrkande 6 att perspektivet livslångt lärande innebärett starkt behov av att spränga gränser mellan olikapolitikområden, såsom utbildningspolitik,socialpolitik, näringspolitik ocharbetsmarknadspolitik. Det behövs dels en storöppenhet för former och metoder att söka uppstuderande med olika erfarenhetsbakgrund ochmotivation, dels satsningar inom det livslångalärandet som en del av en satsning på tillväxt ochutveckling. Insatser för en stärkt vuxenutbildningoch ett livslångt lärande bör göras tillgängligaäven på gymnasienivå.Kristdemokraterna framhåller i motion2004/05:Ub471 att en strategi och struktur behövsför vuxenutbildningen, och motionärerna är kritiskatill att regeringen återkommande gör riktade mentillfälliga satsningar på vuxenutbildningen istället för att bygga upp beständiga och hållbarastrukturer (yrkande 4). En parlamentarisk utredningför att utarbeta en strategi för vuxenutbildningenbör tillsättas. Enligt behövs eninfrastruktur för utbildning av vuxna som inrymmeralla typer av formell utbildning, från studiecirklaroch arbetsmarknadsutbildningar till högskolekurseroch kvalificerad yrkesutbildning i yrkeshögskola(yrkande 3). I motion 2004/05:Ub440 yrkande 14förutsätter att den samladeöversynen av vuxenutbildningen som riksdagenbeslutat om blir parlamentariskt sammansatt.Centerpartiet efterlyser i motion 2004/05:Ub275yrkande 9 en översyn och en samordning mellan deeftergymnasiala yrkesutbildningarna eftersom detinte alltid är helt klart hur de olikayrkesutbildningarna värderas om den studerande villläsa vidare och inte heller hur vissa av demfinansieras.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Reglerna om vuxenutbildning finns i 11 kap.skolagen (1985:1100). Varje kommun ansvarar för attde invånare som har rätt till grundläggandevuxenutbildning och önskar delta i den också fårgöra det (8 § och 10 §). När det gäller gymnasialvuxenutbildning föreskrivs att kommunerna skallerbjuda sådan och att de därvid skall sträva efteratt erbjuda utbildning som svarar mot efterfråganoch behov (17 §). har tidigare behandlatyrkanden om en ovillkorlig rätt till gymnasialvuxenutbildning, senast vid förra (bet.2003/04:UbU8). Utskottet hänvisade då till detarbete som pågår inom medframtagandet av en ny skollag. Enligt uppgift frånRegeringskansliet är avsikten att förslag till nylagstiftning skall presenteras för underhösten 2005. Utskottet anser att böravvakta regeringens förslag. I sammanhanget villutskottet, liksom tidigare, understryka att om enrättighetslagstiftning skall omfatta också gymnasialvuxenutbildning måste konsekvenserna av ochkostnaderna för denna lagstiftning utredas noggrant.Utskottet föreslog att riksdagenskulle göra ett tillkännagivande om att en översynav den eftergymnasiala yrkesutbildningen skullegöras (bet. 2003/04:UbU8). Utskottet ansåg attbilden av den eftergymnasiala yrkesutbildningen varsvåröverskådlig och besvärlig att få etthelhetsgrepp om. beslutade i enlighet medutskottets förslag. En arbetsgrupp tillsattes i juni2004 (U2004/2404/DK) av chefen förUtbildningsdepartementet med uppgift att analyserautbudet av eftergymnasial yrkesutbildning.Arbetsgruppen skall enligt riktlinjerna redovisasitt arbete till regeringen senast den 28 februari2005. Utskottet anser att bör avvaktaarbetsgruppens arbete och den fortsatta beredningenav detta.Funktionshindrade inomvuxenutbildningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omfunktionshindrade inom vuxenutbildningen medhänvisning till pågående och planeradeinsatser.Jämför reservationerna 3 (m, fp, kd, c) och 4( kd).MotionernaFolkpartiet, och Centerpartietföreslår att utvecklingsstörda vuxna skall få sammarätt till vuxenutbildning på grundläggande nivå somandra vuxna. understryker i motion2004/05:Ub258 yrkande 26 att det är ett mycketallvarligt problem att vuxna utvecklingsstörda intehar denna rätt och att en sådan rätt genast måsteinföras. I motion 2004/05:Ub479 yrkande 8 vänder sigockså mot att vuxna som har gått isärskola som barn inte har samma rätt tillgrundläggande utbildning som andra vuxna. Man menaratt detta är en diskriminering av en gruppmedborgare och att rätten bör gälla alla. OcksåCenterpartiet anser i motion 2004/05:Ub275 yrkande14 att vuxna som gått i särskola som barn bör hatillträde till vuxenutbildning efter samma principersom övriga vuxna.Funktionshindrades tillgång till vuxenutbildningbehandlas i två motioner. Kristdemokraternaframhåller i motion 2004/05:Ub471 yrkande 2 att detfinns uppenbara problem för studerande med olika typav funktionshinder att få en utbildningssituationsom är anpassad efter deras behov. Man menar attmänniskor med funktionshinder av olika slag skall halika möjligheter och samma rätt till en likahögkvalitativ utbildning som övriga medborgare. Imotion 2004/05:Ub504 (fp) föreslås att enutvärdering av utbildningsinsatser förfunktionshindrade skall genomföras. Kommunerna harenligt motionären ofta dålig kunskap om hur manskapar tillgänglighet för dessa elever.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Utskottet vill framhålla vikten av att detlivslånga lärandet omfattar alla i enlighet medriksdagens beslut om mål och strategi förutveckling av vuxnas lärande (prop. 2000/01:72, bet.2000/01:UbU15, rskr. Målet för utvecklingen avvuxnas lärande är att alla vuxna skall ges möjlighetatt utvidga sina kunskaper och utveckla sinkompetens i syfte att främja personlig utveckling,demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt ochsysselsättning samt en rättvis fördelning. Enarbetsgrupp inom harföreslagit ändringar i skollagen med utgångspunkt idetta mål och vidhängande strategi (Ds 2002:66).Målet föreslås dock i huvudsak vara oförändrat.Arbetsgruppens förslag bereds nu tillsammans medSkollagskommitténs förslag om ny skollag (SOU2002:121, Skollag för kvalitet och likvärdighet).När det gäller yrkandena om utbildning för vuxnamed utvecklingsstörning har isitt slutbetänkande För oss tillsammans - Omutbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98)föreslagit en rad förändringar i skollagens reglerom vuxenutbildning för utvecklingsstörda, bl.a. attvuxna med utvecklingsstörning får rätt tillutbildning på grundläggande nivå. Betänkandetremissbehandlas och beredningenkommer därefter att fortsätta inomRegeringskansliet. bör avvakta dennaberedning.I propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen anförde regeringen att en av degrundläggande principerna i svensk handikappolitikär den s.k. ansvars- och finansieringsprincipen. Påen övergripande nivå betyder detta att de medel somavsätts för vuxenutbildningen i princip skall täckakostnader även för studerande med funktionshinder.Varje utbildningsanordnare skall enligt dennaprincip göra utbildningen tillgänglig för destuderande som har rätt att ta del av utbildningen.Som utskottet tidigare framfört är det viktigt attdenna princip upprätthålls. Det närmare ansvaret förfunktionshindrades tillgång till vuxenutbildningmåste ligga på utbildningsanordnaren. Vidare harSkolverket fått i uppdrag av regeringen att redovisaimplementeringen av den nationella handlingsplanenför handikappolitiken. Myndigheten skall inom ramenför sitt sektorsansvar göra en analys i syfte attbelysa de faktorer inom skolsektorn som påverkarmöjligheterna att uppnå de handikappolitiska målen.Här är tillgängligheten naturligtvis en viktigfråga. Analysen skall lämnas senast den 15 september2005. Utskottet vill också peka påSkollagskommitténs förslag att statenssanktionsmöjligheter mot offentliga skolhuvudmänutökas.JämställdhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena medhänvisning till planerade insatser frånregeringen.Jämför reservation 5 (v).MotionenVänsterpartiet konstaterar i motion 2004/05:Ub268yrkande 1, efter en genomgång av de myndigheter somhar ett ansvar för att bidra till att uppfylla måletför vuxnas lärande i den del som avser främjande avjämställdhet, att detta ansvar inte har fått någotgenomslag i verksamheten. pekarvidare på att Nationellt för vuxnaslärande, Encell, har i uppdrag att främja samverkan,sprida kunskap, initiera projekt och bedrivaforskning och utveckling med avseende på vuxnaslärande; dock saknas helt hänvisningar till kön,jämställdhet, genus och liknande. I yrkande 2föreslås därför att Encell får ett särskilt uppdragatt bedriva och initiera forskning och projekt omjämställdhet och vuxnas lärande samt att spridakunskap om detta. framhåller iyrkande 3 att kunskap om genus och jämställdhetskall vara ett kvalitetskriterium för eftergymnasialyrkesutbildning. Genom tillägg om att utbildningarnaskall ge kunskap i dessa frågor i förordningen omstatligt stöd till kompletterande utbildningrespektive lagen om kvalificerad yrkesutbildningskulle huvudmännen och utbildningsanordnarna behövaredovisa vad man gör i dessa frågor i sinkvalitetsredovisning.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.I resultatredovisningen för vuxenutbildningen ibudgetpropositionen konstaterar regeringenatt det är färre män än kvinnor som deltar ivuxenutbildning, med undantag för kvalificeradyrkesutbildning och vuxenutbildning förutvecklingsstörda. Så har länge varit förhållandettrots insatser med avsikt att höja andelen män ivuxenutbildning. Utbildningsresultaten visar ocksåatt män generellt har lägre betyg än kvinnor. Ipropositionen uppmärksammas också att få studier omkvinnors och mäns villkor inom vuxenutbildningen hargjorts, och regeringen anser att det är angelägetatt öka kunskapen om hur jämställdheten kan stärkasinom vuxenutbildningen. Regeringen pekar vidare påatt Myndigheten för skolutveckling har redovisatgoda exempel på hur grund- och gymnasieskolorarbetar med jämställdhet och uppger att man avseratt återkomma till myndigheten med ett liknandeuppdrag inom verksamhetsområdet vuxnas lärande.Skolverket har dessutom fått i uppdrag av regeringenatt föreslå förändringar i uppföljningssystemet avdet offentliga skolväsendet för vuxna. Samråd skallske med Myndigheten för skolutveckling samtNationellt centrum för flexibelt lärande, ochuppdraget skall redovisas senast den 1 november2005. Utskottet anser därmed att frågan ärtillräckligt uppmärksammad.Kvalificerad yrkesutbildningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena avseendeantalet platser i utbildningen och förändradeansökningstider samt yrkandet om en översynav utbildningen. Utskottet hänvisar bl.a.till tidigare fattade beslut och pågåendeinsatser.Jämför reservationerna 6 (m), 7 (c) och 8 (m,fp) samt särskilt yttrande 2 (fp).MotionernaFem motioner tar upp frågor som rör utbudet avkvalificerad yrkesutbildning (KY). anseri motion 2004/05:Ub436 yrkande 5 att antaletstudieplatser inom den kvalificeradeyrkesutbildningen behöver öka med över 50 %.Centerpartiet menar i motion 2004/05:Ub275 yrkande 8att antalet platser inom den kvalificeradeyrkesutbildningen bör öka. Vidare efterfrågar manökad flexibilitet och möjlighet att anpassa denkvalificerade yrkesutbildningen efter behov på denlokala arbetsmarknaden. I motionerna 2004/05:Ub429(s) och 2004/05:Ub463 (s) föreslås att antaletplatser inom den eftergymnasiala yrkesutbildningenökas och att strukturen ses över. I motion2004/05:Ub467 (s) begär motionärerna etttillkännagivande om vikten av att ägna ökaduppmärksamhet åt den eftergymnasialayrkesutbildningen då det finns ett stort behov av ensådan utbildning och då intresset att sökautbildningarna är högt.I motion 2004/05:Ub399 (s) framhålls attkommunerna måste ges ordentliga förutsättningar,bl.a. tillräcklig planeringstid vid etablering avkvalificerade yrkesutbildningar; något som gällersärskilt för de mindre kommunerna. Motionärernamenar att ansökningstiderna därför behöver förlängassamt att det slutliga beslutet om att en utbildningfår etableras ges tidigare tillutbildningsanordnarna.En översyn av den kvalificerade yrkesutbildningenföreslås i motion 2004/05:Ub204 (m) därersättningsnivåerna för de externa kurser som denkvalificerade yrkesutbildningen får betala tillhögskolor och universitet bör ingå.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.KY är framgångsrik i att utbilda kvalificeradarbetskraft, och andelen examinerade som får arbetedirekt anslutning till sin utbildning är hög.Utskottet behandlade yrkanden avseende utökningen avden kvalificerade yrkesutbildningen ibudgetbetänkandet (bet. 2004/05:UbU1).Utskottet menade att omfattningen av utbildningenskulle vara på ungefär samma nivå 2005 som 2004.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottetsförslag. Utskottet har ingen annan uppfattning numen anser, liksom tidigare, att utbildningen på siktbör stärkas (jfr bet. 2000/01:UbU14, rskr. Vadgäller yrkandet om ett mer flexibelt system för atti ökad utsträckning kunna anpassa den kvalificeradeyrkesutbildningen efter behovet på den lokalaarbetsmarknaden behandlade utskottet ett motsvarandeyrkande under förra (bet. 2003/04:UbU8).Utskottet hänvisar, liksom tidigare, till den storaflexibilitet som det gällande regelverket för KYinnebär. Eftersom varje kvalificerad yrkesutbildninginitieras av en utbildningsanordnare, som kan varaen kommun, ett landsting, en högskola eller ettuniversitet, en enskild fysisk eller juridiskperson, finns det goda förutsättningar för attlokala behov av yrkesutbildning kan blitillgodosedda.Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning harsom mål att handläggningen av ansökningar skall varaeffektiv. var en målsättning atthandläggningstiden skulle minska. För de två förstaansökningstillfällena halveradeshandläggningstiden enligt uppgift från myndigheten.Myndigheten skall också återrapportera tillregeringen hur handläggningstiden förändras. Imyndighetens årsredovisning kommer det attfinnas en analys av handläggningstiderna som ocksårelateras till antalet ansökningar ochrättssäkerheten i handläggningen. Utskottet anseratt frågan om handläggningstider är tillräckligtuppmärksammad.När det gäller yrkandet om en översyn aversättningsnivåer inom den kvalificeradeyrkesutbildningen anser utskottet att den pågåendeöversynen av den eftergymnasiala yrkesutbildningenbör inväntas då även finansieringen av kvalificeradeyrkesutbildningar kommer att ingå i den analys somarbetsgruppen skall lämna senast den 28 februari2005.YrkeshögskolaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandena om införande aven yrkeshögskola, bl.a. med hänvisning tillpågående utredningsarbete.Jämför reservationerna 9 (fp) och 10 (kd).MotionernaFörslag om införande av en yrkeshögskola förs framav två partier.Folkpartiet argumenterar i motion 2004/05:Ub378yrkande 6 för införande av vad man kallarfackhögskolor. Dessa skall erbjuda kvalificeradyrkesutbildning och viss förberedelse för högreutbildning. Samma förslag förs fram i motion2004/05:Ub354 (fp) yrkande 1. En lämpliglokalisering för en fackhögskola är enligtmotionären , gärna med Gnosjöregionensom ett viktigt centrum (yrkande 2). länföreslås dessutom i motion 2004/05:Ub286 (kd, m, fp,c) yrkande 4 som ett lämpligt etableringsområde förförsök med regional yrkeshögskola.Kristdemokraterna beskriver i motion 2004/05:Ub440sitt förslag till yrkeshögskola. Man menar att detborde vara möjligt att inom nuvarande högskolelagoch högskoleförordning inrätta en yrkeshögskola medbåde yrkesutbildningar och kortare yrkeskurser,t.ex. skall dagens KY bli en del av denna. (yrkande7). Motionärerna menar vidare att yrkeshögskolanskall kunna välja olika utförare av utbildningen(yrkande 8). Där så är möjligt skallyrkeshögskolorna samlokaliseras med de regionalahögskolorna (yrkande 9). Man menar vidare att en delav de resurser som går till allmän utbyggnadav högskolan i stället bör tillföras (yrkande 10). Motionärerna anser dessutom att detskall finnas möjligheter till övergångar mellan deolika utbildningsformerna, och en person med examenfrån yrkeshögskola skall kunna bygga vidare på sinastudier inom högskolan och vice versa (yrkande 11).Kristdemokraterna menar slutligen i samma motion(yrkande 13) att det finns stora möjligheter attknyta industriforskningsinstituten tillyrkeshögskolorna. En sammanhållen yrkeshögskolaskulle kunna innebära en vitalisering avindustriforskningen och en koppling däremellan börutredas enligt motionärerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har behandlat frågan om införande avfackhögskolor och yrkeshögskolor vid ett antaltidigare riksmöten. Utskottet delar inteKristdemokraternas uppfattning att en yrkeshögskola,såsom den beskrivs av motionärerna, skulle kunnarymmas inom nuvarande regler för högskolorna dåutbildningarna är av olika karaktär och har skildastyrsystem. En yrkeshögskola som regleras avhögskolelagen skulle enligt utskottets meninginnebära undantag och specialregler. Utskottetanser, liksom tidigare (t.ex. i bet. 2003/04:Ub8),att det är olämpligt att använda termen högskola omutbildning som inte omfattas av högskolelagen.Slutligen hänvisar utskottet åter till resultatet avden kartläggning och analys av utbudet aveftergymnasial yrkesutbildning som genomförs av enarbetsgrupp inom och somskall presenteras senast den 28 februari 2005.Vissa yrkesutbildningar för vuxnaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandena om ytterligaresatsningar på hantverksutbildning, utbildningmed inriktning på företagande,undersköterskor samt vissa andrautbildningar.Jämför reservationerna 11 (m, kd) och 12(kd).MotionernaEn rad motioner behandlar hantverksutbildning. Imotion 2004/05:Ub294 (m) hävdar motionärerna att detråder stor brist på yrkesutbildade hantverkare ochatt detta kommer att bli än mer påtagligt om någraår. Motionärerna efterfrågar en utbildningsreform såatt vuxna kan erbjudas hantverksutbildning medlärlingslön eller studiemedel. I motion2004/05:Ub249 (c) framhåller motionärerna atthantverksutbildningen måste uppvärderas och atthantverksyrkena måste säkerställas. Man pekar på attefterfrågan på duktiga hantverkare är stor och attdet är viktigt att utbildningsväsendet svarar motbehovet. Vikten av att säkra hantverksyrkenaunderstryks även i motion 2004/05:Ub262 (c) yrkande1. Motionärerna menar vidare att det är nödvändigtatt följa upp hantverksutbildningen genom att skapaen hantverkshögskola för att värna professionellthantverk (yrkande 2). Etthantverksutbildningsprojekt föreslås i motion2004/05:T335 (c) yrkande 10. Projektet skulleinnebära att blir ettförsöksområde med en utbildning som genomförs i närasamarbete mellan näringsliv, branschföreträdare ochparterna på arbetsmarknaden samt Öresundsregionensdanska aktörer inom yrkesutbildning.