bet · GS01MJU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Samma motion innehåller också förslag om att det skallkunna föreligga synnerliga skäl för att länsstyrelserna skall ge dispensfrån strandskyddsbestämmelserna (yrkande 2) och om att beslutsunderlagenför att ge dispens skall vara fullständiga när det gäller särskildaskäl och effekter på miljön (yrkande 3).I motion 2003/04:MJ353 (c) förespråkasatt skogslänen får lättnader i strandskyddet (yrkande 1),att kommunerna får ansvaret för utformningen av strandskyddet (yrkande2) samtatt kommunerna ges ansvaret för utformningen av strandskyddet (yrkande3).Motion 2003/04:MJ378 (c) innehåller förslag som motsvarar det sistnämndayrkandet.I motion 2003/04:MJ397 (m) finns förslag om att se över reglerna förstrandskyddet för att möjliggöra strandnära bebyggelse (yrkande 1) ochom att låta strandskyddet hanteras regionalt och lokalt (yrkande 2).Motionärerna bakom motion 2003/04:MJ404 (m) yrkande 12 anser attstrandskyddet i princip förhindrar byggande utmed kuster och vattendrag.Enligt deras grundläggande synsätt är detta inte acceptabelt. De villi stället att det skall vara fritt att bygga vid stränder, medan byggförbudskall kunna meddelas för särskilt skyddsvärda områden.I motion 2003/04:MJ465 (s) behandlas frågan om strandskyddets betydelseför allemansrätten. Motionären anser bl.a. att det, oavsett hur angelägetdet kan vara att tillmötesgå turistindustrin och enskilda fastighetsägare,är av största vikt att strandskyddet och dess koppling till allemansrätteninte urholkas. De möjligheter som finns att vid särskilda skäl geundantag från strandskyddsförbudet får inte tillämpas godtyckligt. Åtgärdermåste enligt motionären vidtas omgående för större restriktivitet viddispensgivning och bättre efterlevelse av gällande lagstiftning.Motion 2003/04:MJ468 (s) innehåller förslag om differentierat strandskydd.Motionären anför bl.a. att de nu gällande strandskyddsbestämmelsernasynes vara skrivna för befolkningstäta områden med högt exploateringstryck,medan de passar sämre i glesbygd där ibland antalet sjöar och vattendragär lika stort som antalet invånare.Enligt motionärerna bakom motion 2003/04:N344 (m) yrkande 3 skall detfinnas en generell rätt för fastighetsägare att bebygga sin mark närastränder och vattendrag. En kommun skall dock enligt motionärerna kunnabegränsa denna rätt, men endast där så kan motiveras med hänsyn tillkänsligt djur- och växtliv eller för att garantera allmänheten tillgångtill bad och friluftsliv. Detta skall då ske genom antagande av detaljplan.Motsvarande förslag finns i motionerna 2003/04:Bo258 (m) yrkande 12,2004/05:N397 (m) yrkande 11, 2004/05:Bo301 (m) yrkande 9 och 2004/05:Bo302(m) yrkande 14.Även motion 2003/04:Bo254 (fp) yrkande 6 förespråkar ett lokalt anpassatstrandskydd.Motionärerna bakom motion 2003/04:Bo257 (m) yrkande 9 anser attmöjligheterna att utnyttja strandnära områden för bebyggelse skall ökas.Motion 2003/04:Bo260 (m) yrkande 2 innehåller förslag om att rätten attmedge undantag från strandskyddsbestämmelserna överförs till kommunernaoch att länsstyrelserna erhåller överprövningsrätt.Enligt motion 2003/04:Bo263 (c) yrkande 29 bör besluta attöverföra ansvaret för strandskydd till kommunerna.I motion 2004/05:MJ269 (m) förespråkar motionären att kommunernasmöjligheter vidgas till att kunna undanta vissa områden från strandskyddetoch kunna reglera skyddsvärda områden.Enligt motion 2004/05:MJ275 (m, kd) bör reglerna ändras, så att detblir det allmänna (i stället för markägaren) som skall anföra särskildaskäl (riksintressen till skydd för allemansrätten, naturmiljö, etc.)för att säga nej till strandnära bebyggelse.I motion 2004/05:MJ377 (fp) anser motionären att beslutsfattandet iärenden om strandskydd måste delegeras ned på nivå.Förslaget i motion 2004/05:MJ382 (c) syftar till att strandskyddet skallutformas på nivå.Enligt motion 2004/05:MJ384 (mp) skall dispenser från strandskyddsbestämmelsernaendast få ske om det finns synnerliga skäl.I motion 2004/05:MJ415 (s) anser motionärerna att det är angeläget attstrandskyddsreglerna luckras upp i syfte att ge möjlighet till lokalabedömningar och beslut om möjlighet att skapa boendemiljöer i strandnäralägen.Motion 2004/05:MJ489 (kd) yrkande 1 inehåller förslag om att rätten attmedge undantag från strandskyddsbestämmelserna överförs till kommunernaoch att länsstyrelserna skall erhålla överprövningsrätt. I samma motionsyrkande 2 finns förslag om att strandskyddet bör komma in i kommunernasöversiktsplanering. Enligt motionens yrkande 3 bör regeringen läggafram förslag till ändring i lagstiftningen så att Naturvårdsverketsöverprövandegrund i strandskyddsärenden tas bort.I motion 2004/05:MJ493 (fp) föreslås att beslut om strandskydd skalldecentraliseras till nivå.I motion 2004/05:N409 (fp) yrkande 14 förespråkar motionärerna bl.a.att om och när dispenser skall ges får det aldrig betyda att naturvärdensom kan njutas och nyttjas av många äventyras genom att privatiseringsker av olika strandremsor.Motion 2004/05:Bo275 (c) yrkande 5 innehåller förslag om att överföraprövningen av strandnära byggande till kommunerna.Slutligen anser motionärerna bakom 2004/05:Bo307 (fp) yrkande 7 att detinom områden med stora strandområden och lågt exploateringstryck skallkunna ges en mer generell dispens för byggande närmare stränder, utanatt för den skull äventyra naturvärden och privatisering av självastrandremsan. Inom områden med stort exploateringstryck kan det däremotvara befogat med striktare tillämpning av strandskyddet än vad falletär i dag.Utskottets ställningstagandeDet pågår en översyn av strandskyddsbestämmelserna inom (se bl.a. interpellation 2004/05:385 samt debatten i prot. 2004/05:82).Utskottet anser att de kommande övervägandena inte bör föregripas.Förslagen i motionerna 2003/04:MJ201 (m), 2003/04:MJ214 (s), 2003/04:MJ223(fp), 2003/04:MJ277 (s), 2003/04:MJ281 (c), 2003/04:MJ296 (s), 2003/04:MJ305(fp), 2003/04:MJ336 (v) yrkandena 1-3, 2003/04:MJ353 (c) yrkandena 1och 2, 2003/04:MJ378 (c), 2003/04:MJ397 (m) yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ404(m) yrkande 12, 2003/04:MJ465 (s), 2003/04:MJ468 (s), 2003/04:N344 (m)yrkande 3, 2003/04:Bo254 (fp) yrkande 6, 2003/04:Bo257 (m) yrkande 9,2003/04:Bo258 (m) yrkande 12, 2003/04:Bo260 (kd) yrkande 2, 2003/04:Bo263(c) yrkande 29, 2004/05:MJ202 (m), 2004/05:MJ213 (c), 2004/05:MJ255 (s),2004/05:MJ269 (m), 2004/05:MJ275 (m, kd), 2004/05:MJ377 (m), 2004/05:MJ382(c), 2004/05:MJ384 (mp), 2004/05:MJ415 (s), 2004/05:MJ489 (kd) yrkandena1-3, 2004/05:MJ493 (fp), 2004/05:MJ517 (s), 2004/05:N397 (m) yrkande 11,2004/05:N409 (fp) yrkande 14, 2004/05:Bo275 (c) yrkande 5, 2004/05:Bo301(m) yrkande 9, 2004/05:Bo302 (m) yrkande 14 och 2004/05:Bo307 (fp)yrkande 7 bör därför avslås.AllemansrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om allemansrätt. Jämför reservationerna6 (m, kd, c) och 7 (fp).MotionernaMotion 2003/04:MJ261 (c) innehåller förslag om en utredning om gränsdragningmellan normalt utnyttjande av allemansrätten och kommersiellt utnyttjandeav densamma.I motion 2003/04:MJ287 (c) yrkande 4 föreslås ett tillkännagivande motkommersiellt missbruk av allemansrätten.Motion 2003/04:MJ376 (fp) yrkande 2 innehåller förslag om ökad tillgänglighettill allemansrättsliga områden genom s.k. beträdor (dvs. stigar ellerpassager i åkerkanter som gör allemansrättslig mark tillgänglig förgående, cyklande eller ridande besökare).I motion 2003/04:MJ376 (fp) yrkande 3 lämnas förslag om ökad tillgänglighetför allmänheten till militära övningsområden i . Motionärerna villatt Försvarsmakten och skall få i uppdrag attsamverka med kommuner och länsstyrelser kring hur militära övningsområdenbättre kan disponeras också för naturskydds- och rekreationsintressen.Motion 2003/04:MJ404 (m) yrkande 13 innehåller förslag om att tillståndav markägaren skall alltid inhämtas om dennes mark tas i anspråk förorganiserade gruppaktiviteter eller när det sker i kommersiellt syfte.I motion 2003/04:MJ435 (m) yrkande 5 lämnas motsvarande förslag.Enligt motion 2003/04:MJ412 (c) yrkande 10 bör begära attregeringen tar initiativ till åtgärder för att förhindra missbruk avallemansrätten i kommersiellt bruk och i stället skapa möjlighet förmarkägaren och det lokala näringslivet att utveckla verksamheten efterde lokala förutsättningarna. Motion 2003/04:N347 (kd) yrkande 11 innehållerförslag om en översyn av allemansrättens utformning när det gällerkommersiell verksamhet på enskilds mark. Även motion 2004/05:N412 (kd)yrkande 11 innehåller ett sådant förslag.I motion 2003/04:MJ476 (m) yrkande 2 anför motionärerna bl.a. att månganatur- och kulturmiljöer är ett resultat av aktivt brukande och attsenare års ekonomiska press på jord- och skogsbruk är ett hot mot dessamiljöer. Äganderätten innebär enligt motionärerna inte enbart rättigheterutan kräver också ett stort mått av ansvarstagande. I samma motionsyrkande 6 anser motionärerna att allemansrättens utformning bör sesöver i syfte att ingen skall kunna tjäna pengar på andras bekostnad.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare uttalat (se bl.a. bet. 2002/03:MJU15) attallemansrätten är en sedvanerätt som bör ligga fast och som bör värnassamtidigt som det är av största betydelse att respekten för allemansrättensgränser alltid visas och att de skyldigheter som följer med rättigheternaiakttas. Utskottet har redovisat att man är väl medvetet om att ettfelaktigt eller ovarsamt nyttjande av allemansrätten leder till konfliktermed markägarna. Sådana konflikter bör enligt utskottets mening alltidförebyggas. Goda vanor måste grundläggas tidigt i skola och förskola.En god planering för friluftsliv kan också hjälpa till att vidmakthållarespekt och förståelse för allemansrätten. Under de senaste årtiondenahar allemansrätten delvis fått ändrade förutsättningar genom den ökademotoriseringen respektive kommersialiseringen av friluftslivet.Urbanisering och ändrade fritidsvanor har gjort att aktiviteterna i naturen,såväl till karaktär som till omfattning, ser annorlunda ut . Dettaunderstryker ytterligare vikten av kunskap om allemansrätten och en godplanering för friluftsliv, där inte minst markägarna involveras.Upplevelseturism i olika former tenderar att öka. För såväl offentlig somprivat mark bör stor vikt läggas vid kontakt och samråd med markägarenoch, i relevanta fall, fiskevattenägaren innan kommersiell verksamhetpåbörjas. Ett kommersiellt turistiskt nyttjande kan ge både incitamentoch ekonomi för naturvård som de upplevelser som naturturismenförmedlar kan medföra ökad förståelse för och kunskap om naturvård.Detta gäller i synnerhet om turistföretagen och turistprodukterna haren god lokal förankring. Vid samråd och prövning bör generellt prioritetges åt de turistaktiviteter som medför minst miljöpåverkan.Vid behandlingen av regeringens skrivelse 2001/02:173 En samladnaturvårdspolitik (bet. 2001/02:MJU24, rskr. 2001/02:316) ansåg utskottetatt de bedömningar regeringen gjorde innebär att de olika intressekonfliktersom kan uppstå på ett verksamt sätt skulle kunna mötas.Utskottets uppfattning kvarstår. Därmed avstyrks förslagen i motionerna2003/04:MJ261 (c), 2003/04:MJ287 (c) yrkande 4, 2003/04:MJ376 (fp)yrkandena 2 och 3, 2003/04:MJ404 (m) yrkande 13, 2003/04:MJ412 (c) yrkande10, 2003/04:MJ435 (m) yrkande 5, 2003/04:MJ476 (m) yrkandena 2 och 6,2003/04:N347 (kd) yrkande 11 och 2004/05:N412 (kd) yrkande 11.Andra motionsförslag från allmänna motionstiden och 2004De förslag som förs fram i dessa motioner rör i stor utsträckning frågorsom på ett eller annat sätt är föremål för utredning framför allt inomramen för arbete. Det finns därför skäl attinledningsvis redovisa vissa fakta rörande kommittén.Regeringen tillsatte 1999 den parlamentariska (M1999:03) som fick i uppdrag att utvärdera tillämpningen av miljöbalkenoch lämna förslag till nödvändiga reformer (se dir. 1999:109).Kommittén fick i uppdrag att ägna särskilt intresse åt följandefrågor:tillämpningen av allmänna hänsynsregler hos domstolar ochmyndigheter,frågan om hur 3 och 4 kap. MB skall integreras med hänsynsreglerna ochandra regler om markanvändning i balken,miljökvalitetsnormernas betydelse för miljöarbetet samt normernastillämpningsområden,miljökonsekvensbeskrivningar, förfarande och erfarenheter när det gällerfrågan om hur regelverket fungerar samt kvaliteten på konsekvensbeskrivningarna,prövningsordningen och andra regler för mål om tillstånd enligt MB,kostnadsmässiga konsekvenser av tillämpning för detillståndssökande och andra inblandade,tillsynens effektivitet samt dess förhållande till de standardiserademiljöledningssystemen EMAS (and ) och ISO14001,avgiftssystemet och gränsdragningen mellan skatt och avgift vidmyndighetsutövning som rör ett kollektiv,miljösanktionssystemet, dess effektivitet och samspel med andramyndighetsingripanden,utformningen av bestämmelserna om miljöbrott m.m. i 29 kap. MB ochbehovet av andra åtgärder för ett effektivt och rättvist sanktionssystem.I direktiven angavs vidare att om det under utredningens gång kommerfram ytterligare frågor av lagstiftningskaraktär som rör uppdraget, ärkommittén fri att behandla dessa frågor. Större frågor skall förstanmälas till regeringen.Den 8 maj 2003 beslutade regeringen, som redovisats ovan, tilläggsdirektiv(dir. 2003:61) som bl.a. innebar att kommittén skulle se över möjligheternaatt effektivisera och förenkla miljöprövningen utan att hälso- ochmiljöskyddskraven åsidosätts. Den utredningen låg till grund för denproposition som utskottet nu tar ställning till.Kommittén har erhållit ytterligare två tilläggsdirektiv. Det ena avsågtidpunkten för redovisning av den del av uppdraget som rörde ramdirektivetför vatten och det andra bestämmelser om omprövning avgällande tillstånd för vattendomar. (Se dir. 2001:25 och dir. )har överlämnat följande delbetänkanden.Uppföljning av , Vissa lagtekniska frågor (SOU 2000:116),under utveckling, Ett principbetänkande (SOU 2002:50),Bestämmelser om miljökvalitet, Ramdirektivet för vatten (SOU 2002:107),En effektivare miljöprövning (SOU 2003:124), sanktionssystemoch hänsynsregler (SOU 2004:37), Alternativ för miljöbalkensprövningsorganisation (SOU 2004:38).Ett slutbetänkande är beräknat till senast den 30 juni 2005.Miljöbalkskommittén lämnade sitt delbetänkande sanktionssystemoch hänsynsregler (SOU 2004:37) . Betänkandet har remitteratsoch en proposition planeras . I propositionen kommerlagförslag att lämnas avseende framför allt straff, miljösanktionsavgifteroch allmänna hänsynsregler. Remissvaren på SOU 2004:38 bereds inomRegeringskansliet.De frågor som enligt nuvarande direktiv återstår och som kommittén(enligt redovisning i SOU 2004:38) kommer att behandla i slutbetänkandetgäller prövningsorganisationen och de förändringar av prövningsordningensom kan aktualiseras i samband med en eventuell ändring av organisationen.I det sammanhanget avser man också att redovisa erfarenheter avmiljöorganisationernas talerätt när det gäller tillståndsprövning och fråganom talerätt för och miljöorganisationer i tillsynsärenden.Vidare avser man att utreda systemet för prövnings- och tillsynsavgifter.Man kommer också att fortsätta det utredningsarbete som påbörjatsbeträffande regelsystemet för miljökvalitetsnormer. I delbetänkandet(SOU 2002:107) har man lämnat vissa principförslag om förhållandet mellanprövningen av enskilda verksamheter och miljökvalitetsnormer. Man avseratt arbeta vidare med denna fråga och även undersöka om det finnsanledning till ytterligare förändringar i för att underlättaarbetet med miljökvalitetsnormer. Slutligen har man från olika hålluppmärksammats på ett antal lagtekniska frågor av begränsad natur somman också avser att behandla i slutbetänkandet.Vissa frågor om och företagen m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om och företagen m.m.Jämför reservation 8 (mp) och särskilt yttrande 1 (kd).MotionernaI motion 2003/04:MJ210 (m) förespråkas en översyn av . Blandannat nämns de krav på butiksägare som tar emot lysrör och påtalas långahandläggningstider för tillstånd till olika verksamheter.Förslag om förenklad miljöprövning för tillfälligt tillstånd att renaförorenad jord på plats lämnas i motion 2003/04:MJ228 (mp).Motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 5 förespråkar tilläggsdirektiv tillMiljöbalkskommittén om att företagare skall kunna vända sig tilltillsynsmyndigheten för att få bra råd och service utan att riskera påföljder.Motionärerna förespråkar också rimlighetsbedömningar, viss avkriminalisering(går längre än åtalsprövningsregeln) och anpassning av miljösanktionsavgiftertill bolagens omsättning. De vill också jämställa sent inkommenmiljörapport med sent inkommen deklaration. De tar även upp frågor omersättningar till markägare vid inskränkningar i markanvändning, översynav regelverket kring markavvattning och omprövning av vattendomar m.m.I motion 2004/05:MJ258 (s) lämnas förslag om att (i ställetför miljödomstol) skall pröva frågan om fastighetsägarens rätt tillskadstånd från verksamhetsutövaren när en fastighetsägare, till följdav täktverksamhet, får problem med sin vattenförsörjning.Motion 2003/04:MJ370 (m) yrkande 7 innehåller förslag om att förändramiljöbalken så att den kan bli ett effektivt verktyg i miljöarbetet.Motionärerna anför bl.a. att den nuvarande utformningen av balken harlett till att tillsynsmyndigheterna har blivit dränkta i småärenden. Dehar därmed mycket svårt att klara de verkligt viktiga uppgifterna.Miljöbalken måste enligt dem förändras så att de viktigasteuppgifterna från miljösynpunkt prioriteras. Antalet regler måste minskas.De regler som finns måste vara sakligt motiverade, dvs. de måste delsbedömas utifrån sin miljöförbättrande påverkan, dels den administrativabörda de förorsakar företagen. Motionärerna anser att regler med lågmiljönytta men stor administrativ börda bör slopas.I motion 2004/05:MJ420 (s) lämnas förslag om enhetligare tolkning ochtillämpning av . Motionärerna vill att regeringen skall göraen uppföljning av tolkning med syfte att bemöta problemetmed alltför olika tillämpning. Som exempel på områden nämns "allt ifrånenskildas sophantering, olaglig fällning av träd på allmän mark tillbrott som begås storskaligt vid industrianläggningar med hög kapacitet".Motion 2004/05:MJ425 (fp) förespråkar förenkling av tillämpningen avmiljöbalken och minskning av regelbördan för företag.Slutligen måste enligt förslaget i motion 2004/05:N393 (kd) yrkande 15miljöbalken anpassas utifrån de små företagens situation.Utskottets ställningstagandeMiljöbalkskommittén har i uppdrag att utvärdera tillämpningen avmiljöbalken och lämna förslag till nödvändiga reformer. Utredningsarbetethar således en bred inriktning. I direktiven redovisas ett antal områdensom kommittén skall ägna särskilt intresse åt. Hit hör t.ex. prövningsordningenoch andra regler om tillstånd enligt MB. Om det under utredningens gångframkommer ytterligare frågor av lagstiftningskaraktär som rör uppdragetär kommittén fri att behandla dessa frågor. Av direktiven framgår vidarebl.a. att kommittén vid behov skall föreslå åtgärder för att underlättaför små och medelstora företag att leva upp till mål.Kommitténs slutbetänkande är beräknat till senast den 30 juni 2005.De i motionerna väckta frågorna omfattas av utredningens uppdrag.Riksdagen har i andra sammanhang tagit ställning till olika frågor somgäller innehållet i utredningens uppdrag. Utredningen börjar nu närmasig slutfasen av sitt arbete med det omfattande uppdrag som givits den.Mot denna bakgrund bör inte nu utöka utredningens uppdragtill att omfatta fler frågor än de den redan behandlar eller avser attbehandla. Med hänvisning till detta finner utskottet skäl att föreslåatt utan närmare, sakligt ställningstagande avslår förslageni motionerna 2003/04:MJ210 (m), 2003/04:MJ228 (mp), 2003/04:MJ370 (m)yrkande 7, 2003/04:MJ474 (c) yrkande 5, 2004/05:MJ258 (s), 2004/05:MJ420(s), 2004/05:MJ425 (fp) och 2004/05:N393 (kd) yrkande 15.Miljöledningssystem, tillsyn, avgifter m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om miljöledningssystem, tillsyn,avgifter m.m. Jämför reservationerna 9 (kd, c) och 10 (v).MotionernaMotion 2003/04:MJ315 (kd) innehåller förslag om att regelverket bör sesöver så att eventuella hinder för kommuner och länsstyrelser att sänkade årliga prövnings- och tillsynsavgifterna för miljöcertifierade företagkan undanröjas. Motionärerna hänvisar till två domar angående nedsättningav avgift.I motion 2003/04:MJ341 (v) förespråkas nya direktiv för utvärdering avmiljöledningssystemen.Förslaget i motion 2003/04:MJ370 (m) yrkande 8 tar sikte på behovet aven förändrad tillsynsverksamhet. Enligt motionärerna bör en huvudregelför avgiftsuttaget vara att avgift inte skall utgå för den näringsidkaresom vid kontroll fullföljt sina åligganden så att det inte finns någotatt anmärka.Enligt motion 2003/04:MJ388 (m) som avser kemikalietillsynen enligtmiljöbalken bör större flexibilitet iakttas vid påförande avmiljösanktionsavgift.Motion 2003/04:MJ476 (m) yrkande 5 innehåller förslag om att miljömyndigheteri första hand skall vara rådgivande. Bland annat förespråkas mindrebyråkrati och snabbare tillståndsbeslut samt avkriminalisering av enklareförseelser. Vidare anförs att kraven på miljökonsekvensutredningar inteär anpassade till regionala skillnader och att sanktionsavgifternasstorlek inte står i proportion till förseelserna.Enligt motionerna 2003/04:N248 (m) yrkande 2 och 2004/05:N305 (m) yrkande6 bör begära att regeringen lägger fram förslag till ändringav så att respekten för äganderätten säkras. Bland annatuppmärksammas frågor om krav på skriftlig beskrivning av företagsmiljöledningssystem och på miljökonsekvensbeskrivningar samtmiljösanktionsavgifter.Motion 2004/05:MJ348 (m) innehåller förslag om att se över systemet medmiljösanktionsavgifter där en konsekvensanalys enligt proportionalitetsprincipenär nödvändig.I motion 2004/05:MJ400 (m) vänder sig motionären mot avgiftsnivån ochvill även införa större möjligheter att avstå från att ta ut avgifter.Slutligen innehåller motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 46 förslag omatt tillsynsmyndigheterna bör acceptera de miljöredovisningar som krävsför certifiering enligt ISO 14001 och EMAS.Utskottets ställningstagandeEnligt förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsynenligt får en miljödomstol eller förvaltningsmyndighet idet enskilda fallet, med hänsyn till prövningens omfattning, tillsynsbehoveteller annan särskild omständighet, sätta ned eller efterskänka en avgiftsom har beslutats med stöd av samma förordning. De myndigheter som enligtförordningen (1998:900) om tillsyn enligt har ett centraltansvar för tillsynsvägledning får på samma grunder och inom sinaansvarsområden meddela föreskrifter om nedsättning eller efterskänkning avavgift.Miljöbalkskommittén har i sitt betänkande, under utveckling,ett principbetänkande (SOU 2002:50), bedömt att införandet avmiljöledningssystem knappast leder till ett minskat behov av resurser förmyndigheternas tillsyn. Om tillsynsavgiften skall fördelas utgåendefrån vilka myndighetsresurser som tas i anspråk finns det alltså förnärvarande inte någon anledning att tillämpa lägre avgifter förverksamheter med miljöledningssystem.De domar från , , som nämns i en avmotionerna, 2003/04:MJ315 (kd), tydliggör i viss utsträckning förutsättningarnaför nedsättning av tillsynsavgiften. Domstolen anförde i den senaste avde två domarna (i mål nr M 2426-01) att utgångspunktenär att myndigheternas kostnader för sin tillsyns- och prövningsverksamhetenligt skall täckas av avgifter (se prop. 1997/98:45 del 1,s. En viss schablonisering vid utformningen av avgiftsförordningenhar ansetts vara nödvändig (a. prop. del 2, s. 288). Avgiften skalltäcka både direkta och indirekta kostnader. Detta innebär att avgiftenomfattar poster som inte är direkt knutna till prövningen eller tillsyneni det enskilda fallet. För nedsättning av avgiften med hänsyn till detindividuella tillsynsbehovet bör det krävas att tillsynsbehovet väsentligtavviker från vad som är normalt i branschen.