bet · GS01SOU11 · 2005-04-07 00:00:00 — Motionärerna anför att det ärangeläget att påverka attityder så att alla delar avvårt land upplevs som välkomnande för HBT-personeroch att den nationella politiken i HBT-frågor har enregional dimension där mytbildningen om"landsbygden" som intolerant motarbetas samtidigtsom infrastrukturen för HBT-personer och tillgångtill kunskap och kompetens i dessa frågor främjas ihela Sverige.I motion 2003/04:So568 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om behovet av en bredutredning av transpersoner i samhället, derasproblematik, livsvillkor och vilka förändringar somkrävs för att transpersoner skall ha lika bralivsvillkor som andra personer (yrkande 4).Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande omatt i större utsträckningbör komplettera undersökningar om HBT-personershälsa med HBT-personers egna synpunkter och åsikteri beaktande av vad som skulle förbättra den (yrkande6). I yrkande 8 begärs att regeringen ger ett kontinuerligt uppdrag attuppmärksamma transpersoner ur ettfolkhälsoperspektiv. Slutligen begärs etttillkännagivande om tilläggsdirektiv till denpågående angåendetranssexuellas rätt till könsbyte (yrkande 9).I motion 2003/04:So530 av och (s) begärs en översyn av transpersonerslivsvillkor.Bakgrund och tidigare behandlingTidigare behandling av frågan om ojämlikhet ihälsaI betänkande 2002/03:SoU7 Mål för folkhälsan harsocialutskottet tidigare behandlat frågan omojämlikhet i hälsa. Utskottet anförde då bl.a.följande (s. 24-25):Utgångspunkten för allt folkhälsoarbete är allamänniskors lika värde. Utskottet anser att det ärnödvändigt att rådande ojämlikheter mellan olikagrupper i befolkningen motverkas. Utskottet villhärvid framhålla, mot bakgrund av den redovisningsom ges i propositionen (s. 34 ff.), att det,förutom de särskilda grupper som berörs i demotionsyrkanden som behandlas i detta avsnitt,även är väsentligt att hälsosituationen hos t.ex.invandrare, barn och ungdomar samt män ochkvinnor med funktionshinder beaktas. - - -I ett stort antal motioner efterlyses åtgärderför att förbättra situationen, däribland bl.a.folkhälsan, för homo-, bi- och transsexuellapersoner (HBT-personer). Regeringen pekar ipropositionen (s. 41) på att kunskapen om dessagruppers levnadsvillkor och hälsa alltjämt ärbegränsad och avser därför att ge ett brett uppdrag på området.Utskottet anser att HBT-personer är en viktigmålgrupp för folkhälsoarbetet och anser detdärför mycket angeläget med en nationellundersökning av denna grupps hälsa ochlevnadsvillkor. Utskottet välkomnar därför detuppdrag som nu fått föratt följa upp och analysera hälsan hos dennagrupp. Utskottet utgår från att utförandet avuppdraget sker på ett sätt som tillgodoser deflesta av de synpunkter som framförs imotionerna. Mot denna bakgrund anser utskottetatt motionerna ... får anses i huvudsak tillgodo-sedda.Regeringen uppmärksammar i propositionen äldrekvinnor och män som viktiga målgrupper förfolkhälsoarbete och bl.a. pekas det på att äldremänniskors psykiska och fysiska hälsosituationkan förebyggas och påverkas genom hälsofrämjandeoch sjukdomsförebyggande insatser. Vidare anförsatt ett äldreperspektiv skall anläggas på detsamlade folkhälsoarbetet. Utskottet, som delarregeringens uppfattning, anser att motion ... somefterlyser ett aktivt folkhälsoarbete för äldrefår anses tillgodosedd.Som anförts ovan anser utskottet att rådandeolikheter i hälsa mellan olika grupper ibefolkningen måste motverkas. Härav följer,enligt utskottets uppfattning, att särskildainsatser torde komma att riktas mot socialt ochekonomiskt utsatta bostadsområden. I sammanhangetär även det arbete som Statens folkhälsoinstitutbedriver i samverkan med vissa kommuner inomramen för arbetet med den nationella stor-stadspolitiken av stort intresse. Motion ... fårdärför anses i huvudsak tillgodosedd.Utskottet avstyrkte motionerna (res. c [2 st.], mpoch kd). följde utskottet (rskr.2002/03:145).Övergripande frågor om ojämlikhet i hälsaI sin årsredovisning har rapporterat de viktigaste åtgärdersom vidtagits på nationell, regional och lokal nivåför att minska ojämlikheten i hälsa med avseende påkön, ålder, socioekonomisk tillhörighet ochetnicitet samt lämnat sin bedömning av hur dessaåtgärder bidragit till att förbättra folkhälsan förde grupper i samhället som är mest eftersatta frånhälsosynpunkt (s. 9-10). att det deltagit i Tacklinghealth inequalities and social exclusion inEurope - phase II, som syftar till kunskapsutbyte omeffektiva strategier/metoder för att minska socialutslagning. Vidare rapporteras att institutet tagitinitiativ till ett treårigt projekt, Diskrimineringoch hälsa, i samverkan med DO, HO, HomO och JämO.Syftet med projektet är enligt att inhämta kunskap och utvecklaett gemensamt förhållningssätt kring begreppetdiskriminering för att på så sätt utveckla en ellerflera lämpliga metoder för att mäta diskrimineringoch klargöra vilka samband som finns mellandiskriminering och hälsa.Socialstyrelsen har av regeringen fått i uppdrag atti årsredovisningen beskriva hur myndigheteni sitt arbete bidragit till den nationellastorstadspolitikens andra huvudmål "att bryta densociala, etniska och diskriminerande segregationen istorstadsregionerna och att verka för jämlika ochjämställda levnadsvillkor för storstädernasinvånare". I beskrivningen skall arbetet inomområdena folkhälsa och ekonomiskt bistånd särskiltbeaktas (Regleringsbrev för avseendeSocialstyrelsen, s. 24).I regleringsbrevet för har getts i uppdrag att i samråd medberörda kommuner, Storstadskansliet,och andra berörda myndigheteridentifiera och belysa lämpliga indikatorer som kanmäta utvecklingen av folkhälsan påbostadsområdesnivå. Uppdraget skall redovisas iårsredovisningen avseende budgetåret 2005.Folkhälsorapporten visar på (s. 65) fortsattstora regionala skillnader i folkhälsan. Dessaskillnader speglar sociala och ekonomiskalivsvillkor, arbetsmarknad, bostadsmarknad ochutbildningsnivå. finns det storaskillnader inom en och samma kommun. I områden medhög arbetslöshet, hög andel boende i hyresrätt ochlåg utbildningsnivå är ofta livslängden kortare.Personer med utländsk bakgrundDet pågår arbete i en interdepartemental arbetsgruppsom har i uppgift att se över hur genomförandet ochuppföljningen av integrationspolitiken kanförbättras (prop. 2004/05:1, utg.omr. 9, s. 71).Gruppen har bl.a. i uppdrag att utarbetauppföljningsbara mål för ett antal politikområden -varav folkhälsa är ett - som skall vara styrande förmyndigheternas verksamhet. Målet för hälsa(inklusive folkhälsa), vilket har redovisats i ettregeringsbeslut , är att hälsanhos personer med utländsk bakgrund skall förbättras.Gruppens arbete skall slutredovisas senast den 15juni 2005.Såväl som Statens folkhälsoinstitutskall enligt sina respektive regleringsbrev för 2005bidra till att nå regeringens särskilda mål om hälsaför personer med utländsk bakgrund.Från har inhämtats uppgiftom att ett antal aktörer i samhället samverkar föratt minska ohälsans effekter vid etableringen iSverige. Syftet är att öka samsynen kring hälsan ochbetona vikten av hälsofrämjande insatser under denyanländas första tid. De samverkande aktörerna ärIntegrationsverket, , , ,, Myndigheten för skolutveckling,, , och . Idokumentet Nationell samsyn kring hälsa och förstatiden i beskrivs principer för samsyn samtangelägna förändringsområden för den fortsattautvecklingen av de berörda parternas arbete.Parterna åtar sig att verka för att principernaefterlevs och att de inom sina områden verkar förett hälsofrämjande mottagande av nyanlända iSverige.Homo-, bi- och transsexuella personerSom framgått ovan har fåtti uppdrag att undersöka och analyserahälsosituationen för homosexuella, bisexuella samttranspersoner och det uppdraget skall redovisas den15 . I en delrapport tillSocialdepartementet och Utbildningsdepartementetfinns ett förslag till en plan för en omfattandeundersökning av homo- och bisexuella personers samttranspersoners hälsosituation med särskild belysningav ungdomars situation. Planen inkluderar förslag påinriktning, metoder, tidsplan och beräknatresursbehov.Socialstyrelsen har till regeringenredovisat ett uppdrag som bestått i att kartlägga ivilka situationer och i vilka ärenden en personssexuella läggning kan ha betydelse för bemötandetinom . Kartläggningen visade att detstörsta problemet är att i de flestakontakter utgår från att alla lever ettheterosexuellt liv. planerar attinformera samtliga socialnämnder om betydelsen avatt uppmärksamma hur homo- och bisexuella personerbemöts inom (prop. 2004/05:1 utg.omr.9, s. 158). Regeringen har ålagt attunder 2005 redovisa vilka åtgärder som myndighetenvidtagit i syfte att förbättra bemötandet av HBT-personer inom (Regleringsbrev avseende , s. 14).Diskrimineringskommittén (N 2002:6) har enligt sinadirektiv (dir. 2002:11) i uppdrag att bl.a.kartlägga och analysera behovet av och formerna fören reglering av ett förbud mot diskriminering avalla transpersoner samt att belysa fördelar ochproblem med att införa en sådan reglering. Kommitténskall enligt direktiven ta ställning till vilkenpersonkrets som skall omfattas av ett eventuelltförbud och till hur ett sådant förbud lämpligen kanavgränsas och sanktioneras samt hur det skallförhålla sig till förbudet mot könsdiskriminering.Kommittén skall också överväga om någon myndighetskall ha till uppgift att särskilt ta till varatranspersoners rättigheter. Kommittén skall ocksåöverväga om en eventuell lagstiftning motdiskriminering av transpersoner skall ingå i engemensam diskrimineringslagstiftning. Uppdragetskall slutredovisas den 31 januari 2006.Äldre personerRegeringen har i budgetpropositionen (prop.2004/05:1 utg.omr. 9) anfört att den har påbörjatarbetet med att förankra de förslag som lämnats avden parlamentariska äldreberedningen Senior 2005(Äldrepolitik för framtiden. 100 steg till trygghetoch utveckling med en åldrande befolkning, SOU2003:91) (s. 142). Många av förslagen syftar tillatt göra insatser för äldre till en naturlig del avpolitiken inom alla politikområden.Utskottets ställningstagandeUtgångspunkten för allt folkhälsoarbete är allamänniskors lika värde. Utskottet vill understrykaatt det är nödvändigt att rådande ojämlikhetermellan olika grupper i befolkningen motverkas. Dettainnebär att hälsosituationen hos olika grupper,såsom invandrare, barn och ungdomar och kvinnor ochmän med funktionshinder, måste uppmärksammas. Det ärockså angeläget att uppmärksamma de regionalahälsoklyftorna. Utskottet konstaterar attett omfattande arbete pågår på området.Socialstyrelsen har avlämnatFolkhälsorapport med en redovisning av aktuelltfolkhälsoläge och tendenser, problem och obesvaradefrågor om den framtida folkhälsan. har i sin årsredovisningrapporterat de viktigaste åtgärder som vidtagits pånationell, regional och lokal nivå för att minskaojämlikheten i hälsa med avseende på kön, ålder,socioekonomisk tillhörighet och etnicitet. Etttreårigt projekt pågår kring diskriminering ochhälsa där samverkar medDiskrimineringsombudsmannen, ,Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning och . Ett aktivtarbete pågår inom med attförbättra integrationspolitiken; häri ingår ocksåatt förbättra hälsan hos personer med utländskbakgrund. Såväl som har i uppdrag att bidra till attnå regeringens särskilda mål om hälsa för personermed utländsk bakgrund. Utskottet anser attmotionerna 2003/04:So273 (m) yrkande 1,2003/04:So406 (v) yrkande 2, 2004/05:So250 (m)yrkande 1 och 2004/05:So410 (v) yrkande 6 får ansesi huvudsak tillgodosedda med det anförda.Även motion 2003/04:So343 (c) yrkande 3 får ansesi huvudsak tillgodosedd.Socialstyrelsen och hari uppdrag att arbeta med folkhälsofrågor i socialtoch ekonomiskt utsatta bostadsområden. Utskottetanser att motionerna 2003/04:So268 (s) yrkande 1 och2003/04:So628 (s) därmed får anses i huvudsaktillgodosedda. Utskottet delar uppfattningen imotion 2003/04:So266 (kd) om betydelsen av ettaktivt folkhälsoarbete för äldre. Utskottet erinrarsamtidigt om att regeringen berederde förslag som den parlamentariska äldreberedningen,Senior 2005, lämnat. Flera av förslagen syftar tillatt öka människors möjligheter att ta ansvar för sinhälsa under åldrandet. Motionen får därmed anses ihuvudsak tillgodosedd.I ett stort antal motioner efterlyses åtgärder föratt förbättra situationen, däribland bl.a.folkhälsan för homo-, bi- och transsexuella personer(HBT-personer). Kunskapen om dessa grupperslivsvillkor är alltjämt begränsad. Utskottet anserdärför att HBT-personer är viktiga målgrupper förfolkhälsoarbetet. Utskottet ser mycket positivt pådet uppdrag som har attundersöka och analysera hälsosituationen för dessagrupper. Utskottet konstaterar vidare att regeringenhar begärt redovisning av vilka åtgärder somSocialstyrelsen vidtagit i syfte att förbättrabemötandet av HBT-personer inom socialtjänsten.Utskottet anser att de insatser som vidtassammantaget bör leda till att kunskapen ökar ochbemötandet förbättras. Mot denna bakgrund anserutskottet att motionerna 2003/04:K418 (fp) yrkandena28 och 30, 2003/04:L350 (c) yrkandena 6, 7 och 14,2003/04:So530 (s), 2003/04:So568 (mp) yrkandena 4, 6och 8, 2003/04:So571 (fp, v, c, mp) yrkande 2,2004/05:L295 (fp) yrkandena 5 och 6, 2004/05:U257(v) yrkande 33, 2004/05:So566 (fp, v, c, mp)yrkandena 2-5 och 2004/05:So620 (s) yrkandena 2-5får anses i huvudsak tillgodosedda. Utskottetkonstaterar att (N 2002:06)har i uppdrag att bl.a. överväga om en eventuelllagstiftning mot diskriminering av transpersonerskall ingå i en gemensamdiskrimineringslagstiftning. Utskottet anser inteatt utredningen bör få några tilläggsdirektiv.Motion 2003/04:So568 (mp) yrkande 9 avstyrks därmed.SjälvmordspreventionUtskottets förslag i korthetEtt enigt utskott föreslår med anledning avett tiotal motioner från samtligariksdagspartier ett tillkännagivande tillregeringen om det självmordspreventivaarbetet. Utskottet konstaterar att olikainsatser gjorts på området. Utskottet delardock bedömningen i motionerna att ytterligareinsatser nu måste göras för att förstärka detsjälvmordspreventiva arbetet. Utskottet anseratt ett nationellt program försjälvmordsprevention bör tas fram. Regeringenbör redovisa resultatet av ett sådant arbeteför i lämpligt sammanhang.Riksdagen bör därför med delvis bifall tillmotionerna som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anför omsjälvmordsprevention.MotionerI motion 2004/05:So429 av m.fl.(m, fp, kd, v, c, mp) begärs ett tillkännagivande omett nationellt program för självmordsprevention(yrkande 2). Motionärerna anser att ett nationelltprogram för utveckling av självmordsprevention fram. Liknande yrkanden framställs i motion2003/04:So577 av m.fl. (kd) yrkande5, motion 2004/05:So544 av ochChatrine (), motion 2004/05:So316 avCatharina Bråkenhielm (s) och motion 2004/05:So318av och () yrkande 1.I motion 2004/05:So247 av ()begärs ett tillkännagivande om att arbetet motsjälvmord skall intensifieras och att målsättningenskall vara ett betydligt bättre förebyggande avsuicid bland unga (yrkande 1).I motion 2004/05:So508 av () begärstillkännagivanden om att en nollvision för självmordoch självskador är det enda godtagbara (yrkande 1)och om vikten av att få fram förslag och förmedladen kunskap som finns bl.a. på Nationellt centrumför suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa(NASP) som kan förverkliga en nollvision försjälvmord och självskador (yrkande 2). Ettlikalydande yrkande som det senare finns också imotion 2003/04:Ub398 av () yrkande 4.I motion 2004/05:So508 begärs vidaretillkännagivanden om uppdrag till NASP att utarbetaförslag till utbildningsprogram för lärare,fritidspedagoger och barnskötare om hur man skallstärka den psykiska hälsan och förebygga psykiskohälsa samt dess yttersta konsekvens suicidalahandlingar och våldshandlingar hos barn och ungdomar(yrkande 6).I motion 2003/04:So504 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om flerbehandlingsinstitutioner och bättre kunskap om barnmed självmordsproblematik (yrkande 22).I motion 2003/04:So264 av och SvenBrus (kd) begärs ett tillkännagivande om atttillsätta en utredning som kan föreslå åtgärder föratt minska antalet självmord. Motionärerna anför attlivslustens betydelse för ett friskt samhälle måsteuppmärksammas.I motion 2004/05:So238 av () begärs etttillkännagivande om åtgärder för att förhindrasjälvmord. Motionären anser att det ekonomiskastödet till Nationellt centrum för suicidforskningoch prevention av psykisk ohälsa (NASP) bör utökas.Vidare behöver Spes - försuicidprevention och efterlevandes stöd - störreuppmärksamhet och utökat ekonomiskt stöd.I motion 2004/05:So526 av () begärsett tillkännagivande om ökade insatser för attförebygga självmord.I motion 2004/05:So666 av () begärsett tillkännagivande om suicidprevention. Motionärenanför att nationella riktlinjer för suicidpreventionär framtagna i samarbete mellan ,Svenska psykiatriska föreningen och NASP. Dessaskulle få en helt annan tyngd om de antogs avriksdagen.Bakgrund och tidigare behandlingRiksdagen har under senare årlämnat tillkännagivanden till regeringen omsjälvmordsprevention. I betänkande 2000/01:SoU7 Barn- här och - Redogörelse för barnpolitiken iSverige föreslog utskottet ett tillkännagivande tillregeringen om att de riktlinjer somVärldshälsoorganisationen (WHO) har utarbetat om hursjälvmordsförebyggande arbete bör bedrivas snarastbör omsättas till svenska förhållanden. WHO hadeutarbetat ett dokument med riktlinjer för hursjälvmordsförebyggande insatser kan genomföras iskolorna. I betänkande 2001/02:SoU19 Folkhälsofrågorföreslog utskottet ett tillkännagivande tillregeringen om att anta mål för detsjälvmordspreventiva arbetet. följde vidbåda tillfällena utskottet (rskr. 2000/01:135 ochrskr. 2001/02:308)() (inklusiveNationellt centrum för suicidforskning ochprevention av psykisk ohälsa [NASP]) har i december2001 av regeringen fått i uppdrag att med börjanunder 2002 föra ut WHO:s riktlinjer omsjälvmordsförebyggande arbete i skolan. Enligtuppgift från har NASP ävenöversatt och bearbetat WHO:s riktlinjer och spriditdem bl.a. via Internet men även genom regionalanätverk som arbetar med självmordsprevention.I proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan anförderegeringen bl.a. följande med anledning av frågan omsjälvmordsprevention (s. 33-34).Med anledning av socialutskottets betänkande2001/02:SoU19 om folkhälsofrågor gjorde riksdagenden ett tillkännagivande tillregeringen om att mål bör antas för detsjälvmordspreventiva arbetet (rskr. 2001/02:308).- - -Självmordet är enligt regeringens uppfattningden yttersta konsekvensen av psykisk ohälsa. Detfinns ett starkt samband mellan depression ochsjälvmord. Insatser som syftar till prevention avpsykisk ohälsa i ett bredare perspektiv ärfundamentala även när det gällersjälvmordsprevention. Sådana insatser måste dockkompletteras med en rad specifikasjälvmordsförebyggande åtgärder.Regeringens bedömning är, som redogjorts förovan, att det är hälsans bestämningsfaktorer,dvs. de samhällsfaktorer som påverkar folkhälsanoch som återfinns i samhällets struktur, i miljönoch i befolkningens levnadsvanor, som skallfokuseras i folkhälsopolitiken. Därförpresenteras inte något särskilt mål för detsjälvmordsförebyggande arbetet - liksom inga målheller presenteras för cancerprevention,prevention av hjärt- och kärlsjukdomar osv.Däremot är det ytterst i folkhälsans utveckling -där också utvecklingen av självmord ochsjälvmordsförsök ingår som en viktig faktor attfölja - som resultatet av folkhälsopolitiken kanavläsas. Frekvensen självmord ochsjälvmordsförsök kommer att utgöra en viktigindikator liksom utvecklingen av det preventivaarbetet när det gäller att följa upp ochutvärdera vissa målområden liksom detövergripande folkhälsomålet.Vid socialutskottets behandling av propositionen(bet. 2002/03:SoU7) behandlades även en motion omlivslust och självmord. Utskottet anförde i sinbedömning följande (s. 20):I motion ... efterlyses en nationell kampanj förlivslust och mot självmord. Utskottet vill pekapå att ett enigt socialutskott vid två tillfällenunder senare år föreslagit tillkännagivanden påområdet till regeringen, ...Vidare har helt nyligennationella riktlinjer för behandling av suicidalabarn och ungdomar och deras familjer utformats isamarbete mellan Nationellt centrum försuicidforskning och prevention av psykisk ohälsa(NASP), samt planeringsgruppför barn- och ungdomspsykiatrisk ochsocialpediatrisk forskning. Mot bakgrund häravanser utskottet att motion ... får anses i huvudsaktillgodosedd.Motionen avstyrktes. följde utskottet(rskr. 2002/03:145).I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1utg.omr. 9) anfördes bl.a. följande om preventivainsatser mot självmord (s. 94):() har tilluppgift att bedriva och främja forskning ipsykosocial medicin.- - - IPM:s forskning bedrivsinom områdena stress och återhämtning, arbete ochhälsa, psykosomatik, migration och hälsa,självmordsproblematik samt barn och trauma.Arbetet sker i nära samverkan med KarolinskaInstitutet, myndigheter på folkhälsoområdet,frivilligorganisationer och näringslivet. - - -I samarbete med landstingbedriver IPM forskning och metodutveckling omsjälvmord och självmordsprevention. Under 2004har extra medel tillförts IPM:s anslag för syftetatt främja självmordspreventiva insatser iskolan. - - -I de senaste årens regleringsbrev harregeringen betonat IPM:s roll som ett nationelltkunskapscentrum för psykosocial hälsa genom attsärskilt lyfta fram myndighetens uppgift att delssammanställa och sprida kunskap omfolkhälsometoder dels samordna statligaforskningsinsatser inom det egnaforskningsområdet.I utskottets betänkande 2004/05:SoU1 Utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m. vari ovannämnda budgetproposition behandlades gjordeutskottet följande bedömning med anledning av tremotioner om självmordsprevention:Utskottet vidhåller såväl att organisationer somSPES fyller en viktig funktion i att erbjuda stödoch hjälp som att det är en styrka att möta andrasom har samma form av sorg och erfarenhet.Utskottet har således stor förståelse för desynpunkter som framförs i motionerna ... Regeringenredovisar i budgetpropositionen att Statskontoretför närvarande har i uppdrag att dels utreda ochföreslå andra organisationsformer än myndighetensför IPM, dels utreda framtida former för encentral expertfunktion inom självmordsområdet.Mot bakgrund av detta pågående arbete sammantagetmed de tillkännagivanden som utskottet gjort tillregeringen anser utskottet inte attnågot tillkännagivande är nödvändigt medanledning av vad som anförs i motionerna.Motionerna avstyrktes (res. m, fp, kd och c).Riksdagen följde utskottet (rskr. 2004/05:114).Statskontoret har slutförtregeringens uppdrag om organisationsformer för IPMgenom rapporten verksamhet i ny form(2004:31), vilken har lämnats tillSocialdepartementet. I rapporten har Statskontoretföreslagit att forskningsverksamheten vid IPM skallbedrivas vidare inom det vanliga forskningsväsendet,där enligt Statskontoret ärdet mest lämpliga lärosätet. De uppgifter IPM harkring sammanställning och spridning av kunskaperinom forskningsområdet föreslår Statskontoret skallföras över till Statens folkhälsoinstitut.Statskontoret anser att ärmest lämpat för att vara central expertfunktion påsuicidområdet. Enligt Statskontoret behöverregeringen först och främst klargöra vilka uppgifteroch vilket ansvar den centrala expertfunktionenskall ha. Uppgifterna bör enligt Statskontoret varatydligt avgränsade mot forskningsväsendet och detansvar kommuner och landsting har för att förebyggasjälvmord. Arbetet bör enligt Statskontoret inriktaspå att stödja landsting och kommuner samt andrarelevanta aktörer i deras förebyggande arbete.Socialdepartementet har remitterat rapporten.Remisstiden går ut den 29 april 2005.Företrädare för har den 15 februari 2005uppvaktat socialutskottet och redovisat sin syn påStatskontorets förslag. Företrädarna för IPMframhöll att om organisationsformen för IPM måsteförändras så bör verksamheten i dess helhet förasöver till () och bilda eninrättning inom KI.Från har inhämtas uppgiftom att institutet deltar i ett nätverk mot psykiskohälsa.