bet · GS01KRU7 · 2005-03-22 00:00:00 — behandlar i betänkandet drygt 70 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden och 2004 med förslag som rör museer ochmuseernas verksamhet. Utskottet avstyrker samtliga dessa förslag.I de avstyrkta motionerna återfinns förslag som avser de statligamuseernas struktur, vården av samlingarna inklusive vården av den svenskafotoskatten, fri entré och andra statliga satsningar för ökad tillgänglighet,museipedagogik, de regionala museernas ekonomiska situation, krav påatt ska återlämna en totempåle till en indianstami samt förbättrade möjligheter för museer ute i landet att kunnavisa fornfynd och andra föremål med anknytning till det egna närområdet.Andra frågor som tas upp i motionerna berör ,olika försvarsmuseifrågor samt frågor med anknytning till maritimamuseer. Krav framförs också på att ett nytt Nobelcenter ska uppförasoch att staten ska satsa på kvinnomuseer, matkultur och stiftelsenMåltidsmuseum i , , liksom på Julitagård, i , , Rundradiomuseeti , Synskadades museum, IT-ceum i , iLund, ett nytt världsarvsmuseum vid , ,dokumentation av etnisk musik samt Fotbollsmuseet i Degerfors.Flera motioner handlar om Forum för levande historia och dess verksamhet.I en motion föreslås att myndigheten ska omvandlas till en stiftelsemedan övriga främst innebär krav på olika typer av kampanjer för attsprida information om romer, rasism, antisemitism, nazism, kommunism,islamofobi och folkmord.I betänkandet finns 15 reservationer och 6 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Museisektorns strukturRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr209 yrkande 3 och 2004/05:Kr233yrkande 4.Reservation 1 (m)2. Plan för vård av museernas samlingarRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr368 yrkande 18.Reservation 2 (m, fp, kd)3. Fri entré och andra statliga satsningar för ökad tillgänglighetRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr389 yrkande 3.4. Visning av kulturskatter nära fyndplatsenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr326 yrkande 12 och 2004/05:Kr316.Reservation 3 (m, fp, kd, c)5. Lån av museiföremålRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr265 och 2003/04:Kr295.Reservation 4 (fp)6. Återlämning av haislaindianernas totempåleRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr281.7. Regionala museers ekonomiska situationRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr279 yrkande 2, 2003/04:Kr326yrkande 11 och 2004/05:Kr369 yrkandena 3 och 10.Reservation 5 (c)8. MuseipedagogikRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr390 yrkande 9.9. Vården av den svenska fotoskattenRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr326 yrkande 31.Reservation 6 (m, fp, kd, c)10. Nationell mötesplats för fotoRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr339 och 2004/05:Kr376.Reservation 7 (fp)11. riksmuseetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr303 yrkandena 1-3, 2003/04:Kr387yrkande 12 och 2004/05:Kr362 yrkande 15.Reservation 8 (kd)12. FörsvarsmuseifrågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr259, 2003/04:Kr374, 2004/05:Kr203,2004/05:Kr266 och 2004/05:Kr312.13. Maritima museerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr261, 2003/04:Kr387 yrkande 13och 2004/05:Kr258.14. NobelcenterRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr334.15. KvinnomuseerRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr387 yrkande 14.Reservation 9 (kd)16. Matkultur - GrythyttanRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr364, 2003/04:Kr373 och 2004/05:Kr368yrkande 38.Reservation 10 (fp)17. BackåkraRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr253 yrkande 3 och 2004/05:T335yrkande 6.18. Dokumentation av etnisk musikRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr224.Reservation 11 (c)19. Statligt stöd till vissa museerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr216, 2003/04:Kr246, 2003/04:Kr258,2003/04:Kr260, 2003/04:Kr351, 2003/04:Kr352, 2003/04:Kr372, 2003/04:Ub384yrkande 2, 2004/05:Kr226, 2004/05:Kr250, 2004/05:Kr259, 2004/05:Kr271,2004/05:Kr319, 2004/05:Kr331 yrkande 2 och 2004/05:Kr383.20. för levande historia till en stiftelseRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr368 yrkande 40.Reservation 12 (fp)21. Information och forskning om illdåd mot olika folkgrupperRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U316 yrkande 4, 2004/05:Kr227,2004/05:Kr261 yrkandena 1, 2 och 4, 2004/05:Kr268 yrkande 1, 2004/05:Kr273yrkandena 1-4, 2004/05:Kr284 yrkandena 1-3, 2004/05:Kr325 yrkandena 1och 2, 2004/05:Kr336 och 2004/05:Ub480 yrkande 9.Reservation 13 (m)Reservation 14 (kd)Reservation 15 (v)den 22 mars 2005På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), GunillaTjernberg (kd), (), (), CeciliaWikström (fp), i (s), (), GunillaCarlsson i (s), (), (), (), (), () och JohanAndersson (s).Utskottets övervägandenMuseisektorns strukturUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om att museisektorn bör få en tydligarestruktur med bl.a. samordnade myndighetsfunktioner och en ny typ avansvarsmuseer.Jämför reservation 1 (m).MotionernaModerata samlingspartiet anser i två likalydande förslag i kommittémotionerna2003/04:Kr209 yrkande 3 och Kr233 yrkande 4 att den statliga museisektornbör få en tydligare struktur. Myndighetsfunktioner kan samordnas,som man låter den utåtriktade verksamheten präglas avdecentralisering och fördelat ansvar. Behovet av stödfunktioner, somadministrationoch lönehantering men också magasinering och konservering, kan lösasgenom upphandling. Gemensamma magasin skulle kunna erbjuda rationellaförvaringsmöjligheter för känsliga föremål.Motionärerna anser vidare att begreppet nationella uppdrag behöverutvecklas på museiområdet. De nuvarande ansvarsmuseerna bör ersättas meden ordning där olika museer, oberoende av huvudman, tilldelas väldefinieradenationella ansvarsuppdrag och där den statliga finansieringen reglerasi ett flerårigt avtal. Stor flexibilitet måste finnas när detta systemutvecklas, det kan gälla ansvar för allt från samordningen av en helmuseisektor till att vårda och visa ett enskilt föremål av stort nationelltvärde. En liknande metod bör kunna användas när det gäller det regionalaoch lokala ansvaret.Det är, framhåller motionärerna, också viktigt att museerna inte gesnya uppgifter och nytt ansvar utan att statsmakten tillförsäkrardem extra medel för att täcka en tillkommande utgift. Så t.ex. har manpå landets statliga museer lagt nya krav på ökat brand- och inbrottsskyddutan att dessa fått extra medel för att klara av denna viktiga uppgift.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat motionsförslag av sammainnebörd och då genomgående avstyrkt förslagen genom att hänvisa tillde olika översyner som regeringen har tagit initiativtill inom museisektorn1Förslag av detta slag har utskottet senastbehandlat i motionsbetänkandena /03: KrU3 och 2001/02:KrU14 samt ibudgetbetänkandet 2001/02:KrU1.. Översynerna har bl.a. resulterat i attde centrala museernas struktur förändrats, inte minst genom tillkomstenav myndigheten museer för världskultur med en gemensam centraladministration för , , Medelhavsmuseetoch . Även , i har förts samman under en gemensam ledning iStatens maritima museer. På motsvarande sätt bildar i organisatoriskthänseende och Flygvapenmuseum en museigrupp, liksomLivrustkammaren, och samt Statens historiskamuseum och Kungl. Myntkabinettet var sin grupp. Organisationer av detslaget underlättar möjligheterna till samordning inom respektive museigrupp.Utskottet har tidigare inte heller haft något att erinra mot detuttalande som gjordes i budgetpropositionen där regeringenframhöll att några ytterligare strukturella omvandlingar inte borde skeinom museiområdet.Tilläggas kan i detta sammanhang att i sitt regleringsbrevför 2005 har fått i uppdrag att i samråd med de sex ansvarsmuseerna2Statenshistoriska museer, med ,, Statens museer för världskultur, Moderna museetoch . utvärdera den nuvarande ansvarsmuseirollen. Utifrånresultatet av denna översyn ska komma med förslag på huransvarsmuseirollen kan utvecklas. En gemensam redovisning ska lämnas avStatens kulturråd till regeringen senast den 1 november 2005.Mot bakgrund av det utvecklingsarbete som pågår inom detta område finnsdet enligt utskottets mening inte anledning att begära att regeringenska lägga fram förslag till ytterligare strukturella omvandlingar påmuseiområdet. Utskottet avstyrker därför motionerna 2003/04:Kr209 (m)yrkande 3 och Kr233 (m) yrkande 4.Plan för vård av museernas samlingarUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att regeringen ska åläggas att utarbeta en planför hur staten ska stödja museernas vård av samlingar ochavstyrker därför ett motionsförslag av denna innebörd.Jämför reservation 2 (m, fp, kd).MotionenFolkpartiet liberalerna föreslår i sin partimotion Kr368 att regeringenska lägga fram förslag till en plan för hur staten ska stödja museernasvård av samlingar . Dessutom måste säkerheten på museernakunna garanteras. Regeringen bör därför återkomma till medett förslag till sådan plan (yrkande 18).Utskottets ställningstagandeÄven denna fråga har utskottet tidigare behandlat, senast i betänkande2002/03:KrU3. Utskottet avstyrkte då motionärernas förslag.Såsom också framgår av budgetpropositionen pågår inom museisektornett kontinuerligt arbete med att säkerställa att byggnader och samlingarbevaras. Statens maritima museer bedriver ett omfattande arbete för attkomma till rätta med de svavelsyreangrepp som drabbat regalskeppet har flyttat över 40 000 föremål från omodernamagasin i huvudbyggnaden till en säkrare depå i . En lösning påproblemen med ett säkert förvar för botaniskasamlingar har tagits fram. Stiftelsen har inriktatsig på att bevara bl.a. sina kulturhistoriska byggnader. Under ett antalår har regeringen satsat betydande resurser på verksamheten inom StiftelsenFöremålsvård i , en stiftelse som arbetar med vård och konserveringi samarbete med de nationella kulturarvsinstitutionerna. Inom ramen förverksamheten Kulturarvs-IT bedriver man även digitalisering. Även demindre museerna satsar i varierande grad på att förbättra sina magasin.Så t.ex. har Stiftelsen fått en anslagshöjning föratt på ett säkrare sätt kunna magasinera museets föremål.Riksantikvarieämbetet ska som en av sina uppgifter vidareutvecklametoderna för vården av det materiella kulturarvet med särskild inriktningpå en långsiktigt hållbar utveckling. I sitt regleringsbrev för 2005har regeringen begärt att ska redovisa vad somgjorts på detta område och vilka resultat som uppnåtts.Regeringen har också gett i uppdrag att göra enöversyn av den vård och konservering av inventarier och föremål somförekommer inom kultursektorn. Resultatet ska redovisas i en rapportsom också ska innehålla en kartläggning av vilka resurser som i i form av lokaler och kompetens och vilka behov som föreligger.Redovisningen ska lämnas till regeringen i anslutning till årsredovisningenför 2005.Tillsammans med de centrala museerna har sedanutarbetat en strategi för att förbättra museernas säkerhet och brandskydd.I det arbetet har en samordnande uppgift men ska också geråd och stöd åt museerna i deras arbete med att förbättrasäkerheten.Utskottet ser mot denna bakgrund ingen anledning att kräva att regeringenutarbetar en plan för hur staten ska stödja vården av museernas samlingari framtiden. Utskottet avstyrker därför motion Kr368 (fp) yrkande18.Fri entré och andra statliga satsningar för ökad tillgänglighetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om att ska uttala attlikvärdiga villkor ska gälla för museerna i hela landet när staten satsarpå åtgärder som ökar tillgängligheten till museer.MotionenI motion 2003/04:Kr389 av m.fl. (s) föreslås att riksdagenska uttala sig för att likvärdiga villkor ska gälla för museiverksamhet(yrkande 3). I finns få museer med staten som huvudman. Detinnebär att man där inte får del av de statliga museernas fria entré.Om man gör en satsning för att öka tillgängligheten till museer är detviktigt att statliga, regionala och kommunala museer ges sammaförutsättningar, anser motionärerna.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har i samband med behandlingen av budgetpropositionen för2005 biträtt regeringens förslag att införa fri entré vid ytterligare16 centrala museer. När utskottet i det sammanhanget beredde förslagetprövades också alternativa lösningar som förts fram av oppositionspartierna,däribland ett förslag om att den fria entrén skulle begränsas tillbarn och ungdomar men att satsningen å andra sidan då också skulleomfatta de regionala museerna. Utskottet ansåg emellertid att det varangeläget att alla oavsett ålder fick del av satsningen på de aktuellamuseerna och avvisade därför dessa förslag. Att som motionärerna tycksmena låta en statlig satsning på ett begränsat antal centrala museeromfatta samtliga statliga, regionala och kommunala museer skulle ledatill väsentligt ökade utgifter för reformen.Utskottet avstyrker motion 2003/04:Kr389 (s) yrkande 3.Visning av kulturskatter nära fyndplatsenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner med krav på att fornfynd i större utsträckningän ska kunna visas nära den plats de påträffats. Ävenförslag om en besvärsordning för lån av museiföremål avstyrks av utskottet.Jämför reservationerna 3 (m, fp, kd, c) och 4 (fp).MotionernaCenterpartiet vill att fornfynd ska kunna visas nära fyndplatsen. Föratt säkerställa detta föreslås i kommittémotion 2003/04:Kr326 attriksdagen ska gör ett tillkännagivande av denna innebörd (yrkande 12).När fornfynd av stort värde hittas placeras de i , ofta påHistoriska museet, skriver motionärerna. Enligt lag kan fornfynd docköverlåtas eller lånas ut till ett museum som åtar sig att vårda fornfyndetpå ett tillfredsställande sätt. Ett skäl för attavstyrka en ansökan om att få "låna" ett fornfynd kan exempelvis varaatt fyndet har nationellt intresse och bör var tillgängligt för forskareeller att föremålstypen från regionen saknas i de nationella samlingarna.Ett annat skäl kan vara att det nya fyndet hör ihop med föremål frånsamma fyndplats som redan finns på och att samtligafynd från en fyndplats bör hållas ihop. anser emellertidatt det inte är tillräckligt att konstatera att föremålen kan lånas ut.De ska också kunna visas i närheten av fyndplatsen.Birgitta () föreslår i motion Kr316 att man ska låta mer avgamla antika föremål finnas kvar ute i landet på våra läns-, stads- ochhembygdsmuseer. Ambitionen borde vara att föremålen ska behållas där dehar sitt ursprung. I stället för att förvara dem i stora centrala förråddär de sällan eller aldrig kommer under allmänhetens ögon borde museerute i landet erbjudas att få tillbaka de föremål som kommer från denegna regionen.Linnéa () föreslår i motion 2003/04:Kr265 att man ska införaen ny beslutsordning för disposition av det nationella kulturarvet. Dethar nämligen visat sig att när ett museum ute i landet har fått avslagpå en begäran om att få låna föremål från något centralt museum kaninte detta beslut överklagas. Med en sådan beslutsordning löper manrisk att få onödiga motsättningar mellan centrala och regionala intressen.Man bör därför införa en instans, fristående från parterna, som kangöra en lämplighets- och intresseavvägning. Motionären föreslår motdenna bakgrund att en översyn ska göras av beslutsordningen i dessafrågor.I motion 2003/04:Kr295 framför () och () ett snarlikt förslag. De anser att det är starkt önskvärt att fåfram en beslutsordning som innebär att en fristående instans kan bedömaparternas intressen från lämplighetssynpunkt. Ansvaret för denna uppgiftvill motionärerna lägga på som i andra frågor haren liknande övergripande beslutsfunktion.Utskottets ställningstagandeFornfynd ska med vissa undantag tillfalla staten. () kan emellertid överlåta statens rätt till ett fornfynd på ettmuseum som åtar sig att vårda det på ett tillfredsställandesätt. ska förvalta och vårda de fornfynd somRAÄ tillför myndigheten.RAÄ:s praxis på området innebär följande. Om det från lokalt ellerregionalt håll inte har framförts några önskemål om att fyndet skaplaceras på ett museum nära fyndplatsen, överlämnas det till Historiskamuseet. Vill ett regionalt museum eller något av stadsmuseerna i ,och ta hand om fyndet ska museet ansöka om detta hosRAÄ. Ansökan remitteras till som tillstyrker elleravstyrker den. Ett skäl för att avstyrka en ansökankan exempelvis vara att fyndet har nationellt intresse och bör varatillgängligt för forskare eller att föremålstypen från regionen saknasi de nationella samlingarna. Ett annat skäl kan vara att det nya fyndethör ihop med föremål från samma fyndplats som redan finns på Historiskamuseet och att samtliga fynd från en fyndplats bör hållas ihop. För atten ansökan ska tillstyrkas krävs att säkerheten på museet är betryggande.Med tanke på att kulturarvet speglar en bygds historia och bidrar tillatt ge invånare en hemhörighet och en identitet har utskottet förståelseför de önskemål som framförs i motionerna 2003/04:Kr326 (c) och Kr316(c) om att fynden ska placeras i närheten av den plats där de grävtsfram. Av avgörande betydelse är då att kraven på säkerhet kan tillgodoses.På de regionala museernas begäran placeras hos dem mellan70 och av de fynd som grävs fram. Övriga fynd tas om hand av Statenshistoriska museum som är arkeologiskt ansvarsmuseum. RAÄ:s beslut idessa frågor kan överklagas hos regeringen enligt 2 kap. 24 § lagen(1988:950) om kulturminnen m.m. För dessa fall finns alltså redan enbesvärsordning.Eftersom fornfynd i betydande utsträckning finns placerade runtom ilandet, och då regeringen kan ompröva RAÄ:s beslut anser utskottet attdet inte finns anledning för att ta något initiativ i dennafråga.Utskottet avstyrker därför motionerna 2003/04:Kr326 (c) yrkande 12 ochKr316 (c).Statens historiska museum kan dessutom under en tidsbegränsad periodlåna ut eller på lång sikt deponera föremål i andra museer. Detta är enlinje som har slagits fast av regeringen. I de centrala museernasregleringsbrev anges att respektive museums samlingar skagöras tillgängliga i hela landet, t.ex. genom presentationer på Internet,vandringsutställningar, depositioner och utlån. Av de centrala museernasårsredovisningar framgår att denna uppgift tas på stort allvar. Dentidigare kulturministern har som svar på en skriftligfråga av () framhållit vikten av att decentrala museernas generösa grundhållning i dessa frågor vidareutvecklas.Kulturutskottet delar uppfattning och anser liksomtidigare att de centrala museerna bör ha en generös inställning till attlåna ut museiföremål när så är möjligt och säkerheten för föremålen kangaranteras.Utskottet avstyrker därför motionerna 2003/04:Kr265 (fp) och 2003/04:Kr295(s).Återlämning av haislaindianernas totempåleUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om att regeringen ska presenteraett förslag till lösning på hur haislaindianerna ska återfå sin totempålefrån . Enligt utskottets mening är frågan redan påväg att lösas.MotionenGustav och () föreslår i motion Kr281 attregeringen presenterar ett förslag till lösning på hur haislaindianernastotempåle ska kunna återlämnas. Av motionen framgår att totempålenhar funnits i på . Att få tillbakaden är viktigt för haislaindianerna. Regeringen beslöt atttotempålen fick återföras, men detta beslut har inte förverkligats.Haislaindianerna har under det gångna decenniet hunnit med att ta framritningar till ett kulturhus där totempålen ska inta en central platssamt även utsett platsen för . Finansieringsfrågan ärfortfarande olöst både vad gäller byggnaden och hemtransporten av totempålen.Utskottets ställningstagandeFolkens museum - har tidigare begärt att få återlämna enåtta meter hög totempåle till haislaindianerna i vilken en svenskkonsul verksam i landet donerade till museet . I februari1994 ställde sig regeringen positiv till denna framställning och beslutadeatt totempålen fick överlämnas som en gåva. Eftersom det var osäkert ompålen skulle få en lämplig placering och om mottagarna kunde sörja föratt den bevarades bestämde regeringen att pålen skulle återlämnasförst när garantier om detta förelåg.År 2000 sköt regeringen till för att två repliker av totempålenskulle kunna göras av totempålehuggare från Haisla. Den ena replikenförvaras i ett magasin på och är avsedd att placerasutanför museientrén. Den andra är placerad på totempålens ursprungligaplats i i Kanada.En viktig anledning till att totempålen ännu inte haråterlämnats har enligt museets ledning varit svårighetenatt finna en lösning på de villkor som regeringen angett för gåvan.Haislaindianerna är en liten stam med begränsade ekonomiska resurser.Deras möjligheter att tillgodose regeringens bevarandekrav har därigenomvarit en hämsko.Efter flera års kontakter med företrädare för haislaindianerna haremellertid kommit fram till en lösning som tillgodosersåväl den krav på att totempålen efter överlämnandetkommer att kunna bevaras som haislaindianernas syn på hur transportenska ordnas och hur den replik som haislaindianerna har överlämnat tillmuseet ska sättas upp. Vad som i princip återstår att lösa är finansieringenav kostnaderna för transport m.m. Dessa kostnader beräknas till omkring0,5 miljoner kronor.Susanne () har i en skriftlig fråga till utbildnings- ochkulturminister tagit upp frågan omtotempålen. I sin fråga erinrar hon om att nu harfått sådana försäkringar att totempålen bedömts kunna återlämnas. Ännuhar emellertid detta inte kunnat genomföras då återförandet kostar pengarsom inte ryms inom museets årliga anslag. Hon undrade därförvad ministern avsåg att göra för att totempålen skulle kunna återlämnasi enlighet med regeringsbeslutet 1994.I sitt svar delade statsrådet uppfattningatt totempålen kommer att kunna spela en viktig roll för att stärkahaislaindianernas kulturella identitet. Han ansåg också att det varviktigt och självklart att den skulle återföras till Haisla.Statsrådet framhöll vidare att Statens museer för världskultur, tidigareFolkens museum - , har ansvaret för att beslutet omåterlämnande verkställs samt att Utbildnings- och haren löpande dialog med denna myndighet om hur regeringsbeslutet skafullföljas.Enligt utskottets mening har återlämnandet av haislaindianernas totempåledragit ut på ett olyckligt sätt. Det är därför angeläget attfrågan skyndsamt får en lösning, i synnerhet som man nu är överens omde praktiska detaljerna kring själva återlämnandet och i princip endasthar kvar att lösa hur transporter m.m. ska finansieras. Av statsrådetPagrotskys svar på den skriftliga frågan framgår att Utbildnings- ochKulturdepartementet har en löpande dialog med Statens museer förvärldskultur om hur det tidigare regeringsbeslutet ska fullföljas. Utskottetförutsätter att detta snabbt ger resultat och anser därför att det inteär påkallat med något initiativ från i denna fråga.Utskottet avstyrker därför motion Kr281 (mp).Regionala museers ekonomiska situationUtskottets förslag i korthetKulturrådet har kartlagt de regionala museernas ekonomiskasituation och det finns därför inte någon anledning att nu utredalänsmuseernas ekonomi. En motion med ett sådant krav avstyrks av utskottet.Utskottet avstyrker också motionsförslag med krav på ett väsentligtökat statsbidrag till de museer i som omfattas av en mergenomgripande omstrukturering.Jämför reservation 5 (c).MotionernaCenterpartiet föreslår i sin kommittémotion 2003/04:Kr326 att man skautreda länsmuseernas ekonomiska situation (yrkande 11). En viktig delav den regionala kulturen är länsmuseerna. På flera håll i landet harlänsmuseerna ekonomiska bekymmer. Det finns, anser motionärerna, därföranledning att utreda länsmuseernas ekonomiska situation och deras villkori förhållande till de nationella museerna. Detta bör ges regeringentill känna.Anita m.fl. (fp) har två likalydande förslag i motionerna2003/04:Kr279 yrkande 2 och Kr369 yrkande 3 som innebär att skauttala sig för en höjning av statsbidragen för omstrukturering avmuseiverksamheten i . Där pågår ett unikt omstruktureringsarbeteav de befintliga länsmuseerna och andra museer i regionen. Genom attskapa en gemensam förvaltning för museerna kommer det västsvenskakulturarvet att bli mycket starkare och än mer utåtriktat.