bet · GS01UBU11 · 2005-03-22 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 17motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2004.Motionsyrkandena avser bl.a. frågor om särskolansom egen skolform, tydligare regelverk för placeringi särskolan, föräldrainflytande vid placering isärskolan, individualiserad undervisning samtmöjlighet till studier vid gymnasieskola för eleveri särskolan, statens ansvar för specialskolanselever, valfrihet för funktionshindrade elever samtbegäran om parlamentarisk granskning av skolanskvalitet för elever med funktionshinder.Utskottet föreslår att avslår samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till deförslag som lagts fram av den s.k. och som bereds inom Regeringskansliet.I betänkandet finns reservationer på olika punkterfrån Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, och Centerpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Särskolan som egen skolformRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub275 yrkande 13,2004/05:Ub390 yrkande 6 och2004/05:Ub479 yrkande 5.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Individualiserad undervisningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub390 yrkande 8.Reservation 2 (m, c)3. Tydligare regelverk för särskoleplaceringRiksdagen avslår motion2004/05:Ub479 yrkandena 3 och 4.Reservation 3 (m, fp, kd, c)4. Föräldrars inflytande översärskoleplaceringarRiksdagen avslår motion2004/05:Ub479 yrkande 1.Reservation 4 (m, fp, kd, c)5. Rätt till omprövning av särskoleplaceringRiksdagen avslår motion2004/05:Ub479 yrkande 2.Reservation 5 (m, fp, kd, c)6. Särskoleelevers möjligheter till fortsattutbildningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub479 yrkande 6.Reservation 6 (kd, c)7. Statens ansvar för specialskolans eleverRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 13,2004/05:Ub291 yrkandena 1 och 3 samt2004/05:Ub479 yrkande 9.Reservation 7 (m, fp, kd, c)8. Valfrihet för funktionshindrade eleverRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub275 yrkande 11 och2004/05:Ub291 yrkandena 4 och 6.Reservation 8 (m, fp, kd, c)9. Parlamentarisk utredning för granskning avskolans kvalitet för elever medfunktionshinderRiksdagen avslår motion2004/05:Ub291 yrkande 7.Reservation 9 (m, fp, kd, c)den 22 mars 2005På utbildningsutskottets vägnarBritt-Marie DanestigFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), LouiseMalmström (s), (), (), (), (),(), () ochBerit Högman (s).2004/05UbU11Utskottets övervägandenSärskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandesärskolan som egen skolform, individualiseradundervisning, tydligare regelverk förplacering i särskolan, grund för placering isärskolan, föräldrainflytande, rätt tillomprövning av placering samt möjlighet tillfortsatt utbildning. Utskottet hänvisar tillden beredning som pågår inomRegeringskansliet med anledning avslutbetänkandet från den s.k. Carlbeck-kommittén.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2(m, c), 3 (m, fp, kd, c), 4 (m, fp, kd, c), 5(m, fp, kd, c) samt 6 (kd, c).Motionerna och utskottets ställningstagandeModerata samlingspartiet begär i motion2004/05:Ub390 yrkande 6 ett tillkännagivande tillregeringen om att skolformen särskola skall finnaskvar för elever med diagnostiseradutvecklingsstörning. betonar imotion 2004/05:Ub479 yrkande 5 att särskolan bör fåförbli en skola för barn med intellektuellutvecklingsstörning. Även lyfter imotion 2004/05:Ub275 yrkande 13 fram behovet av attsärskolan i fortsättningen skall få finnas kvar somen egen skolform.U t s k o t t e t föreslår att konstaterar i sitt betänkandeSOU 2002:121 Skollag för kvalitet och likvärdighetatt skolformsbegreppet inte längre har någonmateriell innebörd sedan de riktade statsbidragenförsvunnit och att uttrycket främst har betydelsesom en definition av en i skollagen avgränsad ochbestämd del av utbildningen, vilken beskrivs i ettsärskilt kapitel i skollagen och i en egen s.k.skolformsförordning.Carlbeck-kommittén föreslår i sitt slutbetänkandeFör oss tillsammans - Om utbildning ochutvecklingsstörning (SOU 2004:98) att den nuvarandesärskolan skall utgöra två skolformer,grundsärskolan och gymnasiesärskolan, med varsittkapitel i skollagen som en parallell tillgrundskolan och gymnasieskolan. Detta överensstämmermed föreslår en utvecklad samverkanmellan skolformerna grundsärskolan och grundskolanoch mellan gymasiesärskolan och gymnasieskolan.Detta är enligt kommittén också en förutsättning föratt kunna ta ställning till skildaskolformer. Kommittén betonar behovet av enattitydförändring till en flexibel undervisning inomramen för . Kommittén påminner omskollagens bestämmelser angående rätt till särskiltstöd för de barn som behöver detta samt omläroplanen för Lpo 94 där det slås fastatt hänsyn skall tas till elevernas olikaförutsättningar och behov och att skolan har ettsärskilt ansvar för de elever som av olikaanledningar har svårigheter att nå målen förutbildningen. Kommittén gör bedömningen att barn ochungdomar i en sammanhållen skola får möjligheter attmöta varandra och att utveckla förståelse för ochtolerans mot olikheter. Strävan skall alltså varaatt i så stor utsträckning som möjligt undervisaalla elever tillsammans.Den s.k. redovisade sittslutbetänkande . Betänkandet beredsför närvarande inom . Resultatet avdetta beredningsarbete bör enligt utskottetsuppfattning inväntas.Moderaterna betonar i motion 2004/05:Ub390 yrkande 8behovet av individualiserad undervisning för elevermed utvecklingsstörning. Utmaningen för skolanligger, enligt motionärernas uppfattning, i attkunna sätta realistiska mål för varje elev och attkunna individualisera undervisningen så att lustenatt lära mer alltid finns där.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Den s.k. föreslår att det förelever i grundsärskolan och gymnasiesärskolanfastställs individuella utvecklingsplaner och attskyldighet att upprätta sådana tas in i skollagen.Enligt förslaget skall den individuellautvecklingsplanen beskriva elevenskunskapsutveckling och sociala utveckling i relationtill de nationella målen i läroplaner ochkursplaner. Planen skall vara framåtsyftande ochutarbetas tillsammans med elev och vårdnadshavare.Med hänvisning till den beredning som för närvarandepågår med anledning av kommitténs förslag samt medhänvisning till de styrdokument som fastslårskolhuvudmannens ansvar för att undervisningen iskolan anpassas till varje elevs förutsättningar ochbehov föreslår utskottet att avslårmotionsyrkandet.Kristdemokraterna begär i motion 2004/05:Ub479yrkande 3 tydligare reglering kring vilkabedömningar och diagnoser som skall ligga till grundför en särskoleplacering. I samma motion anförKristdemokraterna att placering av barn i särskolainte får styras av resursbrist i (yrkande 4). Kommunerna måste se till att det finnstillräckliga resurser för att möta barnens behov igrundskolan så att inte brist på resurser får avgöravilken skolgång barnen skall ha.Kristdemokraterna föreslår i samma motion2004/05:Ub479 yrkande 1 att beslutar attge föräldrar inflytande över särskoleplacering ienlighet med nu gällande försöksverksamhet. Imotionen krävs att föräldrarna alltid skall ha detslutliga avgörandet över sina barns skolgång.Kristdemokraterna vill också i motionen att detskall införas rätt till omprövning avsärskoleplacering (yrkande 2). Särskilt för de barnsom ligger i gränszonen för en särskoleplacering bören omprövning kunna ske efter några år.U t s k o t t e t föreslår att föreslår i sitt betänkande enstriktare bedömning av rätten till särskola.Kriterierna för rätt till särskola skall vara attett barn eller en ungdom har en utvecklingsstörningoch på grund av denna har behov av grundsärskolansrespektive gymnasiesärskolans kunskapsmål. Barn medautism eller autismliknande tillstånd skall tas emoti särskolan bara om de också har enutvecklingsstörning. föreslårockså skärpta regler vad gäller utredningen införett mottagande i särskolan.I sitt delbetänkande För den jag är - Omutbildning och utvecklingsstörning (SOU 2003:35)redovisade att antalet mottagnaelever i särskolan ökat kraftigt framför allt underde . Kommittén konstateradesamtidigt att elevökningen inte står i proportiontill det ökade elevantalet i och inteheller kan relateras till någon fastställd ökning avantalet barn med intellektuella funktionshinder ibefolkningen. Stora skillnader finns också mellankommunerna vad gäller antalet barn som går isärskola. De stora skillnaderna i elevökning visaratt kommunerna gör olika bedömningar av vilka barnsom skall tas emot i särskolan. Skolverketsutvärderingar av särskolan bekräftar att en del avden kraftiga elevökningen beror på att fler elever igrundskolan hänvisats dit.Carlbeck-kommittén föreslår i sitt slutbetänkandeatt bestämmelserna om utredning inför beslut ommottagande i särskola skärps. Enligt förslaget skalldet av skollagen framgå att en utredning om rätttill grundsärskola respektive gymnasiesärskolaalltid skall vara allsidig och omfatta såväl enpedagogisk och en social som en psykologisk och enmedicinsk bedömning. En viktig del avutredningsförfarandet när det gäller barn som redangår i föreslås vara att belysa vilkaåtgärder som vidtagits för att stödja barnet samt omgrundskolans möjligheter är helt uttömda. Skolornaföreslås ha skyldighet att använda sig av personermed adekvat kompetens för de olika utredningarna ochför den slutliga bedömningen. Carlbeck-kommitténföreslår också att vårdnadshavarens rätt till insyni utredningsprocessen om ett barns mottagande isärskolan skrivs in i skollagen.Utskottet vill påminna om att bedömningen avhuruvida ett barn har en utvecklingsstörning är enmycket allvarlig fråga med långtgående konsekvenserför barnets framtida liv och utbildning. Alla barnhar en laglig rätt till skolutbildning. Barn i behovav särskilt stöd har rätt att få sådant stöd, ochskolhuvudmannen har en motsvarande skyldighet atttillgodose detta behov. Att hänvisa en elev med läs-och skrivsvårigheter, olika typer avbeteendestörningar och andra skolrelateradesvårigheter till särskolan som villkor för att fåett stöd som ger eleven möjlighet att uppnå skolansmål strider mot skollagens bestämmelser.Försöksverksamhet med ett ökat inflytande överskolgången för barn med utvecklingsstörning och rätttill val av skolform har pågått och löpert.o.m. utgången av (SFS 1995:249). Lagenger vårdnadshavare rätt att välja om ett barn skallfullgöra sin skolplikt i den obligatoriska särskolaneller i . I proposition 1995/96:212 Ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barnsskolgång - En försöksverksamhet konstateras att enplacering av ett barn i särskola motvårdnadshavarens vilja utgör en dålig grund förbarnets skolgång samt att det är principielltbetänkligt att en myndighet ges möjlighet attslutligt ta över föräldrars ansvar.Skolverket har på regeringens uppdrag utvärderatförsöksverksamheten och redovisat sina slutsatser itvå rapporter. är övervägande positivttill försöksverksamheten och föreslår att dennaövergår till reguljär verksamhet. föreslår att försöksverksamheten upphöroch rätten till val av skolform införs i skollagen.Skollagskommittén föreslår i betänkandet Skollagför kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) rättatt överklaga beslut om särskoleplacering. förordar att det i förordningsform ställskrav på att ett beslut om rätt till särskolaregelbundet omprövas. Kommittén skriver att om enförnyad utredning visar att eleven inte bedöms ha enutvecklingsstörning som berättigar till särskola,skall eleven läsa enligt kunskapsmål.Detta skall vara möjligt att göra i befintligsärskoleklass, om eleven och vårdnadshavaren såönskar. Skollagen ger dessutom möjlighet att låta enskolpliktig elev göra avvikelser från de mål somgäller för utbildningen, s.k. anpassad studiegång.Det skall alltså finnas möjlighet till individuellaanpassningar inom ramen för både grundsärskolan ochgrundskolan.Utskottet påminner om att det enligt nuvarandereglering (3 kap. 4 § tredje stycket skollagen) ären skyldighet för styrelsen i särskolan att beslutaatt en elev inte längre skall vara elev i särskolan,om barnet bedöms kunna gå över till grundskolan.U t s k o t t e t anser att regeringens beredningav och Carlbeck-kommitténsförslag bör inväntas och föreslår därför attmotionerna avslås.Kristdemokraterna begär i motion 2004/05:Ub479yrkande 6 ett tillkännagivande om att undanröja dehinder som finns för särskoleelevers fortsattautbildning. I motionen framhålls att det inte fårvara omöjligt för en särskoleelev att gå på ettnationellt gymnasieprogram om eleven har denkompetens som krävs.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Elever som har gått grundsärskolan är intebehöriga att söka till gymnasieskolans nationellaprogram. Kommunen är dock skyldig att erbjuda ettindividuellt program i gymnasieskolan åt en elevfrån särskolan men bara om eleven efter prövningenligt 6 kap. 7 § skollagen bedöms kunna gå igymnasieskolan och därför inte tas emot igymnasiesärskolan. föreslår enstörre flexibilitet för elever i gymnasiesärskolan.Kommittén föreslår att det skall vara möjligt för enelev i gymnasiesärskolan att kombinera kurser iämnen och kunskapsområden till ett individuelltprogram. Eleven skall också kunna välja kurser frångymnasieskolan. betonar attelevernas möjligheter inte skall begränsas avonödiga formella hinder.SpecialskolanUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandestatens ansvar för elever med synskada ochytterligare funktionshinder respektive gravtal- och språkstörning, valfrihet förfunktionshindrade elever samt en begäran omen parlamentarisk utredning för granskning avskolans kvalitet för elever medfunktionshinder.Jämför reservationerna 7 (m, fp, kd, c), 8(m, fp, kd, c) samt 9 (m, fp, kd, c).MotionernaModerata samlingspartiet begär i motion2004/05:Ub291 yrkande 1 ett tillkännagivandeangående statens ansvar för specialskolans elever. Imotionen anförs att staten bör ha ett särskiltansvar för elever med funktionshinder. I sammamotions yrkande 3 krävs ett återställande avspecialskolans målgrupp. Även förordar imotion 2004/05:Ub258 yrkande 13 att staten skallöverta ansvaret för teckentolkning för dövas ochhörselskadades utbildning. I motionen framförs attbeslutet att lägga ned de statliga specialskolornavar djupt olyckligt och att många kommuner inte kanbygga upp samma kompetens. I motion 2004/05:Ub479yrkande 9 lyfter fram behovet avspecialskolor för funktionshindrade barn. I motionenpåpekas att dessa barn i och med integreringen i denkommunala skolan förlorar den dagliga tillgångentill teckenspråkslärare och därför tvingaskommunicera med sina klasskamrater genom tolk.Moderata samlingspartiet föreslår i motion2004/05:Ub291 yrkande 4 ett tillkännagivandeangående rätten att välja skola även förspecialskolans elever. Även elever medfunktionshinder måste ha rätt och möjlighet attvälja skola. I samma motion anförs att elever medfunktionshinder måste ges rätten att sökaalternativ, i form av statliga specialskolor,regionala specialskolor och friskolor med inriktningpå funktionshindrade elevers behov (yrkande 6). ÄvenCenterpartiet förordar i motion 2004/05:Ub275yrkande 11 möjlighet för funktionshindrade att väljaskola. Barnen skall ha rättigheten och inteskyldigheten att gå integrerat. Det måste därförfinnas en frihet för elever och föräldrar att väljaen skola där det finns specialkompetens när detgäller funktionshindrade elever.I motion 2004/05:Ub291 yrkande 7 föreslår Moderatasamlingspartiet ett tillkännagivande om enparlamentarisk utredning för att granska skolanskvalitet för elever med funktionshinder, avseendebåde undervisningens kvalitet och den socialasituationens kvalitet.Utskottets ställningstagandenU t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Riksdagen beslutade att elever medsynskada respektive grav språkstörning inte längreskall tillhöra den statliga specialskolans målgrupp(prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 14).Det innebär att ställde sig bakomregeringens förslag om en successiv avveckling av defasta skoldelarna vid de statliga riksskolornaEkeskolan i och i ochen samtidig utbyggnad av resurscenterverksamhetenvid skolorna.Frågan om omprövning av nämnda beslut har därefteråterkommande behandlats av , senast våren2004 (bet. 2003/04:UbU10). Utskottet finner inteheller nu skäl för att ändra sitt tidigareställningstagande. Särskilt vill utskottet framhålladen pågående utvecklingen av verksamheten vidresurscentren.Visstidsutbildning ges vid iÖrebro, för elever med synskada och ytterligarefunktionshinder, och i , förelever med grav språkstörning. Dessa tidigarespecialskolor är resurscenter inomSpecialpedagogiska institutet.Syftet med visstidsutbildningen är att ge elevernaen utbildning som är anpassad till varje elevsförutsättningar och att ge förutsättningar för enfortsatt utbildning i hemskolan eller hemkommunen.Utbildningen skall fortgå så länge som elevens behovkräver det och det inte finns förutsättningar attanordna utbildning av motsvarande kvalitet ihemkommunen eller hemskolan. Elevens vårdnadshavarefår ansöka om plats vid ett resurscenter. Avbudgetpropositionen 2005 (prop. 2004/05:1 volym 8 s.161) framgår att regeringen anser att det är viktigtatt resurscenter har ett tydligt ansvar och entydlig roll när det gäller elever medfunktionshinder.Visstidsutbildningen vid ochHällsboskolan regleras i förordning (2004:203) omvisstidsutbildning vid särskilda resurscentrer.Utskottet hänvisar vidare till den nyligengenomförda förändringen för specialskolan och attfrågan utretts och publicerats i betänkandetVisstidsutbildning vid statliga resurscenter (SOU2002:106).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Särskolan som egen skolform (punkt 1) - m,fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub275 yrkande 13,2004/05:Ub390 yrkande 6 och2004/05:Ub479 yrkande 5.StällningstagandeDet är viktigt att särskolan även fortsättningsvisfår finnas kvar som en egen skolform.Elever med diagnostiserad utvecklingsstörning ochsom inte bedöms kunna uppnå kunskapsmålhar rätt att bli mottagna i särskolan.Särskolan behövs som egen skolform men måstenaturligtvis enbart vara en skola för elever meddiagnostiserad utvecklingsstörning.I många kommuner tolkas begreppetutvecklingsstörning allt vidare. Denna utveckling äroacceptabel. Särskolan skall vara en skolform förbarn och ungdomar med just utvecklingsstörning. Detfår inte bli en skola för alla barn som av olikaanledningar har det svårt i skolan.2. Individualiserad undervisning (punkt 2) - m,cav (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 8.StällningstagandeDet finns ett behov av individualiserad undervisningför elever med utvecklingsstörning. Utmaningen förskolan när det gäller elever med utvecklingsstörningligger i att kunna sätta realistiska mål för varjeelev och att kunna individualisera undervisningen såatt lusten att lära mer alltid finns där.3. Tydligare regelverk för särskoleplacering(punkt 3) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub479 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeDet behövs en tydligare reglering kring vilkabedömningar och diagnoser som skall ligga till grundför särskoleplacering. Rutinerna för inskrivning börses över och ett regelverk tas fram där det tydligtanges vilka barn som har rätt till särskola ochvilka bedömningar och diagnoser som skall ligga tillgrund för placeringen.Placering av barn i särskola får inte styras avresursbrist i . Barn är olika, ochkommunerna måste se till att det finns tillräckligaresurser för att möta barnens behov i såatt inte brist på resurser får avgöra vilkenskolgång barnen skall ha.4. Föräldrars inflytande översärskoleplaceringar (punkt 4) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub479 yrkande 1.StällningstagandeFöräldrar bör ges inflytande översärskoleplaceringar i enlighet med nu gällandeförsöksverksamhet. harföräldrarnas godkännande krävts vid ensärskoleplacering. Vi anser att ett ökatföräldrainflytande är en självklar och positivförändring som bör permanentas. Föräldrarna skallalltid ha det slutliga avgörandet över sina barnsskolgång. För att beslutet skall fattas på godagrunder krävs dock att föräldrarna har god tillgångtill information om vad beslutet innebär för barnet.5. Rätt till omprövning av särskoleplacering(punkt 5) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub479 yrkande 2.StällningstagandeDet finns brister i det nuvarande systemet. Någonnaturlig omprövning av beslutet efter några årförekommer inte, inte ens för de barn som ligger igränszonen för en särskoleplacering. Det finns inteheller någon rättighet för föräldrar att få beslutetom sitt barn omprövat. Vi anser att en naturligomprövning av särskoleplaceringen bör införas,särskilt för de barn som ligger i gränszonen.6. Särskoleelevers möjligheter till fortsattutbildning (punkt 6) -kd, cav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub479 yrkande 6.StällningstagandeDet får inte vara omöjligt för en särskoleelev attgå på ett nationellt gymnasieprogram om eleven kompetens som krävs. Det måste alltid vara denenskilda individens förmåga och inte formellaregelverk som avgör möjligheten till utbildning.7. Statens ansvar för specialskolans elever(punkt 7) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub258 yrkande 13,2004/05:Ub291 yrkandena 1 och 3 samt2004/05:Ub479 yrkande 9.StällningstagandeStaten har ett särskilt ansvar för skolan för elevermed funktionshinder. Det är orimligt att tro attalla landets kommuner skall kunna nå sammakunskapsnivå som finns på några få specialskolor.Kommunerna kan knappast mer än i undantagsfallförväntas att klara att bygga upp det kunnande somkrävs för alla de mycket speciella behov som deberörda eleverna har. Dessutom har kommunerna, ochkommer än mer att få, stora problem med att bärakostnaderna för elever med bl.a.multifunktionshinder. Specialskolans målgrupp böråterställas till det som gällde före den propositionsom blev resultatet av Funkisutredningen.Vi anser att beslutet att lägga ned de statligaspecialskolorna och vardjupt olyckligt. I många små kommuner kan inte denkompetens som fanns på dessa skolor byggas upp.Därför måste ett sådant alternativ återskapas.Stora brister finns i den kommunala skolanskunskaper om funktionshinder och om hur hjälpmedelför synskadade fungerar. Insatser måste sättas inför att tillse att det finns en tillräcklig tillgångtill statliga specialskolor för de barn ochföräldrar som så önskar.8.