bet · GS01JUU18 · 2005-03-01 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet olika frågor om våldsbrott ochbrottsoffer i motioner som väckts under den allmänna motionstiden år2004. Motionerna gäller bl.a. stöd i olika former till brottsoffer,olika myndigheters åtgärder för att skydda och stödja brottsoffer samtskadestånd och brottsskadeersättning till brottsoffer.Utskottet föreslår att gör ett tillkännagivande av innebördatt det bör göras en översyn av möjligheterna att få brottsskadeersättningi de fall där gärningsmannen är . Utskottet avstyrker övrigamotionsyrkanden.I ärendet finns 21 reservationer och ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Allmänt om brottsofferRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju202 yrkande 1 och 2004/05:Ju258.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Utredning om samhällets ansvar för brottsofferRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju348 yrkande 1.Reservation 2 (v)3. Nationellt program om personsäkerhet m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju292 yrkandena 8 och 9, 2004/05:Ju293yrkandena 21 och 25, 2004/05:Ju467 yrkande 13 och 2004/05:L292 yrkande8.Reservation 3 (m, fp, kd, c)4. Anonymitetsskydd för informatörerRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju489 yrkande 22.Reservation 4 (c)5. Trygghetspaket för hotade kvinnorRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju467 yrkandena 1 och 2 samt2004/05:Ju488 yrkande 12.Reservation 5 (m, fp, kd, c)6. Europeiskt samarbete för bättre skydd av brottsofferRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju292 yrkande 10, 2004/05:Ju480yrkande 2 och 2004/05:Ju485 yrkande 8.Reservation 6 (m, fp, kd, c)7. Utvärdering av kvinnofridsreformen m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju286 och 2004/05:Ju467 yrkande 4.8. Straffskalan vid kvinnomisshandel m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju293 yrkande 12 och 2004/05:Ju488yrkandena 2 och 5.Reservation 7 (m, fp, kd, c)9. FörolämpningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju316 yrkande 3, 2004/05:Ju435yrkande 4, 2004/05:Ju448 yrkande 4, 2004/05:Ju488 yrkande 11, 2004/05:L295yrkande 17 och 2004/05:U257 yrkande 10.Reservation 8 (fp, kd, v, c, mp)Reservation 9 (m)10. Polisens och åklagarnas insatserRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju202 yrkande 2, 2004/05:Ju293yrkande 8, 2004/05:Ju443 och 2004/05:Ju455 yrkande 1.Reservation 10 (m, fp, kd, c)11. Geografisk informationsteknikRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju342 yrkandena 1 och 2.12. Målsägandebiträde för efterlevandeRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju201.Reservation 11 (m, fp, kd, c)13. Information om permissioner m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju293 yrkande 10 och 2004/05:Ju452.Reservation 12 (m, fp, kd, c)14. vid dödligt våldRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju293 yrkande 11.Reservation 13 (fp)15. Äldre och funktionshindrade brottsofferRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju333 yrkande 2 och 2004/05:Ju348yrkande 2.Reservation 14 (v, mp)16. Straffet för överträdelse av besöksförbudRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju293 yrkande 16 och 2004/05:Ju488yrkande 6.Reservation 15 (m, fp, kd, c)17. Elektronisk övervakning av besöksförbudRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju293 yrkande 18, 2004/05:Ju302,2004/05:Ju330 yrkande 5, 2004/05:Ju395, 2004/05:Ju423 yrkande 2,2004/05:Ju467 yrkande 3, 2004/05:Ju488 yrkande 10 och 2004/05:Ju509.Reservation 16 (m, fp, kd, c)18. Elektronisk övervakning vid villkorlig frigivningRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju342 yrkande 3.Reservation 17 (kd)19. Prövningen av anspråk på brottsskadeersättningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju261 och 2004/05:Ju292 yrkande 14.Reservation 18 (m, fp, kd, c)20. Brottsskadeersättning för sakskadaRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju292 yrkande 12 och 2004/05:L292yrkande 2.Reservation 19 (fp, c)21. Förskottering av skadeståndRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju293 yrkande 20, 2004/05:Ju467yrkande 14, 2004/05:Ju480 yrkande 4 och 2004/05:L338 yrkande 4.Reservation 20 (fp, kd, c)22. Befogenheter för särskilda företrädareRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju330 yrkande 10.Reservation 21 (m, fp, kd, c)23. Brottsskadeersättning när gärningsmannen är under 15 årRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanfört om brottsskadeersättning när gärningsmannen är . Därmedbifaller motion 2004/05:Ju348 yrkande 3.Stockholm den 1 mars 2005På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), LennartNilsson (s), (), Elisebeht (), (), (), (), (),(), (), (),(), () och ().Utskottets övervägandenI detta betänkande behandlar utskottet ett antal motioner med anknytningtill frågor om våldsbrott och brottsoffer. Motionerna har väckts underden allmänna motionstiden år 2004.Allmänt om brottsofferUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas tre motionsyrkanden om mera övergripandeinsatser på brottsofferområdet. Utskottet föreslår, med hänvisning bl.a.till genomförda reformer, att motionsyrkandena avslås. Jämförreservationerna 1 och 2.I motion Ju202 (m) efterfrågas en ny strategi för stödet till brottsoffersom innebär bl.a. ett tydligt ställningstagande för brottsoffret. Imotion Ju258 (m) anförs att brottsoffrens ställning bör stärkas, bl.a.genom förstärkt skydd för utsatta kvinnor. I motion Ju348 (v) begärsatt ges i uppdrag att med ett helhetsperspektivutreda samhällets ansvar för brottsoffer och föreslå åtgärder.Brottsoffrens behov av skydd och stöd har under de senaste två decenniernavarit föremål för en mängd olika utredningar och förslag. Vid behandlingenav regeringens proposition 2000/01:79 Stöd till brottsoffer, där regeringenbl.a. presenterade en strategi för det fortsatta stödet till brottsoffer,ställde sig bakom regeringens överväganden och avstyrktemotionsyrkanden liknande vissa av de nu aktuella (bet. 2000/01:JuU20,rskr. Utskottet har därefter vidhållit denna uppfattning, senasti fjolårets betänkande rörande frågor om våldsbrott och brottsoffer(bet. 2003/04:JuU17 s. 8 f.).År 2003 lade regeringen fram propositionen Ytterligare åtgärder för attmotverka våld i nära relationer (prop. 2002/03:70). I propositionenföreslogs bl.a. ändringar i lagen (1988:688) om besöksförbud som innebaratt ett besöksförbud skulle kunna avse den gemensamma bostaden samtutvidgas till ett större geografiskt område än vad som varmöjligt. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag och anförde bl.a. att förslaget innebar en god avvägning mellan de utsatta personernasskyddsbehov och regeringsformens krav på att inte i större utsträckningän nödvändigt inskränka enskilda människors rörelsefrihet. De nyareglerna började gälla (bet. 2002/03:JuU17, rskr.224, SFS 2003:484).Vidare överlämnade sittslutbetänkande Ett nationellt program om personsäkerhet (SOU 2004:1). Ibetänkandet föreslås bl.a. att det skall införas ett nationellt programom personsäkerhet. Vidare föreslås i delbetänkandet Nationell handlingsplan- Mot våld i nära relationer (SOU 2002:71) bl.a. en nationell handlingsplanmot våld i nära relationer samt att hotade personer skall kunna blifolkbokförda i särskild ordning med starkare sekretesskydd.Betänkandena bereds inom Justitiedepartementet.Värt att nämna här är också att Utredningen om Brottsoffermyndigheteni sitt betänkande En översyn av (SOU 2004:61)föreslår bl.a. att ges i uppdrag att ta fram ettnationellt handlingsprogram för arbetet med brottsofferfrågor på centraloch lokal nivå. Vidare föreslås att myndigheten får en samordningsuppgiftför brottsofferfrågornas behandling i samhället.Betänkandet bereds inom Justitiedepartementet.Regeringen anförde i budgetpropositionen för att den ävenfortsättningsvis kommer att verka för att myndigheterna inom rättsväsendetpå olika sätt utvecklar sina insatser för att ge stöd till brottsoffer(prop. 2004/05:1 utg.omr. 4 s. 52). Regeringen har också 2005, i likhet med , givit Åklagarmyndighetenrespektive i uppdrag bl.a. att redovisa de insatsersom har genomförts i fråga om bekämpning av våld mot kvinnor och barn.Redovisningen skall innehålla en sammanhållen beskrivning och analysav hur verksamheten har utvecklats och dess resultat.Utskottet anser att det är av största vikt för brottsoffren att detfinns ett väl fungerande rättsväsende, vilket bl.a. innebär att de sombegår brott identifieras och lagförs. Vikten av att åtgärder vidtas föratt klara upp fler brott får dock inte skymma det faktum att det ävenbehövs åtgärder som är direkt inriktade på att ge brottsoffren stöd.Som framgår av redovisningen ovan har ett flertal sådana åtgärdervidtagits . har också framhållit detta somen prioriterad uppgift och bl.a. uttalat att våld mot utsatta grupper,såsom kvinnor och barn, är något som skall uppmärksammas särskilt avpolis och åklagare (bet. 2004/05:JuU1 s. 39 f., s. 47 f. och s. 59 f.).Utskottet kan också konstatera att ytterligare förslag lämnats av olikautredningar och att dessa förslag är ägnade att bidra till att förbättrasituationen för dem som utsatts för brott.Mot bakgrund av de åtgärder som har vidtagits påbrottsofferområdet samt det beredningsarbete som pågår med dessa frågorser utskottet inte något behov av att föreslår några åtgärdermed anledning av nu aktuella motionsyrkanden. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion Ju258 samt motionerna Ju202 och Ju348 i nubehandlade delar.Åtgärder till skydd för hotade personerUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motionsyrkanden om åtgärder för att skyddahotade personer, bl.a. inrättandet av ett nationellt program ompersonsäkerhet, ersättning för kostnader som uppstår i samband med medgivandeatt använda fingerade personuppgifter, ersättning för vidtagna skyddsåtgärderefter brott, anonymitetsskydd för informatörer samt om larm ochtrygghetspaket för hotade kvinnor. Utskottet föreslår, bl.a. med hänvisningtill pågående beredning i , att motionsyrkandena avslås.Jämför reservationerna 3-5.Nationellt program om personsäkerhet m.m.I motion Ju292 (fp) efterfrågas olika åtgärder som syftar till attförbättra skyddet för hotade personer, bl.a. ett nationelltpersonsäkerhetsprogramoch ersättning för kostnader som uppstår i samband med medgivande attanvända fingerade personuppgifter. I motionerna Ju293 (fp), Ju467 (kd)och L292 (fp) framförs liknande förslag. I motion Ju293 (fp) begärsdessutom att skadeståndsersättningen vid grov kvinnofridskränkning ävenskall omfatta ersättning för vidtagna skyddsåtgärder, såsom byte av låsoch installerande av larm m.m.I motion Ju489 (c) anförs att ett anonymitetsskydd för informatörer börinföras.Personsäkerhetsutredningen lämnade , som tidigare nämnts,sitt slutbetänkande Ett nationellt program om personsäkerhet (SOU2004:1). I betänkandet föreslås bl.a. att det skall införas ett nationelltprogram om personsäkerhet som regleras i en särskild lag. Polisenföreslås få huvudansvaret för programmet. I första hand är programmettänkt att tillämpas beträffande bevispersoner som medverkar i enförundersökning eller rättegång rörande grov eller organiserad brottslighet.Med bevispersoner avses målsägande och vittnen men även misstänkta ochtilltalade. Det är erfarenhetsmässigt i sistnämnda grupp som de merakomplicerade skyddsfrågorna uppkommer. Härutöver får programmet tillämpasbeträffande anställda inom rättsväsendet, t.ex. poliser, och derasnärstående. Slutligen kan programmet tillämpas även beträffande andrapersoner, om det föreligger särskilda skäl. Det kan handla om politiker,journalister eller andra exponerade grupper, t.ex. informatörer. Densom beviljas inträde i programmet skall enligt förslaget få hjälp medde säkerhetsåtgärder som bedöms nödvändiga och möjliga att genomföra,t.ex. Den enskilde skall även få hjälp med myndighetskontakteroch annat som krävs för att genomföra programmet.Vidare sägs i förslaget att den som är föremål för åtgärder i det nyaprogrammet skall ha rätt till ersättning från staten, s.k.personsäkerhetsersättning. Denna ersättning skall lämnas i skälig utsträckningför utgifter, förlorad arbetsförtjänst, intrång i näringsverksamhet ochförlust vid avyttring av egendom som orsakats av åtgärder för förebyggandeav brott. Personsäkerhetsersättning skall kunna utgå även till andrapersoner utanför programmet som riskerar att utsättas för brottslighetsom riktar sig mot liv, hälsa, frihet och frid, om det föreliggersynnerliga skäl. Det kan t.ex. vara fråga om mycket allvarliga fall avvåld i nära relationer. Något krav på att den hotade skall ha byttidentitet bör i det sistnämnda fallet enligt förslaget inte ställas upp,utan möjligheten bör stå öppen också för t.ex. kvarskrivna personer.Idelbetänkandet Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen(SOU 2003:74) föreslår Beredningen för rättsväsendets utveckling (BRU)att det skall vara möjligt att hemlighålla uppgifter som hänför sigtill identiteten hos informatörer som polisen och de andra brottsbekämpandemyndigheterna använder i underrättelseverksamhet och brottsutredningsverksamhet.Uppgifterna skall skyddas även under domstolsprocessen genom möjlighetför ett vittne, t.ex. en polisman, att vägra att yttra sig i syfte attinte röja identiteterna. Av rättssäkerhetsskäl skall domstolen dockkunna besluta att vittne skall avslöja identiteten, om det finns synnerligaskäl. För det fall att informatören själv skall vittna i domstol skallvanliga bestämmelser gälla, exempelvis om skyldigheten att uppge sittnamn.Betänkandet bereds inom Justitiedepartementet.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns skäl att förbättraskyddet för hotade personer. De förslag som Personsäkerhetsutredningenoch BRU lagt fram ligger väl i linje med motionsönskemålen. Utskottetanser att det inte behövs någon åtgärd från sida. MotionernaJu292, Ju293, Ju467, Ju489 och L292 i nu behandlade delar avstyrks.Trygghetspaket för hotade kvinnorI motion Ju467 (kd) begärs att hotade kvinnor i större utsträckningskall förses med bättre och mer utvecklade hjälpmedel samt trygghetspaket,larm och pepparsprej. I motion Ju488 (m) begärs att hotade kvinnor istörre utsträckning skall utrustas med bl.a. larmpaket.Det är polisens uppgift att ge skydd åt hotade och förföljda personer.Sådana personer kan utrustas med särskilda s.k. trygghetspaket sompolisen tillhandahåller. Det finns drygt 400 trygghetspaket i landet.Ett trygghetspaket består av en väska som innehåller bl.a. mobiltelefonoch larmanordningar. Enligt vad utskottet inhämtat har trygghetspaketennumera försetts med larmtelefoner som är kopplade till GSM-telesystemet.Är det fråga om mycket allvarliga hot är det möjligt för den hotadepersonen att bl.a. få livvaktsskydd. På grund av de höga kostnadernaoch intrånget i den hotade personens privatliv är det emellertid relativtovanligt att den möjligheten används.Under åren 1993-1997 bedrevs försök med att förse hotade och förföljdapersoner med pepparsprej i självförsvarssyfte. I samband med tidigarebehandling av motionsyrkanden liknande de nu aktuella (bet. 2002/03:JuU11s. 14 f.) inhämtade utskottet från att erfarenheternaav försöksverksamheten inte var särskilt goda. För att kunna förse hotadepersoner med pepparsprej krävs att de beviljas tillstånd att innehavapen. Vid prövning av tillståndsfrågan framkom under försöksperiodeninte sällan uppgifter om brister i den skyddade personens vandel, vilkethindrade att tillstånd beviljades. Härtill kom att många hade svårt medhandhavandet av sprejen. Bland annat dessa omständigheter medförde attfå kvinnor utnyttjade möjligheten att disponera pepparsprejen isjälvförsvarssyfte.Rikspolisstyrelsen redovisade ett regeringsuppdrag attundersöka lämpligheten och möjligheten att inleda en ny försöksverksamhetmed tårgas- och pepparsprej för hotade personer (Ju2003/3168/PO,Ju2003/6805/PO och Ju2003/7369/PO). I redovisningen avstyrker Rikspolisstyrelsenen sådan försöksverksamhet. anser att tillstånd förinnehav av pepparsprej även fortsättningsvis bör prövas enligt gällandevapenlagstiftning. Pepparsprejen skall upphandlas genom Rikspolisstyrelsensförsorg och vara ett komplement till trygghetspaketen. Rikspolisstyrelsenbör följa upp användningen av pepparsprejen.Enligt vad utskottet har inhämtat pågår upphandling av pepparsprej genomRikspolisstyrelsens försorg i syfte att erbjuda även detta skydd itrygghetspaketen. En ändring har även gjorts i vapenförordningen (1996:70)som innebär att hotade kvinnor som söker tillstånd att inneha pepparsprejinte behöver betala ansökningsavgiften (SFS 2004:616).Utskottet behandlade liknande yrkanden senast (bet.2003/04:JuU17 s. 12 f.). Utskottet kunde bl.a. konstatera att det inompolisorganisationen finns ett ganska stort antal trygghetspaket som hotadeoch förföljda kvinnor kan förses med. Dessa trygghetspaket är ocksåföremål för materiella uppgraderingar. När det gällde frågan om attförse hotade kvinnor med pepparsprej hänvisades bl.a. till det ovannämnda utredningsuppdraget till . Mot bakgrund häravansåg utskottet att det inte fanns skäl för någotuttalande i frågan.Utskottet har inte ändrat uppfattning sedan den föregående behandlingenav frågan. Utskottet ser dock positivt på att hotade kvinnor fortsättningsviserbjuds pepparsprej genom polisens försorg. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motionerna i Ju467 och Ju488 i nu behandlade delar.Europeiskt samarbete för bättre skydd av brottsofferUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas tre motionsyrkanden som rör arbetet medbrottsofferfrågor inom EU. Utskottet föreslår, med hänvisning till detarbete som pågår inom EU, att motionsyrkandena avslås. Jämför reservation6.I motion Ju480 (kd) anförs att arbetet med att utveckla det europeiskasamarbetet för bättre brottsofferskydd måste fortsätta. I motion Ju292(fp) och motion Ju485 (fp) anförs att bör verka för ett gemensamtEU-program för vittnesskydd och brottsoffers säkerhet.EU har på brottsofferområdet vidtagit ett flertal åtgärder, bl.a. harEuropeiska unionens råd antagit rambeslut /220/RIFom brottsoffrens ställning i straffrättsliga förfaranden. Rambeslutetinnebär att brottsoffer skall ha möjlighet att yrka ersättning frångärningsmannen under det straffrättsliga förfarandet. Rambeslutetmedförde inte behov av några lagstiftningsåtgärder i Sverige.Innebörden av rådets direktiv /80/EG av om ersättningtill brottsoffer är bl.a. att alla medlemsstater skall införa ett systemför statlig ersättning till brottsoffer. Vidare skall visst samarbetemellan myndigheterna i de olika staterna ske för att underlätta förfarandetför den som söker ersättning efter att ha drabbats av brott i en annanmedlemsstat än den han eller hon normalt vistas i. Direktivet skallinförlivas i den nationella lagstiftningen senast den 1 januari 2006.Enandra fas av EU:s Daphneprogram har inletts. pågår , och syftet är att förebygga våld mot barn, ungdomaroch kvinnor samt att skydda våldsoffer och riskgrupper. Budgeten uppgårtill totalt 50 miljoner euro.Här kan även nämnas Agis, som är ett ramprogram för polissamarbete ochstraffrättsligt samarbete. Programmet skall bl.a. stödja projekt somrör samarbete mellan medlemsstater för att nå ett effektivt skydd förbrottsoffrens intressen vid straffrättsliga förfaranden.Inom det europeiska samarbetet pågår även arbete på vittnesskyddsområdet.Europeiska unionens råd antog en resolution omskydd av vittnen inom ramen för kampen mot den organiserade internationellabrottsligheten (95/C 327/04). Medlemsländerna uppmanas i resolutionenatt garantera vittnen och deras anhöriga erforderligt skydd.Enligt rekommendation 25 i inför det nya årtusendet omförebyggande och bekämpning av den organiserade brottsligheten bör detutarbetas förslag till ett instrument om rättslig ställning och skyddför de vittnen och de personer som medverkar i eller som har medverkati kriminella organisationer och som är beredda att samarbeta medrättssystemet. Den sektorsövergripande arbetsgruppen mot organiseradbrottslighet har i en rapport (10925/03 CRIMORG 49) om genomförandet avstrategin för rådet konstaterat att initiativ till rättsliga instrumentännu inte har tagits, varför rekommendationen inte har följts. Som enförsta åtgärd bör man enligt arbetsgruppen överväga att påbörja arbetetmed ett rambeslut. Som en andra åtgärd bör man med beaktande avmedlemsstaternas och Europols erfarenheter utarbeta en EU-modell för avtaloch riktlinjer som kan utnyttjas bilateralt eller, om så erfordras,multilateralt. Arbetsgruppen uppmanar i rapporten kommissionen att inledaen undersökning om medlemsstaternas gällande lagstiftning. Rådetrekommenderas att därefter, beroende på vad undersökningen kommer framtill, undersöka behovet av ytterligare åtgärder på europeisk nivå.I det tidigare nämnda slutbetänkandet från Personsäkerhetsutredningenkonstateras att ett viktigt inslag i personsäkerhetsarbetet är att flyttaden hotade personen långt bort från själva hotet. är dock ettrelativt litet land, och det är därför inte alltid lätt att uppnåtillräcklig säkerhet vid flyttning inom landet. I betänkandet noterasvidare att några rutiner för utbyte mellan och andra länderinte finns eftersom internationellt samarbete på detta områderegelmässigt förutsätter att de länder som deltar har ett fullt utbyggtnationellt handlingsprogram. När det svenska programmet om personsäkerhetantagits öppnas därför nya möjligheter till samarbete med andra länder(SOU 2004:1 s. 157 f.).Utskottet har behandlat motsvarandeyrkanden om att utveckla det europeiska samarbetet för bättre brottsofferskydd,senast (bet. 2003/04:JuU17 s. 10 f.). Utskottet ansåg dåatt motionsyrkandena var tillgodosedda genom det arbete som regeringenredan bedrev och planerade att fortsätta att driva inom EU rörandebrottsoffrens situation.Utskottet har inte ändrat sin tidigare inställning i denna fråga.Motionerna Ju292, Ju480 och Ju485 i här behandlade delar avstyrks.Straffrättsligt skyddUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas ett antal motionsyrkanden med straffrättsliganknytning till brottsofferområdet. Det rör sig huvudsakligen omutvärdering av kvinnofridsreformen, straffskärpning vid kvinnomisshandeloch allmänt åtal vid förolämpning som riktar sig mot någons könsidentiteteller sexuella läggning. Utskottet föreslår, med hänvisning bl.a. tillvidtagna åtgärder och pågående arbete, att samtliga motionsyrkandenavslås. Jämför reservationerna 7-9.Utvärdering av kvinnofridsreformen m.m.I motion Ju467 (kd) begärs en utvärdering av kvinnofridsreformen. Imotion Ju286 (m) efterfrågas en utvärdering av lagstiftning som rörvåld mot kvinnor.Vid /98 lade regeringen fram propositionen Kvinnofrid(prop. 1997/98:55). Propositionen innehöll förslag till åtgärder motvåld mot kvinnor, prostitution och sexuella trakasserier i arbetslivet.Utskottet behandlade förslagen i betänkandet Kvinnofrid (bet. 1997/98:JuU13).I enlighet med ett av regeringen i propositionen framlagt förslaginfördes i 4 kap. en ny paragraf, 4 a §, som upptar bestämmelserom brotten grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning. Paragrafenerhöll en ny lydelse (prop. 1998/99:145, bet.1999/2000:JuU3).Enligt lagrummet gäller att den som begår brottsliga gärningar enligt3, 4 eller 6 kap. (alltså brott mot liv och hälsa, brottmot frihet och frid samt sexualbrott) mot en närstående eller tidigarenärstående person döms, om var och en av gärningarna utgjort led i enupprepad kränkning av personens integritet och gärningarna varit ägnadeatt allvarligt skada personens självkänsla, för grov fridskränkningtill fängelse, lägst och högst . Har gärningarnabegåtts av en man mot en kvinna som han är eller har varit gift med ellersom han bor eller har bott tillsammans med under äktenskapsliknandeförhållanden, skall han i stället dömas för grov kvinnofridskränkningtill samma straff.Av förarbetena till bestämmelsen framgår att ett huvudsakligt motiv fördenna varit att införa ett nytt brott som markerar det särskilt straffvärdai en långvarig och upprepad kränkning av en annan person och därförfarandet består av en serie i och för sig straffbelagda gärningar (prop.1997/98:55 s. 74).I maj 2000 publicerade () rapporten - En kartläggning (2000:11).