bet · GT01UU2 · 2005-11-24 00:00:00 — Det samarbete där NIR är involverat innefattar, enligt vad utskottet erfarit, insatser mot hiv/aids bland anställda vid svenska företag i , och , ett marknadsutvecklingsprogram i och bl.a. handelssamverkan mellan respektive och . Vad gäller näringslivssamarbete kan här också nämnas Sidas program Start Syd och Start Öst, där små och medelstora svenska företag kan få lån till affärsprojekt i drygt 60 länder. Programmen startade och har omkring 600 projekt förverkligats. Start Syd och Start Öst skall bidra till utveckling av näringslivet i utvecklingsländerna genom kunskapsöverföring och arbetstillfällen. Ett annat exempel som kan nämnas gäller ett program för näringslivssamverkan mellan , Gateway East , där NIR är en av avtalsparterna. Ytterligare ett exempel på samarbete där näringslivet medverkar, och som stöds av Sida, gäller ett program för utveckling av arbetsmarknaden i samarbetsländer, Labour Market Dialogue. Detta genomförs av , LO och TCO 1 juli 2004-30 juni 2006. pågår - som framgår av budgetpropositionen - ett arbete med att ta fram en handlingsplan och konkreta förslag till hur gränssnittet svensk utvecklingspolitik och svenskt näringsliv ömsesidigt kan stödja varandra. Bland annat kommer vissa projektförberedande insatser att kunna stödjas exempelvis inom miljö- och energiområdet. Av särskilt intresse i detta sammanhang är Forum för global utveckling. Forumet, som beräknas starta sin verksamhet , skall ha till uppgift att institutionalisera dialogen om global utveckling och involvera näringsliv, medier, enskilda organisationer, myndigheter, universitet och andra aktörer i samhället i genomförandet av politiken. Utskottet har i betänkande 2005/06:UU5 framhållit att detta forum kan spela en viktig roll i diskussionen om målkonflikter och den årliga resultatredovisningen. Vid sitt besök i utskottet betonade chefen för /DAC vikten av att förankra biståndsinsatserna bland de svenska medborgarna. Det gäller såväl omfattning och innehåll som effektivitet och resultatredovisning, framhöll han. Utskottet delar denna uppfattning och vill - utöver vad som anförts om Forum för global utveckling - framhålla att informationsspridning är viktig. Här görs också viktiga insatser, bl.a. genom den svenska och genom Sidas informationsverksamhet, vilken berörts tidigare i betänkandet. Det pågår redan ett väl utvecklat samarbete mellan de nordiska biståndsmyndigheterna, något som förespråkas i en motion. är också positivt till ett ökat samarbete med andra givare. I utskottets betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling välkomnade utskottet ett mer flexibelt ländersamarbete och framhöll att formerna för samarbetet kan variera. Genom samverkan med andra givare kan de svenska insatserna koncentreras till färre områden och sektorer. Gränserna mellan olika former av samarbete kommer alltmer att suddas ut. Det bilaterala samarbetet, som har stor bredd, omfattande flera insatsområden i ett och samma land bör, bl.a. med hänsyn till resurstillgång och organisation, vara begränsat till färre länder än vad som varit fallet . Utskottet slog i betänkande UU3 också fast att utvecklingssamarbete i vissa utvecklingsländer kan vara långsiktigt och i andra länder kan det ha ett kortare perspektiv och främst kanaliseras genom enskilda organisationer. Som exempel på samverkan med andra givare kan nämnas det samarbete som pågår mellan och genom biståndsmyndigheten i där det svenska stödet kanaliseras genom Norad. Ett motsvarande samarbete, där det norska stödet kanaliseras via Sida, byggs upp i . Också med bedrivs samarbete av liknande karaktär. I den ovannämnda DAC-granskningen konstateras att Sida framgångsrikt har genomfört s.k. delegerade partnerskap (delegated partnerships) med några likasinnade givare, däribland och . Enligt DAC borde nu kunna utvidga dessa partnerskap till fler länder och fler partner. Behovet av effektivisering, uppföljning och utvärdering av biståndspolitiken tas som framgått upp i flera motioner. När det gäller effektivisering redovisar regeringen i budgetpropositionen en rad insatser. Utskottet vill här särskilt peka på att regeringen utfärdat riktlinjer för de nya samarbetsstrategierna. Det nya planeringsinstrumentet syftar till att ge en helhetsbild av det svenska samarbetet med enskilda länder. Det skall utgöra ett strategiskt instrument för styrning av utvecklingssamarbetet men skall också spegla åtgärder som avser att genomföra inom andra politikområden. I riktlinjerna för samarbetsstrategierna anges att mål- och resultatstyrningen av det svenska samarbetet skall förstärkas. En uppföljning av strategin med avseende på måluppfyllelse skall ske inför utarbetandet av en ny strategi. Årliga landplaner, som följs upp i rapporter, skall tydligt länkas till målen i strategin. Utskottet förutsätter att den förstärkta mål- och resultatstyrningen också kommer att avspeglas i redovisningar till . Utskottet kommer med intresse att ta del av resultaten av den utvärdering av riktlinjerna för samarbetsstrategier som skall göras . I betänkande 2003/04:UU3 om den globala utvecklingspolitiken och i andra sammanhang har utskottet tidigare framhållit vikten av utvärdering av politiken för global utveckling inklusive utvecklingssamarbetet. Utskottet beklagar att inrättandet av internationellt utvecklingssamarbete försenats men ser positivt på att verksamheten nu beräknas komma i gång . Utskottet har i betänkande 2005/06:UU5 redovisat vissa synpunkter på utvärderingsverksamheten inklusive det planerade institutet. Utskottet noterar att budgetpropositionen innefattar en redovisning av revisionens iakttagelser och åtgärder som vidtagits med anledning av dessa. Utskottet värdesätter denna, inte minst gäller detta redogörelsen för de åtgärder som vidtagits eller planeras med anledning av - en granskning av UD och Sida i utvecklingssamarbetet (RiR 2004:10). Rapporten från har behandlats av utskottet i betänkande 2004/05:UU4. Utskottet ser positivt på, vad gäller Sidas regleringsbrev, att mål formuleras för samtliga verksamhetsgrenar och övergripande återrapporteringskrav förtydligas. Detta står också i överensstämmelse med förslag. Även andra åtgärder vidtas som ligger i linje med revisorernas rekommendationer, exempelvis ett regeringsuppdrag till Statskontoret om en översyn av styrningen och förvaltningen av utvecklingssamarbetet. I budgetpropositionen fastslås, när det gäller de rekommendationer i som var riktade mot Sida, att samtliga dessa hörsammats i någon form. I anslutning till vad som utskottet anför här om effektivisering, uppföljning och utvärdering, men också med anknytning till betänkandets nästa del om multilateralt bistånd, vill utskottet något beröra den kommande verksamheten vid internationellt utvecklingssamarbete. arbetar en särskild utredare med att förbereda och genomföra bildandet av myndigheten. I de kommittédirektiv (dir. 2005:84) som ligger till grund för förberedelserna anges att myndighetens inriktning skall vara utvärdering av hur svenska biståndsmedel används i förhållande till utvecklingssamarbetets mål och syfte liksom effekter av de använda medlen. Vidare skall myndigheten självständigt kunna initiera och genomföra analyser av det internationella utvecklingssamarbetet som har relevans för de beslut som påverkar utvecklingssamarbetet. Den blivande myndigheten skall kunna analysera och utvärdera både multi- och bilateralt utvecklingssamarbete. I direktiven anges att även skall kunna utvärderas vad avser utvecklingssamarbete. Myndigheten skall komplettera den utvärderingsverksamhet som bedrivs vid Sida och skall i huvudsak vara producerande och endast undantagsvis fungera som beställare av rapporter. I direktiven till den särskilde utredaren anges att verksamheten vid den nya myndigheten skall bestå av två huvudkomponenter. I den ena skall verksamheten inriktas mot samarbetsländerna och utvecklingssamarbetet analyseras liksom dess förutsättningar i sitt vidare sammanhang, resultat och effekter. Den andra huvudkomponenten fokuserar huvudsakligen på effektiviteten i den bredare hanteringen av biståndsmedel, genom t.ex. analyser av planerings-, genomförande- och uppföljningsprocessen samt biståndsinstrument och -kanaler. I direktiven anges att kvalitetskrav på verksamheten skall kunna tillgodoses genom ett nära samarbete med forskarsamhället. Myndigheten skall kunna vara regeringen behjälplig med strategiska analyser och skall lägga vikt vid spridning av resultat från utvärderingar och analyser till berörda parter. Utskottet konstaterar för sin del att det av direktiven till den särskilde utredaren framgår att den nya myndigheten skall komplettera Sidas utvärderingsverksamhet. Däremot anges inte närmare hur detta är tänkt att ske. I Sidas instruktion (1995:869) finns inga närmare uppgifter om utvärderingsverksamhetens inriktning eller innehåll. I instruktionen anges i fråga om utvärdering endast att Sida skall göra en årlig utvärderingsplan. Utskottet anser det önskvärt med ett klarläggande av hur verksamheten vid den nya myndigheten är tänkt att komplettera Sidas utvärderingsverksamhet. Utskottet anser också att det är angeläget att myndigheten följer och redovisar resultat från relevanta utvärderingar och analyser som genomförs också av andra - såväl nationella som internationella - aktörer och organ. I fråga om förslaget om utbildning av värnpliktiga hjälparbetare för medverkan i exempelvis biståndsinsatser konstaterar utskottet att sådan verksamhet inte faller inom ramen för värnpliktsutbildningen. Med vad som anförts anser utskottet att motionerna U304 (s), U313 (m) yrkandena 24 och 25,U330 (c), U336 (fp) yrkande 10 samt U349 (kd) yrkande 21 kan avstyrkas. Genom de nya förutsättningarna för utvecklingssamarbetet, där det enskilda utvecklingslandets situation och perspektiv betonas tydligare, skall olika former av samarbete, bilateralt och multilateralt, ses i ett samlat perspektiv. Insatser kommer i högre grad än att göras tillsammans med andra aktörer, vilket medför att ambitionen höjs när det gäller att få genomslag för svensk syn på utvecklingssamarbete i EU, FN, internationella finansieringsinstitutioner, regionala utvecklingsbanker och globala fonder. Detta underlättas av att med framgång drivit harmoniseringsfrågorna internationellt. Harmoniseringen har lett till ökad samsyn, vilket medfört att internationella organisationer och andra länders biståndsmyndigheter kan anförtros uppdraget att kanalisera svenska biståndsmedel. Omvänt kan svenska myndigheter komma att förmedla andra länders bistånd. Det stärkta samarbetet leder till minskade transaktionskostnader och effektivare användning av begränsade förvaltningsresurser för såväl samarbetsländer som givare. uppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet I utskottens beredning av ärenden ingår uppgiften att följa upp och utvärdera riksdagsbeslut. har beslutat att under detta följa upp och analysera det svenska multilaterala utvecklingssamarbetet. Uppföljningen har inriktats mot att undersöka hur frågor om det multilaterala biståndet hanteras av UD och Sida. I studien ingår att kartlägga storleken på det svenska multilaterala biståndet. Även andel av de totala bidragen till de större FN-organen samt de internationella finansiella institutionerna belyses. har bistått vid genomförandet av studien av det multilaterala utvecklingssamarbetet, vilken bifogas detta betänkande. I uppföljningen slås fast att det multilaterala biståndet är en förhållandevis okänd del av det svenska biståndsflödet som tills endast har behandlats av ett fåtal utredningar. är en stor givare i flera multilaterala organisationer. Av 15 undersökta organisationer tillhör de sex största givarna i 12 organisationer. Av uppföljningen framgår att det samlade multilaterala biståndet utgjorde ungefär hälften av det svenska biståndet 2004. Det svenska multilaterala biståndet uppgick till . Det bilaterala biståndet var 2004. ger bidrag till ett 70-tal multilaterala organisationer. Uppföljningen visar att redovisningen av de svenska bidragen till multilaterala organisationer är bristfällig. har inte fått någon samlad redovisning av storleken på det multilaterala stödet. Det saknas även en heltäckande bild av vilka organisationer som får bidrag och hur utbetalningarna har fördelats mellan de olika myndigheter och departement som svarar för utbetalningarna. När det gäller ansvaret för att fördela bidrag till de multilaterala organisationerna svarar främst för utbetalning av de reguljära bidragen, men i vissa fall lämnar departementet "öronmärkta" bidrag till de multilaterala organisationerna. Sammanlagt utbetalade i bidrag till multilaterala organisationer 2004 (inklusive s.k. multibi-bistånd, dvs. "öronmärkta" bidrag som utbetalas i biståndssyfte till de multilaterala organisationerna vid sidan om den reguljära finansieringen till respektive organisation). Ansvarsförhållandena mellan och Sida uppfattas som otydliga. Uppföljningen har visat att det inte finns några uttalade principer för att avgöra om biståndet skall lämnas som bilateralt eller multilateralt bistånd. Det finns strategier för det svenska samarbetet med nio FN-organ men det saknas en samlad strategi som utgångspunkt för hela det svenska samarbetet. Detta förhållande har också uppmärksammats i /DAC:s granskning av det svenska utvecklingssamarbetet . Enligt uppföljningen är det svårt att överblicka genomförda uppföljningar och utvärderingar av de multilaterala organisationernas verksamhet. Information om genomförda insatser är utspridd på många aktörer. En bättre överblick över genomförda uppföljningar och utvärderingar skulle kunna underlätta ställningstaganden om den svenska bidragsfördelningen. Regeringens rapportering till är ofullständig när det gäller redovisningen av de svenska bidragen till de multilaterala organisationerna. Detta gäller bidragens storlek, vilka överväganden som ligger till grund för bidragstilldelningen och vilka resultat som har uppnåtts. I uppföljningsrapporten sägs att om regeringens rapportering till kan utvecklas så att fler konkreta resultat redovisades skulle sannolikt få ett bättre underlag som grund för sina ställningstaganden. I partimotion U336 (fp) yrkande 18 i denna del anförs att det saknas en svensk strategi för det bistånd som kanaliseras via FN och andra internationella organ. Regeringen bör utarbeta riktlinjer och tydliga prioriteringar för det multilaterala biståndet. I partimotion U351 (kd) yrkande 17 begärs att initierar en diskussion på nationell respektive internationell nivå om orättvisorna i mängden bistånd i olika utvecklingsfonder. Det är orimligt stora skillnader i tillgången till medel för utsatta barn i olika krigsdrabbade länder. I kommittémotion U351 (kd) yrkande 16framhålls behovet av att utöka möjligheter att ta fram faktaunderlag och analysera barns utsatthet vid konflikter och krig i syfte att tydliggöra detta. I motion U345 (s) framhålls att säkerställande av kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa även fortsättningen skall vara en högt prioriterad fråga inom . I partimotion Sf251 (v) yrkande 28 anförs att regeringen i FN bör verka för att UNHCR (United Nations High Commissioner for Refugees) finansieras via FN:s budget med treåriga anslag. Enligt yrkande 29 bör UNHCR:s mandat utvidgas så att organet vid behov kan hjälpa internflyktingar att lämna sitt hemland. I motion U284 (kd) yrkande 2 förespråkas att UNRWA (United Nations Relief and ) avvecklas och administrationen av de palestinska flyktingarna överförs till UNHCR. Utskottet värdesätter att regeringen i budgetpropositionen redovisar storleken på det samlade multilaterala biståndet, vilket är en förbättring jämfört då ingen sådan redovisning gjorts. Regeringen anger i årets budgetproposition också vissa resultat som har uppnåtts till följd av de svenska bidragen. Utskottet anser att sådan information är av stort värde. Den ovannämnda uppföljningen av det multilaterala utvecklingssamarbetet redovisades vid utskottets sammanträde . I uppföljningsstudien, vilken bifogas detta betänkande, konstateras att få utredningar närmare penetrerat den svenska biståndspolitiken på det multilaterala området. De studier som genomförts visar sammantaget, enligt den nu aktuella uppföljningen, att det behöver vidtas ett flertal åtgärder av både regeringen och Sida för att man skall komma till rätta med uppmärksammade brister som rör det multilaterala utvecklingssamarbetet. I den nu aktuella studiens kapitel 9 Sammanfattning och iakttagelser pekas på bl.a. följande brister rörande hanteringen av det multilaterala biståndet och redovisningen av detta: Redovisningen av det multilaterala biståndet är bristfällig. Uttalade principer för fördelningen mellan bilateralt och multilateralt bistånd saknas. Det finns strategier för det svenska samarbetet med nio FN-organisationer men det saknas en samlad strategi för det svenska multilaterala utvecklingssamarbetet. ger bidrag till ett 70-tal multilaterala organisationer men det saknas en överblick över det svenska multilaterala utvecklingssamarbetet. Ansvarsfördelningen mellan och Sida är otydlig. Det är svårt att överblicka genomförda uppföljningar och utvärderingar inom området. Regeringens rapportering till om den multilaterala samverkan är ofullständig och oklar. Utskottets uppföljningsstudie kommenterades vid utskottets sammanträde av Sidas generaldirektör med medarbetare respektive utrikesrådet vid med medarbetare. Utöver kommentarerna till rapporten redovisades information och synpunkter med anknytning till det aktuella ämnet. Både från Sida och från UD anser man att utskottets uppföljning tar upp viktiga frågor och att det finns ett behov av att penetrera dessa närmare. I budgetpropositionen anger regeringen att den har för avsikt att göra en översyn av det multilaterala biståndet för att mer effektivt kunna använda denna kanal i det framtida biståndet. Där nämns att en tydlig övergripande strategi skall läggas fast för på vilket sätt och i vilka fall internationella organisationers verksamhet kan komplettera eller ersätta svenskt bilateralt samarbete. Vidare nämns bl.a. att rollfördelningen mellan UD och Sida skall klarläggas. Sidas generaldirektör välkomnade detta. Jacoby framhöll att den aviserade översynen skall göras skyndsamt. Utgångspunkter för arbetet skall vara den svenska politiken för global utveckling med dess överordnade mål om rättvis och hållbar utveckling och det kompletterande målet för politikområdet Internationellt utvecklingssamarbete, att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Utskottet anser att den nu aktuella uppföljningen som genomförts av visar på en rad frågor som bör föranleda åtgärder och fortsatt uppmärksamhet. Utskottet välkomnar därför att en strategi för det svenska samarbetet med de multilaterala organisationerna skall tas fram och har följande kommentarer med anledning av det arbete som skall bedrivas i . Utskottet anser att det behövs en bättre redovisning av det multilaterala biståndet för att belysa vad biståndsmedlen används till och som underlag för beslutsfattande men också som ett led i kunskapsuppbyggnad om multilateralt arbete. Det är önskvärt med en förbättrad rapportering från regeringen till om multilateral samverkan, något som också underlättas av förbättrad redovisning av biståndet. Utskottet konstaterar att såväl det multilaterala som det bilaterala biståndet styrs av mål och riktlinjer enligt politiken för global utveckling och beslut om anslagstilldelning m.m. samt att samverkan i fält mellan multilateralt och bilateralt bistånd måste beaktas. Utskottet vill understryka vad som framgår av den uppföljningsrapport som tagits fram av , att det saknas tydliga principer för att fördela biståndet på bilateralt respektive multilateralt bistånd. Sådana principer bör enligt utskottet tas fram som också principerna för fördelningen av det multilaterala biståndet bör göras tydliga. Utskottet anser att den aktuella utvärderingen visar på behovet av att förtydliga ansvarsfördelningen mellan främst Sida och UD när det gäller de multilaterala frågorna. Utskottet finner också att uppföljningen och utvärderingen av de svenska bidragen till de multilaterala organisationerna behöver stärkas. i detta betänkande har utskottet berört den nya myndighet för analys och utvärdering av det internationella utvecklingssamarbetet som är under uppbyggnad (internationellt utvecklingssamarbete) och som är av intresse i detta sammanhang. I anslutning till vad som anförts kan nämnas att det i den tidigare nämnda DAC/ODA-granskningen 2005 av utvecklingssamarbete anges att den del av det officiella utvecklingsbiståndet som lämnades till multilaterala insatser låg något över genomsnittet för DAC:s medlemsländer. Det sägs i att fäster ökad vikt vid multilateralt samarbete och att den gradvisa utvecklingen mot multilaterism bör åtföljas av strategiskt tänkande och resultatuppföljning. Det behövs enligt granskningsrapporten en tydligare multilateral strategi och ett särskilt system som mer systematiskt följer de multilaterala institutionernas prestationer. Vid sitt besök i utskottet framhöll chefen för , , att det är viktigt att diskutera hur man kan förbättra ansvarsutkrävandet beträffande multilateralt utvecklingssamarbete. I sammanhanget vill utskottet, när det gäller multilaterala organ, framhålla att det är angeläget att även fortsättningsvis verkar för att det synsätt som slagits fast i den svenska politiken för global utveckling får ökat genomslag i sådana organ. Likaså är det enligt utskottet viktigt att ta till vara och föra in erfarenheter från fältverksamheten i multilaterala organ. Ytterligare en fråga som utskottet vill peka på gäller vikten av att - i egenskap av en stor givare - blir väl företrädd såväl i styrelser i multilaterala organ som på högre tjänstemannanivå i sådana organ. Regeringen bör enligt utskottet intensifiera sina insatser för en sådan utveckling. Utskottet förutsätter att regeringen i den utredning som kommer att genomföras noga granskar och tar till vara de synpunkter och analyser som utskottet redovisat i sin uppföljning utförd av . Utskottet anser också att resultatet av det aviserade arbetet med att ta fram en strategi för det multilaterala biståndet bör redovisas för . Några motioner tar upp frågor rörande verksamheten i vissa FN-organ. stöder både nya fokusområde om barns rättigheter och inriktningen på skydd av utsatta barn, exempelvis barn i konflikter och barnsoldater. Ett nära samarbete sker med FN:s generalsekreterares särskilda kontor för barn i konflikter.Utskottet instämmer i att det är angeläget med ett gediget faktaunderlag för analyser och agerande och konstaterar att Sida lämnar stöd till tankesmedja där sådant underlag tas fram. Vikten av att prioriterar SRHR-frågor betonas fortlöpande av . har hårt drivit att SRHR-frågor avseende ungdomar ingår i hälsostrategi. Frågorna prioriteras av i Unicefarbetet de kommande fyra åren. Utskottet har i ett tidigare avsnitt i betänkandet behandlat SRHR-frågor. Vad gäller motionsförslagen om finansiering av UNHCR respektive verksamhet rörande internflyktingar vill utskottet hänvisa till sitt ställningstagande till likalydande motionsyrkanden i betänkande 2004/05:UU2. Utöver vad som då anfördes om finansiering av UNHCR kan framhållas att regeringen arbetar för att bredda UNHCR:s givarbas. Vissa framsteg i denna riktning har skett. Det sammanlagda bidraget till UNHCR är större än någonsin och stödet från den privata sektorn är det största i organisationens historia, till stor del tack vare generösa bidrag i samband med flodvågskatastrofen i . Fortsatta ansträngningar krävs dock, och vid UNHCR:s årliga exekutivkommittémöte riktade på nytt en uppmaning till UNHCR att aktivt söka få en bredare och mer balanserad givarbas. Den nye högkommissarien för flyktingfrågor försäkrade i sitt anförande vid mötet att UNHCR kommer att arbeta i denna riktning.