bet · GT01KU1 · 2005-11-17 00:00:00 — Två områden bör fokuseras den närmaste perioden (yrkande 2). Stödet till storstadstidningar är oproportionerligt stort jämfört med stödet till landsortstidningar och bör trappas av med en femtedel . Det bör också införas regler för fusioner eller där förstatidning köpt upp driftsstödsberättigad andratidning. Även här bör en femårig utfasningsperiod användas med början 2007. Motionärerna räknar med att detta bör ge en besparing på presstödet med 2007 och 2008 jämfört med nuvarande nivå. I motion 2005/06:K244 av () föreslås en reformering av presstödet så att det i högre grad bidrar till mångfald. Enligt motionären sker det en ökad koncentration inom dagspressen. På många orter där det tidigare funnits två konkurrerande tidningar har andratidningen lagts ned, köpts upp eller slagits ihop med den konkurrerande större tidningen. Motionären anser att presstöd inte bör utgå till tidningar som har en monopolliknande ställning inom sitt täckningsområde. anförde utskottet i betänkande 2004/05:KU1 att ett statligt presstöd var av väsentlig betydelse när det gällde att motverka koncentrationstendenser och upprätthålla mångfalden inom dagspressen. Motioner om att avveckla presstödet avstyrktes av utskottet. Utskottet uttalade att det, mot bakgrund av de strukturförändringar som dagspressen genomgått , ändå fanns goda skäl att se över presstödet och eventuellt vidta åtgärder som innebär fortsatt mångfald och bred spridning av dagstidningar. Utskottet hänvisade härvidlag till uppdrag att göra detta. Vidare avstyrkte utskottet en motion om införande av ett exemplarstöd för postdistribuerade tidningar på per distribuerad tidning. Utskottet ansåg att arbete inte borde föregripas. Utskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringens förslag att anslag 27:2 Presstöd skall uppgå till och avstyrker därför motionerna 2005/06:K470 (m) yrkande 1 i denna del, 2005/06:K427 (fp) i denna del och 2005/06:K454 (kd) yrkande 5 i denna del, i vilka anslaget föreslås uppgå till ett lägre belopp. I motion 2005/06:K454 (kd) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande för regeringen om att det införs ett exemplarstöd för postdistribuerade tidningar med per distribuerat exemplar. Ovan har framgått att skall lämna sitt slutbetänkande och att regeringen avser att, med utgångspunkt i detta betänkande, återkomma till med förslag om hur presstödet skall vara utformat, bl.a. vad avser stödet till tidningsdistribution. Enligt utskottets mening bör det pågående arbetet inte föregripas. Motionsyrkandet avstyrks därför. Utskottet avstyrker även motionerna 2005/06:K244 (s) och 2005/06:K454 (kd) yrkande 2 med hänvisning till detta pågående arbete. När det gäller förekomsten av ett presstöd vill utskottet framhålla sin tidigare uppfattning, att ett statligt presstöd är av väsentlig betydelse när det gäller att motverka koncentrationstendenser och upprätthålla mångfalden inom dagspressen. I motionerna 2005/06:K217 (m), 2005/06:K340 (m) yrkande 14 och 2005/06:K470 (m) yrkande 2 i denna del föreslås att presstödet m.m. avvecklas. Utskottet delar inte denna uppfattning och avstyrker motionsyrkandena. Stöd till radio- och kassettidningar Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar på . Från anslaget ges bidrag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Regeringen föreslår att ramanslag 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar skall uppgå till . Det är en minskning med jämfört med innevarande år. Minskningen beror på att de medel som 2005 tillfälligt tillförts anslaget för inköp av nya radiotidningsmottagare nu återförs till anslag 27:2 Presstöd (se även ovan). Dessutom minskas anslaget med till följd av den nämnda generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringens bedömning avseende radio- och kassettidningsstödets betydelse har framgått ovan. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 27:4 Radio- och på . Vidare föreslår utskottet att avslår två motionsyrkanden om att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Utskottet föreslår även att avslår ett motionsyrkande om att Radio och bör avvecklas. Jämför reservation 4 (m). Radio- och skall besluta i frågor om tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och tv-sändningar riktade till allmänheten i de fall uppgifterna inte ligger på regeringen eller någon annan särskilt angiven myndighet. Regeringen föreslår att ramanslag 27:4 Radio- och fastställs till . Det är en ökning med jämfört med innevarande år. Förändringen är en följd av dels pris- och löneomräkning, som leder till en ökning av anslaget med , dels den nämnda generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål, som leder till en minskning med . I motion 2005/06:K470 av m.fl. (m) föreslås en minskning av anslaget med (yrkande 1 i denna del). Motionärerna anser att Radio- och verksamhet delvis är överflödig. De menar även att det bör undersökas om inte skulle kunna ta över resterande delar av Radio- och uppgifter i syfte att avveckla verkets uppgifter (yrkande 2 i denna del). I motion 2005/06:K427 av m.fl. (fp) föreslås i denna del en minskning av anslaget med . Utskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringens förslag att anslag 27:4 Radio- och skall uppgå till och avstyrker motionerna 2005/06:K470 (m) yrkande 1 i denna del och 2005/06:K427 (fp) i denna del, i vilka anslaget föreslås uppgå till ett lägre belopp. Vidare delar utskottet inte den ovan anförda uppfattningen att Radio- och verksamhet delvis är överflödig och avstyrker motion 2005/06:K470 yrkande 2 i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 27:5 och TV på . Vidare föreslår utskottet att avslår ett motionsyrkande om att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. och TV skall genom efterhandsgranskning utöva tillsyn över att programföretag följer reglerna som rör innehållet i ljudradio- och tv-sändningar till allmänheten. Vidare skall nämnden följa innehållet i utländska ljudradio- och tv-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Nämnden granskar program efter anmälan eller på eget initiativ. Ett mål för nämnden är att öka kunskapen hos allmänheten om gällande regelsystem och om nämndens verksamhet och praxis. Nämnden har också i uppdrag att rapportera till regeringen om radio- och tv-företagens programverksamhet. Regeringen föreslår att ramanslag 27:5 och TV fastställs till . Det är en ökning med jämfört med innevarande år. Förändringen är en följd av dels pris- och löneomräkning, som leder till en ökning av anslaget med , dels den generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål, som leder till en minskning med . Delvis finansieras verksamhet genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida, vilket behandlas under utgiftsområde 17 som bereds av kulturutskottet. föreslås därvid att delfinansierar nämndens verksamhet. I propositionen uppges att antalet anmälningar till ligger på en fortsatt hög nivå. Regeringen uttalade i budgetpropositionen sin avsikt att använda av det under utgiftsområde 17 uppförda anslag 27:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete för att förstärka . Regeringen bedömer nu att det är sannolikt att behovet kvarstår även . I motion 2005/06:K470 av m.fl. föreslås en besparing om på anslaget (yrkande 1 i denna del). Motionärerna anför att omfattningen av verksamhet är överdimensionerad. Utskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringens förslag att anslag 27:5 och TV skall uppgå till och avstyrker motion 2005/06:K470 (m) yrkande 1 i denna del, i vilken det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Politikområdet Samepolitik omfattar verksamheten vid samt och länsstyrelsernas verksamhet som rör rennäringen. Till politikområdet hör också urfolksfrågor där både nationell och internationell verksamhet ingår. Politikområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 och 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Under utgiftsområde 1 redovisas . En mer utförlig beskrivning och analys av politikområdet återfinns i den del av budgetpropositionen som behandlar utgiftsområde 23 och som bereds av miljö- och jordbruksutskottet. Enligt denna del blir de totala utgifterna för politikområdet (avsnitt 8.2). beräknas utgifterna till 68,1 respektive . För den del av politikområdet som ligger inom utgiftsområde 1 blir utgifterna enligt propositionen . De beräknade utgifterna är 21,4 respektive . I propositionen anges att samepolitikens övergripande mål är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar (avsnitt 8.3). Vidare anges indikatorer för politikområdet. En indikator är valdeltagande (avsnitt 8.5.1). I propositionen redovisar regeringen insatser för det samiska näringslivet, utveckling av de samiska språken, informationssatsning om samerna etc. (avsnitt 8.4). Vad gäller anför regeringen att () presenterade förslag till en ny organisation av verksamhet. I enlighet med förslaget organiseras verksamhet i två avdelningar samt en stabsfunktion. Avdelningarna har hand om sakområdena och stabsfunktionen ombesörjer ekonomi och administrativa uppgifter. Organisationsförändringen innebär därutöver att förtydligar ansvarsfördelningen mellan styrelsen, som utgörs av sametingsledamöter, och kanslichefen. gav regeringen () i uppdrag att utreda uppförandet av en parlamentsbyggnad för i . verksamhet har successivt vuxit, vilket lett till ett ökat behov av mer ändamålsenliga lokaler. Utredningen överlämnades till regeringen och samma månad gav regeringen i uppdrag att anordna en arkitekttävling, som förväntas vara avgjord . plenum består av 31 ledamöter, vilka väljs (avsnitt 8.5). Det senaste valet hölls . Efter det ökade kvinnorepresentationen från . Valdeltagandet i Sametingsvalet ökade till (efter avräkning av icke godkända röster) men har totalt sjunkit sedan det första valet . Utvecklingen av antalet anmälda personer i röstlängden indikerar trots det, anför regeringen, att legitimitet bland den samiska befolkningen successivt har ökat. Detta eftersom valdeltagandet ökat i absoluta tal genom att alltfler samer anmäler sig till röstlängden. Utvecklingen tyder också på ett ökat förtroende för och dess arbete med den samiska kulturen och de samiska näringarna. Kostnaderna för det folkvalda organet har ökat med till . Främsta orsaken till detta är, enligt regeringen, ökade utgifter i samband med parlamentariska möten. Omorganiseringen av innebär enligt regeringen bl.a. att är bättre anpassat för att ta över nya myndighetsuppgifter. Den förväntas även att ge ett positivt resultat på ekonomiadministrativa rutiner såsom årsredovisning och prognoshantering. Regeringen framhåller vikten av att regeringen för samtal med som syftar till en närmare dialog mellan staten och samerna (avsnitt 8.7). Regeringens inriktning är att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande inom områden där detta är möjligt och med hänsyn tagen till resultat av avslutade utredningar. Som ett steg i detta arbete bereds inom frågan om att flytta över vissa delar av rennäringsadministrationen från länsstyrelserna och från till , och en proposition planeras under innevarande mandatperiod. Vidare anför regeringen bl.a. att den planerar att följa fortsatta arbete med att utveckla resultatredovisningen och analysen av måluppfyllelse. Ett arbete pågår även med att förbättra de ekonomiadministrativa rutinerna inom myndigheten. Regeringen nämner även arbetet med den nya organisationsstruktur som implementerats och som hade sin grund i ESV:s översyn (se ovan under Insatser). Enligt översynen bör arbetsfördelningen mellan kansliets förvaltningsorganisation och det demokratiska organet dessutom tydliggöras, vilket skulle innebära en ytterligare utveckling av organisation. Byggstarten för den nya parlamentsbyggnad som skall uppföras (se ovan under Insatser) bedöms preliminärt ske med invigning . Årsredovisningen för myndigheten inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande (avsnitt 8.6). anförde utskottet i betänkande 2004/05:KU1 att arbetet med att utveckla indikatorer för demokratiområdet var i enlighet med vad utskottet tidigare uttalat och borde utvidgas till bl.a. politikområdet Samepolitik. Vad gällde politikområdesindelningen kunde det enligt utskottet övervägas om alla delar av politikområdenas (däribland politikområdet Samepolitik) resultat som hänförs till anslag inom område borde redovisas i den del av budgetpropositionen som bereds av (dvs. Det skulle enligt utskottets bedömning underlätta beredningen av det uppnådda resultatet av statens insatser. Utskottet utgår från att regeringen i det fortsatta utvecklingsarbetet av mål- och resultatredovisningen beaktar vad utskottet tidigare uttalat om indikatorer och politikområdesindelningen. I övrigt föranleder i detta sammanhang redovisningen i propositionen av insatser, resultat etc. inom politikområdet inget uttalande från utskottet. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 45:1 på . Vidare föreslår utskottet att avslår ett motionsyrkande om att anslaget skall uppgå till ett högre belopp. verksamhet regleras i sametingslagen (1992:1433) och förordningen (1993:327) med instruktion för . är en förvaltningsmyndighet som det är ett samiskt folkvalt organ med val . De övergripande målen är enligt sametingslagen att skall verka för en levande samisk kultur och därvid ta initiativ till verksamhet och föreslå åtgärder som främjar denna kultur. skall bl.a. medverka i samhällsplaneringen och bevaka att samiska behov beaktas. beslutar om fördelning av statens bidrag till samisk kultur och samiska organisationer samt andra medel som ställs till samernas förfogande. leder det samiska språkarbetet och arbetet med EU-stöd för samiska program (mål 1 och Interreg III A). Därtill har ett informationsuppdrag gentemot allmänheten i fråga om att sprida information om det samiska samhället, kulturen och historien. Myndigheten hade 24 anställda . Huvudkansliet ligger i och lokalkontor finns i , och . Regeringen föreslår att ramanslag 45:1 fastställs till . Anslaget är därmed lägre än . Minskningen har sin grund i den ovan nämnda generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Härutöver kan nämnas att det i budgetpropositionen framgick att anslaget ökades tillfälligt med för den av ESV föreslagna omorganisationen (prop. 2004/05:1 utg.omr. 1 avsnitt 5.1.1). I det föregående har redovisats regeringens bedömning avseende verksamhet. Som framgått ovan är regeringens inriktning på arbetet att successivt pröva ett utvidgat samiskt självbestämmande. I motion 2005/06:K420 av m.fl. (c) föreslås en ökning av anslaget till med (yrkande 2 i denna del). Som skäl för förslaget hänvisar motionärerna till vad anför i sin minoritetsmotion, nämligen att skall ges fler uppgifter och få ett större ansvar för samepolitiken, bl.a. större befogenheter att utarbeta det nordiska samarbetet. Utskottet delar regeringens bedömning och tillstyrker regeringens förslag att anslag 45:1 skall uppgå till . Därmed avstyrker utskottet motion 2005/06:K420 (c) yrkande 2 i denna del, i vilken anslaget föreslås uppgå till ett högre belopp. Anslag som inte ingår i något politikområde Utgiftsområde 1 omfattar anslag för vilka regeringen inte fastställer mål. Dessa ingår inte i politikområdesindelningen. För flera av dessa verksamheter råder särskilda förutsättningar där mål- och resultatstyrning enligt regeringens mening inte går att applicera (prop. 2000/01:1 utg.omr. 1 avsnitt 3.1). Det gäller anslagen Kungliga hov- och slottsstaten, ledamöter och partier m.m., förvaltningskostnader, ombudsmän, justitieombudsmännen, m.m., Stöd till politiska partier samt Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information. ledamöter och partier m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsens förslag anvisar ett anslag 90:2 ledamöter och partier m.m. på . Vidare föreslår utskottet att godkänner riksdagsstyrelsens förslag om att det skall finnas en anslagskredit på högst för nämnda anslag samt att riksdagsförvaltningen beviljas en räntekontokredit i på högst . Från anslaget finansieras riksdagsledamöternas arvoden, kostnadsersättningar, traktamenten samt data- och telekommunikation, arvoden till EU-parlamentariker, arbetsgivaravgifter samt pensioner och inkomstgarantier åt f.d. riksdagsledamöter och EU-parlamentariker. Vidare finansieras bl.a. ledamöternas reseersättningar, företagshälsovård och språkutbildning. Även ledamöters deltagande i internationellt parlamentariskt samarbete liksom bidrag till enskilda studieresor finansieras från anslaget. Stödet till partigrupperna i samt bidrag till interparlamentariskt samarbete utgår också från anslaget. Riksdagsstyrelsen föreslår att ramanslag 90:2 ledamöter och partier m.m. skall uppgå till . Det är en ökning med jämfört med medelsanvisningen . Förändringen beror till stor del på den fortsatta ökningen av antalet politiska sekreterare. Stödet började byggas ut och skall vara fullt utbyggt . Anslaget har för detta ändamål sammantaget ökat med . Vidare anför riksdagsstyrelsen att valet beräknas medföra ökade kostnader för bl.a. arvoden, kostnadsersättningar, resor, inkomstgarantier och pensioner. Den tekniska utrustningen till ledamöterna kommer också att bytas ut. Ett riksdagsbeslut med anledning av den s.k. Översynskommitténs4[hade i uppdrag att göra en översyn av lagen (1965:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter och lämna förslag till en ny och moderniserad lag. Uppdraget omfattade också förslag till motsvarande ändringar beträffande lagen (1996:304) om arvode m.m. till företrädare i i de delar nationell ersättning utgår.] betänkande kan också få konsekvenser för utgifterna på anslaget. Detsamma gäller ett riksdagsbeslut med anledning av den översyn av riksdagsledamöternas traktamentsregler m.m. som riksdagsstyrelsen beslutat om . Av anslagsökningen har sin grund i pris- och löneomräkning. Riksdagsstyrelsen föreslår att det för ramanslag 90:2 ledamöter och partier m.m. skall finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Vidare föreslås att riksdagsförvaltningen beviljas en räntekontokredit i på av myndighetens totala anslagsutrymme, dvs. Utskottet tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag till medelsansvisning under anslaget. Utskottet tillstyrker även riksdagsstyrelsens förslag om anslagskredit för anslaget och räntekontokredit för riksdagsförvaltningen. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsens förslag anvisar ett anslag 90:3 förvaltningskostnader på . Vidare föreslår utskottet att beslutar att det skall finnas en anslagskredit på högst för nämnda anslag samt godkänner förslaget till investeringsplanen för riksdagsförvaltningen för . Utskottet föreslår även att bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån för dels investeringar som används i verksamhet intill ett belopp av , dels investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . Slutligen föreslår utskottet att avslår tre motionsyrkanden om att anslaget skall uppgå till lägre belopp än vad som föreslagits av riksdagsstyrelsen. Från anslaget finansieras förvaltningskostnader för bl.a. löner, företagshälsovård, kompetensutveckling, administration, räntor och amorteringar, hyror, intern service, säkerhet och bevakning, datateknik och IT-stöd, förlagsverksamhet, bibliotek, tryckeriverksamhet och informationsverksamhet samt bidrag till föreningar i . Anslaget används också för att finansiera fastighetsförvaltning, underhåll, reparationer, renoveringar, ombyggnationer och akuta underhållsåtgärder för fastigheter samt räntor och amorteringar. Riksdagsstyrelsen föreslår att ramanslag 90:3 förvaltningskostnader fastställs till . Det är en ökning med jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten . Riksdagsstyrelsen anför att den vid sitt möte fattade beslut om satsningsområden för riksdagsförvaltningen 2006. Bland annat nämns åtgärder i samband med valet (mottagning av nya ledamöter och service till ledamöter som lämnar ), att ökningen av politiska sekreterare påverkar riksdagsförvaltningen avseende kontorslokaler, omflyttningar, lokalförbättringar, teknisk utrustning m.m., fortsatt renovering av plenisalen, åtgärder för att höja säkerheten och åtgärder för att säkerställa och utveckla den elektroniska dokumenthanteringen (bl.a. fortsatt utveckling av webbaserade information och skolinformation). Härutöver kan av ökningen hänföras till pris- och löneomräkning. har riksdagsstyrelsen beslutat om en indragning av anslagssparande på . Anslagskredit, investeringsplan och låneramar Riksdagsstyrelsen föreslår att det för ramanslag 90:3 förvaltningskostnader skall finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Riksdagsstyrelsen föreslår också att godkänner förslaget till investeringsplan för riksdagsförvaltningen för . Investeringsplanen framgår av följande tabell. Investeringsplan för riksdagsförvaltningen 2006-2008 Källa: Prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 avsnitt 6.3.6. Enligt prognosen kommer investeringarna att uppgå till , varav avser investeringar i fastigheter och i övriga anläggningstillgångar. fortsätter det arbete som påbörjades med att säkra grundvattennivån under . Arbetet beräknas vara avslutat . Vidare kommer ombyggnad av några av entréer att påbörjas. Härutöver sker investeringar i IT-utrustning. har riksdagsförvaltningen låneramar avseende investeringar i fastigheter och andra anläggningstillgångar på respektive , och enligt riksdagsstyrelsen behövs motsvarande låneramar även . Riksdagsstyrelsen föreslår därför att bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för dels investeringar som används i verksamhet intill ett belopp på , dels investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp på . Enligt propositionen har bedömt riksdagsförvaltningens årsredovisning för som i allt väsentligt rättvisande. m.fl. (m) föreslår i motion 2005/06:K470 att anslaget minskas med (yrkande 1 i denna del). Motionärerna anför att det inte är nödvändigt för informationsverksamhet att ha den omfattning den har . Detta med hänsyn till att det huvudsakliga ansvaret för information om den politiska verksamheten faktiskt åvilar partier och de förtroendevalda. I motion 2005/06:K427 av m.fl. (fp) föreslås i denna del att anslaget minskas med . Inte minst bör, anför motionärerna, informationsverksamhet kunna begränsas. De menar att de politiska partierna har huvudansvaret för information om den politiska verksamheten i . I motion 2005/06:K420 av m.fl. (c) föreslås att anslaget minskas med (yrkande 2 i denna del). Motionärerna anser att bör kunna se över sina kostnader. De pekar på dels allmänna kostnadseffektiviseringar, dels förändrad utskottsorganisation och nedläggning av . Utskottet, som delar riksdagsstyrelsens bedömning, tillstyrker riksdagsstyrelsens förslag att anslag 90:3 förvaltningskostnader skall uppgå till och avstyrker motionerna 2005/06:K470 (m) yrkande 1 i denna del, 2005/06:K427 (fp) i denna del och 2005/06:K420 (c) yrkande 2 i denna del, i vilka det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Utskottet tillstyrker även förslagen från riksdagsstyrelsen till anslagskredit, investeringsplan och lånebemyndiganden. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med riksdagsstyrelsens förslag anvisar ett anslag 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () på .