bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Det finns enligt min uppfattning anledning att skyndsamt se över frågan om hur behovet av förbiflöden i befintliga vattenkraftverk kan tillgodoses och, som en del i detta, hur ändamålsenliga reglerna för omprövning av vattendomar är i sammanhanget. är intresset för restaurerande av sjöar eller vattendrag ibland stort, men kostnaden för att upphäva vattendomen kan vara större än den för restaureringen. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 3 om vattenförsörjningsplaner m.m., punkt 79 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 79 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om att delmål 3 under miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag utgår. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 56 och avslår motionerna 2004/05:N409 yrkande 11, 2005/06:Ub385 yrkande 1 och 2005/06:N443 yrkande 40. Vi anser det vara tveksamt att se vattenförsörjningsplaner som något som bidrar till att uppnå miljömålet Levande sjöar och vattendrag. Delmål 3 om vattenförsörjningsplaner bör därmed utgå. Delmål 1 om skydd av grundvattenförande geologiska formationer, punkt 82 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 82 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om ändrat delmål 1 under miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 59. Grundvattenförekomster som förorenas av mänsklig aktivitet i sådan utsträckning att det utflödande grundvattnet påtagligt försämrar livsmiljön för växter och djur bör identifieras. Denna identifiering bör vara klar . Delmål 1 bör enligt min uppfattning revideras så att målet även innebär ett skydd mot föroreningar enligt följande: Grundvattenförande geologiska formationer av vikt för nuvarande och framtida vattenförsörjning skall ha ett långsiktigt skydd mot föroreningar och exploatering som begränsar användningen av vattnet. Vägsaltning i känsliga miljöer, punkt 83 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 83 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om vägsaltning i känsliga miljöer. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 61. Vägar bör inte få saltas på ett sådant sätt att saltet riskerar att hamna i grundvattnet och därmed förorena det. bör omgående skärpa reglerna för vägsaltning i känsliga miljöer. Saltning bör även göras restriktivt i andra känsliga miljöer såsom vid rika vägrenar eller intill naturreservat. Detta bör ges regeringen till känna. Miljökvalitetsnorm för bekämpningsmedel och nitrat, punkt 84 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 84 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om miljökvalitetsnorm för bekämpningsmedel och nitrat. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 60 och avslår motion 2004/05:MJ498 yrkande 30. Kunskaper om bekämpningsmedel i grundvatten, deras väg dit och hur man undviker att bekämpningsmedel förorenar grundvatten behöver förbättras. anser att en miljökvalitetsnorm för bekämpningsmedel i dricksvatten bör införas. Detta bör ges regeringen till känna. Hav i balans och levande kust och skärgård, punkt 86 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 86 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om Hav i balans i levande kust och skärgård. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 23. Vi delar åsikt att preciseringen av vad miljökvalitetsmålet innebär bör kompletteras med: "Ingen undermålig sjöfart skall trafikera omgivande hav, de mest värdefulla områdena skall skyddas från sjöfartens negativa konsekvenser och räddningsberedskapen skall säkerställas." Detta bör ges regeringen till känna. Förvaltningen av , punkt 87 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 87 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förvaltningen av . Därmed bifaller motionerna 2004/05:K431 yrkande 16 i denna del och 2005/06:U338 yrkande 17 i denna del. liberalerna anser att det går att möta hoten mot haven och den speciellt utsatta . innebär en avgörande förändring och en helt ny möjlighet i förvaltningen av . Detta hav bör bli pilotområde för en helt ny förvaltningsstrategi. Syftet med att göra till ett internationellt pilotprojekt är att bygga upp ett så starkt och heltäckande skydd av miljö att fungerande ekosystem kan återskapas och en långsiktigt uthållig utveckling ska kunna garanteras. Systemet måste ges juridisk kraft och samordnade skyddsåtgärder och sanktioner. Detta arbete menar skall drivas inom ramen för EU-samarbetet. Det är helt avgörande att en europeisk marin strategi nu tas fram. Det grundliga arbete som lagts ned får inte vara ogjort. Här måste agera kraftfullt och trycka på för att så skall ske - att i en sådan tvärsektoriell strategi fastställa att havet skall nyttjas på ett hållbart sätt, med utgångspunkt från försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen. målsättning skall vara att bli internationellt ledande när det gäller tillämpningen av globala överenskommelser. Detta bör ges regeringen till känna. Ändrat delmål 1 om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden, punkt 88 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 88 borde ha följande lydelse: avslår regeringens förslag om ändrat delmål 1 under miljökvalitetsmålet Hav i balans och levande kust och skärgård samt tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ändrat delmål 1 om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 24 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 13 i denna del och motionerna 2003/04:MJ408 yrkandena 11 och 22, 2004/05:MJ26, 2004/05:MJ35 yrkande 1, 2004/05:MJ38 yrkandena 62 och 67, 2004/05:MJ520 och 2005/06:MJ446 yrkandena 18 och 19. Målet beträffande antalet naturreservat bör höjas om gjorda internationella åtaganden skall kunna uppfyllas och miljökvalitetsmålet nås. Det är emellertid inte ett mål i sig att inrätta ett visst antal reservat, utan det är kvalitet och effekt som skall vara utgångspunkten. För oss är det även viktigt att det måste vara möjligt för människor att bo och verka i kust- och skärgårdsmiljö som man har en långsiktigt hållbar utveckling av t.ex. fisket. Därför måste arbetet med att skydda olika områden bedrivas i nära samarbete med dem som berörs av åtgärderna. Internationella erfarenheter visar att lokal acceptans för regelsystemet är av grundläggande betydelse för att skyddet skall vara effektivt. reservat kan spela en viktig roll för att rädda yrkesfisket. På samma sätt som markägare kan ersättas vid reservatsbildning på land måste de som påverkas av flera reservat och områden med fiskeförbud kunna kompenseras. Vi kan inte oreserverat ansluta oss till inrättandet av just sju områden med permanent fiskeförbud. Det är inte just antalet områden med permanent fiskeförbud som är ett bra mått på hur långt skyddet av fiskebestånden har kommit. Behovet bör styra antalet. Om det är motiverat ur miljö- eller fiskeskyddssynpunkt skulle vi därför inte ha något emot fler än sju områden, men först när vi har kunskap om effekterna. Det är därför viktigt med utvärdering av förbudsområdena. Detta bör ges regeringen till känna. Ändrat delmål 1 om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden, punkt 88 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 88 borde ha följande lydelse: godkänner regeringens förslag om ändrat delmål 1 under miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ändrat delmål 1 om skydd av miljöer och kust- och skärgårdsområden. Därmed bifaller proposition 2004/05:150 punkt 13 i denna del och motion 2004/05:MJ38 yrkandena 62 och 67 samt avslår motionerna 2003/04:MJ408 yrkandena 11 och 22, 2004/05:MJ26, 2004/05:MJ35 yrkande 1, 2004/05:MJ37 yrkande 24, 2004/05:MJ520 och 2005/06:MJ446 yrkandena 18 och 19. anser att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att målet skall kunna nås 2005. Ambitionsnivån vad gäller att inrätta områden med fiskeförbud måste höjas; detta bör uttalas i delmålet. Jag anser att förslag både avseende fiskeförbud och utflyttad trålgräns bör verkställas. föreslår att delmål som syftar till levande bottnar tas fram. Ett första sådant bör inriktas mot kartläggning av tillståndet hos våra bottnar. I nästa skede bör detta delmål ersättas av delmål för friskare bottnar. Vad som finns under vattnet är i de flesta fall okänt och dolt. Som exempel på bottenproblem kan nämnas dumpade stridsfartyg, trålning och döda hamnbottnar till följd av gifter. I många småbåtshamnar och vanliga hamnar finns sliprester m.m. med giftiga bottenfärger som är förbjudna. Detta bör ges regeringen till känna. Nytt delmål om olycksrelaterade oljeutsläpp, punkt 91 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 91 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om olycksrelaterade oljeutsläpp. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 25. I en nyligen inlämnad ansökan om skyddsåtgärder i samband med klassning som särskilt känsligt havsområde (PSSA) valde regeringen att inte pröva möjligheten att ansöka om ytterligare effektiva skyddsåtgärder med minimikrav på skeppskonstruktion, kvalitet på och ansvar hos besättning, skadeståndsansvar för aktörerna i transportkedjan och reglering från strandstaterna (t.ex. lotskrav, trafikledning, hamnstatskontroll). Vi anser att fler åtgärder behövs för att höja sjösäkerheten, en högre beredskap och en bättre nationell förmåga inom miljöräddningstjänsten att möta oljeutsläpp liksom ett utvecklat internationellt samarbete. Vi anser att ett nytt delmål snabbt bör införas. bör uppdra åt regeringen att återkomma med förslag till nytt delmål som kopplar till risken för olycksrelaterade oljeutsläpp. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om en nationell strategi för skydd och skötsel, punkt 94 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 94 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om delmål 1 om en nationell strategi för skydd och skötsel. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 69. Delmålet om framtagande av en strategi bör ersättas med delmål kring genomförandet av denna strategi. Strategin bör vara klar , och för att inte tappa fart i det viktiga arbetet med skydd av våtmarker och sumpskogar bör ett delmål för skydd och skötsel av dessa formuleras för perioden . Detta bör ges regeringen till känna. Nytt delmål kring våtmarker i skogsbrukslandskapet m.m., punkt 95 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 95 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om ett nytt delmål under miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 72. Utdikningen av skogsmark i skogs- och mellanbygderna har i många fall varit lika omfattande som i slättlandskapet. Utdikningar i skogslandskapet har medfört att variationen av naturtyper har minskat. Flera av våra hotade arter och biotoper såsom rikkärr, fattigkärr, sumpskogar och översilningsskogar är knutna just till dessa nu ovanliga våtmarker. Behovet av restaurering och nyanläggning av våtmarker på skogsmark är därmed stort. Kostnaden för återställande av våtmarker och småvatten i skogslandskapet är ofta ringa då det i många fall kan räcka med att lägga igen diken. Ett nytt delmål bör formuleras enligt följande: I skogslandskapet skall våtmarker och småvatten anläggas eller återställas fram . Avvattningsbegreppet m.m., punkt 96 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 96 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avvattningsbegreppet. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 73 och avslår motionerna 2004/05:MJ374 och 2005/06:MJ391. Avvattningsbegreppet behöver enligt min uppfattning preciseras närmare. Ökad samsyn om avvattningsbegreppet är angelägen för hanteringen av ärenden som rör både jord- och skogsbruk. I begreppet avvattning bör i förekommande fall också inräknas nya skogsbilvägar. Avvattningsförbudet bör utökas. Ett förslag att utöka det generella avvattningsförbudet till att även omfatta delar av lämnades av till regeringen . Lämpliga delar av förslaget bör implementeras. Detta bör ges regeringen till känna. Skydd av våtmarker, punkt 97 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 97 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om skydd av våtmarker. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ394 yrkande 17 och avslår motion 2004/05:MJ33 yrkande 11 i denna del. Våtmarkerna har stor betydelse som ekosystem och naturresurser. De fyller också en viktig funktion som naturliga kväve- och fosforfällor. För att minska problemet med övergödningen av sjö och hav är det därför angeläget att inte bara bevara utan även att arbeta för att restaurera och nyanlägga våtmarker. Återskapandet av våtmarkerna är nödvändigt för att utöka naturliga filter och för att öka de naturliga vattenreservoarerna. Placeringen av våtmarken är avgörande för dess funktion och måste alltid beaktas vid bidrags- och tillståndsgivning. Skyddet av våra våtmarker bör stärkas. Det gäller framför allt de områden som skall skyddas enligt den internationella våtmarkskonventionen och enligt fågeldirektivet. Detta bör ges regeringen till känna. Ändrat delmål 3 om skogsbilvägar m.m., punkt 98 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 98 borde ha följande lydelse: godkänner reservantens förslag om ändrat delmål 3 om skogsbilvägar under miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 70 och avslår proposition 2004/05:150 punkt 15. Jag vill uppmärksamma de "vägar" som skotrar och fyrhjulingar skapar i känsliga våtmarksområden. Med terrängkörning avses fyrhjulingar och skotrar som kör över våtmarker så att spår görs som avvattnar och skadar funktionen på våtmarkerna. Terrängkörning på icke tjälade marker leder ofta till stora körskador som fungerar som diken som effektivt avvattnar våtmarker. Effekten kan alltså bli densamma som anläggning av en skogsbilväg. Delmålet om skogsbilvägar bör därför formuleras: Skogsbilvägar skall inte byggas över våtmarker med höga natur- eller kulturvärden eller så att dessa våtmarker påverkas negativt på annat sätt, inte heller skall terrängkörning förekomma så att våtmarksområden skadas eller avvattnas. Generell samrådsplikt för anläggande av skogsbilväg, punkt 99 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 99 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om generell samrådsplikt för anläggande av skogsbilvägar. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 83 och 2005/06:MJ449 yrkande 26. har redan ett av världens mest utbyggda bilvägnät, inklusive skogsvägarna. På vissa håll har vi för många bilvägar på grund av dålig samordning markägare emellan. Därför bör generell samrådsplikt införas för anläggning av skogsbilvägar. Att minimera antalet skogsbilvägar är inte minst viktigt för uppfyllandet av miljömålet myllrande våtmarker. Det finns krav på att vissa miljöhänsyn skall tas vid utformningen av skogbilvägar (30 § skogsvårdslagen, miljökonsekvensbeskrivning enligt 15 § väglagen). Det är dock endast själva vägytan, inte vägsträckningens konsekvenser för hela det berörda skogsområdet, som behandlas i dessa hänsynsregler. Något krav på en total miljökonsekvensanalys, inklusive konsekvenser för den biologiska mångfalden i berört skogsområde, finns inte. föreslår att regeringen ålägger att pröva all nybyggnation av skogsbilvägar enligt såväl 12 kap. 6 § som 11 kap. . Likaså bör i lagstiftningen tydliggöras att byggande av skogsbilväg skall kunna omfattas av tillståndsplikten för markavvattning enligt 11 kap. . Möjligheten att införa generell samrådsplikt för anläggning av skogsbilväg bör utredas av skogsmyndigheterna i samråd med naturvårdsmyndigheterna med sikte på införande . Detta bör ges regeringen till känna. Våtmarker i jordbrukslandskapet, punkt 100 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 100 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om våtmarker i jordbrukslandskapet. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 71. Arbetet går för långsamt och brister ofta även i kvalitet när det gäller anläggning och återställning av våtmarker. Jag anser att vid bidragsfinansierade projekt bör större krav ställas på fungerande våtmarker och ekologiska system. skapas ofta artificiella dammar snarare än funktionella våtmarker. Kraven för stöd bör vara strikta utifrån måluppfyllelse. Utbildningsinsatser samt informationsmaterial om vilka krav som kan ställas på en fungerande våtmark bör tas fram. Detta material bör även belysa vinsterna med våtmarker och hur dessa kan skötas och restaureras för bästa effekt. Detta bör ges regeringen till känna. Miljökvalitetsmålet och den statliga skogen, punkt 101 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 101 borde ha följande lydelse: godkänner reservanternas förslag om ett nytt delmål under miljökvalitetsmålet Levande skogar och tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om den statligt ägda skogen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ38 yrkandena 81 och 82 samt 2005/06:MJ449 yrkande 17 och avslår motionerna 2004/05:MJ498 yrkande 37 och 2005/06:MJ595 yrkandena 6 och 7. Jag anser att staten som skogsägare bör ta ett större ansvar genom att frivilligt och utan ersättning bevara skyddsvärd skog inom sitt ägande. Därför föreslår jag att beslutar om ett nytt delmål om skyddsvärd statlig skog under miljökvalitetsmålet Levande skogar enligt följande lydelse: Statlig skog av reservatsklass skall överföras från statliga skogsägare, såsom , till för att där bli ekoparker. Även skog av reservatsklass inom ägande skall utgöra ekoparker. Härutöver vill jag anföra följande. Det är bra med miljömärkning inom skogsbruket, men om den skall vara verkningsfull krävs att kraven för certifiering kontinuerligt skärps samt att en aktiv kontroll är en del av processen. I det här fallet bör samhället vara en föregångare, därför anser vi att det vid statlig offentlig upphandling av trävaruprodukter skall ställas krav på miljömärkning. Jag anser också att all statligt ägd skog skall miljöcertifieras. Detta bör ges regeringen till känna. Utvärdering av skogsavsättningarna, punkt 102 (m, kd, c) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 102 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvärdering av skogsavsättningarna. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ440 yrkande 5. Vi menar att innan nya avsättningar för naturvårdsändamål görs måste den sittande utvärdera de avsättningar som gjorts. Det är särskilt viktigt eftersom det förekommer uppgifter om att det inte alltid är rätt avsättningar som görs och det finns synpunkter på skötseln av de redan gjorda avsättningarna. Avsättningarna bör granskas utifrån dess långsiktiga inverkan på samhällsekonomin och hur skyddsvärdet har uppfyllts. Skötseln av de reserverade arealerna måste också utvärderas. Skulle internationella konventioner, på EU-basis eller på FN-nivå, kräva eller framföra önskemål om hur mycket skogsmark som bör skyddas är det viktigt att samma definitioner tillämpas i alla länder. vet vi att definitionen på t.ex. produktiv skogsmark och på impediment skiljer sig åt mellan två så näraliggande länder som och . Svenskt skogsbruk får inte komma att ha sämre internationella villkor på grund av egna nationella regler och definitioner. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark m.m., punkt 103 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 103 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om frivillig avsättning av skog. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ508 yrkande 34 och avslår motionerna 2003/04:MJ409 yrkande 4, 2004/05:MJ25 yrkandena 1-3, 2004/05:MJ33 yrkandena 6 och 7, 2004/05:MJ38 yrkandena 74 och 75, 2004/05:MJ439 yrkandena 2 och 3, 2004/05:MJ498 yrkande 38, 2005/06:MJ309 yrkande 2, 2005/06:MJ449 yrkandena 35, 39 och 40 samt 2005/06:MJ564. Avsättningen av skyddsvärd skog måste fortgå. Frivilliga avsättningar och avsättningar där civilrättsliga avtal upprättas bör prioriteras. Ökade resurser behöver styras över till skogsvårdsstyrelserna som bedriver en stor och viktig informationsinsats. Dessvärre är projektet skog avslutat. Det var en mycket lyckad satsning som höjde kunskapsnivån om skogliga frågor. Vi anser därför att fortsatta informationsinsatser måste prioriteras. Ansvaret mellan länsstyrelse och skogsvårdsstyrelse om avsättningar mellan 5 och skog behöver klargöras. Detta bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark m.m., punkt 103 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 103 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inventering av skogsmark m.m. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ25 yrkandena 1-3 och 2004/05:MJ439 yrkandena 2 och 3 samt avslår motionerna 2003/04:MJ409 yrkande 4, 2004/05:MJ33 yrkandena 6 och 7, 2004/05:MJ38 yrkandena 74 och 75, 2004/05:MJ498 yrkande 38, 2004/05:MJ508 yrkande 34, 2005/06:MJ309 yrkande 2, 2005/06:MJ449 yrkandena 35, 39 och 40 samt 2005/06:MJ564. Regeringen gav i uppdrag åt att bedöma naturvärdet av den statliga skogsmarken. Syftet var att kartlägga statens kvarvarande skyddsvärda skogar. Enligt den nu färdiga rapporten har 885 skogar produktiv skogsmark befunnits ha så höga naturvärden att de kan komma i fråga för bildande av naturreservat. föreslår att de skogar som ligger söder om län och nedanför gränsen för fjällnära skog skyddas inom det pågående reservatsarbetet. I och har länsstyrelserna ännu inte hunnit inventera alla statens skogar. Att regeringen nu har gett klartecken för en fortsatt inventering på statlig mark är därmed glädjande. Jag anser emellertid att och länsstyrelserna omgående också skall inventera all skogsmark i privat- och bolagsägo. När inventeringarna av skyddsvärd skogsmark är färdiga på den privata och statliga skogsmarken samt på bolagsskogsmarken bör delmålet korrigeras så att alla skogar med höga naturvärden får ett lagstadgat skydd. Inventeringen av statens skogar visar att delmålet inte räcker för att skydda de nu kartlagda skogarna med höga naturvärden. Om inte delmålet höjs så riskerar skogarna att avverkas. Slutligen anser jag att inga avverkningar skall ske i områden som bedömer ha höga naturskyddsvärden. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Delmål 1 om långsiktigt skydd av skogsmark m.m., punkt 103 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 103 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inventering av nyckelbiotoper m.m. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ409 yrkande 4 och 2004/05:MJ498 yrkande 38 och avslår motionerna 2004/05:MJ25 yrkandena 1-3, 2004/05:MJ33 yrkandena 6 och 7, 2004/05:MJ38 yrkandena 74 och 75, 2004/05:MJ439 yrkandena 2 och 3, 2004/05:MJ508 yrkande 34, 2005/06:MJ309 yrkande 2, 2005/06:MJ449 yrkandena 35, 39 och 40 samt 2005/06:MJ564.