bet · GS01NU11 · 2005-04-05 00:00:00 — De områden som haranknytning till motionsfrågorna redovisas i detföljande.De s.k. Singaporefrågorna avser förenkling avhandelsprocedurer, insyn i offentlig upphandling,handel och investeringar samt handel och konkurrens.Enligt ramöverenskommelsen skall av dessa fyrafrågor endast förenklade handelsprocedurer ingå somett förhandlingsområde. och EU:s linje harvarit att eftersträva ett positivt beslut församtliga Singaporefrågor. har Sverigealltsedan ministermötet i i september 2003och i de efterföljande diskussionerna omSingaporefrågorna gjort klart att EU borde accepteraatt släppa investeringar och konkurrens utanför detsamlade förhandlingspaket som Dohaförhandlingarnautgör och i stället fokusera på de frågor där detfinns störst möjlighet att göra framsteg, dvs.förenklade handelsprocedurer och insyn i offentligupphandling. Det är positivt att beslut har tagitsom att inleda förhandlingar om förenkladehandelsprocedurer eftersom regeringen prioriterardenna fråga högst av de fyra Singaporefrågorna.Samtidigt hade regeringen gärna sett att ocksåinsyn i offentlig upphandling (transparens) hadeingått i julibeslutet. anser att fördelarnamed ett multilateralt avtal om insyn i offentligupphandling är flera. Ett sådant avtal kan bidratill ökat förtroende för myndigheters agerande ochvara ett steg mot införandet av sundaupphandlingsregler världen över. Inte minst kan detbidra till kampen mot korruption. Trots ochEU:s ansträngningar att få med detta sakområde iDohaförhandlingarna var det inte möjligt att fågehör för denna ståndpunkt i WTO. Först närDohaförhandlingarna har avslutats kan det därför bliaktuellt att ta upp en diskussion om att återupptaförhandlingarna om insyn i offentlig upphandling.Enligt uppgift kommer regeringen att aktivt verkaför detta. Regeringens uppfattning är dock att såvälfrågan om insyn i offentlig upphandling sominvesteringar och konkurrens bör behandlas utifrånsina egna meriter.För att fullfölja förhandlingarna och uppnåresultat kommer en sjätte ministerkonferens atthållas i Hongkong.WTO och u-länderWTO:s medlemsländer har ambitioner i fråga om attden nu pågående rundan skall bli enutvecklingsrunda, vilket bekräftades i julibeslutetår . har utvecklingsländerna visatett ökat engagemang i förhandlingarna.Inom WTO har fåtten allt viktigare roll. En avgörande faktor i dennautveckling var bildandet av ländergruppen G 20 införministerkonferensen i . G 20 har snabbt fåtten nyckelroll och de ledande länderna i gruppen(, , och ) ärinflytelserika även inom WTO-förhandlingarna istort. Detta har bidragit till att sätta fokus påvissa problem och intressen som har, ochi förlängningen ökat trycket på i-länderna attliberalisera sin jordbrukspolitik.Särskild och differentierad behandling (SDT) är encentral del av förhandlingarna i Doharundan. Blandannat stipuleras om en översyn av alla SDT-åtgärderi Dohaagendan. stöder särskild ochdifferentierad behandling för utvecklingsländer ochverkar för att översynen skall leda till effektivaSDT-åtgärder. En utgångspunkt är att SDT skallstödja utvecklingsländernas möjlighet att dra nyttaav internationell handel, inklusive handel mellan . Inför rådde i princip enighet om engrupp förslag om olika SDT-åtgärder. På grund avsammanbrottet i fattades inte något beslut omdessa.Arbetet med SDT kom i gång igen först för någramånader sedan efter julibeslutet ochär nu inriktat på att möta den nya tidsgräns som ärsatt till . Enligt uppgift råder nu en merkonstruktiv atmosfär i förhandlingarna, vilketdelvis sammanhänger med att SDT-frågornakonkretiseras. Även om handelsliberaliseringar ärnågot positivt som gynnar både ekonomi ochutveckling, kan det finnas exempel påländer/regioner som på kort sikt drabbas av problemi samband med anpassningen till reformer. Eftersomdenna typ av övergångsproblem riskerar att hårdastdrabba måste särskild hänsyn tas till derasbehov. Snedvridningar på i-ländernas marknader,t.ex. på jordbruksområdet, ger också skäl tillsärskilda åtgärder för . För att skyddasin produktion kan få tillämpa lägretullsänkningar, undantag för särskilda produkter ochen skyddsklausul. Möjligheten för atttrygga sin egen livsmedelsförsörjning kan hanteraspå detta sätt. stöder förhandlingsförslag omatt skall kunna få kraftigt reduceradeåtaganden för ett antal produkter (s.k. specialproducts), vilka är särskilt viktiga förlivsmedelsförsörjningen, och förslag om en särskildskyddsklausul vid stora inflöden av dumpadelivsmedel.Ett initiativ som ställt sig bakom ochaktivt verkat för gäller förslag om att avskaffaalla produktionsrelaterade stöd och exportstöd tillbomullssektorn så att skall kunnakonkurrera på lika villkor. arbete ärenligt uppgift en bidragande orsak till att EU istort blivit positiv till det s.k.bomullsinitiativet trots att några medlemsländer haren egen bomullsproduktion. I enlighet medjulibeslutet har en separat förhandlingsgruppskapats för att hantera denna fråga, vilket germöjligheter att lyfta fram frågans betydelse införministerkonferensen i . För att stödja deafrikanska bomullsproducenternas position i WTO harUtrikesdepartementet stött dessa länder ekonomisktså att de kan delta i relevanta möten i , därbomullsfrågorna tagits upp. I början av mars 2005konstaterade att Förentastaternas subventioner till inhemsk bomull och tillamerikanska bomullsexportörer är oförenliga med WTO-reglerna. Tvisten inleddes av . Eftersomdet rör sig om en stor mängd olika stöd är det vissrisk att segern främst är symbolisk för ganska långtid framöver.WTO består av ett stort antal medlemsländer påmycket olika utvecklingsnivå och med mycket olikakapacitet att förhandla och implementerahandelsregler och marknadsöppningar. Ett betydandeantal av WTO:s medlemsstater kommer under förutsebarframtid att behöva extra tid och stöd för attimplementera de avtal som ingås.I juliöverenskommelsen gjordes åtaganden omtekniskt bistånd. tekniska biståndkanaliseras dels genom EU, dels direkt tillmottagaren (ett land eller en internationellorganisation). är enligt uppgift 31miljoner kronor avsatta för regeringensmultilaterala handelsrelaterade tekniska bistånd.Beträffande Sidas stöd beräknas att det globalastödet kommer att uppgå till mer än 50 miljonerkronor och det bilaterala/regionala stödet till merän . Även via EU verkar Sverigeför ett ökat och förbättrat handelsrelaterat stöd.Målsättningen är att höja det samladeinternationella givarsamfundets kapacitet atttillhandahålla ett långsiktigt och effektivthandelsrelaterat stöd.Det handelsrelaterade utvecklingssamarbetet börstärkas, anser regeringen, och har därför uppdragitåt ambassadör att utreda möjligheten attupprätta ett centrum för handelsrelateradkapacitetsuppbyggnad. Enligt pr[2]omemorianUtredning om ett - uppdragsbeskrivning () från skall utredningenomfatta frågan om värdet av och förutsättningarnaför att upprätta ett . Avsikten är att öka förmåga att delta i och dra nytta avinternationell handel. Till utredningen har knutitsen referensgrupp, där bl.a. en ledamot vardera frånutrikes- och näringsutskotten ingår. I en preliminärstudie från utredningen redovisas att det hos - trots stora ansträngningar - fortfarandefinns brister när det gäller processen att formulerahandelspolitiken på nationell och regional nivå.Målet för ett svenskt initiativ bör enligt studienvara att utveckla förståelsen och kunskapen i frågaom handel och att stärka analysprocessen i . Vidare kan ett institut fungera som eninformationsbank. Av olika organisatoriska förslaganser utredaren själv att ett oberoende, icke vinst-givande institut skulle vara att föredra. Med hänsyntill alla de aktörer som finns i fråga omkapacitetsuppbyggnad för är det enligtutredaren viktigt att se en sluttidpunkt förinsatsen, t.ex. . En redovisning avslutresultatet av utredningen kan förväntas undermars 2005.För att underlätta för exportörer i somvill exportera till har en ny kontaktpunktskapats på . Kontaktpunkten, undernamnet Open Trade , invigdes i mitten påmars 2005. Syftet är att tillhandahållalättillgänglig information om handelsregler om t.ex.standarder, miljökrav eller tullprocedurer till men också till andra frågeställare.WTO:s allmänna tjänsteavtal, GATSWTO:s allmänna tjänsteavtal, GATS, skapades år 1994för att främja ökad öppenhet för den internationellahandeln med privata tjänster. Avtalet byggde på eninsikt om att tjänstehandeln får allt störrebetydelse för tillväxt och utveckling i alla länderoch att det behövdes ett gemensamt regelverk.Utgångspunkten var att WTO:s medlemmar inte skalldiskriminera mellan privata tjänsteleverantörer frånolika länder eller behandla utländskatjänsteleverantörer sämre än de egna. Avtalet tarsåledes inte sikte på balansen mellan privat ochoffentligt utan handlar om icke-diskriminering påprivata marknader. är ett av de länder somgjort flest åtaganden i GATS som Sverigehar en internationellt sett stor offentlig sektor.Vilken verksamhet som skall bedrivas i offentligrespektive privat regi avgörs inte av WTO utan avländerna själva. Avtalets struktur har utförligtbeskrivits i utskottets betänkande 2003/04:NU12 (s.31).Eftersom syftet med GATS är att reglera handelnmed privata tjänster undantas offentliga tjänster iavtalstexten. Definitionen av vad som utgöroffentliga tjänster i artikel 1:3 är en kompromissmellan de 124 länder som slöt överenskommelsen omGATS-avtalet. Då WTO:s medlemsstater har vitt skildauppfattningar om omfattningen och utformningen avden offentliga sektorn är det svårt att försökahitta en exakt gemensam definition av vad som utgör"offentliga tjänster". Sannolikheten att dagens 148WTO-medlemmar skulle kunna enas om en ny och bättreskrivning är således liten. Inget land i WTO harhittills uttryckt önskemål om att omförhandlaartikel 1:3.GATS är ett flexibelt och frivilligt avtal så tillvida att det är varje medlemsland som självbestämmer vilka av de egna privata tjänstesektorernasom skall vara öppna för utländsk konkurrens. Detfinns alltså möjlighet att utelämna sektorer somländerna inte vill göra åtaganden i. Även olikaformer av begränsningar för marknadstillträde(monopol, exklusiva rättigheter, licensförfaranden,kvoter m.m.) kan skrivas in i enskilda sektorer. Densvenska regeringen har exempelvis inte gjort, ochavser inte heller att göra, några åtaganden i GATSom öppenhet för utländska tjänsteleverantörer påutbildnings-, sjuk- och hälsovårdsområdena samtbeträffande vissa tjänster på det kulturellaområdet. har vidare gjort uttryckligaundantag för distribution av alkoholhaltiga ochfarmaceutiska produkter. Som enda EU-land harSverige dessutom ett särskilt undantag imiljösektorn för tjänster som drivs i offentligregi.Enligt artikel XIX:3 i skallmedlemsstaterna inför varje ny förhandlingsomgångutvärdera handeln med tjänster både allmänt och påsektorsbasis. Utvärderingen skall tjäna som underlaginför utformandet av de riktlinjer som bestämmerramarna för de nya förhandlingarna.I praktiken är det medlemsstaterna som bidrar medanalyser av tjänstehandeln i sina respektive länder;sammanställer sedan analyser bådepå sektorsbasis och för tjänstehandeln i stort.Sekretariatet upprättade en databas i vilkensamtliga utvärderingar registreras. Ett stort antalanalyser har kommit in från olikamedlemsstater och sekretariatet har utarbetatsektorsanalyser för samtliga huvudsektorer som ingåri GATS. Såväl olika intresseorganisationer somUNCTAD och har bidragit till sekretariatetsverksamhet på detta område. Studier harkontinuerligt tagits fram för att uppfylla mandateti artikel XIX:3. Majoriteten av dessa studier hardiskuterats av WTO:s medlemsstater iTjänstehandelsrådet.Det är svårt att ta fram relevant statistik omtjänstehandel i så väl i-länder som pågrund av tjänstehandelns specifika egenskaper.Tjänster passerar inte gränskontroller på samma sättsom varor. Särskilt svårt är det att hitta relevantstatistik över tjänstehandel mellan . Det ärdärför bra att information samlas ihop från fleraolika håll . Regeringen står helt bakom ensådan process och uppfyllandet av mandatet i artikelXIX:3.Frågan om vattendistribution kommer ofta upp isamband med GATS. Det är viktigt att klargöra attGATS endast reglerar tjänstehandel och inte tillgångtill vattentäkter, handel med vatten i sig ellerhandel med vatten över statsgränser. Det är driftenav den infrastruktur som är nödvändig för attdistribuera vatten och kunskapen om hur vatten renasoch distribueras som finns listad i GATS undermiljötjänster.Som nämnts ovan tvingar inte GATS tillprivatisering utan syftar till att utländskatjänsteleverantörer inte skall diskrimineras iförhållande till inhemska på redan privatamarknader. För att ytterligare klargöra att EU intevill påverka andra länders beslut om vad som skalldrivas i offentlig respektive privat regi har EU isina krav till andra länder skrivit in följande:- Kraven skall inte på något sätt syfta till enprivatisering eller nedmontering av offentligatjänster.- Det är viktigt att tjänstemarknader, inte minsti , är adekvat reglerade nationellt.Detta innebär att EU:s önskemål inte innebär någoninskränkning i möjligheter att införaolika former av nationella regleringar för denprivata vattendistributionen, exempelvis maxpriser.Åtaganden för vattentjänster i GATS hindrar inte pånågot sätt en medlemsstat att upprätthålla ellerinföra nya miljöskyddsregler (t.ex. krav påvattenkvalitet eller skydd av vattentäkter).Utöver detta kan det nämnas att i de revideradekrav som EU lämnade har EU valt attsänka kraven på de fattigaste länderna men i övrigti stort sett behållit samma krav som ställtstidigare ().I är utgångspunkten att det är en uppgiftför det allmänna att tillhandahållavattenförsörjning och rening av avloppsvatten.Vatten- och avloppslagstiftningen tillåter inteheller att vinst görs vid tillhandahållandet avdessa tjänster. Många andra länder har emellertidvalt att ta hjälp av den privata sektorn för attdistribuera och rena vatten. Om ett land väljer attprivatisera en viss tjänst är det rimligt att ävenutländska tjänsteleverantörer ges möjlighet atterbjuda sina tjänster på marknaden.I de pågående GATS-förhandlingarna har EU riktatönskemål till andra medlemsländer i WTO att de skallgöra åtaganden för vattenrelaterade tjänster, dockmed den förtydligande skrivning som nämnts ovan.Inga länder har gjort några åtaganden förvattendistribution i GATS.WTO och tvistlösningsmekanismenFörhandlingen om tvistlösningssystemet, som pågårparallellt med Doharundan, syftar till att förbättraoch klargöra tvistlösningsmekanismen. Enligttidigare beslut skulle dessa förhandlingar varaavslutade . Något nytt beslut omslutdatum har inte tagits, men förhandlingarnafortsätter ändå med syftet att ändringarna skallträda i kraft så snart som möjligt.Sverige har aktivt deltagit i utarbetandet av EU:sförslag genom att t.ex. ta fram särskilda analyserdels om möjligheten att införa ett system med merpermanenta panelmedlemmar, dels om frågan om ökadöppenhet samt dels om utvecklingsländers möjlighetatt använda tvistlösningssystemet. Analyserna haringått i det underlag som använt sigav för att ta fram EU:s gemensamma ståndpunkter. Iförhandlingarna verkar EU för ett system medpermanenta panelmedlemmar, bättre efterlevnad avpanelutslag samt förändringar så att flerutvecklingsländer och förhandlingssvaga länder kandriva tvister i WTO.Konsekvenserna för utvecklingsländerna av WTO-avtalen har utretts av eftertidigare initiativ av näringsutskottet. I kollegietsrapport (dnr 100-171-04) drasslutsatsen att WTO:s tvistlösningssystem fungerarrelativt bra för . WTO:s nuvarandetvistlösningssystem är mer automatiskt och merbindande än det tidigare systemet under (General on Tariffs and Trade) före år1995 - något som gynnar svagare WTO-medlemmar.Statistik visar också att använder sig avdet nuvarande tvistlösningssystemet i störreutsträckning än under GATT-tiden och med störreframgång. Denna framgång är emellertid främstkoncentrerad till en liten grupp större och merutvecklade utvecklingsländer. I rapporten ställsfrågan om vad som är huvudsakligaproblem.Att använder systemet i allt störreomfattning exemplifieras av att och Barbudai en tvist rörande spelfrågor har vunnit mot Förentastaterna . har använt sigav systemet i en tvist mot rörandeantidumpningsåtgärder. Dessa fall är föremål förprövning i Överprövningsorganet. Som nämnts i detföregående har vunnit över Förentastaterna i en tvist angående bomullsstöd.Samtidigt kan konstateras atttvistlösningssystemet fungerar bättre för i-länderän för utvecklingsländer. Utvecklingsländernasstörsta problem är brist på administrativ,handelspolitisk och juridisk kompetens. Detta ärnågot som är svårt att åtgärda inom ramen förtvistlösningssystemet. har vidtagit olikaåtgärder för att hjälpa utvecklingsländer till enbättre användning av WTO:s tvistlösningssystem,bl.a. genom att vara en av de huvudsakliga givarnatill Rådgivande centrum i WTO-rätt (Advisory Centreon WTO ). Centrumet är avgörande förutvecklingsländernas förmåga att använda systemet.Regeringen har även uppdragit åt (remiss ) att utreda vilka konkretaåtgärder som och EU kan vidta för att görasystemet ännu mer tillgängligt förutvecklingsländerna.WTO och konsumentskyddsfrågorNär det gäller EU:s interna politik varkommissionens vitbok 2000en viktig startpunkt för en gemensam europeisklivsmedelspolitik (KOM/1999/719). De flesta avvitbokens över 80 förslag är nu genomförda, menarbetet fortgår.Inom WTO är det främst Avtalet om sanitära ochfytosanitära frågor, det s.k. , vilketträdde 1995, som är aktuellt. Sverigearbetar inom ramen för för att ha enfortsatt hög nivå i fråga om konsumentskydd,djurhälsa och växtskydd. är det centraltatt SPS-åtgärder står i samklang med deinternationella spelreglerna och inte missbrukas somförtäckta handelshinder. SPS-reglerna ses som ettstort problem för många . arbetardärför aktivt för att underlätta för attleva upp till SPS-kraven, exempelvis genom teknisktbistånd.Det finns en intressekonflikt inom i-ländernamellan ambitionen att tillmötesgå u-ländernasexportintressen och målsättningen att skydda de egnakonsumenterna mot hälsorelaterade olägenheter.Asiatiska och latinamerikanska är enligtKommerskollegiums tidigare nämnda rapport omkonsekvenser för av WTO-avtalenförhållandevis aktiva i SPS-arbetet, medan merpartenav de afrikanska länderna samt de minst utveckladeländerna är betydligt mindre aktiva. SPS-avtalethar, enligt vad som sägs i rapporten, inte inneburitatt i-ländernas säkerhetskrav har minskat.Sverige driver även konsumentintressen i depågående jordbruksförhandlingarna i WTO. Ett konkretexempel är att verkar för att tillfälligastöd för djurskydd skall klassificeras som ickehandelsstörande stöd. Det var därför en framgång försvensk del att öppningar ges för detta ijulibeslutet, även om mycket arbete återstår.Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar att WTO-förhandlingarnaåterupptagits och att det finns goda möjligheter attförhandlingarna skall kunna fullföljas till ettslutresultat inom rimlig tid.Ett ambitiöst resultat av förhandlingarna behövsför att förbättra förutsättningarna för hållbartillväxt i världsekonomin, motverka nyaprotektionistiska tendenser, förbättra fattigaländers möjligheter till positiv utveckling, minskahandelshinder samt gynna konsumenterna. Utskottetdelar regeringens syn att de pågåendeförhandlingarna bör utmynna i moderniseradehandelsregler som skapar förutsättning för välstånd,sysselsättning och tillväxt och inte missgynnarfattiga länder och folkgrupper.Det är enligt utskottets mening positivt att har fått ökad uppmärksamhet iförhandlingsarbetet. Tillvaratagandet av u-ländernasintressen är centralt för de fortsattaförhandlingarna. Den splittring mellan i-länder ochu-länder som lades vid ministerkonferensen iCancún måste motverkas. krävs enbalanserad uppgörelse, där alla WTO-medlemmar fårintressen tillgodosedda för att förhandlingarnaskall kunna avslutas och för att resultatet skallbli ambitiöst. En särskild och differentieradbehandling av ligger i linje därmed. Dockär det viktigt att komma ihåg att i WTOinte är en homogen grupp med samma intressen ochagerande. Särskild och differentierad behandlingkräver därför en försiktig hållning för att ocksåfrämja handel och samarbete mellan grannländer.Vidare gäller det att stimulera handelsrelationermed producenter i fattiga länder som främjar braarbetsförhållanden, bra livsmiljö och miljö iövrigt. Industriländerna måste i större utsträckningän tidigare acceptera tullsänkningar på varor som ärav exportintresse för , men u-ländernamåste också underlätta handeln sinsemellan.Utskottet vill i detta sammanhang återigen peka påbetydelsen av handelsrelaterat tekniskt bistånd tillutvecklingsländerna så att dessa kan utnyttja detinternationella handelssystemet på ett mer effektivtsätt. När det gäller konsumentskyddsfrågorna, vilkaberörts i motion 2004/05:MJ332 (fp), kan teknisktbistånd användas för att hjälpa att levaupp till kraven. Med hänsyn till behovställer sig utskottet bakom ansatsen att prövamöjligheterna att upprätta ett centrum förhandelsrelaterad kapacitetsuppbyggnad.Utskottet beklagar liksom motionärerna till motion2004/05:N74 (fp) att förhandlingar om transparens ioffentlig upphandling inte har gått att få tillstånd. Enligt uppgift kommer regeringen - efter denuvarande förhandlingarnas avslutande - att verkaför att detta område tas upp till nya förhandlingar,vilket är positivt.Med anledning av motionsönskemålens inriktning påen ökad öppenhet inom WTO, vill utskottet framhållaatt den svenska linjen - dvs. att inriktningen börvara ökad öppenhet inom WTO och från WTO och utåt -helhjärtat stöds av utskottet. Alla WTO-medlemmarbör ha full insyn i det pågående arbetet inomorganisationen och ha möjligheter att påverkaarbetet. Öppenhet och dialog ser utskottet somnödvändiga - men inte tillräckliga - förutsättningarför att resultaten skall bli bra och för att deskall vinna legitimitet. Formella och protokollfördamöten är ett viktigt forum för förhandlingar i WTO,men diskussioner måste också kunna föras informelltoch i mindre kretsar. Vid dessa möten är detangeläget att deltagarkretsen är representativ ochatt alla medlemsländer efteråt får tid och möjlighetatt påverka eventuella textförslag innan de formelltantas. Utskottet är medvetet om att det måste finnasrespekt för att enskilda länder i vissa fall intevill röja sina förhandlingspositioner. Betydelsen avatt agerar för att förmå EU att vara såöppen som möjligt med sina positioner får inteunderskattas. Ovan har redovisats de olika åtgärdersom har vidtagits.Utskottet ser - i linje med uppfattningen i motion2004/05:U313 (kd) - positivt på att frågorna omöppenhet och dialogen med det civila samhälletkommer att analyseras och penetreras på djupet isamband med behandlingen av de olika förslagen i dennämnda Sutherlandrapporten. Liksom regeringen kanutskottet ställa sig bakom förslaget om klarariktlinjer för WTO:s relationer till det civilasamhället och att mer resurser bör avsättas för ensådan dialog.Öppenheten bör ytterligare kunna främjas genom attalla WTO:s medlemsstater, i likhet med ,vinnlägger sig om att fästa större vikt vid endialog med olika intressenter inför WTO-förhandlingarna. Sådana ansträngningar har ocksågjorts, bl.a. med teknikens hjälp. Utskottet villframhålla vikten av att de svenskaförhandlingspositionerna och hur driverdessa positioner i EU även fortsättningsvis öppetredovisas i , inte minst i samband medWTO:s ministermöten. Liksom tidigare anser utskottetatt en regelbunden samlad rapportering kring WTO-frågorna är angelägen för att säkerställa riksdagensinflytande och möjlighet till insyn, vilket ligger ilinje med ett yrkande i motion 2004/05:U278 (v) omen årlig rapport till . Någon form avparlamentariskt inflytande i WTO kan också vara enväg att uppmärksamma behovet av öppenhet.Även inom tvistlösningsprocessen är öppenheten enviktig fråga, som bör prioriteras. I denna fråga harutskottet ingen annan uppfattning än den somframförs i motionerna 2004/05:U313 (kd) och2004/05:U254 (mp).