bet · GS01AU8 · 2005-04-12 00:00:00 — Dessa regler gällerbara inom ett och samma företag. Ett företagshandlande kan vara rättsligt och formellt korrekt,men moraliskt ytterst tveksamt. För berördaarbetstagare och för fackföreningsrörelsen kan detframstå som en ren provokation. Det är enligtutskottets mening helt oacceptabelt om företag pådetta sätt handlar i strid med intentionerna bakomlagstiftningen. Utskottet förutsätter att regeringenuppmärksammar detta problem och återkommer tillriksdagen med förslag till åtgärder om det skullevisa sig behövligt. Vad som anförts med anledningav motion A248 (s) bör ges regeringen till känna.Till sist kan utskottet konstatera att motion A385i denna del synes syfta på det sätt som parterna isina förhandlingar tillämpar reglerna i 22 § LAS omtillräckliga kvalifikationer i det fall att enarbetstagare måste omplaceras för att kunna beredasfortsatt sysselsättning. Utskottet har inte underlagför att bedöma om kvalifikationskraven skärpts i denpraktiska tillämpningen. Det är här fråga omavgöranden i det enskilda fallet där en individsindividuella kvalifikationer ska ställas i relationtill konkreta arbetsuppgifter. I den månarbetsgivarens tillämpning av reglerna skulle stå istrid med lagen eller dess intentioner finnsmöjligheten för arbetstagarsidan att påtalalagbrott. Motion A385 i denna del (s) avstyrks.Återanställningsrätt m.m.MotionernaVänsterpartiet har synpunkter på reglerna omföreträde till återanställning i motion A269.Återanställningsrätten ska vara ochinte som , yrkande 3. Företrädesrättentill återanställning ska gå före inhyrning avarbetskraft. har det enligtVänsterpartiet förekommit att arbetsgivaren eftergenomförda uppsägningar hyr in arbetskraft frånbemanningsföretag. Därmed sätts anställningsskyddetur spel, yrkande 4. Partiet vill också ändrareglerna om deltidsanställdas företrädesrätt i tvåavseenden. Begränsningen till lediga arbeten inomden egna driftsenheten leder t.ex. till attanställda i en butikskedja inte kan utnyttjaföreträdesrätten i en butik i kvarteret intill.Kravet på att den anställde ska ha tillräckligakvalifikationer borde mildras till ett krav på attden deltidsanställde ska kunna anförtros de nyaarbetsuppgifterna efter ett rimligt inlärnings- ochinskolningsskede, yrkande 12.Företrädesrätten i förhållande till inhyrning avarbetskraft tas även upp i motionerna A252 av TomasEneroth m.fl. (s) och A294 i denna del av ChristerErlandsson (s).I motion A282 av och (s) begärs att den som är deltidsanställdmen arbetar heltid ska ges rätt att utöka sinanställning upp till heltid.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlatmotioner om tiden för återanställningsrätten, senasti betänkande 2003/04:AU4. Utskottet har understrukitden allmänna betydelsen av företrädesrätten tillåteranställning och den särskilda vikt den har förbåde föräldralediga och äldre arbetstagaresmöjlighet att återkomma i arbete. Utskottet harockså framhållit att den ändring som trädde i kraft1997, som innebar en förkortning av företrädesrättenfrån , var resultatet av enavvägning mellan skyddsaspekten och det behov avflexibilitet som bedömdes nödvändigt i detarbetsmarknadsläge som då rådde. Utskottet står fastvid detta.När det gäller deltidsanställdas företrädesrättkan utskottet, liksom i det nyssnämnda betänkandet,betona att utgångspunkten är att anställning påheltid bör eftersträvas. Utskottet har i ettföregående avsnitt berört den utredning (dir.2004:50) som avser frågan om hur rätten till heltidska kunna stärkas. Resultatet av utredningen börinte föregripas. Utskottet kan också hänvisa tillatt frågan om tidsbegränsade anställningar övervägsav den förutnämnda arbetsgruppen inomRegeringskansliet. Återanställningsrätten ochföreträdesrätten till högre sysselsättningsgrad harnära samband med detta, vilket är ytterligare ettskäl att inte nu ta ställning i sakfrågan. Dettainnebär att motion A269 yrkandena 3 och 12 avstyrks(v).Frågan hur man rättsligt ska bedöma densituationen att arbetsgivaren anlitar uthyrdarbetskraft i ett läge när det finnsföreträdesberättigade har prövats i en AD-dom, 2003nr 4, och ytterligare en tvist är instämd tilldomstolen. I korthet innebär domen att det är ettbrott mot återanställningsrätten om inhyrningen kananses som ett otillåtet kringgående av lagen.Domstolen konstaterade att företrädesrätten endastgäller då det är fråga om en nyanställning iegentlig mening. LAS utgår från att det ärarbetsgivaren som bestämmer om verksamheten och dessinriktning. Dit hör t.ex. frågan om arbetet skautföras av entreprenör eller av egna anställda. ADansåg dock att denna princip har sina begränsningaroch exemplifierade med att arbetsgivaren tillgodoserett mera permanent behov av arbetskraft genominlåning som går ut över företrädesberättigade. Deåtgärder som påstås vara ett kringgående avföreträdesreglerna måste styrkas. Möjligheten attanlita inhyrd arbetskraft och därmed gå förbiuppsagda arbetstagare med företrädesrätt är alltsåinte oinskränkt. Utskottet vill betona attföreträdesrätten till återanställning är ett mycketviktigt inslag i anställningsskyddet. Det är därförangeläget att vara uppmärksam på att företeelseninte breder ut sig på ett sätt som medför att värdetav återanställningsrätten går om intet. Med detanförda avstyrks motionerna A252 (s), A269 yrkande 4(v) och A294 i denna del (s).Den situation som tas upp i motion A282 gällerförhållandet mellan 5 § sista stycket LAS omomvandling av vikarietjänst till tillsvidaretjänstefter och företrädesrätten till anställningmed högre sysselsättningsgrad enligt 25 a §. Bådareglerna har till syfte att förbättraanställningsskyddet för personer med osäkraanställningsförhållanden eller begränsadtjänstgöringsgrad, främst kvinnor. Utskottet kanförstå den problematik som beskrivs i motionen.Samtidigt är det svårt att se det rimliga i atträtten för en vikarie att få sin tjänst omvandladtill en tillsvidareanställning skulle vara beroendeav att det på arbetsplatsen inte finns personer somvill öka sin sysselsättningsgrad. Motion A282 (s)avstyrks.Reglernas dispositivitetMotionenVänsterpartiet yrkar i motion A269 yrkande ska besluta att hänvisningen till centralarbetstagarorganisation återinförs i LAS. Avtal omavvikelser från turordningen ska liksom tidigareendast kunna träffas av centralarbetstagarorganisation. Branschanpassningen ska skepå central nivå. Förbunden ska sedan kunna delegeraförhandlingsrätten med hänsyn till de lokalaorganisationernas styrka och önskemål.Utskottets ställningstagandeMotsvarande förslag från harbehandlats tidigare och senast ibetänkande 2003/04:AU4. Utskottet har bl.a. hänvisattill den speciella roll som arbetsmarknadens partersedan gammalt har inom arbetsrätten. Vid LAStillkomst 1974 ansåg man att det fanns ett behov avatt skapa garantier för att avtalsfriheten inteanvänds för att försämra anställningsskyddet, vilketvar motivet till att överenskommelser om avvikelserskulle vara träffade eller godkända på förbundsnivå.Regeln begränsades till vissa bestämmelser i lagen.Det var också möjligt att delegera avtalsrätten lokal organisation. Bakgrunden till ändringen1996 (prop. 1996/97:16, 1996/97:AU4) då rätten attgöra avsteg överfördes till de lokala parterna varatt det allt oftare hade satts i fråga om inteavvikelser från lagen borde kunna göras med stöd avlokala kollektivavtal. Rätten att göra avvikelserhade dessutom av många arbetstagarorganisationerdelegerats till den nivån. I lagstiftningsärendetansåg regeringen att det fanns anledning att ökamöjligheterna att träffa lokala kollektivavtal.Fortfarande finns dock krav på centralt avtal ellercentralt godkännande i vissa avseenden, t.ex. omuppsägningstidens längd och preskription. Utskottetvill framhålla att förutsättningen för den lokalaavtalsrätten när det gäller turordningsfrågor är attdet i andra frågor gäller ett kollektivavtal mellanparterna som har slutits eller godkänts av encentral organisation. Motion A269 yrkande 10 (v)avstyrks.Utskottet återkommer till motioner som avserdispositiviteten när det gäller turordningsavtal somavser gravida och föräldralediga respektive äldre.Skydd för föräldraledigaUtskottets förslag i korthetAvsnittet tar upp frågor som gälleranställningsskyddet för föräldralediga.Motionerna avstyrks med hänvisning till attregeringen meddelat att en proposition skaavlämnas . Jämför reservation 11(m, fp, kd, c, mp).BakgrundUtskottet har upprepat hur viktigt detär att skapa gynnsammare förutsättningar för attarbetstagare ska kunna förena arbete ochföräldraskap. Redan i betänkande 2000/01:AU9 pekadeutskottet på att det förekommer att arbetsgivareförsvårar för föräldrar att utnyttja rätten tillledighet enligt föräldraledighetslagen. Regeringenfick 2001 (2000/01:AU9, rskr. 179) i uppdrag avriksdagen att överväga om det finns behov av attförstärka skyddet för de arbetstagare som väljer attutnyttja sin rätt till ledighet i samband medföräldraskap. Regeringen gav sedan etttilläggsuppdrag att se över den arbetsrättsligalagstiftningen även i detta avseende.Enligt ALI:s utredning arbetsrätt - förett föränderligt arbetsliv (Ds 2002:56) visartillgänglig statistik att barnafödandet under detsenaste årtiondet har minskat dramatiskt, främstbland kvinnor mellan . Det kan enligtutredningen antas att en av många orsaker till dettastora samhällsproblem är svårigheter att på dagensarbetsmarknad kunna kombinera förvärvsarbete ochföräldraskap. konstaterade utredningen attgravida kvinnors rättsliga ställning påarbetsmarknaden är relativt stark efter ändringar ijämställdhetslagen och senare praxis från . Föräldralediga arbetstagare har däremotett betydligt svagare skydd, både enligt gällandeEG-rätt och svensk rätt. Utredningen har lagt framtre lagförslag för att stärka föräldraledigasrättsliga ställning. Det första förslaget tar siktepå ändrade regler för tidsbegränsade anställningar.Det andra förslaget innebär att ett särskilt förbudmot att diskriminera föräldralediga införs iföräldraledighetslagen. Det tredje förslaget är attuppsägningstiden vid uppsägning på grund avarbetsbrist av en anställd som är helt föräldraledigska börja löpa först när arbetstagaren helt ellerdelvis återupptar sitt arbete.Regeringen har inte lagt fram något förslag pågrundval av ALI:s utredning, men enligt vad somredovisats ovan finns en arbetsgrupp inomRegeringskansliet som överväger frågorna. Enproposition är planerad till hösten 2005.MotionernaKristdemokraterna anser enligt sin kommittémotion omfamiljepolitiken, Sf363, att ett särskilt förbud motdiskriminering av föräldralediga bör införas iföräldraledighetslagen och att uppsägningstiden förden som är helt föräldraledig ska börja löpa förstnär arbetstagaren helt eller delvis återupptar sittarbete, yrkande 37. Motsvarande förslag finns ipartiets kommittémotion A356 om arbetsmarknad ocharbetsliv, yrkande 9. I den nyssnämnda motion Sf363finns även ett förslag om att lagen ska garanterarätten för den som varit föräldraledig att efterledigheten återuppta sitt arbete utan försämradevillkor, yrkande 38. I Kristdemokraternaskommittémotion om jämställdhet, A352, föreslås enändring av svensk lagstiftning i enlighet med detsom ministerrådet kommit fram till. Rätten för densom varit föräldraledig att återuppta arbetet utanförsämrade villkor ska garanteras, och man ska kunnatillgodoräkna sig förbättringar som arbetskamraternafått , yrkande 13.Vänsterpartiet lägger i motion A269 fram förslag somanknyter till ALI:s utredning. Partiet yrkar attriksdagen ska besluta att uppsägningstiden för enföräldraledig arbetstagare börjar löpa först dåarbetstagaren återupptagit sitt arbete helt ellerdelvis, yrkande 2. Eftersom det behövs störrefacklig styrka för att motverka könsdiskrimineringska en central facklig organisation godkänna avstegfrån turordningslistan vid uppsägningar som berörgravida och föräldralediga, yrkande 5.Att ALI:s förslag ska genomföras begärs även avMiljöpartiet i kommittémotion A320 yrkande 1. Föratt stärka skyddet för gravida och föräldraledigabör regeringen skyndsamt se till att den skärpningav lagen som beslutade om 2001 genomförs.I motion A331 av och i (s) framhålls att deföräldralediga är i en utsatt situation. Det ställskrav på att arbetssökande inte ska skaffa barn.Turordningsundantaget kan förvärra förföräldralediga. Enligt motionärerna bör arbetet medlagändringar påskyndas.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i att skyddet för gravida ochföräldralediga bör stärkas. Som utskottet framhållittidigare hör det inte hemma på svensk arbetsmarknadatt bli missgynnad på grund av att man somarbetstagare nyttjat sina lagstadgade rättighetersom förälder. När det gäller metoderna att kommatill rätta med problemen vill utskottet avvakta denberedning av frågan som pågår. Som redovisats ovanär siktet inställt på att en proposition ska kunnaöverlämnas till . Utskottet vill medkraft betona vikten av att förslag läggs fram somkan förbättra situationen för gravida ochföräldralediga och att detta sker som aviserats. Iavvaktan på detta är det dock inte meningsfullt atti sak kommentera varje enskilt motionsyrkande.Motionerna Sf363 yrkandena 37 och 38 (kd), A269yrkandena 2 och 5 (v), A320 yrkande 1 (mp), A331(s), A352 yrkande 13 (kd) och A356 yrkande 9 (kd)avstyrks.FöretagsnedläggningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner som tar uppföretagens ansvar och anställdas rättigheteri samband med företagsnedläggning bl.a. medhänvisning till att frågorna omfattas av dets.k. 121-punktsprogrammet och att beredningska påbörjas. Utskottet förutsätter liksomtidigare att regeringen följer frågorna.Jämför reservationerna 12 (v) och 13 (mp).MotionernaFrågor som gäller företagsnedläggningar tas upp inågra enskilda motioner.Jan m.fl. (s) anser i motion A280 attregeringen måste analysera företagens ansvar.Belysning av och jämförelse med villkoren i olikaländer måste göras. och () föreslår i motion A297 en översyn av hur man kanmotverka - nationellt och inom ramen för EU-samarbetet - nedläggning av lönsamma fabriker ochatt arbetstagare i olika länder ställs mot varandra.I motion A301 av och ()ställs krav på att regeringen lägger fram förslag omändring i lagstiftningen i syfte att stärka deanställdas rätt och skärpa företagens skyldighetervid nedläggning av företag eller företagsenhet,yrkande 1. Lagstiftning krävs för att ge deanställda ökade möjligheter att förvärva ettföretag, eller en företagsenhet, som drabbas avbeslut om nedläggning, yrkande 2. Även i övrigtföreslås åtgärder som i praktiken gör sådanaövertaganden möjliga. Högt kvalificerade arbeten ochlönsam produktion måste stanna kvar i landet,yrkande 3.Ulf () anser i motion A319 att det krävs ökatansvar för storföretagen vid företagsnedläggning.Vid en internationell jämförelse, t.ex. medFrankrike, verkar det enkelt att lägga ned företag iSverige. För att öka ansvaret för företagen skulleman kunna ställa krav på en motivering förnedläggning eller krav på ekonomiskt ansvar förutbildning eller inkomstgaranti.Utskottets ställningstagandeLiknande motionsyrkanden har behandlats flera gångertidigare, senast i betänkande 2003/04:AU4. Utskottethar hänvisat till en rapport frånArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) 2002 med enkartläggning av det europeiska rättsläget vad gällerarbetsgivarens ansvar vid företagsnedläggningar.Slutsatsen var att EU-medlemsstaternas regelsystemför företagsnedläggningar har vissa gemensamma dragsom beror på att staternas reglering utgår frånsamma minimikrav i ILO-instrument och EG-direktiv.Det finns också många olikheter som förklaras avstaternas olika syn på arbetsrättens ocharbetsmarknadsmyndigheternas roll och funktionssätti samhället. Sambandet med bl.a. skatte- ochsocialförsäkringssystemen är dessutom så kompliceratatt det enligt rapporten inte går att göra någraenkla jämförelser av kostnaderna vidföretagsnedläggningar i de olika EU-medlemsstaterna.En annan utredning, - ettaktivare stöd till uppsagda (SOU 2002:59), beskrevde omställnings- och trygghetsavtal som finns påsvensk arbetsmarknad och gjorde en analys aveffekterna. Utredningen menade attomställningsavtalen bidrar till ett ökatomvandlingstryck på arbetsmarknaden, vilket harpositiva samhällsekonomiska effekter. Avtalen fårfördelningspolitiska effekter eftersom stödet ärtillgängligt för alla som omfattas av avtalen. Desom mest behöver stöd får också tillgång till det.Det visade sig också att omställningsstödet harpositiva företagsekonomiska effekter. Utskottetkunde i det nyssnämnda betänkandet medtillfredsställelse konstatera att Svenskt Näringslivoch LO ingått ettomställningsavtal som omfattade 950 000privatanställda. Avtalet innebär att arbetsgivarnafår ta ett större socialt ansvar än tidigare.Arbetsmarknaden och arbetslivet präglas av storaförändringar. En allt öppnare ekonomi med ökadinternationell konkurrens, starkt beroende avomvärlden och krav på en effektiv produktion harmedfört och kommer att medföra stora förändringar.Frågorna om anställningsskydd och inflytande viddessa strukturförändringar är av största vikt. framfört tidigare är det frågor av storkomplexitet, i synnerhet gäller detEuropaperspektivet. Några enkla lösningar finnsinte. Det är värdefullt att det bedrivs forskning påområdet, så t.ex. av som har i uppdrag attbedriva forskning och utveckling om villkoren i ettföränderligt arbetsliv med särskild betoning påkunskapsområdet Arbetsrätt i omvandling - globala,europeiska och lokala perspektiv.Utskottet kan konstatera att dessa frågor ingår idet förutnämnda 121-punktsprogrammet mellanSocialdemokraterna, ,och enligt vad utskottet under hand erfarit skaberedning påbörjas. Utskottet förutsätter liksomtidigare att regeringen följer frågorna. Någotuttalande därutöver kan inte anses påkallat medanledning av motionerna A280 (s), A297 (s), A301yrkandena 1-3 (v) och A319 (mp) som därför avstyrks.Ledighetslagstiftning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionersom rör ledighetslagstiftningen. Frågor somtas upp är bl.a. ledighet för närståendevård,ledighet för frivilligt försvarsarbete ochsemesterlönegrundande frånvaro. Motionernaavstyrks bl.a. med hänvisning till pågåendeberedningsarbete. Jämför reservationerna 14(kd) och 15 (m).MotionernaKristdemokraterna anser i motion So608 yrkande 6 ska ha rätt till tjänstledighet på hel- ellerdeltid för vård av anhörig. Det skulle underlättaför många anhöriga och fungera som ett erkännande avinsatsen. Tjänstledigheten bör endast ges underkortare perioder, exempelvis i taget,eftersom man inte i förväg kan veta hur stortvårdbehovet kommer att vara. borde man kunnadiskutera möjligheten att minska sin arbetstid föratt vårda en anhörig under längre tid.Vänsterpartiet anför i motion 2003/04:A264 attpartiet länge har drivit krav på förkortningar avnormalarbetstiden och ökat inflytande förarbetstagarna över arbetstidens förläggning. Ökatarbetstagarinflytande över arbetstiden är enförutsättning för ett mänskligare arbetsliv och ettsamhälle med minskad ohälsa och ökad jämställdhetmellan kvinnor och män men också för ökad produktionoch produktivitet i verksamheterna. Vänsterpartietmenar att , Knas, förslag om enny ledighetslag är ett viktigt steg i rätt riktning.Regeringen bör återkomma med ett sådant förslag.Göte och () anför imotionerna 2002/03:Ub430 och 2003/04:A299 attregeringen bör verka för att de som i vuxen ålderväljer att "kunskapslyfta" och studera vidare gesekonomiska och trygga förutsättningar att genomförastudierna. Somliga vuxenstuderande som ärtjänstlediga från ett arbete hararbetsgivare som ser studierna somsemesterlönegrundande tid, men de flesta har inteden förutsättningen.Christer () menar i motion A295 attsemesterlagen bör ändras. Den regel som säger inte får spara semester under ett semesterår dåsparad semester tas ut bör upphävas. Ändrar manlagen på det sättet kommer taket på fem veckorssemester och fem veckors sparad semester attkvarstå.Hillevi och ()anför i motion A207 att många svenskar, utövermilitärer och poliser, anlitas vid olikafredsfrämjande uppgifter i världen. För att kunnarekrytera den kompetens som behövs är det väsentligtatt dessa personer omfattas av ettanställningsskydd. Till skillnad från anställda iutlandsstyrkan har de inget skydd mot uppsägningeller avskedande. Det finns inte heller någon rätttill tjänstledighet eller något skydd mot försämradevillkor vid återkomsten till . Motionärernamenar att frågan behöver få en lösning och att ettregelverk liknande det för anställda iutlandsstyrkan bör införas.Eva Flyborg och () menar i motionA334 att de frivilliga försvarsorganisationerna ärav utomordentligt stor betydelse inom det svenskaförsvaret. Möjligheten att få ledigt vid frivilligförsvarsverksamhet borde vara densamma förvärnpliktiga som för frivillig personal. I motionenföreslås en lagstadgad rätt till ledighet fördeltagande i utbildning och tjänstgöring inomfrivilligförsvaret.BakgrundFöljande lagar brukar räknas till ledighetslagarna:1. semesterlagen (1977:480)2.3. lagen (1974:981) om arbetstagares rätt tillledighet för utbildning (studieledighetslagen)4.5. lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissaföreningsuppdrag inom skolan, m.m. (sia-ledighetslagen)6.7. lagen (1986:163) om rätt till ledighet försvenskundervisning för invandrare (sfi-ledighetslagen)8.9. lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet förnärståendevård (närståendevårdslagen)10.11. föräldraledighetslagen (1995:584)12.13. lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för attbedriva näringsversamhet14.lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängandefamiljeskäl.Utöver dessa finns det också ledighetsbestämmelser iett stort antal lagar, bl.a. förtroendemannalagen(1974:358), MBL, arbetsmiljölagen (1977:1160), LASoch lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete(1970:943). I regeringsformen (RF) och kommunallagen(KL) (1991:900) finns regler som möjliggör ledighetför politiska uppdrag. Nämnas bör också lagen(1994:1809) om totalförsvarsplikt, som innehållerregler med förbud mot uppsägning eller avskedande avarbetstagare som fullgör sina skyldigheter enligtlagen.För statligt anställda finns vissa särbestämmelserom ledighet, t.ex. i anställningsförordningen(1994:373) och tjänstledighetsförordningen(1984:111). Sådan rätt till ledighet kan avseledighet för att pröva annat arbete eller förutlandstjänstgöring. Bestämmelser av detta slag kanockså finnas i kollektivavtal.Vid sidan av lagregleringen finns kompletterandeledighetsregler i kollektivavtal. Viss ledighetföljer enbart av kollektivavtal, t.ex. ledighet förvissa familjeangelägenheter som att fira sin egen50-årsdag eller att delta vid nära anhörigsbegravning. Rätt till ledighet kan också följa avtjänstereglementen, enskilda avtal och sedvänja.I juni 2002 föreslog arbetstids-och semesterregler (Knas) (dir. 2000:97 och dir.2003:21) i sitt delbetänkande TID - för arbete ochledighet (SOU 2002:58) en lag om flexibel ledighetsom skulle ge arbetstagare rätt till ledighetmotsvarande . Lagen skulleinnebära att varje arbetstagare får en timbank hossin arbetsgivare. Ledigheten ska förläggas enligtarbetstagarens egna önskemål. Ledigheten skulledärmed ge arbetstagaren möjlighet att påverka sinaarbetstidsförhållanden. Utredningen föreslog ocksåen ändring av semesterlagen så att arbetstagare gesrätt att få de semesterdagar som överstiger fyraveckor och sparade semesterdagar omvandlade tillledighet under del av dag. Därutöver föreslogutredningen ändringar i arbetstidslagen som syftartill ett mera korrekt genomförande av EG:sarbetstidsdirektiv i svensk lag.Ett år senare presenterades kommitténsslutbetänkande Semesterlagen och övrigaledighetslagar - översyn och förenklingar (SOU2003:54).