bet · GS01FIU28 · 2005-06-02 00:00:00 — Det är naturligtatt en avstämning görs av biståndsmålet senast i budgetpropositionenåret efter utfallsåret.4 Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten - resultatredovisningenSkrivelsenI årsredovisningen för staten redovisas också arbetet med utvecklingenav den ekonomiska styrningen i staten. I detta avsnitt behandlas särskiltresultatredovisningen till riksdagen.I budgetpropositionen redovisade regeringen inriktningen fördet fortsatta arbetet med att utveckla resultatredovisningen tillriksdagen. framhöll (bet. 2004/05:FiU1) att regeringensinriktning på det fortsatta arbetet ligger i linje med vad utskottettidigare framhållit rörande den ekonomiska styrningen och att det ärpositivt att arbetet med att utveckla resultatredovisningen fortsätter.Vidare framhöll utskottet att arbetet med resultatindikatorer ochnyckeltal skulle prioriteras i syfte att möjliggöra bedömningar av gradenav måluppfyllelse inom skilda områden.Utskottet anförde också att en redovisning av totala intäkter ochkostnader ger en bättre grund för att bedöma resursåtgången inom ettpolitikområde än om man enbart har tillgång till anslagsförbrukning.Finansutskottet erinrade vidare om den bristande överensstämmelsen mellanutgiftsområden och politikområden, vilket försvårar en helhetssyn därmål- och resultatbedömningen kan kopplas ihop med budgetförslagen.Utskottet förutsatte slutligen att regeringen ser till att indelningeni politikområden så långt möjligt följer indelningen i utgiftsområden.I årsredovisningen för staten redogör regeringen för inriktningen avden fortsatta utvecklingen av resultatredovisningen. I och medbudgetpropositionen påbörjar regeringen arbetet med att för vissautvalda politikområden precisera målen och att redovisa indikatorer sombeskriver i vilken grad målen uppfylls. Ambitionen är att för samtligapolitikområden redovisa vilka resurser verksamheten förbrukat respektivehur verksamheten i sin helhet finansierats. Av skrivelsen framgår vidareatt regeringen i särskild ordning kommer att överväga hur indelningeni politikområden så långt möjligt ska kunna följa indelningen iutgiftsområden och utskott.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill inledningsvis framhålla att det är positivt attutvecklingsarbetet rörande den ekonomiska styrningen fortsätter i linjemed vad utskottet tidigare framhållit.För att kunna bedöma i vilken utsträckning resultatredovisningen utvecklashar finansutskottets kansli gett i uppdragatt gå igenom samtliga politikområden och ange de av fastställdamålen och anslagen samt redovisa i vilken utsträckning resultatindikatoreranvänds och vilka resultatskrivelser som har lämnats (promemorianRegeringens redovisning av resultatindikator m.m. ). Av promemorianframgår att resultatredovisningen på politikområdesnivå ärbegränsad. har tidigare påvisat att indelningen ipolitikområden inte helt överensstämmer med indelningen i utgiftsområdenoch därmed utskottsindelningen. Av utredningstjänstens genomgång framkommerockså att det är svårt att få en överblick över politikområdena, t.ex.målen för politikområdena eller omfattningen på anslagen per politikområde.Enligt utskottet visar utredningstjänstens granskning på de hittillsvarandesvårigheterna med att få en överblick över kopplingarna mellan utgiftsområdenoch politikområden. noterar dock att regeringen isärskild ordning ämnar överväga hur indelningen i politikområden så långtmöjligt ska kunna följa indelningen i utgiftsområden och utskott.Indelningen av den statliga verksamheten i politikområden redovisadesförsta gången i budgetpropositionen . Utskottet vill framhållavikten av att regeringens arbete med detta ges hög prioritet och att entidsplan för detta arbete presenteras i budgetpropositionen för2006.Mål- och resultatstyrningen har utvecklats . Trots dettafinns det fortfarande endast ett begränsat antal resultatindikatorerexplicit redovisade i budgetpropositionen. Därutöver redovisas dock mängd information om insatser, resultat och olika omvärldsförändringar.Det kan också konstateras att det ofta verkar finnas tydliga indikatorerpå lägre nivåer i styrningskedjan (verksamhetsområden och verksamhetsgrenar).Det är utskottets mening att användandet av resultatindikatorer kan geett viktigt bidrag för att göra det möjligt att bedöma om verksamheterutvecklas i rätt riktning. Regeringens redovisning av resultatindikatorerhar enligt utskottet varit begränsad till antalet och till ettfåtal politikområden. noterar dock att regeringen avserfortsätta arbetet med att för övriga politikområden dels precisera målen,dels redovisa indikatorer som beskriver i vilken grad målen uppfylls.Utskottet förutsätter att arbetet intensifieras och ges hög prioritet.Utskottet ser med tillfredsställelse på regeringens ambition att ibudgetpropositionen för samtliga politikområden redovisa vilkaresurser verksamheten förbrukat respektive hur verksamheten i sin helhetfinansierats. Detta kan enligt utskottet ge en bättre grund för attbedöma resursåtgången inom ett politikområde än vad som är fallet dåendast anslagsförbrukning redovisas.Det förefaller således som om uppföljningen och resultatredovisningeni politikområdestermer skulle kunna utvecklas vidare och fungera på ettbättre sätt. Utskottet ser det dock inte som lika naturligt att denekonomiska styrningen från sida sker i en politikområdesstruktur.Styrningen av statlig verksamhet sker inte direkt med mål för politikområdenutan normalt via uppdrag till en myndighet. Medel anvisas via anslagtill myndigheter och för verksamheter. ställningstagandetill och beslut med anledning av regeringens budgetförslag sker efteranslag och utgiftsområden. Det är därför nödvändigt att kopplingen mellanresultatredovisningen i politikområdestermer och förslagen tillresurstilldelning via anslag till myndigheter och verksamheter förstärksoch blir tydligare än . Inte ens en välutvecklad resultatredovisningger entydiga svar om det framtida resursbehovet uttryckt i anslagstermer.För att kunna dra korrekta slutsatser av uppföljningen är det vidareviktigt att ansvarsfördelningen mellan olika verksamheter är tydlig.Det är svårt att få en överblick över vilka politikområden som statsrådenansvarar för. Regeringen fattar inga formella beslut om fördelningen avpolitikområden på olika statsråd. Av utredningstjänstens genomgångframgår att ett ansvarigt statsråd och departement kan anges för de flestapolitikområden (). I några fall (åtta politikområden) är dockflera statsråd ansvariga för olika anslag inom politikområdet.Av utredningstjänstens översikt framgår vidare att förhållandevis fåresultatskrivelser har lämnats till i jämförelse medRiksdagskommitténs ursprungliga önskemål om en resultatskrivelse perutgiftsområde och år. Resultatskrivelser har tillkommit på riksdagensinitiativ. Utskottet vill framhålla att det skulle underlätta det fortsattautvecklingsarbetet för mål- och resultatstyrning om regeringen tydligtangav vilka skrivelser som är att betrakta som resultatskrivelser.Utskottens önskemål om fördjupade resultatredovisningar borde i ökadutsträckning kunna uppfyllas genom framtagande av resultatskrivelser.5Redovisning av statsbudgeten på kostnadsmässig i stället för kassamässiggrundUtskottets förslag i korthetUtskottet ser ingen anledning att föregripa det arbete som pågår medatt utveckla en statsbudget i kostnads- och intäktstermer och avstyrkerdärmed motionen om en tidsplan för införandet av en statsbudget ikostnads- och intäktstermer. Jämför reservationen (m, fp, kd, c).MotionenI motion Fi21 av () föreslås att för regeringentillkännager att regeringen bör lägga fram en tidsplan för riksdagennär statsbudgeten i största möjliga utsträckning kan redovisas i kostnads-och intäktstermer i stället för på kassamässig grund (en statsbudget påbokföringsmässiga grunder).Som motivering anges att en övergång till statsbudget på kostnadsmässiggrund skulle öka tillgängligheten och förståelsen av statsbudgetensärskilt för de som i andra sammanhang är vana vid den redovisningstekniken.Motionären hänvisar också till det faktaunderlag om en kostnadsmässigstatsbudget som finns i ställningstagandeEn övergång till en statsbudget på bokföringsmässiga grunder innebäratt inkomster och utgifter ska periodiseras till det år de är hänförligatill. Redovisningen mot anslag och inkomsttitlar kommer därmed att spegladen genomförda verksamheten i stället för dagens redovisning som iprincip avspeglar ett betalningsflöde.Enligt utskottet finns det fördelar med en statsbudget på merbokföringsmässiga grunder: En statsbudget på bokföringsmässiga grunder gerett sammanhängande räkenskapssystem i staten med enhetliga redovisningsprinciperför budgetering och redovisning, en ökad jämförbarhet mellan statsbudgetenoch årsredovisningen för staten, en tydligare koppling mellan verksamhetensresultat och kostnader och med budgetering och redovisning i den kommunalasektorn.Utskottet menar dock att det finns även andra utgångspunkter för vadsom är en lämplig redovisningsmetod. Den som önskar följa och förutsestatens lånebehov ser gärna en redovisning och budgetering på kassamässigbasis. Utvecklingen av budgetunderskottet och det statliga lånebehovetutgör ett väsentligt inslag i uppföljning av hur den samladestatliga verksamheten utvecklas. Den som är intresserad av hur storaresurser den statliga verksamheten tar i anspråk önskar i stället enutgiftsbaserad redovisning.I skrivelsen Årsredovisning för staten 2004 finns en redogörelse fördet utvecklingsarbete för redovisningsprinciperna för statsbudgeten somhar bedrivits inom . har tidigare särskiltuppmärksammat frågorna i betänkandet Utvecklingen av den ekonomiskastyrningen (bet. 1999/2000:FiU13). En arbetsgrupp inom Finansdepartementethar i Nya principer för utformning av statsbudgeten - konsekvenser förbudgetlagen (Ds 2003:49) föreslagit att statsbudgeten ska baseras på ihuvudsak bokföringsmässiga grunder (kostnader och intäkter). Promemorianhar beretts inom och remitterats till 61 remissinstanser.Yttrandena är till övervägande delar positiva men åtskilliga myndigheterpekar på konsekvenser som behöver belysas ytterligare. Enligt regeringensskrivelse finns det fortfarande särskilda utgifts- och inkomstelementdär förutsättningarna för en övergång till bokföringsmässig grund behöverprövas ytterligare. Vidare kan en ekonomisk styrning inte endast ske ikostnads-intäktsmässiga termer, utan en sådan måste kompletteras med enkassamässig styrning. Detta kräver ytterligare överväganden.Enligt skrivelsen är det inte aktuellt att i taett generellt steg i riktning mot att använda bokföringsmässiga grundersom princip för att utforma statsbudgeten. Däremot kan det enligtregeringen finnas skäl att ta steg i riktning mot kostnads-intäktsmässighetför enskilda poster på statsbudgetens inkomst- och utgiftssida. Avskrivelsen framgår också att förberedelser görs för att ett förbättratunderlag för statsbudgetens skatteinkomster ska kunna lämnas.Utskottet kan konstatera att utvecklingsarbetet avseende principernaför utformning av statsbudgeten fortskrider och bereds på sedvanligtsätt inom och av regeringen. Utskottet ser därföringen anledning att föregripa det arbete som pågår och avstyrker därmedmotion Fi21 (m).6 Redovisning av regional utveckling i myndigheters årsredovisningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionen om att utöka redovisningen av regionalutveckling i myndigheternas årsredovisning eftersom krav på sådanredovisning redan finns för de myndigheter som är berörda.MotionenI motion Fi240 av m.fl. (s) föreslås att regeringenålägger myndigheterna att i sina årsredovisningar redovisa hur de underåret bidragit till den regionala utvecklingen. Vissa statliga satsningarsyftar till att bryta den negativa befolkningsutvecklingen inom vissadelar av landet. Enligt motionärerna finns det alltför många myndighetersom inte har ett regionalpolitiskt perspektiv i sin planering. För atttydliggöra myndigheternas ansvar ska därför myndigheterna i sinaårsredovisningar redovisa hur de bidragit till den regionala utvecklingen.Finansutskottets ställningstagandeI förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag reglerasinnehållet i myndigheternas årsredovisningar. Av förordningen framgåratt myndighetens årsredovisning bl.a. ska innehålla resultatredovisning,resultaträkning och balansräkning. I resultatredovisningen ska myndighetenkommentera verksamhetens resultat i förhållande till de mål och ienlighet med de krav på återrapportering som regeringen har angett iregleringsbrev eller i något annat beslut. Detta innebär att i de fallregeringen har ställt upp mål för myndigheten som kan bidra till denregionala utvecklingen ska myndigheten också kommentera måluppfyllelseni årsredovisningen. Som exempel på detta finns i ett 30-tal regleringsbrevför 2005 mål eller uppdrag med anknytning till genomförande och utvecklingav regionala tillväxtprogram, som ska kommenteras i respektive myndighetsårsredovisning för 2005.Enligt utskottets mening finns det sålunda en redovisningi berörda myndigheters årsredovisning av hur deras verksamhet bidrartill den regionala utvecklingen. Att lägga ett generellt redovisningskravpå myndigheterna skulle öka den administrativa bördan på myndigheterna.Det är därför enligt utskottet rimligt att regeringen även fortsättningsvisavgör i vilken omfattning myndigheterna ska redovisa hur de bidragittill den regionala utvecklingen. Utskottet avstyrker därmed motion Fi240(s).ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Redovisning av statsbudgeten på kostnadsmässig i stället för kassamässiggrund, punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), (), (), GunnarAxén (m), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om principer för statens årsredovisning. Därmedbifaller delvis motion2004/05:Fi21 av ().StällningstagandeRiksrevisionen drar slutsatsen att redovisningen är rättvisande medutgångspunkt från dagens redovisningsprinciper.Det finns dock flera förhållanden som har negativ inverkan på informationenskvalitet. Därmed kan inte årsredovisningen fungera på ett tillfredsställandesätt som analysunderlag och underlag för beslut.De faktorer som bör framhållas är bl.a. att all statlig verksamhet interedovisas över statsbudgeten. Vidare redovisas inte all verksamhet fulltut periodiserad. Det gäller t.ex. skatteuppbörden. I flera fall förekommernettoredovisning av inkomster och utgifter trots att detta stämmer dåligtmed budgetlagens krav. Samtliga statliga myndigheter redovisas inte.Riksrevisionen anmärkte att flera av dessa brister skulle avhjälpasom de nya principer för statsbudgeten genomförs som redovisas i Ds2004:49, Nya principer för utformningen av statsbudgeten.Med en övergång till bokföringsmässiga principer skulle jämförelser medannan ekonomisk statistik, som SCB:s nationalräkenskaper, vara möjliga.Bokföringsmässiga principer tillämpas redan av kommuner, landsting,näringsliv och i nationalräkenskaperna. Jämförbarheten med företag,landsting och kommuner skulle därför öka och det skulle bli lättare attkommunicera information om den statliga ekonomin till andra samhällssektorerom staten skulle börja tillämpa moderna redovisningsprinciper förbudgeten. De ovan nämnda problemen, bl.a. vad gäller avgränsningen avbudgeten, kan dock lösas utan en övergång till redovisning enligtbokföringsmässiga principer.Regeringens skrivelse Årsredovisningen för staten 2004 visar att det nufinns motiv för att gå över till att redovisa statsbudgeten på kostnadsmässiggrund i stället för på kassamässig grund. Utredningsarbetet ochremitteringen av förslagen innebär att en noggrann prövning har ägt rum. Istaten sker ju redan redovisningen på bokföringsmässiga grunder. Sammaprinciper för budgeteringen skulle således underlätta jämförelser mellanbudget och utfall. Med anledning av motion Fi21 bör som sinmening ge regeringen detta till känna.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagSkrivelse 2004/05:101Regeringens skrivelse 2004/05:101 Årsredovisning för staten 2004.Följdmotion med anledning av skr. 2004/05:1012004/05:Fi21 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om utvecklingsarbetet för att i största möjliga utsträckningredovisa statsbudgeten på kostnadsmässig i stället för kassamässig grund.Redogörelse /05:RRS20Redogörelse /05:RRS20 styrelses redogörelse angåendegranskningen av årsredovisningen för staten 2004.Motion från allmänna motionstiden /05:Fi240 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att myndigheterna i sina årsredovisningar skall redogöra förhur de bidragit till regional utveckling.Bilaga 2Konstitutionsutskottets yttrande 2004/05:KU6yBilaga 3Utrikesutskottets yttrande 2004/05:UU4yBilaga 4Bostadsutskottets yttrande 2004/05:BoU6y