bet · GT01BoU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Det är emellertid frånvaron av en koppling till markbehovet för bostadsbyggande som enligt motionärerna motiverar ett nyinrättat anslag för marksanering. instämmer i att utnyttjande av välbelägen f.d. industrimark för bostadsbyggande kan ha flera fördelar från både miljö- och samhällsplaneringssynpunkt. Det är givetvis angeläget att förorenade markområden som medför olika former av miljöbelastning blir sanerade. Om markområdena är välbelägna i förhållande till bl.a. kommunikationer och service kan dessutom ett utnyttjande för bostadsbyggande innebära flera fördelar från miljösynpunkt i förhållande till att ta i anspråk mer perifert belägna markområden. finns också ett flertal exempel på bostadsområden som byggts på mark som först behövt saneras. Flera olika lösningar har tillämpats för att fördela saneringskostnaderna på de olika inblandade parterna. Utskottet ifrågasätter inte att ett särskilt riktat bidrag enligt motionsförslaget skulle kunna bidra till att fler markområden blir aktuella att exploatera för bostadsändamål. Möjligheten att avsätta särskilda medel för detta ändamål får emellertid vägas mot andra former för statlig medverkan i bostadsfinansieringen. Utskottet, som återkommer till frågor om bostadsfinansiering nedan, är inte berett att förorda inrättandet av ett nytt anslag för ändamålet framför andra angelägna insatser. Motion 2005/06:Bo257 (v) yrkande 6 avstyrks med hänvisning till det anförda. I partimotion 2005/06:Bo298 yrkande 17 framhålls att den svenska byggbranschen är mycket mansdominerad. Enligt motionen är det dock möjligt för kvinnor att verka också i denna bransch, om det skapas förutsättningar för detta. Även om byggbranschen har ett huvudansvar för att öka kvinnors möjligheter kan regering och riksdag bidra genom att med olika metoder följa, belysa, stimulera och bevaka utvecklingen. Motsvarande yrkande behandlades även föregående år av utskottet som då underströk värdet och vikten av att mansdominansen i byggsektorn bryts genom att kvinnor ges möjlighet och förutsättningar att arbeta på lika villkor. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det i första hand är branschens eget ansvar att åstadkomma denna förändring. är det, som motionärerna framhåller, också ett samhälleligt ansvar att verka för jämställdhet inom alla samhällssektorer och branscher. Samhället tar också detta ansvar genom en rad generella åtgärder som lagstiftningen på jämställdhetsområdet och verksamhet. Det hindrar dock inte att det också erfordras riktade insatser som är avsedda att förbättra jämställdheten inom mer begränsade områden. Det är mot den bakgrunden som den av regeringen tillsatta byggsamordnaren har i uppdrag att ta sig an frågor om jämställdheten inom byggbranschen. Byggsamordnaren har tillsammans med företrädare för byggsektorn bildat den s.k. . En av de uppgifter som kommittén i en rapport har utpekat som strategiska i sitt fortsatta arbete är att beakta den ojämna könsfördelning som råder bland anställda i byggsektorn och att verka för att en mer jämn fördelning skall kunna komma till stånd. Kommittén anför också att flera projekt skall uppmärksammas eller startas som är helt inriktade på att locka unga, kvinnor och invandrare till samhällsbyggnadssektorn. Ekonomiskt stöd för flera projekt inriktade på att öka jämställdheten inom olika delar av byggbranschen har också redan beviljats inom ramen för EU:s s.k. Växtkraft mål 3-program. Medel från detta program kan bl.a. beviljas för projekt som genom utbildnings- och informationsinsatser ökar medvetenheten om jämställdhet som en resurs för tillväxt samt bidrar till en mer jämställd arbetsmarknad. Projekt som bryter könssegregerande mönster prioriteras. Som framgår av redovisningen ovan har redan åtgärder vidtagits med den inriktning som förordas i motionen. Ett tillkännagivande i enlighet med motionsförslaget bör därför kunna undvaras. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om - en ny bostadsfinansiering, - bostadsfinansiering på landsbygden. Jämför reservationerna 27 (m), 28 (fp), 29 (kd), 30 (v), 31 (c), 32 (m), 33 (kd, c) och 34 (fp). Det bostadspolitiska ansvaret har varit så fördelat att staten i huvudsak svarat för besluten om de rättsliga och finansiella förutsättningarna medan kommunerna svarat för det praktiska genomförandet av de åtgärder som krävts för att trygga en god bostadsförsörjning. har statens huvudsakliga finansiella instrument för bostadssektorn bestått i räntebidrag för ny- och ombyggnad enligt det regelsystem som trädde 1993 och i statliga kreditgarantier för lån till bostadsinvesteringar. Därutöver har vissa tillfälliga stödformer kommit till användning. kan tidsbegränsat stöd till bostadsbyggande utgå i form av investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder samt investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder genom skattekreditering. Dessa stödformer är tidsbegränsade till att avse projekt som påbörjas senast . Även för den statliga kreditgarantin tillämpas vissa tidsbegränsade regler som gäller till utgången av 2008. har i föregående avsnitt om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 tagit ställning till sådana förslag om bostadsfinansieringen som bedömts innebära en budgetpåverkan redan under nästkommande budgetår. Det gäller bl.a. det gemensamma förslag som lagts fram av m, fp, kd och c och som innebär att en avveckling av räntebidragssystemet skall inledas 2006 och vara helt genomförd till 2011. Vidare innebär förslaget att investeringsbidraget för anordnande av hyresbostäder och den investeringsstimulans som kan utgå till hyres- och studentbostäder avvecklas 2006. I detta avsnitt tar utskottet upp övriga förslag om bostadsfinansieringen. Utskottet inleder med att ta upp motionsförslag om vissa principiella utgångspunkter för ett statligt engagemang i bostadsfinansiering och om de närmare formerna för detta engagemang. Därefter behandlas vissa förslag som tar upp den specifika frågan om bostadsfinansiering på landsbygden. Det bör inledningsvis också påpekas att de motionsförslag som behandlas i detta avsnitt inte ger en fullständig bild av de förändringar som respektive parti förordar i bostadsfinansieringen. Vissa förslag har som nämnts redan behandlats i anslagsavsnittet och andra förslag, bl.a. avseende den s.k. investeringsstimulansen, kan vara så utformade att de i budgetberedningssammanhang skall behandlas av finansutskottet eller skatteutskottet. Det gäller även förslag om förändringar i beskattningen av byggande och boende. Förslag om formerna för en ny statlig bostadsfinansiering som omfattar såväl nyproduktion som ombyggnadsåtgärder läggs fram i partimotion 2005/06:Bo257 (v). I motionen föreslås att dagens räntebidrag samt tillfälliga investeringsbidrag och investeringsstimulans för bostadsbyggande ersätts med ett investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter, där det dels finns ett tak för högsta möjliga hyresnivå, dels ett villkor för att få stöd som bygger på att hyrorna skall ha framförhandlats i förväg (yrkande 2). Motionärerna anser också att i ett tillkännagivande skall understryka att stöd till byggandet av studentbostäder bör ges enligt samma regler som för vanliga hyresbostäder (yrkande 5). Vidare föreslås att stödet för ombyggnation bör förstärkas och omvandlas till ett permanent investeringsstöd för ombyggnation av hyresrätt, där villkor för stöd är kopplat till tydliga miljökrav och i förväg framförhandlade hyror (yrkande 3). Bidrag till installation av hissar bör ingå som en permanent del av de statliga bostadsfinansieringsåtgärderna (yrkande 7). En statlig bostadsfond föreslås bli inrättad 2007 och finansieras av AP-fonderna med under . Medel ur fonden skall utgå till fastighetsägarna i form av investeringsbidrag för ny- och ombyggnation av hyresrätter. Staten skall betala fondens ränte- och amorteringskostnader under (yrkande 4). Enlig motion 2005/06:Sf336 (v) yrkande 27 bör en utredning genomföras om ett investeringsstöd för ombyggnad av hyresbostäder. I partimotion 2005/06:Bo276 (m) yrkande 17 föreslås göra ett tillkännagivande om vissa utgångspunkter för det statliga engagemanget i bostadsfinansieringen. Enligt motionen bör bostadssociala problem lösas inom ramen för gängse socialpolitik och inte genom ett statligt bostadsfinansieringssystem. Bostadsmarknaden bör avregleras så att stöd och kompensationer inte behövs. Utgångspunkten bör vara att den avreglerade kapitalmarknaden erbjuder bostadssektorn väsentligt bättre finansiella betingelser än det varit möjligt att reglera eller subventionera fram. redovisar i sin partimotion 2005/06:Bo298 yrkandena 4 och 6 sin syn på vissa principer som bör gälla för bostadsfinansieringen vad gäller bl.a. avvägningen mellan produktionsstöd och konsumentstöd. Utgångspunkten bör vara att bostadsmarknaden klarar produktionen utan statliga bidrag. De statliga insatserna bör begränsas till att i vissa fall erbjuda avgiftsfinansierade kreditgarantier. I övrigt bör de statliga insatserna fokuseras på konsumentens möjligheter att efterfråga bostäder i kombination med att ta bort olika hinder för bostadsbyggande. Enligt motion 2005/06:Bo336 (kd) finns det starka skäl för staten att utveckla instrument för att underlätta det egna ägandet av bostaden. Motionärerna vänder sig mot de nuvarande och föreslagna bidragsformer som är förbehållna bostäder med hyresrätt. bör i ett tillkännagivande framhålla att det behövs ett bostadsfinansieringssystem som inte missgynnar byggande av bostäder med äganderätt eller insatser (yrkande 5). Vidare föreslås vissa åtgärder som avser stöd till personer . Det gäller dels ett regelverk för bosparande (yrkande 1), dels statliga kreditgarantier för förvärv av bostad (yrkande 3). Systemet för bosparande bör vara utformat med det norska systemet som förebild, men med ekonomiska villkor och avdragsrätt huvudsakligen motsvarande det svenska pensionssparandet. Den maximala årliga insättningen bör uppgå till ett halvt basbelopp. Det maximala sparandet bör begränsas till tre basbelopp. Medlen skall kunna användas för köp av bostad med äganderätt, bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. De statliga kreditgarantierna bör vara utformade enligt det förslag som lagt fram, men med den skillnaden att tillämpningen skall kunna gälla för personer . Utskottet har i den del av detta betänkande som avser anslagsfördelningen behandlat anslagsförslag (c) som utgår från att två avvecklade statliga bidragsformer skall återinföras. Sakförslagen, som även gäller tiden , finns i motionerna 2005/06:Bo233 (c) yrkande 2 om ett hissbidrag och 2005/06:Bo335 (c) yrkande 10 om ett investeringsbidrag för nybyggnad av studentbostäder. Hissbidraget föreslås utgå enligt de regler som tillämpades för det hissbidrag som kunde utgå . Även i fråga om investeringsbidraget till studentbostäder hänvisar motionärerna till tidigare gällande regler. Enligt motionen var det investeringsbidrag som kunde utgå ett verkningsfullt instrument för stöd till det aktuella bostadsbyggandet. Även i motion 2005/06:Bo322 (kd) föreslås att det inrättas ett nytt investeringsbidrag för byggande av studentbostäder utformat på liknande sätt som det stöd som tidigare kunde utgå. Bidraget bör uppgå till /m2 i , /m2 i och och /m2 i övriga landet. anför följande i frågan om formerna för en ny bostadsfinansiering. Under en lång följd av år har ett räntebidragssystem utgjort en viktig del i det statliga engagemanget för bostadsproduktionen. Det är nu en mer grundläggande förändring av detta system genomfördes. Flera utredningar har därefter tagit upp frågan om systemet bör avvecklas och ersättas med andra åtgärder. De omfattande problemen på bostadsmarknaden , som bl.a. resulterade i en otillräcklig bostadsproduktion på många orter, medförde emellertid ett behov av riktade och tillfälliga insatser som kunde komplettera räntebidragssystemet. Mer långsiktigt inriktade förändringar i bostadsfinansieringen fick i det läget stå tillbaka för kravet på att snabbt kunna stimulera till ett ökat bostadsbyggande. utgör investeringsbidragen till hyresrätter och investeringsstimulansen genom skattekreditering till små hyresrätter och studentbostäder riktade och tidsbegränsade komplement till räntebidragssystemet. Dessa stöd samt även de nuvarande reglerna för statlig kreditgaranti för lån till bostadsbyggande har tidsbegränsats till utgången av 2006 respektive 2008. Regeringens avsikt har sedan fler år varit att lägga fram förslag om långsiktigt stabila villkor för bostadsfinansieringen som kan träda i kraft efter utgången av 2006. Det är också bakgrunden till att regeringen tillsatte en arbetsgrupp inom med uppgift att genomföra en genomlysning av det nuvarande systemet för bostadsfinansiering, bostadssubventioner och bostadsmarknadens kapitalförsörjning samt lämna förslag till statens framtida roll i detta system. Arbetsgruppen redovisade sina överväganden och förslag i promemorian Bostadsfinansiering (Ds 2005:39). Förslagen är föremål för remissbehandling, och en proposition i frågan kan förväntas . skall här inte närmare redogöra för de överväganden och förslag som arbetsgruppen lagt fram. Det kan emellertid konstateras att de torde ge ett brett underlag för remissynpunkter och den vidare beredningen inom . Det är givetvis av stort värde att de olika delarna av bygg- och bostadssektorn får framföra sina synpunkter innan en proposition läggs fram för avgörande. Det innebär också att det då kommer att föreligga ett betydligt bättre beslutsunderlag än . Utskottet är därför inte berett att ta närmare ställning varken till arbetsgruppens förslag eller till de ovan redovisade motionerna till den del de avser mer konkreta förslag. Med anledning av de mer principiella frågor som tagits upp i vissa motioner vill utskottet emellertid klargöra sin uppfattning att staten även framgent i olika former kommer att behöva engagera sig i finansieringen av bostadsproduktionen. Partimotionerna från Moderata samlingspartiet och tycks ge uttryck för en annan uppfattning. I motionerna från övriga partier finns emellertid förslag som åtminstone delvis har en liknande inriktning som de utredningsförslag som är föremål för remissbehandling. Det gäller bl.a. ett investeringsbidrag för hyresbostäder som även skall kunna utgå till studentbostäder och ett bidrag för hissinstallationer och byggnadstekniska åtgärder. Vidare finns ett förslag redovisat om stöd för ungdomar och svaga grupper att etablera sig på bostadsmarknaden. När det gäller åtgärder särskilt inriktade på yngre personer vill utskottet också erinra om den tidigare omnämnda rapporten härd från . Förslagen i denna rapport om insatser särskilt riktade mot unga vuxna kommer att beredas tillsammans med förslagen i promemorian Bostadsfinansiering. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:Bo233 (c) yrkande 2, 2005/06:Bo257 (v) yrkandena 2-5 och 7, 2005/06:Bo276 (m) yrkande 17, 2005/06:Bo298 (fp) yrkandena 4 och 6, 2005/06:Bo322 (kd), 2005/06:Bo335 (c) yrkande 10, 2005/06:Bo336 (kd) yrkandena 1, 3 och 5 samt 2005/06:Sf336 (v) yrkande 27. Flera motioner från årets allmänna motionstid har tagit upp de särskilda problem som kan gälla för bostadsfinansieringen på landsbygden. Det gäller bl.a. motion 2005/06:Bo219 (c) där det konstateras att bankerna ofta nekar lån till bostadsbyggande på landsbygden. Motionärerna föreslår att det därför bör införas ett förbättrat system för statliga bostadskreditgarantier. Garantin bör kunna lämnas innan byggstart och gälla även för köp och ombyggnad av äldre hus och gårdar. Liknande synpunkter framförs i partimotion 2005/06:N481 (c) yrkande 4 där det även föreslås att kreditgarantin bör baseras på byggkostnaden i stället för marknadsvärdet. Även i partimotion 2005/06:Bo298 (fp) framhålls de problem som följer av att produktionskostnaderna på landsbygden ofta överstiger marknadsvärdet för den färdiga bostaden. I motionens yrkande 29 föreslås att kreditgarantisystemet anpassas för att underlätta lånefinansiering av byggande på landsbygden. I motion 2005/06:Bo326 (s) föreslås att skall få i uppdrag att utreda hur byggande på landsbygden skall kunna underlättas genom kreditgarantier. finner det liksom motionärerna angeläget att målet om en levande landsbygd inte hindras av svårigheter att finansiera ett lämpligt boende. Den fråga som tas upp i motionerna är hur systemet med bostadskreditgarantier kan få ökad användning i detta sammanhang. En alltmer begränsad användning av kreditgarantier var bakgrunden till att reglerna för detta system ändrades . Enligt nu gällande regler får kreditgarantierna beräknas med utgångspunkt från fastighetens marknadsvärde efter ny- eller ombyggnaden. De tidigare gällande reglerna om en beräkning baserad på ett schablonbelopp får emellertid tillämpas om detta är förmånligare. I den ovan omnämnda promemorian Bostadsfinansiering återges vissa synpunkter på kreditgarantierna som under utredningsarbetet lämnats av kreditinstituten. Enligt denna redovisning menar bostadskreditinstituten att kreditgarantier är ett viktigt instrument - trots den relativt ringa omfattningen - för att byggprojekt skall komma till stånd i mer perifera lägen. Denna ståndpunkt tycks emellertid främst syfta på kreditgarantiernas användning på de orter som ligger utanför, men i närheten av någon tillväxtort. I promemorian konstateras att det ännu är för tidigt att dra några långsiktiga slutsatser av hur de nya reglerna för kreditgarantier fallit ut. Det lämnas också förslag om att en utvärdering skall genomföras när reglerna tillämpats så länge att ett bättre underlag finns för att göra en bedömning av om de avsedda effekterna uppnåtts. Även om det i promemorian Bostadsfinansiering inte läggs fram förslag om konkreta förändringar i kreditgarantisystemet som ligger i linje med motionsförslagen kan det konstateras att frågan om systemets funktion i olika delar av landet har berörts. Det får förutsättas att frågan kan bli ytterligare uppmärksammad under remissbehandlingen och den fortsatta beredningen av ärendet. Det kan också innebära att andra sätt att underlätta ett bostadsbyggande på landsbygden än genom kreditgarantisystemet kan aktualiseras. vill därför inte heller i denna mer avgränsade fråga om formerna för en ny bostadsfinansiering föregripa beredningen och den aviserade propositionen. De behandlade motionerna 2005/06:Bo219 (c), 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 29, 2005/06:Bo326 (s) samt 2005/06:N481 (c) yrkande 4 avstyrks med hänvisning till det anförda. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om - bostadsbidragens utformning, - bostadsbidrag till studerande, - påverkan av barns tillgångar, - påverkan av statliga konstnärsstipendier, - bostadsbidrag vid delad vårdnad, - direktutbetalning av bostadsbidrag, - avskrivning av bostadsbidragsskuld. Jämför reservationerna 35 (m), 36 (fp), 37 (kd), 38 (v), 39 (c), 40 (m), 41 (kd), 42 (v) och 43 (mp). Utskottet har i samband med sitt ställningstagande till förslaget till statsbudget även tagit ställning till vissa förslag som avser reglerna för bostadsbidragen . Därutöver har det också förts fram förslag om förändringar i bostadsbidragen på , dvs. förslag som inte bedöms påverka statsbudgeten för . Dessa förslag behandlar utskottet i det följande. Förslagen i partimotion 2005/06:Bo298 yrkande 45 samt motion 2005/06:Sf385 (fp) yrkande 6 innebär att en utfasning av bostadsbidragen bör inledas till förmån för ökade generella stöd till barnfamiljer. bör hushåll med särskilt stor försörjningsbörda kompenseras genom ökade generella stöd som möjliggör deras bostadskonsumtion. Härigenom kan också bostadsbidragens marginaleffekter minskas. Tillsammans med skatteeffekter och effekterna av eventuella andra bidrag försvårar marginaleffekterna i bostadsbidragen för människor att lämna sitt bidragsberoende. Marginaleffekterna måste enligt motion 2005/06:Bo319 (kd) yrkande 5 därför lindras. Den utredning som regeringen nu aviserar måste därför ges i uppdrag att ta fram förslag till regler för bostadsbidragen som lindrar bidragens marginaleffekter. Målen för bostadsbidragen bör enligt motion 2005/06:Bo311 (v) förtydligas och preciseras och endast förhålla sig till de bostadspolitiska målen. Begreppet trångboddhet är ett exempel på där en precisering behövs (yrkande 1). För att ytterligare markera bostadsbidragens roll som ett bostadspolitiskt instrument bör handläggningen av bidragen föras över från till (yrkande 2). Dessutom bör en fullständig översyn av bostadsbidragen göras (yrkande 3). Översynen bör bl.a. omfatta frågor om återbetalningsregler och god tro, inkomstöverföring till annat inkomstår, beräkning av inkomstunderlag, rätten till kontrolluppgifter, åldergränsen för bidrag till vuxna utan barn, ytnormen samt inkomst- och boendekostnadsgränserna. Även i motion 2005/06:Bo301 (v) yrkande 6 föreslås att bostadsbidragens roll som en del av bostadspolitiken bör stärkas. Enligt motionen bör målet om att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder preciseras. Det inkomstrelaterade bostadsbidraget ger enligt motion 2005/06:Bo335 (c) ogynnsamma marginaleffekter. Genom sänkt skatt kan bostadsbidragen minskas och därmed också marginaleffekterna (yrkande 28). Dessutom bör reglerna för bostadsbidragen ses över bl.a. mot bakgrund av att hyres- och inkomstgränserna inte höjts (yrkande 29). Med anledning av vad som i motionerna föreslagits om bostadsbidragens utformning på vill utskottet anföra följande. Med anslutning till sina tidigare ställningstaganden vill utskottet erinra om att den reformering av bostadsbidragen som skett har haft till syfte att minska utgifterna för bidragen. Det har därför redan från början stått klart att reformen skulle komma att leda till betydande förändringar för många bidragstagare. Utvecklingen visar också att detta har blivit fallet. har den samhällsekonomiska utvecklingen med ökade reallöner och en ökad sysselsättning bidragit till att förbättra hushållens ekonomi. Det är mot den bakgrunden viktigt att följa hur bidragsgivningen utvecklas och hur bidragshushållen har berörts av förändringarna. Utskottet och har också aktivt verkat för att bidragsgivningen följts upp i olika avseenden. Som en direkt följd av utskottets tidigare insatser har också vissa ändringar gjorts i reglerna för bostadsbidragen. Det gäller bl.a. att en lägsta nivå för reduktion av boendekostnaden på grund av bostadsytan införts, att möjligheterna till eftergift av återbetalningskrav vidgats, att vissa försäkringsersättningar till barn inte längre ingår i bidragsunderlaget och att barns låsta förmögenhet under vissa förutsättningar inte påverkar bostadsbidraget. Som utskottet tidigare kunnat konstatera är en slutsats som kan dras av den hittillsvarande uppföljningen att bostadsbidragen fyller de uppsatta målen i så måtto att bidragen i första hand träffar ekonomiskt svaga hushåll. Av uppgifter från framgår bl.a. att ensamföräldrarna utgjorde av bidragshushållen som de uppbar av det totala bidragsbeloppet. Förklaringen till detta är att ensamstående i regel har lägre hushållsinkomster än samboende. Med avseende på att det finns avsevärt fler ensamstående mammor än pappor utgörs alltså den stora gruppen bostadsbidragstagare av ensamstående mammor med barn. Även om bostadsbidragen till betydande del går till hushåll med svag ekonomi innebär inte detta med nödvändighet att bidragen i alla delar svarar mot de mål som satts upp. På samma sätt som bör bostadsbidragen därför fortlöpande följas upp och utvärderas. I den proposition med förslag till ändrade regler för bostadsbidragen (prop. 2004/05:112) som antog aviserar regeringen också att en allmän översyn av bostadsbidragen skall komma till stånd i syfte att analysera hur väl de uppfyller sina mål. I enlighet med utskottets tidigare ställningstaganden bör en utgångspunkt för denna översyn vara att bostadsbidragen även fortsättningsvis skall svara mot det bostadspolitiska målet.