bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i enlighet med Kemikaliestrategi för giftfri miljö börjar tillämpa principen om lagstadgad substitution enligt den s.k. produktvalsprincipen av farliga kemiska ämnen då mindre farliga eller ofarliga ämnen finns tillgängliga. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att i enlighet med Kemikaliestrategi för giftfri miljö vidtar åtgärder för att konsumenter skall ges tillgång till information om varors innehåll av ämnen med farliga egenskaper och huruvida en vara ger upphov till användning eller produktion av farliga ämnen i tillverknings-, användnings- eller avfallsledet. 2005/06:MJ594 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om återföring av slam och rötrester till jordbruksmarken. 2005/06:MJ595 av von der Esch m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att all statlig skog som brukas bör vara certifierad. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att om stora områden skall undantas från traditionellt skogsbruk bör detta i första hand ske på statens mark, eller genom markbyte med statlig mark, så att den privata äganderätten bevaras och skogsägarens utkomstmöjligheter inte försämras. 2005/06:MJ596 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inblandning av biodrivmedel i dieselolja av miljöklass 1 bör medges. begär att regeringen lägger fram förslag om lagändringar som undanröjer den skattemässiga diskrimineringen av miljövänliga bränslen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör överväga möjligheten att införa förbud mot nyförsäljning av motorer för fritidsbåtar, arbetsmaskiner och trädgårdsredskap som inte klarar de uppsatta kriterier för emissioner som SIS ställt upp. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett införande av en skrotningspremie för äldre båtmotorer och gräsklippare skulle vara en effektiv miljöförbättrande åtgärd som miljömässigt skulle löna sig. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör tillsätta en utredning som skall ge förslag på ett svenskt system för handel med utsläppsrätter för andra ämnen än växthusgaser, t.ex. svaveldioxid och kväveoxider. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om arbetet med EU:s kemikaliepolitik. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de överträdelser mot reglerna om utförsel av kvicksilver och deponiförbudet som sker måste stoppas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att alla bromerade flamskyddsmedel skall förbjudas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör utarbeta en konkret strategi för att ta hand om läkemedelsrester, byggd på tillgänglig kunskap. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ämnen som är karcinogena, mutagena och reproduktionsstörande liksom ämnen som är persistenta, bioackumulerbara och gentoxiska inte alls bör tillåtas bland bekämpningsmedel inom EU. begär att regeringen lägger fram förslag på lagstiftning om omhändertagande av radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet i enlighet med vad som anförs i motionen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strålning från mobiltelefoner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en övergång från tvåtaktsskotrar till tystare och bensinsnålare fyrtaktsskotrar bör stimuleras genom ekonomiska styrmedel. begär att regeringen återkommer till med förslag till finansiering av insamlingen av privatimporterade glasförpackningar, så att glasåtervinningen kan fortsätta i nuvarande omfattning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att slamkontrollerna bör inkludera fler ämnen och kemikalier för att slamgödsel skall kunna anses vara en del i framställningen av säkra livsmedel. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att de miljömässiga, samhällsekonomiska och sociala effekterna av att utsortera hushållens organiska avfall för biologisk behandling respektive förbränning bör utredas. beslutar att upphäva 15 kap. 10 § . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kommunerna bör åläggas att ha en viss täthet på sina insamlingsställen där det är möjligt att lämna uttjänta lysrör. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett gemensamt europeiskt system för pantning av returflaskor och returburkar bör införas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det är fel att betrakta miljömålen som projekt och att de i stället borde vara föremål för fortgående forskning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vid offentlig upphandling skall miljöhänsyn kunna beaktas inte bara för en produkts egenskaper utan även för dess framställningssätt. 2005/06:N243 av och (båda fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om samarbete mellan kommun och länsstyrelse. 2005/06:N303 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en fortsatt satsning på inhemsk etanolproduktion är av nationellt intresse. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av att regelverket för inblandning av etanol förändras så att högre inblandning tillåts. 2005/06:N309 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om frivilliga skötselavtal. 2005/06:N338 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inom EU skall verka för att gränsen för etanol i låginblandning skall höjas. 2005/06:N427 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om inlandets möjligheter avseende produktion av etanol baserad på skogsråvara. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en pilotanläggning för etanoltillverkning i . 2005/06:N435 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fordonsgas. 2005/06:N439 av Per m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddet. 2005/06:N443 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vattenmiljö- och avrinningsfrågor i . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddsbestämmelser. 2005/06:N481 av m.fl. (c): beslutar om sådan ändring av (1998:808) att beslut om strandskydd överlåts på kommunerna. 2005/06:N482 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till investeringar i anläggningar för etanolproduktion. 2005/06:Bo212 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att beslut om strandskyddsgränser skall fattas i respektive kommun. 2005/06:Bo244 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om lokalt anpassat strandskydd. 2005/06:Bo245 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen skall ge i uppdrag att ta fram ett nationellt program för bullerbekämpning. 2005/06:Bo255 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ett lokalt anpassat strandskydd. 2005/06:Bo256 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att överväga att införa normer för partiklar mindre än . 2005/06:Bo276 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om strandskyddsreglerna. 2005/06:Bo277 av och (båda mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att regeringen i regleringsbrev till uppdrar dem att göra en självständig översyn av gränsvärdessättning för hälsopåverkan för all strålande, radiofrekvent och EMF-skapande utrustning, i privat och offentligt bruk med avseende på effekt-, uppvärmnings- och frekvenspåverkan. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att skapa särskilda hänsynsregler och föreskrifter för användning av mobiltelefoni för unga människor. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att skapa ett nationellt forskningsprogram med avsikt att klarlägga långsiktiga hälsoeffekter av daglig långtidsexponering för pulserande högfrekvent strålning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att miljö- och hälsokonsekvenserna av kommunikationssystemet prövas med ett MKB-förfarande, innan systemet sätts i fullskaligt bruk. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet att märka telefoner med strålningsvärden både för inkommande och utgående signaler, för passivt läge och för aktivitet samt för absorption. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av förstärkt konsumentupplysning för övrig trådlös telefoni. 2005/06:Bo278 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om låta kommunen har huvudansvaret för strandskyddet. 2005/06:Bo279 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att krav skall ställas på operatörerna att redovisa strålningsvärden vid basstationerna som registrerats vid mätning utförd av en oberoende mätningsman. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om resurser till obunden forskning. 2005/06:Bo300 av de m.fl. (m): begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av lagstiftningen om strandskyddet i enlighet med vad som anförs i motionen. 2005/06:Bo305 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att sänka gränsvärdena för elektromagnetisk strålning från basstationer. tillkännager för regeringen som sin mening att regeringen låter utreda vad i motionen anförs om forskning på elektromagnetiska fält vid basstationer och mobiltelefonmaster. 2005/06:Bo335 av m.fl. (c): beslutar att överföra ansvaret för strandskydd till kommunerna. Motionsyrkanden som avstyrks av utskottet i förslagspunkt 68 Frågor rörande icke-joniserande strålning som har behandlats tidigare m.fl. (fp) m.fl. (s) m.fl. (v) 1, 2 och 6 m.fl. (mp) och (båda s) m.fl. (kd) 3, 6, 7 och 9 m.fl. (mp) och (båda c) m.fl. (fp) m.fl. (mp, -) och (båda s) m.fl. (v) 1, 2 och 7 m.fl. (kd) och (båda mp) 3, 6, 7 och 9 yttrande 2005/06:TU1y yttrande 2005/06:BoU3y Offentlig utfrågning om alternativa bränslen , ordförande i miljö- och Vilka är de alternativa bränslena Tillverkarnas syn på alternativa bränslen Bilindustrins syn på alternativa bränslen Avnämarnas syn på alternativa bränslen , ansvarig arbetsområde Miljö Miljö- och jordbruksutskottets utfrågning om alternativa bränslen Ordföranden: välkomna till miljö- och jordbruksutskottets hearing. Jag hälsar även er på läktaren välkomna. hade vi en diskussion i utskottet om vad som gäller för alternativa drivmedel och bränslen, om hur läget ser ut, var vi befinner oss och vad vi ska göra. Diskussionen blir mer och mer akut. Vi bestämde därför att ha den här hearingen som ett underlag för utskottet i det fortsatta arbetet när det gäller kunskapsinhämtning i första hand. Av programmet ser ni att det här kommer att bli ganska komprimerat. Tillsammans med mig här vid podiet finns det övriga presidiet i miljö- och jordbruksutskottet. Det är och . Vi har också vår kanslichef här. Vi börjar genast så att vi hinner med programmet. Först ut är och . , : (Bilder bilaga 6) Tack för att jag har blivit inbjuden hit. Jag ska försöka att redogöra för ett ganska snårigt ämne. Jag visar först en bild över hur avgaskraven har skärpts under drygt . Vi har gått från ett tillstånd då varje fordon tilläts släppa ut ganska stora mängder kväveoxid och kolväten. Det första strecket visar en gräns . Längst ned i den röda boxen måste fordon ligga för att vara godkända enligt regler. Det är en fantastisk utveckling på lite mer än . Det är lagstiftningen som har drivit fordonsfabrikanterna framför sig. För att klara detta måste man ha väldigt hårt specificerade bränslen. Om man slänger i något ospecificerat går det inte alls att klara det här. Vi har två kvarstående problem där nästan ingenting har hänt. Det som har hänt har gått åt fel håll. Vi har en skenande ökning av koldioxidhalten i atmosfären och vi har en tilltagande brist på olja. Det är en brist på produktionskapacitet som driver upp priserna. Båda dessa fenomen kräver någon form av alternativ. Koldioxidproblemet kräver ett alternativ som är koldioxidneutralt, det vill säga i första hand ett biodrivmedel. En lösning av båda problemen kan i mycket hjälpas åt att samverka. Vad finns det då ? Det finns etanol. Merparten av den etanol som vi använder går som låginblandning. Merparten av etanolen importeras från . Mycket lite av den etanol som finns produceras i . Så lär det se ut . Dessutom har vi biogas. Det är ett litet, men växande bränsle. Tekniken har utvecklats och kostnadseffektiviteten har blivit bättre. Det kan också bli ett bidrag. Det är nödvändigt att nå stora volymer om det ska göra reell nytta både när det gäller försörjningstryggheten och växthusproblemet. Om vi vill nå stora volymer måste vi ha tag i bränslen som kan produceras i stora volymer, bränslen som är harmoniserade någotsånär globalt. Det är ett grundvillkor som myndigheterna har ställt upp för att vi ska få de stora volymerna. Jag vill speciellt betona att de måste passa både till dagens och kommande drivsystem. Vi har ett så utmejslat system för att klara avgasregler att vi inte klarar vad som helst i den vägen. Vi har på fått en lång rad regeringsuppdrag. Det handlar om att titta på hur man ska göra det möjligt att konvertera bensindrivna bilar till etanoldrivna. Det har med miljöklassning av alternativa drivmedel att göra. Det har med inblandningskomponenter att göra. Det är en oerhört intensiv period för mina medarbetare. De sade att de drömmer om dieselbränslen . Från myndighetssidan har vi pekat ut andra generationens drivmedel som ett nödvändigt villkor för att nå de stora volymerna. En av de vägar som finns att gå är via syntesgas. Ur syntesgasen kan man göra en lång rad olika bränslen. FTD står för Fisher-Tropschdiesel eller syntetdiesel. Den kan blandas in från upp till väldigt höga procentsatser. Den är väldigt lik vanlig diesel, men kan alltså göras av biomassa. görs den i liten skala från naturgas. Man kan göra dimetyleter, DME, som är på försöksstadiet, men det lovar mycket goda värden. Det är fortfarande ett dieselbränsle. Man kan göra metanol som fungerar bra ihop med bränsleceller. Man kan även göra vätgas som fungerar i bränsleceller. Man har en bred provkarta på råvaror som gör att man lätt kan slussa in detta i systemet. Det ger en hel del lärdomar inför ett eventuellt kommande vätgassamhälle. Det är en mycket flexibel lösning med möjlighet till hyggliga kostnader. Det är globalt kompatibelt. Det är ett av de huvudspår som myndigheterna förespråkar. Det andra huvudspåret är utveckling av cellulosaproducerad etanol med det försök som pågår i . Det tror jag att kommer att prata mer om. Det kallar vi andra generationens drivmedel. De ska inte slå ut första generationens, men de är nödvändiga om vi ska komma upp i volym. Från myndighetssidan säger vi att långsiktiga satsningar behövs för att vi ska få kostnadseffektivitet i detta. satsas en miljard på skattebefrielse. Merparten går till direktimport från och ger ingen svensk teknikutveckling värd namnet. Det är trist. Den långsiktiga satsningen skulle alltså kunna få oss att etablera den andra generationens drivmedel. Där är syntesgasen en nyckelteknik. Cellulosatekniken är en nyckelteknik. Med hjälp av syntesgasen kan vi också få dieselbränslen. På kort sikt är låginblandning av etanol och syntetdieselkomponenter ett mycket enkelt och billigt sätt att göra koldioxidnytta. Vi klarar ändå avgaskraven. Det andra som vi behöver fundera på är en sund utbyggnad av tankställen för biodrivmedel längs de mest trafikerade stråken. Då pratar vi i första hand E 85 och biogas. På köpet får vi väl med naturgasen som ofta gör det billigare att distribuera biogasen. Med en sund utbyggnad menar jag en utbyggnad där vi kan räkna med att få bäst användning av tankställena. Ofta hör man i debatten att det saknas fordon för att komma vidare. Med låginblandning kommer man väldigt långt. Att bygga fordon för de här bränslena är en jämförelsevis enkel teknik. Men att åstadkomma produktion av bränslena är en oerhört svårknäckt nöt. Där borde vi sätta in resurserna om vi ska ha en långsiktigt hållbar utveckling. Ordföranden: , . Ledamöterna har möjlighet att ställa frågor. Här finns inbjudna som inte kommer att tala. Även ni har möjlighet att komma med kommentarer. (): Jag vill ställa en fråga till representant. Även om nödvändigheten av att komma med de nya bränslena känns väldigt akut är det ju viktigt att man gör det medvetet och att livscykelanalyser finns med i bedömningen när man ska satsa på olika utvecklingslinjer. Det talas om well-to-wheel, från ax till limpa. Min fråga är: Vilka slutsatser gör ni utifrån de livscykelanalyser som finns tillgängliga för olika bränslen? Bedömer du att det finns risk för att vi nu låser in oss i scenarier som, till följd av att det inte finns tillräckligt utvecklade livscykelinstrument, gör att vi senare kan få en större uppförsbacke när det gäller att hitta alternativ? : Jag instämmer helt i att livscykelanalyserna, well-to-wheel-studierna, är nödvändiga om vi ska få en bra utveckling. Ser vi på det stora bränslet, Brasilienetanolen, har det faktiskt goda värden trots transporten från . Råvaran är bra, produktionsprocessen är bra men kapaciteten är förmodligen begränsad. Om fler länder vill följa exempel kommer det förmodligen att bli brist. Biogasen visar också bra värden. Råvarutillgången är begränsad så det kan förmodligen aldrig bli ett stort bränsle. Men det kan bli väldigt mycket större än vad det är . När det gäller syntesgasbränslena är värdena mycket bra för dimetyleter, sämre för syntetdieseln. Syntetdieseln har fördelen att den är lättare att introducera. När det gäller dieselersättningar som RME, rapsen eller FAME som de kallas, är inte livscykelanalysen särskilt god och tillgången är förmodligen begränsad. Det finns också vad jag kallar avarter av etanol, som amerikansk majsetanol som förmodligen är negativ sett ur växthuseffekt. Det gäller att välja sin råvarukälla. (): påtalar att det krävs koldioxidneutrala alternativ framöver. Det är vi alla överens om. Jag är delvis inne på samma spår som och vill utveckla det vidare. Ser att det är möjligt att komma fram till någon typ av certifiering för att kunna påvisa den totala miljönyttan från produktion fram till macken eller bensinstationen? : Vi har några verktyg. Dels har vi miljöklassning. Man kan titta separat på skattesatser och så vidare. har uppdraget att titta på miljöklassningen och eventuellt ändring av miljöklass 1-specifikationen. Den får inte bli sämre, men man kanske kan ändra på någon del i den så att man kan släppa in andra komponenter i bränslet - sådana komponenter som vi skulle vilja ha. En certifiering av bränslet skulle vara oerhört välkommen. Det är en mycket snårig väg. Man måste göra emissionstester när man kör det i en motor så att man ser hur man kan få det att fungera. Det är ganska knöligt och kostsamt och det är ändå det lilla problemet. Sedan har man körbarheten och garantiåtagandena. Avgasreglerna säger att fabrikanten måste garantera avgasreningens hållbarhet i ett visst antal år och ett visst antal tusen mil. Det tar att fundera över om det fungerar. Vi behöver nya bränslen, men vi behöver bränslen som fungerar i alla avseenden. Det är det som är dilemmat. Det är därför mina kolleger drömmer om dieselbränslen . (): När man ska hitta nya system är det lätt att man fastnar i politiska låsningar eller investerar sig fast i nya system och kanske har svårt att flytta vidare. Finns det någon konflikt mellan den första generationen och den andra generationen? Man kanske vill gå snabbare framåt. Jag tänker på det lagförslag som handlar om att göra investeringar i bensinmackar. Innebär det ett hinder att komma vidare till den andra generationen? Vilka skulle du säga är de viktigaste politiska besluten för att snabbare komma fram till den andra generationen? : Jag börjar med den andra delen. Det är att säkra forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamheten för andra generationens drivmedel. Önskedrömmen är ju att staten pekar med hela handen och säger att det här är en linje som vi ska driva i ett stort antal år framåt, tills vi har sett om vi kan realisera det eller inte. Politiken har tyvärr kännetecknats av ganska stor ryckighet, och det är svårt att få investerare på den här sidan. Jag tror att staten behöver vara pappa för detta. Olika aktörer måste kunna lita på varandra. Någon måste vara med och hålla i aktörerna. Det var svar på del två. När det gäller utbyggnad av pumpar är det så att det tankas ganska lite E 85 per pump. Om man är övertygad om att E 85 kommer att bli ett stort bränsle är det naturligtvis rätt att driva på en satsning. är relativt ensamt om den satsningen, så det är lite klent med den internationella kompatibiliteten. Visst finns det risker. (): Min fråga tangerar det som tog upp när det gäller att vara kompatibel med övriga . Jag undrar vilken samverkan ni på har med samma instanser i andra länder? Det är ju oerhört viktigt att vi kan fortsätta att röra oss ut över gränserna och tanka även när vi kommer utanför . : Vi har för lite av reguljär samverkan. Vi bevakar rätt hyggligt vad som händer i andra länder. Det är svårt att åstadkomma en samverkan när ligger väldigt långt före i ambitionerna. Vi jobbar delvis med olika förutsättningar. De länder som funderade över etanol funderade över låginblandning. I och pratar man ganska mycket RME som en första generationens bränsle. Annars pekar man väldigt mycket på syntetdiesel. Dieselbilar är vanliga ute i och man behöver den här ersättningen. Vi tror att den kommer oavsett vad vi gör. Det finns så starkt tryck. (): Min fråga gäller etanol. Du sade att vi lägger på att få fram etanol och att det inte ger någon svensk teknikutveckling. Vi har ju en gång missat tåget när det gällde vidkraften som produceras i . Vad kan vi göra för att få till den svenska teknikutvecklingen och få fram svensk etanol? : Med den skattesubvention som gäller är det mycket lönsamt att plocka in brasiliansk etanol. Det är tveksamt om det är lönsamt att utveckla etanolproduktion från spannmål, alltså det som sker i . Det är för tidigt att säga att vi har etanolproduktion från och pilotanläggningen där. Det är ju än så länge forskning. Ett mer direkt svar på din fråga: Man måste säkerställa att projektet kan drivas så att det verkligen kommer så långt att man ser om det är värt att bygga en fullskalig anläggning. Förhoppningen är att man ska kunna tillverka etanol till konkurrenskraftiga priser, det vill säga ned mot per liter. Pessimisterna pratar om att den kanske kommer att kosta per liter. Brasilianarna kan göra den för per liter. Med fraktkostnader och i den mån den förtullas kostar den per liter från . Det är vad man har att fajtas mot. Om man kan differentiera styrmedlen för importerat och egenproducerat blir det ett helt annat läge. Jag tror att det pågår en sådan diskussion i . Jag vet att spanjorerna är oroade över den brasilianska importen. (): Jag har två frågor. Den första ansluter mer direkt till ditt anförande. Du sade någonstans i ditt anförande att om vi ska införa första och andra generationens drivmedel måste de vara kompatibla med nuvarande system. Menar du nuvarande system demokratiskt eller nuvarande system tekniskt, det vill säga nuvarande system på bilsidan?