bet · GS01UU5 · 2005-02-10 00:00:00 — Fortsatt svenskt deltagande i FN:s mission i behandlar i detta betänkande regeringens proposition2004/05:61 Fortsatt svenskt deltagande i mission iLiberia.Utskottet konstaterar i betänkandet att i resolution1509 från bemyndigar upprättandet av en multinationellstyrka för att stödja genomförandet av det fredsavtal som överenskommitsden mellan två rebellgrupper å ena sidan och Liberiasregering å den andra.Utskottet föreslår i betänkandet, efter att ha inhämtat försvarsutskottetssynpunkter, att bemyndigar regeringen att ställa en väpnadstyrka, om högst 300 personer, till förfogande för deltagande inom ramenför mission i (UNMIL) under ytterligare 12månader.Företrädarna för , liberalerna, Kristdemokraternaoch har angivit ett särskilt yttrande i ärendet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutUtskottet bifaller proposition 2004/05:61 och bemyndigar regeringen attställa en väpnad styrka bestående av högst 300 personer till förfogandeför deltagande inom ramen för mission i (UNMIL) under ytterligare 12 månader.Stockholm den 10 februari 2005På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GunillaCarlsson i (m), (), (), CarinaHägg (s), (), (), (),(), (), (), EwaBjörling (m), (), (), (), Sermin Özürküt (v) och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningDen antog resolution somupprättar FN:s mission i (United Nations Mission in , UNMIL).Den 9 januari 2004 överlämnade FN en formell förfrågan till attbidra med ett mekaniserat skyttekompani till UNMIL.Den 12 februari 2004 föreslog det sammansatta utrikes- och försvarsutskotteti betänkande 2003/04:UFöU1 att bemyndigar regeringen att ställaen väpnad styrka om högst 240 personer till förfogande för deltagandeinom ramen för FN:s mission i . Den 29mars 2004 var det svenska förbandet, som totalt uppgår till ca 235personer, på plats i och fullt operativt.Regeringen har i proposition 2004/05:61 Fortsatt svenskt deltagande iFörenta nationernas mission i beslutat att föreslå att riksdagenbemyndigar regeringen att ställa en svensk väpnad styrka bestående avhögst 300 personer till förfogande för deltagande inom ramarna för FN:smission i under ytterligare 12 månader.Utrikesutskottet har inom ramen för sin beredning av ärendet inhämtatförsvarsutskottets synpunkter.En föredragning har ägt rum inför utskottet med deltagande av företrädareför , Försvarsdepartementet samt Försvarsmakten.Ingen motion har väckts med anledning av propositionen.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår i proposition 2004/05:61 Fortsatt svenskt deltagandei mission i att bemyndigar regeringenatt ställa en väpnad styrka om högst 300 personer till förfogande underhögst 12 månader inom ramen för mission i (UNMIL).I propositionen redogörs för bakgrunden till utvecklingen i ,den svenska truppens verksamhet i landet samt regeringensbedömningar kring ett fortsatt svenskt deltagande i UNMIL.Utskottets övervägandenDet inbördeskrig som med varierande intensitet pågick i mellanåren 1989 till 2003 fick katastrofala konsekvenser för civilbefolkningeni landet. Uppåt en miljon människor drevs på flykt inom landet, tusentalsmänniskor bragtes om livet och den säkerhetspolitiska stabiliteten ihela närområdet, (och - , Liberiaoch ) sattes under allvarligt hot.Under kriget for i synnerhet barn och kvinnor mycket illa. Ett stortantal barn tvångsrekryterades av de olika stridande grupperingarna ilandet och såväl kvinnor som barn utsattes i stor skala för sexuellaövergrepp med traumatisering och spridning av smitta (bl.a. hiv/aids)som följd.Det är mot denna bakgrund tillfredsställande, anser utskottet, att FN:smission, trots den bräckliga politiska situationen i landet och trotsisolerade återfall i våldsamheter och upplopp, har kunnat bidra tillatt upprätthålla den ingångna vapenvilan från . UNMILhar bedrivit ett framgångsrikt demobiliseringsarbete (den s.k.DDRR-processen), varigenom ca 100 000 kombattanter i ersättning mot pengarhar lämnat sina vapen till FN-personal.Åtgärder för återanpassning av barnsoldater och offer för övergreppsamt metoder för att stärka kvinnans ställning i landet äger särskildprioritet. Dessa åtgärder sker i linje med FN-resolution (2000)angående kvinnors roll och betydelse i arbetet för fred och säkerhet if.d. Utskottet noterar med tillfredsställelse attSverige ger stöd åt flera projekt som syftar till att integrera kvinnori det demokratiska politiska system som är under framväxt i Liberia.Även om den säkerhetspolitiska situationen i landet under föregående århar genomgått en avsevärd förbättring återstår alltjämt, menar utskottet,stora utmaningar. Arbetet med att rehabilitera och återanpassa numerasysslolösa f.d. soldater kvarstår och allvarliga bakslag kan inteuteslutas. I utbröt t.ex. oroligheteri huvudstaden , som endast kunde bringas under kontroll efterett kraftfullt ingripande från UNMIL. Den svenska snabbinsatsstyrkanvisade härvid prov på skicklighet och kunnande.Utskottet delar regeringens uppfattning att det, i ett läge där säkerheteni avsevärt försämras, skulle kunna uppstå ett behovav att förstärka det svenska förbandet. En sådan förstärkning av förbandetskulle kunna innebära att det svenska bidraget i ett senare skede kankomma att omfatta upp till 300 personer.Försvarsutskottet har i yttrande i ärendet, vilket bifogas detta betänkande,tillstyrkt regeringens förslag.Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att bifallerproposition 2004/05:61 och därmed medger att regeringen ställer en väpnadstyrka bestående av högst 300 personer till förfogande för deltagandeinom ramen för mission i under ytterligare12 månader.Särskilt yttrandeUtskottets beredning av ärendet har föranlett följande särskilda yttrande.Gunilla i (m), (), (), (), (), () och RositaRunegrund (kd) anför:Vi hänvisar till det som anförts av företrädarna för ,liberalerna, och i det yttrandefrån försvarsutskottet som är bilagt detta betänkande.Det är angeläget att kan spela fortsatt roll i Förenta nationernasmission i . De insatser som våra soldater gör är högt uppskattadeoch betydelsefulla.Vi har däremot efterlyst en strategi från regeringen vad gällerinternationella insatser. Det är hög tid att utarbeta principer och kriterierför prioritering av svenska internationella insatser i syfte att bättrekunna bedöma i vilka missioner kan spela en ledande roll. Andraaspekter som behöver tas i beaktande är Försvarsmaktens förmåga att medbefintliga resurser kunna fullfölja EU:s ökade ambitioner med gemensammainsatser. Utvärdering och uppföljning av insatser inom andra politikområdeni enlighet med politiken för global utveckling måste förbättras ochsamordnas med internationella insatser.Med det fattade försvarsbeslutet riskerar svensk närvaro ivärlden - trots stor efterfrågan från såväl FN som Nato och EU - snarareatt ytterligare skäras ned. Vi i den borgerliga alliansen vill se entydlig ökning av de internationella insatserna så att åter kanetablera sig som ett land som tar sin del av ansvaret för internationellfred och säkerhet.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2004/05:61 Fortsatt svenskt deltagande i Förenta nationernasmission i Liberia:Riksdagen medger att en svensk väpnad styrka bestående av högst 300personer ställs till förfogande för deltagande inom ramen för Förentanationernas mission i (UNMIL) under ytterligare 12 månader.Bilaga 2Försvarsutskottets yttrandeUtdrag urPROTOKOLL UTSKOTTSSAMMANTRÄDE 2004/05:21Datum _ _ _§ 6 Yttrande till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat bereda försvarsutskottettillfälle att avge yttrande över regeringens proposition 2004/05:61Fortsatt svenskt deltagande i mission i Liberiajämte motioner.Regeringen föreslår i propositionen att medger att en svenskväpnad styrka bestående av högst 300 personer ställs till förfogandeför deltagande inom ramen för mission i (UNMIL) under ytterligare 12 månader.Inga motioner har väckts i anledning av propositionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.-------------------------------------, och (alla m), (båda fp), () och ()vill med anledning av utskottets yttrande anföra följande:Under senare delen av 1990-talet och på det nya årtusendethar stärkt sin ställning ifråga om internationellakrishanteringsinsatser.Riksdagens partier är överens om att dessa är viktiga och bör öka iomfattning. Dels som ett led i en bredare säkerhetspolitisk kontext,där hoten möts allt längre från de nationella gränserna. Dels genomSveriges deltagande i FN- , EU- och Nato- ledda insatser.Krishantering har betydelse för att skapa säkerhet och stabilitet genombåde fredsfrämjande och fredsframtvingande åtgärder. De är i vissa fallen förutsättning för att bistånd skall kunna nå fram till drabbadeområden. Insatserna ger även viktiga och värdefulla erfarenheter för detnationella insatsförsvaret.Det svenska anslaget för internationella insatser är emellertid begränsat.Därför menar vi att regeringen också i dessa sammanhang måste funderaöver ändamålsenlighet och kostnadseffektivitet. Regeringen har med andraord ett ansvar för att den insats som görs utformas så att hjälpen blirså verksam som möjligt.Självklart är det alltid viktigt att beakta en god säkerhet för vårainsatser. finner dock att kostnaden för den aktuellainsatsen reser ett antal frågetecken. Trots att kostnaden för insatsenvar hög från början tycks det som utgifterna skenat. Enligt försvarsministernrör det sig om en kostnadsökning på på en 12-månadersinsats. Om internationella insatser skall kosta som den iLiberia, kommer ambitionen om ökade deltagande utomlands aldrigatt gå i uppfyllelse.Mot bakgrund av bland annat det ovan anförda anser vi att det är högtid att utveckla en strategi för internationella insatser.Avsaknaden av en övergripande strategi blir med varje ny insats alltmerpåtaglig. Deltagandet i internationella insatser kännetecknas avsplittring och en ut smetning av de resurser som står till buds. Idagtjänstgör 758 personer i utlandsstyrkan, fördelade på 15 olika missioner.Långt innan det konkreta erbjudandet om deltagande framförs måste Sverigeha kriterier för olika tänkta handlingsalternativ. Vilka förband skallskickas vart, och i vilken omfattning? Om flera insatser blir aktuellaunder en begränsad tidsperiod tvingas vi kanske prioritera. Vilkakriterier bör i sådant fall användas vid en sådan prioritering? Detta ärviktiga frågor att ställa, och framförallt besvara, om vi skall stärkavår förmåga att på bästa möjliga vis bidra till fred och säkerhet runtom i världen. I valet av insats bör vi inrikta oss på områden där vårakomparativa fördelar är större.Det är hög tid att utarbeta principer och kriterier för prioritering avsvenska internationella insatser. En tydlig strategi ökar vår beredskapoch ger oss bättre möjligheter att angripa de svåra avvägningar sommåste till. Om de bakomliggande målen för insatsverksamheten lyfts framoch rangordnas enligt fastlagda kriterier minskar risken för slöserimed våra resurser. Det internationella arbetet har genom försvarsbeslutet2004 tydligt kommit att dimensionera Försvarsmakten. är det ipraktiken myndighetens främsta uppgift. Mot denna bakgrund blir enlångsiktig strategi nationell strategi, som omfattar såväl militär kapacitetsom geografiska områden, också nödvändig för att verksamheten skallkunna planeras och utvärderas. Om vi inte kan jämföra de insatser somgörs och de resultat som uppnås med tydliga verksamhetsmål blir detomöjligt att värdera och därmed utveckla det internationellaarbetet.------------------------------------Denna paragraf förklaras justerad.Vid protokollet 2005-02-08Eskil