bet · GS01FIU18 · 2005-02-15 00:00:00 — EnligtUtredningen om den könssegregerade arbetsmarknaden (SOU 2004:43) finnsdet dock behov av fler metoder för yrkesklassificering med hänsyn tillden könsuppdelade arbetsmarknaden som påverkar könssegregeringen i allasektorer i arbetslivet. Utredaren påtalar också behovet av forskningkring lönen och lönesättningens betydelse för att motverka segregeringenav arbetsmarknaden. Utskottet förutsätter att regeringen kommer attprioritera arbetet även på detta område.Vidare noterar utskottet att regeringen har tillkallat en särskildutredare för att genomföra en översyn av jämställdhetspolitiken (dir.2004:18). Utredaren ska bl.a. överväga vilka mål som bör gälla förstatens insatser i den framtida jämställdhetspolitiken och lämna förslagtill sådana mål. Därutöver ska utredaren föreslå resultatindikatorersom kan användas för att utvärdera om målen uppfylls. Målen ska utgåfrån analysen av det offentliga åtagandet samt kunna ingå i nuvarandemodell för mål- och resultatstyrning och vara verksamhetsanpassade.Utredningen beräknas avsluta sitt arbete den 1 juni 2005.Det är utskottets mening att jämställdhet mellan könen ska råda i heladet svenska samhället, så även i statsförvaltningen. Den statligaarbetsgivarpolitiken måste därför få en ännu tydligare jämställdhetskaraktärför att kunna bryta det maktmönster som leder till att kvinnligastatsanställda fortfarande diskrimineras i sina karriärmöjligheter, sinlöneutveckling och makttillgång endast därför att de är kvinnor.Jämställdhetsarbetet måste vara högsta prioritet i staten - det gäller ettarbete där målformulering och metodutveckling övergår i konkreta handlingar.Utskottet förutsätter att regeringens insatser för att integrera ochfullfölja jämställdhetsmålen i statsförvaltningen inom de kommande årenöverförs från det strategiska till det operativa planet i samtligastatliga verksamheter.Enligt vad utskottet kunnat konstatera pågår det ett fortsatt arbetemed att genomföra de jämställdhetspolitiska målen för statsförvaltningenbåde i och i övriga delar av det statliga området.Detta arbete involverar strategiska och analytiska insatser för utvecklingav metoder och verktyg för att åstadkomma mer jämställda löner ochbefordringar till höga poster i staten. Men även mer praktiska åtgärderhar initierats av arbetsmarknadsparterna för att kartlägga och åtgärdakönsdiskrimineringen. Mot denna bakgrund anser utskottet att det intefinns anledning för att nu ta initiativ på området.Utskottet vill därutöver erinra om att regeringen sedan 1998 årligenredovisar för könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelserpå central och regional nivå. Andelen kvinnor bland de statligakommittéernas ledamöter framgår av den årliga kommittéberättelse som lämnasi skrivelseform till . Regeringens årliga redovisning avstatsförvaltningens utveckling, vilken ingår i budgetpropositionerna,innehåller uppgifter om andelen och antalet kvinnor och mänsom anställs som myndighetschefer eller ingår i myndigheternasledningskompetens. Inom ramen för denna rapportering lämnas även redogörelserför arbetets utveckling på området. Utskottet finner mot denna bakgrundatt motion A352 (kd) yrkande 3 får anses huvudsakligen tillgodosedd.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionernaFi270 (fp) yrkande 4 i denna del samt A352 (kd) yrkandena 1 och 3.Arbetsmiljön och sjukfrånvaron i statenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det är angeläget att arbetet med att skapa hälsosammaarbetsplatser och minska sjukfrånvaro i staten fortsätter. I dennasträvan har utveckling av olika åtgärder för ökad hälsa i den statligasektorn initierats inom bl.a. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motionsförslaget.Jämför reservation 6 (fp).MotionenFolkpartiet liberalerna anser i motion Fi270 (yrkande 4 i denna del)att staten ska föregå med gott exempel som arbetsgivare. Detta innebärenligt motionärerna att staten bl.a. aktivt ska förebygga ohälsa påarbetsplatsen och ge sjukskrivna stora chanser till omskolning ochmöjligheter att komma tillbaka till arbete.Utskottets ställningstagandeDe senare årens kraftigt ökade sjuktal och andra tecken på ohälsa i detsvenska arbetslivet påverkar förutsättningarna för tillväxten ochsysselsättningen i vårt land. För att vända den negativa utvecklingenkrävs kraftfulla åtgärder. har därför ställt sig bakomregeringens strategi att uppnå målet om att mellan åren 2002 och 2008halvera frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning. Samtidigtska antalet nya aktivitets- och sjukersättningar (som ersätter förtidspensionoch sjukbidrag) minska.Utskottet delar motionärernas uppfattning att staten som arbetsgivarehar ett särskilt ansvar som föredöme även när det gäller att skapahälsosamma arbetsplatser och minska sjukfrånvaro. En analys av myndigheternasårsredovisningar visar att alltfler myndigheter vidtar åtgärderpå detta område. Bland åtgärderna nämns arbetsmiljöutbildningar förchefer och skyddsombud samt översyn av rutiner och arbetssätt för attförbättra rehabiliteringsarbetet. Av de statistiska sammanställningarnaframgår dessutom att staten totalt sett i jämförelse med andraarbetsmarknadssektorer uppvisar lägst sjukfrånvaro.7Enligt arbetskraftsundersökningar uppgicksjukfrånvaron i förhållande till ordinarie arbetstid 2003 till istaten och för hela arbetsmarknaden. Statistiken visar också attminskningen av sjukfrånvaron i statlig sektor inte kanförklaras av en ökad frekvens av sjukpensioneringar. Det finns dockfortfarande flera myndigheter som redovisar en omfattande andel avlångtidssjukskrivningar i den totala sjukfrånvaron.Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens initiativ att inkluderaökad hälsa och lägre sjukfrånvaro i staten som en väsentlig fråga blandprioriteringar inom förvaltningspolitiken . Regeringenaviserar i budgetpropositionen för 20058Proposition 2004/05:1, volym 2,utg.omr. 2, s. 41. en kraftsamling för ökad hälsa inom den statligasektorn. ska statsförvaltningens arbete att skapaen attraktiv och effektiv förvaltning stärkas i syfte att verka förmålet att halvera sjukfrånvaron till 2008.Som en del av strategin för ökad hälsa i arbetslivet inrättade regeringeni arbetsgruppen Hälsa i Staten - ett forum för ökad hälsa ochlägre sjukfrånvaro i staten. Detta forum ska bidra till att uppfyllamålet att halvera sjukfrånvaron till 2008 genom att vara en inspirationskällaför hälsoarbetet i statsförvaltningen. Dessutom ska det fungera sommötesplats för myndigheterna och stimulera till utvecklingssamarbeteoch återkommande erfarenhetsutbyte på området. Hälsa i Staten leds aven arbetsgrupp vid med företrädare för myndigheternaoch de centrala fackliga organisationerna. Arbetsgruppen ska den 22februari 2005 redovisa sitt arbete och ge förslag till åtgärder som kanvidtas för att fortsätta ett aktivt hälsoarbete i statsförvaltningen.Utskottetnoterar vidare att även de centrala arbetsmarknadsparterna på detstatliga området ytterligare ökar sitt engagemang i arbetsmiljö- ochhälsofrågor. Parterna har träffat ett avtal om utvecklingsprojekt förförbättrad arbetsmiljö och sänkta sjuktal i staten. Enligt avtalet skaparterna genom gemensamma utvecklingsprojekt stödja myndigheternas egnaarbete med att förbättra arbetsmiljön och sänka sjuktalen. Utvecklingsprogrammetbedrivs under namnet Satsa friskt och sträcker sig i första hand t.o.m.2007. Utöver stödet till lokala parter i utvecklingsprojekt är centralaarbetsmarknadsparter också överens om att under avtalsperioden 2004-2007gemensamt genomföra en studie av sjukfrånvaroprocessen inom det statligaavtalsområdet. Dessutom har de centrala parterna, i samband med att ettnytt ramavtal på det statliga området RALS 2004-2007 träffats, lyftfram behovet av lokalt arbete inom arbetsmiljön, rehabiliteringen ochföretagshälsovården i staten.Utskottet vill i detta sammanhang understryka att ansvaret för att skapaen attraktiv statsförvaltning med en god arbetsmiljö vilar på arbetsgivaren.Men det är både arbetsgivare och arbetstagare som ska samverka för attåstadkomma en god arbetsmiljö. Med de åtgärder som vidtas på detstatliga hälsoområdet stärks enligt utskottets uppfattning medvetenheteninom statsförvaltningen om att staten måste vara en attraktiv arbetsgivarei fråga om arbetsmiljö och sjukfrånvaro. Utskottet ser dessa åtgärdersom ett steg i riktning mot att göra statsförvaltningen till ett föredömei den utvecklingsprocess som ska leda till att sjukfrånvaron halverastill 2008.Med hänvisning till det pågående arbete som bedrivs både på myndigheternaoch inom i syfte att utveckla åtgärder för aktivtarbete mot ohälsa i statsförvaltningen avstyrker utskottet motion Fi270(fp) yrkande 4 i denna del.Etiska regler för statstjänstemänUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en särskild uppförandekod föralla personer som på statens uppdrag är verksamma utomlands med hänvisningtill det inom påbörjade arbetet med en översyn avmyndigheternas policy beträffande etiska riktlinjer för anställda.Jämför reservation 7 (fp).MotionenFolkpartiet liberalerna förordar i motion Ju485 att kampen mot handelnmed människor för sexuella ändamål intensifieras. Detta bör ske medhjälp av bl.a. riktade informationsinsatser för presumtiva kunder samtuppförandekoder för personal vid internationellt verksamma organisationeroch företag. Då förslag på sådana uppförandekoder redan finns, föreslårmotionärerna att svenska staten ska föregå med gott exempel och anta ensådan uppförandekod för alla personer som på statens uppdrag är verksammautomlands (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeMotsvarande motionsförslag om en särskild uppförandekod för personersom på statens uppdrag är verksamma utomlands behandlades av utskottetvåren (bet. 2003/04:FiU18 s. 18-19). Utskottet hänvisade vid dettatillfälle till det av regeringen planerade arbetet med att se överutformningen av myndigheternas och policy avseendegärningar som omfattas av den svenska sexköpslagen. Något initiativfrån sida ansågs mot denna bakgrund inte vara påkallat.Enligt uppgifter som utskottet inhämtat från har manpåbörjat det aviserade arbetet med att förbereda en översyn av myndigheternaspolicy beträffande etiska regler för anställda. Dessutom har etiskariktlinjer för anställda i omarbetats för att bl.a.bättre överensstämma med regeringens ambitioner på området. Sedanfebruari 2004 förväntas anställda uttryckligen att "iord och handling (ha) ett uppträdande som inte kan uppfattas som kränkandeför kollegor eller andra personer som (man) möter vid tjänsteresor iSverige och utomlands". Riktlinjerna hänvisar vidare tydligt till bl.a.lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster.Det är enligt utskottets mening angeläget att etiska frågor kontinuerligttas upp och diskuteras inom myndigheterna för att höja medvetandet omde statsanställdas roll och ansvar. I denna process utgör regeringensöversyn av myndigheternas etiska regler, tillsammans med Regeringskanslietsexempel, ett viktigt inslag. Med hänsyn till det pågående arbetet medatt förbereda översynen anser utskottet att det inte finns anledningatt göra något särskilt uttalande i fråga om uppförandekoder för personersom på statens uppdrag är verksamma utomlands. Utskottet avstyrker därmedmotion Ju485 (fp) yrkande 6.Pensionspremier vid tjänstledighet för upprätthållande av annananställningUtskottets förslag i korthetUtskottet anser inte att åtgärder behöver vidtas för att ändra samordningenav de privata och statliga arbetsgivarnas pensionsavgiftsskyldighet vidarbetstagares tjänstledighet för upprätthållande av annan, icke statlig,anställning. Motionsförslaget om detta avstyrks av utskottet.Jämför reservation 8 (kd).MotionenKristdemokraterna förordar i motion Sk452 (yrkande 32) att regeringeni samråd med arbetsmarknadens parter inom det statliga området verkarför en samordning av arbetsgivarnas pensionsavgiftsskyldighet vidtjänstledighet för upprätthållande av anställning hos annan, icke statlig,arbetsgivare. En sådan samordning skulle enligt motionärerna motverkaen situation där en statlig arbetsgivare tvingas betala pensionsavgifterför en anställd utan att denna utför något arbete för arbetsgivaren ochför vilken en annan, icke statlig, arbetsgivare betalarpensionsavgifter kopplat till utfört arbete.Utskottets ställningstagandeFrågan om pensionspremier vid tjänstledighet för upprätthållande avannan, icke statlig, anställning behandlades av utskottet ingående våren2004 (bet. 2003/04:FiU18 s. 13-15). Utskottet konstaterade vid dettatillfälle att problemet med arbetsgivarnas dubbla pensionsavgiftsskyldighetvar begränsat till anställda som omfattas av de äldre pensionsavtalenpå det statliga området, PA-91 och PA-SPR. Enligt dessa avtal skaarbetsgivaren betala både den del av pensionspremien som ger tjänstledigarätt till sjukpension och efterlevandepension vid försäkringsfall undertjänstledigheten (s.k. riskpremie) och den del som avser ålderspensionoch tjänstetidsberoende efterlevandepension (s.k. sparpremie).9Riskpremieruppgår till av pensionsunderlaget och utgör därmed en mindredel av pensionspremierna. Sparpremier betalas däremot på löneandelaröver 7,5 prisbasbelopp . Detta gäller oavsett orsaken tilltjänstledighet. De äldre avtalen gäller dock endast för dem som den 31december 2002 hade mindre än kvar till pensionsålder. De kommeralltså att gälla endast till.De flesta statligt anställda omfattas däremot av det nya pensionsavtaletPA 03. Enligt detta avtal ska arbetsgivaren betala enbart en riskpremieför anställda som är tjänstlediga för att upprätthålla annan anställningmed rätt till tjänstepension. För dessa anställda betalas inga dubblasparpremier. Detta innebär att den dubbla pensionsavgiftsskyldigheteninom , då de äldre pensionsavtalen löpt ut, således kommer attvara begränsad till riskpremier och avse endast en liten del avpensionsunderlaget.Mot denna bakgrund vidhåller utskottet sin uppfattning att det inte ärtroligt att den begränsade dubbla pensionsavgiftsskyldigheten avseenderiskpremier skulle utgöra något allvarligt hinder vid beviljandeav tjänstledighet för upprätthållande av annan anställning. Därmedavstyrker utskottet motion Sk452 (kd) yrkande 32.Myndighetschefernas bosättningsortUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om bosättningsort för chefer iutlokaliserade statliga myndigheter och verk.MotionenI motion Fi219 av och (båda s) framhållsatt regeringen bör tillse att de som anställs som chefer i utlokaliseradestatliga verk och myndigheter även har sin bostad eller bosätter sig iden ort där arbetet är beläget. Motionärerna framhåller att det skapasett trovärdighetsproblem om cheferna i dessa myndigheter och verk väljeratt pendla från orten där de arbetar. Skälet för detta problem angesvara att utlokaliseringen av en statlig myndighet eller ett statligtverk handlar om att skapa arbetstillfällen och göra orteneller regionen attraktiv för människor att bo i.Utskottets ställningstagandeFrågan om bosättningsort för chefer i utlokaliserade statliga myndigheteroch verk behandlades av utskottet ingående (bet. 2003/04:FiU18s. Utskottet avstyrkte motionärernas förslag med motiveringen attett införande av "bosättningstvång" avseende chefer för de utlokaliserademyndigheterna allvarligt skulle försvåra möjligheterna att rekryterapersoner som utifrån målformuleringen i regeringens chefspolicy är mestlämpade för dessa poster.Utskottet finner i detta sammanhang ingen anledning att frångå sitttidigare ställningstagande. Rekryteringen av myndighetschefer ska därförenligt utskottets mening även i fortsättningen ske med strikt hänsyntill grundlagens (RF 11:9) krav om tillsättning av statlig tjänst på"sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet".Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motion Fi219 (s).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Etnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningen, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om staten som föredöme i arbetet med etnisk ochkulturell mångfald i arbetslivet. Därmed bifaller motion2004/05:Fi270 av m.fl. (fp) yrkande 4 i dennadel ochavslår motionerna2004/05:Fi224 av m.fl. (mp) yrkandena 1-3,2004/05:Sf365 av m.fl. (kd) yrkande 18 och2004/05:A350 av m.fl. (m, fp) yrkande 6.StällningstagandeBrister i integrationen på arbetsmarknaden är ett av Sverigesallvarligaste problem. Därför är det enligt vår mening angeläget attstaten använder alla sina olika roller för att riva hinder för nyasvenskar att etablera sig i samhället och inte minst på arbetsmarknaden.Den statliga arbetsgivarpolitiken måste föregå med gott exempel genomatt vidta åtgärder för att nå ökad etnisk mångfald i statsförvaltningen.Andelen statligt anställda med utländsk bakgrund är dock endast10,, mot bland befolkningen i åldern . Det innebäratt staten måste höja ambitionerna när det gäller arbetet med att breddaden etniska mångfalden. Det är viktigt att detta sker genom att riva deolika hinder som finns och inte genom kvotering.Vi anser att staten som arbetsgivare måste gå före och själv agera pådet sätt man via lagstiftning, styrmedel och opinionsbildning vill förmåresterande delar av arbetsmarknaden. Därmed föreslår vi att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad vi har framfört om attstaten bör vara ett föredöme som arbetsgivare i arbetet med etnisk ochkulturell mångfald i arbetslivet. Detta innebär att bifallermotion Fi270 (fp) yrkande 4 i denna del och avslår motionerna Fi224(mp), Sf365 (kd) yrkande 18 och A350 (m, fp) yrkande 6.2. Etnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningen, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om handlingsplaner för etnisk mångfald bland destatliga myndigheterna. Därmed bifaller motion2004/05:Sf365 av m.fl. (kd) yrkande 18 ochavslår motionerna2004/05:Fi224 av m.fl. (mp) yrkandena 1-3,2004/05:Fi270 av m.fl. (fp) yrkande 4 i dennadel och2004/05:A350 av m.fl. (m, fp) yrkande 6.StällningstagandeJag anser att staten ska föregå med gott exempel när det gäller etniskoch kulturell mångfald i arbetslivet. Det viktiga målet är att andelenstatsanställda med utländsk bakgrund ska motsvara andelen personer medutländsk bakgrund bland befolkningen i åldern 20-64 år.Emellertid kan jag konstatera att det finns mycket kvar att göra inomramen för statsförvaltningens mångfaldsarbete. efter det attregeringen uppdragit åt myndigheterna att utarbeta handlingsplaner föratt främja etnisk mångfald bland anställda har fortfarande en tredjedelav myndigheterna inte gjort det. Statskontorets kartläggning på områdetvisar dessutom att mångfaldsarbetet inte är en naturlig del av verksamhetenoch att handlingsplanerna inte haft någon effekt på myndigheternasverksamhet. Det förvånar mig därför knappast att den statliga förvaltningenhar få utrikes födda medarbetare. Därmed utgör staten enligt min meninginte något riktigt föredöme för andra arbetsgivare.Jag är övertygad om att det går att bygga ett samhälle där alla behövs,alla har en uppgift och alla har samma rättigheter och skyldigheter.Ett första steg mot detta mål är enligt min mening att utveckla ettsamhälle där minst en femtedel av de anställda i statens, kommunernasrespektive landstingens organisationer har annat ursprung än dettraditionellt svenska. De anställda ska spegla befolkningens struktur.Stat, kommuner och landsting bör föregå med goda exempel. De ska visaatt vi har allt att vinna på de mångkulturella arbetsplatserna.Mot denna bakgrund anser jag att regeringen bör verka för att arbetetpåskyndas när det gäller upprättandet samt förverkligandet av handlingsplanerför ökad mångfald. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. Därmed bifaller motion Sf365 (kd) yrkande 18 ochavslår motionerna Fi224 (mp), Fi270 (fp) yrkande 4 i denna del och A350(m, fp) yrkande 6.3. Etnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningen, punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om staten som föregångare i diskrimineringsarbetet.Därmed bifaller motion2004/05:Fi224 av m.fl. (mp) yrkandena 1-3 ochavslår motionerna2004/05:Fi270 av m.fl. (fp) yrkande 4 i dennadel,2004/05:Sf365 av m.fl. (kd) yrkande 18 och2004/05:A350 av m.fl. (m, fp) yrkande 6.StällningstagandeDet är min bestämda uppfattning att alla människor i samhället ska hasamma rättigheter såväl som skyldigheter. Jag ser därför behov avkrafttag för att eliminera den diskriminering som förekommer , oavsettvar den uppkommer och vilka uttryck den tar sig. Den etniska diskrimineringendrabbar såväl individer med utländsk bakgrund som hela samhällsekonomin.Den måste således motverkas på många nivåer i samhället. I detta arbetehar staten ett särskilt ansvar.Jag kan konstatera att det är mycket som händer inom integrationspolitikeni dagens . Flera värdefulla initiativ har redan initierats frånstatens sida. Det rör sig om allt från satsningar på skolor och utbildningi storstädernas hårt segregerade områden till skärpt lagstiftning motetnisk diskriminering i arbetslivet och en omfattande nationell planmot rasism och främlingsfientlighet. Dessutom påbörjas för närvaranderiktade satsningar för att ta till vara invandrares kompetens ochyrkeskunnande på den svenska arbetsmarknaden. Här är staten en av de aktivaaktörerna.Jag anser att staten som arbetsgivare har ett viktigt uppdrag när detgäller förverkligandet av regeringens integrationspolitiska mål. Statenska vara ett föredöme i mångfaldsarbetet. Dagens låga andel statsanställdamed utländsk bakgrund visar att det krävs en mer kraftfull samling kringmyndigheternas arbete med att aktivt främja etnisk och kulturell mångfald.Sverige har skärpt de olika lagarna mot diskriminering med hänsyntill EU:s antidiskrimineringsdirektiv. Mot denna bakgrund är det särskiltangeläget att alla som arbetar med rekrytering i statens tjänst får endjup kunskap dels om innehållet i antidiskrimineringslagarna, dels omdiskriminering som en mer generell företeelse. Jag anser att regeringenbör uppdra åt samtliga myndigheter att anordna en sådan utbildning.Dessutom är det viktigt att myndigheterna analyserar och omprövar sinaanställningsrutiner så att de inte bidrar till en utestängning avkvalificerad arbetskraft. Regeringen bör därför uppdra åt alla statligamyndigheter att göra en genomgång av sina anställningsrutiner och dekrav som ställs vid anställning. Dessa åtgärder kan enligt min uppfattningmed fördel ingå som ett led i en statlig strategi för att tillfredsställalagens krav om aktiva åtgärder för att främja etnisk jämlikhet.Det som jag ovan framfört om staten som föregångare i diskrimineringsarbetetbör som sin mening ge regeringen till känna. Därmed bifallerriksdagen motion Fi224 (mp) och avslår motionerna Fi270 (fp) yrkande 4i denna del, Sf365 (kd) yrkande 18 och A350 (m, fp) yrkande 6.4. Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitiken, punkt 2(fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om staten som föredöme i arbetet med jämställdheti arbetslivet. Därmed bifaller motion2004/05:Fi270 av m.fl. (fp) yrkande 4 i dennadel ochavslår motion2004/05:A352 av m.fl. (kd) yrkandena 1 och3.StällningstagandeVi anser att staten som arbetsgivare måste gå före och själv agera pådet sätt man via lagstiftning, styrmedel och opinionsbildning vill förmåresterande delar av arbetsmarknaden.