bet · GT01JuU1 · 2005-12-06 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet regeringens förslag till anslag för under utgiftsområde 4 Rättsväsendet samt ett stort antal motioner som väckts främst under allmän motionstid. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag för utgiftsområdet som uppgår till totalt . De tyngsta anslagsposterna är polisorganisationen (), domstolsväsendet () och kriminalvården (). Moderata samlingspartiet, liberalerna, och har, med hänvisning till sina respektive förslag till medelsanvisning för utgiftsområdet, inte deltagit i beslutet såvitt avser tilldelningen på anslag. I stället redovisar dessa partier sina ställningstaganden i särskilda yttranden. I ärendet behandlar utskottet också som redan framgått ett stort antal motionsyrkanden som väckts främst under den allmänna motionstiden . I yrkandena tas i första hand upp frågor som rör mål och resurser samt organisations- och prioriteringsfrågor för myndigheterna inom rättsväsendet. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i första hand med hänvisning till gällande regler och pågående arbete. I ärendet föreligger reservationer och särskilda yttranden från Moderata samlingspartiet, liberalerna, , de gröna. Sammanlagt handlar det om 28 reservationer och 23 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Inledning, utgiftsramen och anslagen Anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet anvisar anslag till verksamheten inom rättsväsendet för enligt utskottets förslag i bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 4 punkt 1 och avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden, se bilaga 4. Kompetens- och bemötandefrågor inom rättsväsendet avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden, se bilaga 5. avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden, se bilaga 6. avslår motionerna 2005/06:Ju204, 2005/06:Ju230 yrkandena 1 och 2, 2005/06:Ju234 yrkandena 2 och 3, 2005/06:Ju240, 2005/06:Ju250, 2005/06:Ju253, 2005/06:Ju290, 2005/06:Ju301, 2005/06:Ju319 yrkande 1, 2005/06:Ju320 yrkande 2, 2005/06:Ju430, 2005/06:Ju454, 2005/06:Ju473, 2005/06:Ju499, 2005/06:T561 yrkande 2 och 2005/06:N245 yrkande 4. avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden, se bilaga 7. Brott mot judiska församlingar och institutioner avslår motionerna 2002/03:U236 yrkande 1, 2003/04:Kr221, 2005/06:Ju455 och 2005/06:Kr289. Reservation 1 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:Ju350 yrkande 8, 2005/06:Ju315, 2005/06:Ju346, 2005/06:Ju347, 2005/06:Ju348, 2005/06:Ju358 yrkande 2, 2005/06:Ju368 yrkande 3, 2005/06:Ju410 yrkande 5, 2005/06:Ju463 yrkandena 5, 6 och 16, 2005/06:Ju480 yrkande 9, 2005/06:Ju510 yrkande 3 och 2005/06:Ju514 yrkandena 1-3 och 7. Reservation 2 (m) Reservation 3 (fp) Reservation 4 (kd) Reservation 5 (c) avslår motionerna 2004/05:Ju350 yrkande 9, 2005/06:Ju368 yrkande 4 och 2005/06:Ju463 yrkande 1. Reservation 6 (kd) avslår motion 2005/06:Ju413 yrkande 3. avslår motion 2005/06:Ju419 yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (v, mp) avslår motionerna 2005/06:Ju384 yrkande 14 och 2005/06:Ju436 yrkande 3. Reservation 8 (kd) Större befogenheter för Eurojust avslår motion 2005/06:Ju376 yrkande 17. Reservation 9 (fp) avslår motion 2005/06:Ju436 yrkande 6. Reservation 10 (kd) En ny organisation för ekobrottsbekämpningen avslår motion 2005/06:Ju376 yrkande 16. Reservation 11 (fp) avslår motionerna 2005/06:Ju221, 2005/06:Ju420 yrkande 1, 2005/06:Ju436 yrkande 7, 2005/06:Ju536 och 2005/06:Ju557. Reservation 12 (m) Reservation 13 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ju342, 2005/06:Ju376 yrkande 4 och 2005/06:Ju410 yrkande 6. Reservation 14 (m, fp, kd, c) En enda högsta domstolsinstans avslår motion 2005/06:Ju376 yrkande 7. Reservation 15 (fp) avslår motion 2005/06:Ju437 yrkande 9. Reservation 16 (kd) Det fortsatta reformarbetet rörande tingsrättsorganisationen avslår motionerna 2005/06:Ju286, 2005/06:Ju376 yrkandena 1-3, 2005/06:Ju377 yrkande 2, 2005/06:Ju437 yrkande 7 och 2005/06:Ju549. Reservation 17 (fp) Reservation 18 (kd) avslår motionerna 2005/06:Ju265, 2005/06:Ju268, 2005/06:Ju321, 2005/06:Ju329 yrkande 3, 2005/06:Ju437 yrkande 1 och 2005/06:Ju447. Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar avslår motion 2005/06:Ju437 yrkande 8. Reservation 19 (kd) avslår motion 2005/06:Ju437 yrkande 3. Reservation 20 (kd) avslår motionerna 2004/05:Ju339 yrkande 8 och 2005/06:Ju376 yrkande 8. Reservation 21 (m, fp) Sammanslagning av verksamheter för DNA-analys avslår motion 2005/06:Ju219. Reservation 22 (m) Rättsintyg vid övergrepp mot kvinnor avslår motion 2005/06:Ju422 yrkande 8. Reservation 23 (mp) avslår motionerna 2005/06:Ju381 yrkande 18 och 2005/06:L373 yrkande 2. Reservation 24 (fp) Prövningen av anspråk på brottsskadeersättning avslår motionerna 2005/06:Ju264, 2005/06:Ju381 yrkande 20 och 2005/06:Ju559 yrkande 3. Reservation 25 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Ju498. Reservation 26 (m) avslår motion 2005/06:Ju556. Utvärdering av rättshjälpslagen m.m. avslår motionerna 2005/06:Ju341, 2005/06:Ju384 yrkande 16, 2005/06:Ju389, 2005/06:L292 yrkande 14 och 2005/06:U291 yrkande 4. Reservation 27 (m, fp, kd, c, mp) avslår motion 2005/06:T381 yrkande 3. Rättshjälp i tvister rörande rennäring avslår motion 2005/06:MJ527 yrkande 2. Reservation 28 (kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: ()1, (), (), (), ()1, ()1, Elisebeht (), ()1, (), ()1, (), (), (), (), ()1, ()1 och (). Deltar ej i beslutet under punkt 1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattar anslag till bl.a. polis-, åklagar- och domstolsväsendena, kriminalvården, , , , och rättshjälpskostnader. anslogs, inklusive tillskott på tilläggsbudget, . De tyngsta anslagsposterna är polisen med , kriminalvården med och domstolsväsendet med . har bestämt utgiftsramen för rättsväsendet till 29 . Inom rättsväsendets verksamhet kan två huvudsakliga områden urskiljas. Det ena området rör kriminalpolitiken, sammanfattningsvis frågor om brott och straff och, inte minst, frågor som rör brottsförebyggande verksamhet. Det andra området rör rättskipningen och organisationen av rättsväsendet. Den centrala uppgiften för rättsväsendets myndigheter är att värna den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Ett välfungerande rättsväsende är en grundläggande förutsättning för det demokratiska samhället, för ett fungerande samhällsliv, för näringslivets utveckling och för ekonomisk tillväxt. Inom rättsväsendet pågår ett omfattande reformarbete i syfte att öka rättstryggheten och rättssäkerheten samt att öka rationaliteten och effektiviteten i rättsväsendets arbete. Centrala riktlinjer i verksamhetsutvecklingen är att rättsväsendets myndigheter skall tjäna enskilda människors intressen. Verksamheten skall bedrivas effektivt och med rättssäkerhet i rättskipning och myndighetsutövning. Verksamheten skall vidare baseras på väl underbyggd kunskap och fokuseras på identifierade kärnuppgifter. En helhetssyn skall anläggas på verksamheten och rättskedjeperspektivet skall få ett större genomslag. Det ställer krav på en långtgående samverkan mellan rättsväsendets myndigheter, givetvis med respekt för den grundläggande rollfördelningen mellan rättsväsendets olika delar. Myndigheterna måste se till att rekrytera och behålla kompetent personal, tillse att goda möjligheter skapas för kompetensutveckling samt att en god arbetsmiljö säkerställs. Ett långtgående ansvar åläggs myndigheterna för att jämställdheten skall öka. All diskriminering skall bekämpas, såväl inom som utom myndigheterna. Det är angeläget att myndigheterna verkar för etnisk mångfald bland personalen. Behovet av rättsligt och kriminalpolitiskt samarbete över gränserna ökar i takt med att de gränsöverskridande kontakterna blir alltmer intensiva. Brottslighet med internationella förtecken finns i alla delar av samhället och ställer krav på internationell samverkan. Myndigheterna måste samarbeta såväl nationellt som internationellt och sprida kunskap i organisationerna. En del av det internationella arbetet utgörs av deltagande i fredsbefrämjande insatser i krisdrabbade länder inom ramen för den civila krishanteringen. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar framför allt till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, att förebygga brott, att utreda brott, att se till att den som begått brott lagförs, att verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som drabbats av brott. Det internationella samarbetet utgör en ökande andel av verksamheten. Arbetet skall bygga på en helhetssyn och utgå från alla människors lika värde och respekt för den enskildes integritet och värdighet. Enligt utskottets mening kan en framgångsrik kriminalpolitik bara drivas inom ramen för en allmän välfärdspolitik som innefattar mål om social trygghet, rättvis fördelning och stärkt solidaritet mellan människor. Hänsynen till brottsoffren är en del av den helhetssyn som utskottet här gör sig till tolk för. Utskottet vill också understryka betydelsen av det brottsförebyggande arbetet som en hörnsten i de kriminalpolitiska strävandena. Brottsligheten måste angripas med en bred kriminalpolitisk ansats. Här är vissa delar av samhällspolitiken särskilt betydelsefulla. Åtgärder som rör barn och ungdomar, alkohol och droger, arbets- och bostadsmarknaden samt utbildning har särskilt stor potential när det gäller att förebygga brottslighet. Detsamma gäller andra åtgärder som syftar till att motverka utanförskap och segregation. Det råder också allmän enighet om att det krävs ett brett engagemang från andra statliga myndigheter, samtliga kommuner, näringsliv, föreningsliv och andra ideella organisationer samt enskilda medborgare. Det är också viktigt att de brott som begås leder till adekvata reaktioner från samhällets sida. Det lokala brottsförebyggande arbetet måste stödjas och utvecklas för att skapa ökad trygghet i människors närmiljö. Brottsligheten måste angripas i samverkan med dem som berörs av den. Denna utgångspunkt gör sig naturligtvis särskilt starkt gällande i fråga om mängdbrottsligheten som utgör en övervägande del av alla brott. En effektiv brottsbekämpning är av stor betydelse för att målet för kriminalpolitiken skall kunna uppnås. Brottsligheten är ett allvarligt samhällsproblem som innebär ett angrepp på människors liv, hälsa, integritet eller egendom och förorsakar lidande och otrygghet. Brottsligheten medför också betydande kostnader för enskilda och samhället och kan i sina grövsta uttrycksformer i sin förlängning utgöra ett hot mot den demokratiska rättsstaten och grunderna för vår samhällsgemenskap. Det är därför viktigt att rättsväsendet fortsätter att utveckla sina arbetsmetoder samt vidareutvecklar sitt samarbete. Det är också viktigt att var och en av rättsväsendets myndigheter ser sin roll i rättskedjan och på olika sätt underlättar övriga myndigheters insatser. I myndigheternas arbete ingår naturligtvis även att på bästa möjliga sätt ta till vara brottsoffrens intressen. I budgetpropositionen anläggs just ett sådant brett perspektiv på brottsbekämpningen som utskottet förordar. Här beskrivs också förändringsarbetet som inte bara omfattar sådana faktorer som utskottet nu nämnt utan också t.ex. en beskrivning av myndigheternas åtgärder mot den särskilt allvarliga brottsligheten samt brott mot särskilt utsatta grupper. En utveckling av verkställighetsinnehållet i det straffrättsliga påföljdssystemet är en annan väsentlig del där siktet är inställt på åtgärder som skall förhindra återfall i brott utan att kraven på säkerhet och samhällsskydd eftersätts. För kriminalvården är ett viktigt mål att inom ramen för en human kriminalvård öka säkerheten inom anstalterna och förhindra att intagna missbrukar droger under anstaltsvistelsen. Utskottet delar regeringens uppfattning att rättsväsendet - för att nå bästa möjliga resultat - måste fokusera på förhållanden och utvecklingstendenser som är särskilt utmanande för en kriminalpolitik som bygger på människors lika värde och respekten för den enskildes integritet och värdighet. Våldsbrottslighet, brott mot särskilt utsatta grupper, allvarlig och organiserad brottslighet samt terrorism, ekonomisk brottslighet, miljöbrott, narkotikabrottslighet och mängdbrottslighet utgör sådana brottstyper. Åtgärder för ungdomar, insatser mot återfall i kriminalitet liksom säkerheten inom kriminalvården utgör andra sådana särskilda kriminalpolitiska utmaningar. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet och avstyrker därmed ett stort antal motionsyrkanden om utökade resurser och därmed sammanhängande frågor. Jämför de särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). I detta avsnitt behandlar utskottet budgetförslag och de motioner som väckts med anledning av budgetpropositionen och som avser fördelningen på anslag inom rättsväsendet. Vidare behandlar utskottet en del motionsyrkanden som mer allmänt rör resursfrågor eller verksamhet och prioriteringar m.m. och som utskottet ansett bör behandlas i detta sammanhang. Budgetprocessen innebär bl.a. att fastställer en utgiftsram för varje utgiftsområde. Utgiftsramen anger det belopp till vilket summan av de till utgiftsområdet hörande utgifterna högst får uppgå (5 kap. 12 § riksdagsordningen). har med bifall till regeringens förslag bestämt utgiftsramen för utgiftsområde 4 Rättsväsendet till 29 för (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). I det här föreliggande ärendet har utskottet bl.a. att föreslå hur detta belopp skall fördelas på anslag inom utgiftsområdet. I sammanhanget kan erinras om att utskottet tidigare (se utskottets protokoll 2005/06:5) dels tillstyrkt regeringens förslag till utgiftsram för utgiftsområde 4 Rättsväsendet för , dels tillstyrkt den preliminära fördelningen respektive beräkningen av utgifter på utgiftsområdet . Inför arbetet med budgetpropositionen för avser regeringen att göra en samlad bedömning av om tidigare gjorda resursförstärkningar har fått avsedd effekt och om effektiviseringsarbetet genomförts på ett tillfredsställande sätt. Regeringens bedömning kommer att redovisas i budgetpropositionen för , och det budgetförslag som då presenteras skall baseras på denna bedömning. Utskottet konstaterar att delar av rättsväsendet brottats med budgetproblem trots stora tillskott till verksamheterna. Detta har föranlett såväl omfördelningar inom rättsväsendet som ytterligare tillskott under löpande budgetår. Rättsväsendets behov har alltså prioriterats, och utskottet ser med tillfredsställelse att det för den närmaste treårsperioden handlar om en fortsatt kraftfull satsning. är det både naturligt och absolut nödvändigt att de mycket stora insatser det handlar om utvärderas och att resultatet av utvärderingen får konsekvenser för framtiden. Regeringen har lagt fram ett förslag till fördelning av utgiftsramen på anslagen inom rättsväsendet, se bilaga 2. I bilagan sammanfattas även Moderata samlingspartiets, liberalernas, och förslag. En utförlig redovisning av anslagen följer nedan. I nedanstående tabell återfinns en jämförelse av regeringens och oppositionens förslag till anslag 2006. (beloppen anges i tusental kronor) Från anslaget till betalas kostnaderna för verksamheten vid polismyndigheterna, , med undantag för Säkerhetspolisen, samt . och hör till . uppgår anslag till . Vid ingången av fanns ett anslagssparande på . Utgiftsprognosen för året är beräknad till ca . Regeringen föreslår ett ramanslag för polisorganisationen för på . I anslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. I budgetpropositionen finns ett tillskott som aviserades i budgetpropositionen för om . Satsningen skall användas till att öka antalet poliser och i övrigt till att bekämpa brott. Polisen skall ges möjlighet att utveckla verksamheten så att den kännetecknas av ett långsiktigt perspektiv och ett underrättelselett arbetssätt med ett brottsförebyggande syfte. Kvaliteten i brottsutredningarna skall höjas så att uppklaringen och lagföringen ökar. Av anslagstillskottet skall användas för insatser mot människohandel. För att finansiera ett gemensamt system för radiokommunikation för skydd och säkerhet () förs sammanlagt till anslag 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet under utgiftsområde 6.För att finansiera polisväsendets ökade kostnader till följd av avgiftsfinansiering av rättsintyg överförs till Polisväsendets anslag från anslaget för . Anslaget minskas med , motsvarande av anslaget, som en åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . Härutöver görs vissa mindre överföringar från anslaget, bl.a. med anledning av genomförda lagstiftningsreformer. I ett antal motioner yrkas att anslaget skall höjas i förhållande till regeringens förslag. I motion Ju559 (m) begärs sålunda att anslaget skall höjas med . Höjningen skall göra det möjligt att anställa fler poliser för att öka den polisiära närvaron över hela landet. Resursförstärkningen skall också användas till en reformerad utbildning, kompetenshöjning samt en uppdatering av metodutveckling och teknik. Vidare skall nya personalgrupper rekryteras för att frigöra uniformerad personal till yttre tjänst. I motion 2003/04:MJ65 (m) begärs också resurstillskott till polisen. I motionerna Ju358 (m) och Ju410 (m) anförs att antalet poliser måste öka. I motion Ju508 (fp) begärs en höjning av anslaget med . Höjningen skall finansiera fler poliser samt fler civilanställda och specialister. Vidare skall medel användas för inrättande av ett nationellt personsäkerhetsprogram för personer som vittnat i ärenden rörande organiserad brottslighet. Resursförstärkningen syftar också till att intensifiera insatserna mot ungdomsbrottslighet och organiserad brottslighet samt för att förstärka de enheter inom polisen som arbetar mot bl.a. narkotikabrott, hatbrott, barnpornografi, våld mot kvinnor och andra grova brott. I motionerna Ju234 (fp), Ju379 (fp) och Ju514 (fp) framställs flera yrkanden som tar sikte på behovet av fler poliser och tillräcklig finansiering av polisen. I motion Ju540 (kd) förordas en höjning av anslaget till polisen med . Höjningen syftar till en utökad polisutbildning och till att 100 nya poliser skall kunna anställas för att bekämpa narkotikabrott. Resursförstärkningen skall vidare användas till att förbättra det psykosociala omhändertagandet inom polisen, ledarskapet och polisens utrustning. Liknande yrkanden framställs i motionerna 2003/04:MJ63 (kd) och Ju463 (kd). I motion Ju502 (c) föreslås en höjning av anslaget med i syfte att öka antalet poliser och civilanställda. Höjningen syftar även till att finansiera investeringar i teknik och utrustning samt inrättande av ytterligare en polishögskola. Liknande yrkanden framställs i motion Ju507 (c). I nedanstående tabell återfinns en jämförelse av regeringens och oppositionens förslag till anslag till Säkerhetspolisen . (beloppen anges i tusental kronor) uppgår Säkerhetspolisens anslag till . Vid ingången av fanns ett anslagssparande på . Utgiftsprognosen för året uppgår till . Regeringen föreslår ett ramanslag för Säkerhetspolisen för på . I anslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Därutöver föreslås en höjning av ramen med ytterligare för att täcka ökade kostnader för personskyddet av den centrala statsledningen samt engångsvisa medel om för att täcka ökade kostnader för personskyddet under riksdagsvalet . överförs till anslag 90:5 m.m. under utgiftsområde 1 för att finansiera att övertar bevakningsansvaret för statsministerbostaden. Vidare föreslås att det från det nämnda anslaget överförs till Säkerhetspolisen för att finansiera Säkerhetspolisens övertagande av kostnadsansvaret för vissa skyddsåtgärder för statsråden och deras bostäder. Anslaget minskas med , motsvarande av anslaget, som en åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . I motion Ju508 (fp) förordas en höjning med . Resursförstärkningen skall användas till förbättrade hotbildsanalyser och ett utökat personskydd samt för att effektivisera terroristbekämpningen. I nedanstående tabell återfinns regeringens förslag till anslag till för . (beloppen anges i tusental kronor) uppgår anslag till . Vid utgången av hade åklagarorganisationen ett anslagssparande på som ställts till regeringens disposition. Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår ett ramanslag för på . Förslaget innehåller liksom en förstärkning på för att med bibehållen kvalitet skall kunna hantera den ökande ärendetillströmningen. I anslagsberäkningen har hänsyn vidare tagits till beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Anslaget minskas med , motsvarande av anslaget, som en åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . I motion Ju559 (m) föreslås att anslaget till skall höjas med . Dessa ytterligare medel skall möta kostnader för bl.a. fler åklagare och ökad kompetensutveckling. En anslagsökning för om förordas i motion Ju508 (fp). Dessa ytterligare medel skall användas till bl.a. fler åklagare och för att öka möjligheterna till utbildning och specialisering. Krav på ökad specialisering framförs också i motion Ju259 (fp) - avseende familjerelaterat våld - och i motion Ju376 (fp), som det i sistnämnda motion påpekas att ett väl utvecklat nära samarbete med polisen är av vikt för bättre brottsutredningar och ett ökat antal lagföringar. I motion Ju540 (kd) yrkas att anslaget till skall höjas med i förhållande till regeringens förslag för att åklagarna skall kunna arbeta offensivt brottsbekämpande, stödja polisen, delta i rättsutvecklingen samt förbättra kvaliteten och lagföringen inom prioriterade områden. I motion 436 (kd) framhålls vikten av fortsatt nyrekrytering och förstärkning av samt begärs att det inrättas särskilda ungdomsrotlar. I motion Ju502 (c) föreslås att anslaget till skall höjas med . Dessa ytterligare medel skall användas för att bl.a. öka andelen åklagare med specialistkompetens, särskilt miljöåklagare, och höja lagföringen. I nedanstående tabell återfinns regeringens förslag till anslag till för . (beloppen anges i tusental kronor) Anslag 2005 inkl. TB uppgår anslag, inklusive tillskott på tilläggsbudget, till . Vid ingången av året hade en anslagskredit om ca utnyttjats. Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår för ett ramanslag till på . I anslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Då Ekobrottsmyndighetens pris- och löneomräkning automatiskt blir felräknad , på grund av att kompensation för de poliser som arbetar på myndigheten finns i polisens pris- och löneomräkning, överförs från anslaget för polisorganisationen. Anslaget minskas med , motsvarande av anslaget, som en åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . I nedanstående tabell återfinns en jämförelse av regeringens och oppositionens förslag till anslag till Domstolsväsendet m.m. . Anslag till Domstolsväsendet m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Anslag 2005 inkl. TB Anslaget finansierar domstolarnas, hyres- och arrendenämndernas, samt verksamhet. Från anslaget finansieras t.o.m. även utgifter för bevisning, parter, tolk och god man, förvaltararvoden m.m. i konkurser, ersättning till likvidatorer och bouppteckningsförrättare m.m. uppgår Domstolsväsendets anslag till . förbrukade Domstolsväsendet48,mer än vad som anslagits, vilket har lett till att anslagskrediten utnyttjats med . Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår ett ramanslag för på . För att kompensera för kostnaderna i samband med överflyttning av ärenden från domstolarna till med anledning av prop.