bet · GS01SOU11 · 2005-04-07 00:00:00 — Regeringen anförde att den därföravsätter mer medel för åtgärder mot spelberoendesamt att anslaget 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärderökas med 2005 och med 25 miljonerkronor 2006 (s. 96).Vid socialutskottets behandling avbudgetpropositionen i betänkande2004/05:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorg m.m. behandlades också ett antalmotioner med frågor om spelberoende (s. 52).Utskottet anförde i sitt ställningstagande bl.a. attdet anser den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen väl avvägd; utskottet tillstyrktedärför bifall till medelstilldelningen och avstyrktede väcka motionerna (res. följdeutskottet (rskr. 2004/05:114).Utskottets ställningstagandeStatens folkhälsoinstitut har på uppdrag avregeringen att genomföra en fördjupad kvantitativoch kvalitativ analys av folkhälsopolitikensbestämningsfaktorer, inom samtliga elva målområden,ur ett jämställdhetsperspektiv. Mot bakgrund häravavstyrker utskottet motion 2003/04:So395 (v) yrkande6.Utskottet, som med kraft vill understryka viktenav att användandet av dopningsmedel förhindras såvälinom idrotten som vid sidan därav, kan konstateraatt arbetar aktivt både nationellt ochinternationellt för att motverka dopning.Dopingjouren har förstärkts , ochden svenska idrottsrörelsen gör betydande insatserför att bekämpa dopning. Motionerna 2003/04:So366(s) och 2003/04:So631 (s) är i huvudsaktillgodosedda.Utskottet har förståelse för att det kan finnasbehov av behandling för de personer som utvecklarshoppingberoende. Motion 2004/05:So205 (c) börenligt utskottet dock inte föranleda något initiativfrån . Motionen avstyrks.När det gäller dataspelande barn och ungdomar villutskottet påpeka att det som enligt utskottet ärproblematiskt och som skall motverkas är detförmodat skadliga dataspelandet. Utskottet serdärför mycket positivt på det arbete som pågårför att utreda och förhindra skadligt dataspelandehos barn och ungdomar inom t.ex. och . Utskottet finneratt motion 2004/05:So239 (c) får anses delvistillgodosedd med det anförda.Hälsoinformation ochhälsokommunikationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör mot bakgrund av det arbete sompågår inom och inomden nationella ledningsgruppen förfolkhälsofrågor avslå ett antalmotionsyrkanden om hälsoinformation ochförebyggande folkhälsoarbete. böräven avslå en motion om den förebyggandehälsoupplysningen som sker viaapoteksverksamheten. Vidare bör riksdagenavslå två motionsyrkanden om egenvård och ettom s.k. egenvårdsbok. bör avslå ettmotionsyrkande om handikappförbundensbetydelse för folkhälsan och ett om friskvårdför äktenskap och parförhållanden. Jämförreservationerna 20 (m, fp, kd, c), 21 (m, fp,kd, c) och 22 (kd).MotionerI motion 2004/05:So621 av och (c, kd) begärs ett tillkännagivande ombehovet av ett samlat program för att motverka denväxande livsstilsorienterade ohälsan. Motionärernaanser att det är tid för samhälle, skola, arbetsliv,idrottsrörelse och handel att gemensamt samlas i ettlångsiktigt och målmedvetet arbete för en bättrefolkhälsa. Regeringen bör ta initiativ sådan samling.I motion 2003/04:Sf358 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförsom apoteksverksamheten och den förebyggandehälsoupplysningen (yrkande 19). Motionärerna anföratt det finns starka skäl att bygga vidare på detsom apoteken redan uträttar när det gällerhälsoupplysning.I motion 2004/05:So606 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om möjligheternatill egenvård (yrkande 9). Motionärerna anser attdet behövs ett stöd för människors intresse föregenvård, hälsa och välbefinnande. Metoderna för attföra ut saklig samhällsinformation bör utredasnärmare.I motion 2003/04:So577 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att förbättrahälsoinformationen i samhället (yrkande 4).Nationella folkhälsokommittén föreslog ett eget målför saklig samhällsinformation. Motionärerna ansernu att metoderna och ansvaret för att föra ut sakligsamhällsinformation bör utredas närmare. I motionenbegärs också ett tillkännagivande om vad i motionenanförs om att satsningar på äktenskapets ochparförhållandets friskvård bör ingå ifolkhälsoarbetet (yrkande 17).I motion 2003/04:So343 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande till regeringen om attmobilisera kraften i egenvården i folkhälsoarbetet(yrkande 4). Motionärerna anser att det är vikigtatt medborgarna känner ett personligt ansvar för sinhälsa och livsstil.I motion 2003/04:So216 av ()begärs ett tillkännagivande om en egenvårdsbok tillalla hushåll.I motion 2004/05:So603 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om ökad satsning påförebyggande arbete inom folkhälsovården (yrkande1). Motionärerna anser att det borde vara möjligtatt med mer information och rådgivning i skolor,inom fackföreningsrörelsen och hos övrigafolkrörelser och instanser åstadkomma avsevärdaförbättringar av folkhälsan.I motion 2004/05:So647 av ochMarianne () begärs ett tillkännagivandeom handikappförbundens betydelse för folkhälsan.Kunskapen om riskfaktorer när det gällerlivsstilssjukdomar, vad som orsakar skador m.m. ärstor inom denna folkrörelse. Detta borde, enligtmotionärerna, tas till vara på ett klokt sätt i detförebyggande arbetet.I motion 2004/05:So418 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om insatser för bättrefolkhälsa. Motionärerna anser bl.a. att regeringenbör ta initiativ till ett landsomfattandefolkhälsoprojekt där attityder, livsmedelsreklam,kostinformation, kostråd, motion och rörelse ingår.Bakgrund och tidigare behandlingSocialutskottet behandlade en motion med anknytningtill frågan om hälsoinformation ochhälsokommunikation i betänkande 2002/03:SoU7 Mål förfolkhälsan (s. 36-37). I motionen begärdes etttillkännagivande om apoteksverksamhet ochhälsoupplysning. Utskottet instämde i motionärernasuppfattning om att apoteken är en viktig kanal förhälsoupplysning. Utskottet ansåg det således mycketangeläget att även fortsättningsvismedges möjlighet att lämna obunden, saklig ochlättillgänglig hälsoinformation. Utskottet vidhölldock att det inte finns skäl att förändraläkemedelsdistributionen genom att konkurrensutsättadetaljhandeln med läkemedel. Motionsyrkandetavstyrktes av utskottet (res. fp och c). Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2002/03:145).Statens folkhälsoinstitut har på uppdrag avregeringen rapporterat att framtidens system förhälsoinformation bör innebära att varje enskildsektorsmyndighet tar sitt ansvar för atttillhandahålla hälsoinformation till befolkningeninom sina respektive verksamhetsområden (RapportenRegeringsuppdrag om hälsoinformation ochhälsokommunikation lämnad ). bör regeringen klargöra vilken ellervilka myndigheter som har ansvaret att kommunicerahälsoinformation inom varje målområde. Vidare anserStatens folkhälsoinstitut att det även ifortsättningen bör ha ett grundläggande ansvar förkunskapsförmedling till beslutsfattare och andraaktörer inom folkhälsoområdet beträffandefolkhälsomålen.Rapporten bereds i i dennationella ledningsgruppen för folkhälsofrågor.Enligt tjänstemannauppgift från Socialdepartementetpågår ett arbete med att utforma nationellariktlinjer för hälsoinformation och att skapa ettnätverk för hälsoinformation där berördamyndigheter, kommuner och landsting föreslås ingå.Utskottets ställningstagandeGenom det arbete som pågår inom och den nationella ledningsgruppenför folkhälsofrågor med att utforma framtidenssystem för hälsoinformation till befolkningen - därberörd myndighet skall ha ansvaret för att spridahälsoinformation inom sitt område - anser utskottetatt motion 2003/04:So577 (kd) yrkande 4 får ansestillgodosedd. I motionerna 2004/05:So418 (s),2004/05:So603 (s) yrkande 1 och 2004/05:So621 (c,kd) efterlyses bl.a. ett samlat program ochförebyggande arbete för folkhälsa. Utskottet anseratt även dessa motioner är åtminstone delvistillgodosedda genom det ovan redovisade pågåendearbetet med att sprida hälsoinformation tillbefolkningen.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning imotion 2003/04:Sf358 (fp) yrkande 19 att apoteken ärviktiga för den förebyggande hälsoupplysningen ochatt det är mycket angeläget att bygga vidare på detApoteket redan uträttar när det gällerhälsoupplysning. Utskottet ställer sig dock intebakom motionärernas begäran om ett tillkännagivande.Motionen avstyrks.Enskildas medverkan och intresset för den egnahälsan är naturligtvis av grundläggande betydelseför folkhälsopolitikens praktiska genomslag.Utskottet kan därför instämma i motionärernas åsikti motionerna 2003/04:So343 (c) yrkande 4 och2004/05:So606 (kd) yrkande 9, att människorsintresse för sin hälsa och sitt välbefinnande skallstödjas. Utskottet anser emellertid att det pågårflera viktiga aktiviteter som syftar till attunderlätta för människor att vårda sin hälsa. Härkan t.ex. nämnas handlingsplanen för goda matvanoroch ökad fysisk aktivitet samt att flera landstingtillhandahåller s.k. egenvårdsböcker med konkretaråd för såväl förebyggande hälsovård som vård vidvanligt förekommande sjukdomar. En del landstingpublicerar egenvårdsböcker i tryckt form medan andrahar motsvarande information på sina hemsidor.Härtill kommer den Internetbaserade egenvårdsbokensom produceras av Infomedica. Motionerna bedöms ihuvudsak vara tillgodosedda. Även motion2003/04:So216 (c) vari det begärs etttillkännagivande om en egenvårdsbok till allahushåll får enligt utskottet anses tillgodosedd meddet sagda.Utskottet delar motionärernas uppfattning i motion2004/05:So647 (s) att handikappförbundens verksamhethar stor betydelse för en god folkhälsa. Någotinitiativ från behövs dock inte.Utskottet ställer sig inte bakom den begäran omett tillkännagivande som framställs i motion2003/04:So577 (kd) yrkande 17. Motionen avstyrks.ForskningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkanden omsjälvmordsforskning och fyra motionsyrkandenom annan folkhälsoforskning.Jämför reservationerna 23 (fp, c) och 24(mp).MotionerI motion 2003/04:So343 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om initierandet av ettforskningsprogram om den sociala gemenskapensbetydelse för folkhälsan (yrkande 5).I motion 2003/04:So525 avElisebeht () begärs etttillkännagivande om forskning kring samband mellanfolkhälsa och våld i en nära relation.I motion 2004/05:So318 av och () begärs ett tillkännagivande om en ökadsatsning på självmordsforskning (yrkande 2).I motion 2004/05:So419 av ochKenneth () begärs ett tillkännagivande omen ökad satsning på forskning kring problem medövervikt och fetma hos barn och vuxna.I motion 2004/05:So535 av () begärsett tillkännagivande om vikten av omfattandeforskning kring suicidprevention.I motion 2004/05:MJ509 av () begärsett tillkännagivande om behovet avbehandlingsinriktad medicinsk forskning (yrkande15).Bakgrund och tidigare behandlingSocialutskottet har behandlat forskning ochmetodutveckling inom folkhälsoområdet i betänkande2002/03:SoU7 Mål för folkhälsan vid utskottetsbehandling av regeringens proposition 2002/03:35.Utskottet ansåg det mycket värdefullt att regeringenavsåg att ge för arbetsliv ochsocialvetenskap och iuppdrag att i samarbete med andra utarbeta enlägesbeskrivning i syfte att kunna stärkaforskningen på folkhälsoområdet. De då aktuellamotionerna ansågs därmed tillgodosedda.Regeringen har i regleringsbrevet för budgetåret2003 för givit institutetoch för arbetsliv ochsocialvetenskap (FAS) i uppdrag att i samarbete medandra berörda aktörer utarbeta en lägesbeskrivningav svensk folkhälsoforskning. innehålla en kartläggning av pågåendeforskning och forskarmiljöer samt en utvärdering avsvensk folkhälsoforskning.Svenska () ochForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap(FAS) har i en kartläggning i november 2003redovisat att forskningsområdet etiologi/förekomstdominerar medan interventionsforskningen har enblygsam andel av finansiering och publikationer.Utvärderingen av strukturella insatser och processerför hälsofrämjande arbete i kommuner och landstingsaknas helt.Våren 2004 redovisade och att svenskfolkhälsoforskning håller bra kvalitet och att detfinns goda förutsättningar för den fortsattaforskningen om folkhälsa. Bedömningen är grundad påatt det finns ett stort antal aktiva forskare ochforskarstuderande och omfattande individbaseraderegister. Även den höga svarsfrekvensen i svenskaintervju- och enkätstudier gör att forskningen kanhålla hög kvalitet. I rapporten förslås bl.a. att* anslagen för svensk offentligfolkhälsoforskning bör fördubblas och densvenska regeringen bör försöka påverka EU:sforskningspolitik i en merfolkhälsovetenskaplig riktning,* fler anställningar på mellannivå förfolkhälsoforskare bör inrättas, resursernaoch förutsättningarna för samkörning avrelevanta register bör förstärkas,* interventionsstudier bör prioriteras (dvs.studier om effekter),* stödet till longitudinell forskning börförstärkas,* forskningen om arbets- och miljörelateradhälsa bör förstärkas,* mekanismerna och orsakerna bakom ojämlikheti hälsa för olika etniska grupper och förmän och kvinnor bör ytterligare betonas,* hälsofrämjande insatser för äldre människoroch livsförloppsstudier bör prioriteras,* ytterligare investeringar imultidisciplinära forskningscentrum börgöras,* en ny nationell forskningsstrategi förforskning om hälso- och sjukvårdssystemenbör utvecklas,* forskning om följderna av sjuklighet i denframtida forskningsstrategin bör inkluderasoch* den framtida forskningsstrategin böranpassas till de nya folkhälsopolitiskamålområdena.Rapporten har beretts i ochutgör en del av underlaget till regeringensforskningspolitiska proposition 2004/05:80 Forskningför ett bättre liv.I den forskningspolitiska propositionen harregeringen aviserat kraftsamling inom treövergripande områden: medicin, teknik och hållbarutveckling (a. prop. s. 60). Beträffande denmedicinska forskningen har regeringen anfört bl.a.att den anser att särskilda insatser bör göras inomsuicidforskningsområdet (s. 70).Utskottets ställningstagandeInledningsvis får utskottet när det gällermotionsyrkanden med krav på forskning inom olikafält erinra om att statsmakterna vad gällerresurserna till grundforskning endast fattarövergripande beslut om fördelningen av de statligaforskningsmedlen. Den närmare fördelningen av destatliga forskningsresurserna ankommer påforskningsfinansierande myndigheter, som bl.a.Vetenskapsrådet, och på universitet och högskolor,vilka har att fatta beslut utifrån vetenskapligakvalitetsbedömningar (se även betänkande 2004/05:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning s. 96).Utskottet kan dock instämma i motionärernasuppfattning i motionerna 2004/05:So318 (s) yrkande 2och 2004/05:So535 (s) att det är viktigt att det ivårt land bedrivs forskning och metodutveckling omsjälvmord och självmordsprevention. Utskottet vill idetta sammanhang peka på att regeringen i dennyligen avlämnade forskningspolitiska propositionenhar uttryckt att särskilda insatser bör göras inomsuicidforskningsområdet (prop. 2004/05:80 s. 70).Utskottet anser att motionerna får ansestillgodosedda med det nu sagda.Det är enligt utskottet vidare glädjande att densvenska folkhälsoforskningen håller bra kvalitet ochatt det finns goda förutsättningar för den fortsattaforskningen på folkhälsoområdet. Flera av de förslagtill åtgärder som redovisas i den ovan nämndarapporten från ochForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskapverkar enligt utskottet för att höja nivån påfolkhälsoforskningen ytterligare, vilket ärpositivt. Utskottet noterar särskilt att detföreslås att den bör försökapåverka EU:s forskningspolitik i en merfolkhälsovetenskaplig riktning, att mekanismerna ochorsakerna bakom ojämlikhet i hälsa för olika etniskagrupper och för män och kvinnor ytterligare börbetonas samt att den framtida forskningsstrateginbör anpassas till de nya folkhälsopolitiskamålområdena. Genom det arbete som pågår på områdetför folkhälsoforskning anser utskottet attmotionerna 2003/04:So343 (c) yrkande 5,2003/04:So525 (s), 2004/05:So419 (c) och2004/05:MJ509 (mp) yrkande 15 får ansestillgodosedda.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Mål för folkhälsan m.m. (punkt 1)av (), KennethJohansson (c), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed delvis motionerna 2003/04:Sf358 yrkande 16,2003/04:So343 yrkandena 1 och 2, 2003/04:So409yrkandena 1 och 2, 2003/04:So577 yrkandena 2 och 3,2003/04:A309 yrkande 12, 2004/05:So495 yrkandena 1och 2 samt 2004/05:A354 yrkande 11 och avslår motion2004/05:So508 yrkande 3.StällningstagandeDe nationella målen för folkhälsopolitiken måstekompletteras med konkreta och mätbara etappmål.Enligt vår uppfattning skall fatta beslutäven om etapp- och delmål. På så sätt fårfolkhälsoarbetet en demokratisk förankring och blirföremål för debatt, i stället för att endast bli enangelägenhet för regeringen och berörda myndigheter.Vi anser att målstrukturen måste vara mer detaljeradoch anser därför att den bör utgå från (SOU 2000:91) väl underbyggdaförslag om 18 mål. Kommitténs föreslagna måltillsammans med konkreta etappmål för uppföljning avmåluppfyllelsen möjliggör en verklig satsning på enförbättrad folkhälsa.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.2. Hälsokonsekvensanalyser (punkt 2)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2003/04:So343 yrkande 7 och2003/04:So577 yrkande 1 samt avslår motion2003/04:So406 yrkande 1.StällningstagandeHälsoekonomi och utvärdering av metoder har medkrympande ekonomiska resurser fått allt störrebetydelse. Relationen mellan den förväntade nyttanav en åtgärd och kostnaden för denna kan analyseras.Inom hälsoekonomin är det viktigt att väga in andraeffekter än dem som mäts i ekonomiska termer. Vivill betona vikten av att det före viktiga beslutgörs en omfattande analys av vad beslutet kan få förbetydelse för hälsoutvecklingen, motsvarande vad somredan i dag görs på miljöområdet. Vi anser attriksdagen hos regeringen bör begära förslag om attutveckla metoder för hälsokonsekvensanalyser.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.3. Hälsoindex i statsbudgeten (punkt 3)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2003/04:So406 yrkande 8.StällningstagandeEnligt folkhälsopropositionen skall mål utformas ochfolkhälsan vägas in vid beslut. Det är viktiga stegi rätt riktning. Folkhälsa bör ses som en naturligoch självklar faktor vid alla former av åtgärder,beslut, uppföljningar och lagstiftning. Om vi intehar hälsa eller om besluten får allvarligakonsekvenser för hälsan är besluten ineffektiva. Vianser att ett hälsoindex i statsbudgeten är ett likaviktigt inslag som att redovisa tillväxtfaktorer ochbudgetprognos, varför vi föreslår att ett sådantindex utformas under mandatperioden.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.4. Folkhälsoarbete för utrikesfödda (punkt 4)av () och MaudEkendahl (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motionerna 2003/04:So273 yrkande 1 och2004/05:So250 yrkande 1 samt avslår motionerna2003/04:So406 yrkande 2 och 2004/05:So410 yrkande 6.StällningstagandeMöjligheten till trygg och säker sexualitet ärgrundläggande för individens upplevelse av hälsa ochvälbefinnande. Vi konstaterar emellertid att denvästerländska synen på kvinnor och barn är ettproblem för många människor från de patriarkalainvandrarkulturerna. Vi anser att en misslyckadintegrationspolitik har förstärkt utanförskapet ochpå så sätt bidragit till att de s.k.hederstraditionerna förstärkts. Det går att förändramänniskors syn på sex och samlevnad även inom dessagrupper. är andra generationens barn föräldraroch om mönstret inte bryts kommer de att föratraditionen vidare. Därför måste det förebyggandearbetet prioriteras. En viktig del är att arbeta medde unga pojkarna. Dessa unga män är morgondagenspappor.De flesta invandrarorganisationer och -föreningarfår bidrag från myndigheter och kommuner. Vi anseratt dessa bidrag borde villkoras med att de aktivtarbetar för jämställdhet, att de synliggörmedlemmarnas värderingar samt att de bidrar till attlösa generationskonflikterna på ett konstruktivtsätt.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.5. Regionala hälsoklyftor (punkt 5)av (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2003/04:So343 yrkande 3.StällningstagandeVi vill peka på att det finns stora geografiska ochregionala hälsoklyftor i . Det är viktigt attuppmärksamma och analysera de regionalafolkhälsoklyftorna. Det praktiska folkhälsoarbetetkommer till stor del att bedrivas i lokala ochregionala sammanhang. Insatser för att minska deregionala hälsoklyftorna kan därmed blibetydelsefulla för att stärka folkhälsan. Det ärviktigt att folkhälsopolitiken ges ett konkretuppdrag att arbeta med att tillsluta dessahälsoklyftor.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.6. Aktivt folkhälsoarbete för äldre (punkt 7)av (), KennethJohansson (c), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed motion 2003/04:So266.StällningstagandeFlera forskningsresultat pekar på att nyttan avhälsoförebyggande insatser hos äldre är mycket stor.Ett aktivt liv och oberoende är två nyckelfaktorer idetta sammanhang. Samhällets totala utformningpåverkar i hög grad den enskildes hälsa. Det kanhandla om boende, miljö, tillgången till kultur ochrekreation, ekonomiska förhållanden etc. Allsamhällsplanering måste utgå från att göra livetlättare att leva för alla medborgare, och inte minstför den äldre befolkningen. De insatser som riktastill den enskilda individen kan vara hälsorådgivningoch ett aktivt stöd i åldrandets olika faser.Samhället bör på olika sätt stödja anhörigvård ochfrivilligt socialt arbete.Att uppmärksamma den starkt ökande äldrebefolkningens hälsoläge är i första hand eninvestering i mänsklig livskvalitet men ger ocksåpositiva samhällsekonomiska effekter.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.7. HBT-personers livssituation (punkt 8)av (), () ochGabriel ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. bifallerdärmed delvis motionerna 2003/04:K418 yrkandena 28och 30, 2003/04:L350 yrkandena 6, 7 och 14,2003/04:So571 yrkande 2, 2004/05:L295 yrkandena 5och 6, 2004/05:U257 yrkande 33, 2004/05:So566yrkandena 2-5 och 2004/05:So620 yrkandena 2-5 ochavslår motionerna 2003/04:So530 och 2003/04:So568yrkandena 4, 6 och 8.StällningstagandeSocialstyrelsen har presenterat enkartläggning av huruvida klienter inomsocialtjänsten riskerar att bemötas olika beroendepå sexuell läggning. Kartläggningen pekar på riskenatt människor inte vågar tala om sin sexuellaläggning av rädsla för att bli sämre behandlade, blikränkande bemötta eller inte förstådda.Socialstyrelsens kartläggning är ännu en bekräftelsepå att särbehandling i de flesta fall inte handlarom öppen och medveten diskriminering (även om sådanockså förekommer i påtaglig grad), utan om den doldadiskriminering som uppstår när man i en verksamhetomedvetet utgår från att alla man möter ärheterosexuella.