bet · GS01JUU10 · 2005-02-08 00:00:00 — Förbättrad kontroll av rättsliga biträdens ersättningsanspråk SammanfattningI detta ärende behandlar utskottet regeringens proposition 2004/05:41Förbättrad kontroll av rättsliga biträdens ersättningsanspråk, m.m.jämte två motioner som väckts med anledning av propositionen och ettmotionsyrkande som väckts under allmänna motionstiden år 2004.I propositionen föreslås åtgärder i syfte att förbättra det statligaersättningssystemet så att det blir mer effektivt och tillförlitligt.Bland annat föreslås att det allmännas rätt att överklaga beslut somfattas av domstolar och andra myndigheter om exempelvis ersättning avallmänna medel till rättsliga biträden utökas något och flyttas frånDomstolsverket till Justitiekanslern. Lagförslagen föreslås träda ikraft den 1 april 2005.Utskottet föreslår att antar regeringens förslag och avslårmotionerna.I ärendet finns två reservationer (m, kd resp. fp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Överflyttande av talerättenRiksdagen godkänner vad utskottet anfört om överflyttande av talerätten.Därmed avslår motionerna 2004/05:Ju20 och 2004/05:Ju21.Reservation 1 (m, kd)2. LagförslagenRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om rätt för Justitiekanslernatt överklaga vissa beslut,2. lag om ändring i ,3. lagom ändring i sekretesslagen (1980:100),4. lag om ändring i rättshjälpslagen(1996:1619) och5. lag om ändring i lagen (1996:1620) om offentligtbiträde.Därmed bifaller proposition 2004/05:41.3. Rätten till offentlig försvarareRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju412 yrkande 9.Reservation 2 (fp)den 8 februari 2005På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), Elisebeht (), JeppeJohnsson (m), (), (), (),(), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningFrågor om kostnaderna för ersättning till rättsliga biträden har undersenare år varit aktuella i olika sammanhang. Här kan hänvisas bl.a.till 2001:30 Varför blev det dyrare?- Kostnadsutvecklingen för offentliga försvarare, målsägandebiträde ochoffentligt biträde samt till ,kostnadsräkningarna och talerätten (2003:1).Som ett led i arbetet med att förbättra och effektivisera det statligaersättningssystemet och dess kontrollmekanismer utarbetades inomJustitiedepartementet promemorian Rättshjälp och ersättning till rättsligabiträden (Ds 2003:55). Promemorian syftade också till att bedöma vilkaåtgärder som borde vidtas med anledning av den reformeraderättshjälpslagstiftningen, som trädde i kraft . Promemorian harremissbehandlats.Förslagen i propositionen bygger på promemorians förslag och remissbehandlingenav den.Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, finns i bilaga 2. Lagrådet harstarkt ifrågasatt den föreslagna överföringen av talerätten frånDomstolsverket till Justitiekanslern. I övrigt har Lagrådet inte haft någotatt erinra mot lagförslagen.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen behandlas en rad frågor som rör beslut om framför alltersättning av allmänna medel till offentliga försvarare, målsägandebiträden,offentliga biträden och rättshjälpsbiträden (rättsliga biträden). Detövergripande målet med de förslag som lämnas i propositionen är attförbättra det statliga ersättningssystemet så att det blir mer effektivtoch tillförlitligt. Bland annat föreslås att kontrollinsatsernakoncentreras till de mål och ärenden som är mest kostnadskrävande.En förutsättning för en förbättrad kontroll av de ersättningar sombetalas av allmänna medel är att statens kontrollmöjligheter utnyttjaspå ett bättre sätt än vad som sker . I syfte att åstadkomma dettaföreslås att rätten att överklaga beslut som fattas av domstolar ochandra myndigheter angående bl.a. ersättning av allmänna medel tillrättsliga biträden (den s.k. talerätten) flyttas från Domstolsverkettill Justitiekanslern. Det föreslås även att Justitiekanslern skallkunna överklaga beslut om ersättning m.m. i större utsträckning änDomstolsverket kan i dag.I propositionen föreslås vidare ändrade regler om kostnadsansvaret förden tilltalades offentliga försvar i vissa mål där en målsägande väcktenskilt åtal.Propositionen behandlar slutligen den utvärdering av rättshjälpslagensom gjort.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 april 2005.Utskottets övervägandenÖverflyttande av talerätten från till Justitiekanslern,m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att antar regeringens förslag att flyttaöver talerätten i frågor om rättshjälp m.m. från tillJustitiekanslern. Vidare föreslås att antar regeringens förslagatt utöka talerätten. Slutligen föreslås att antar regeringensförslag om att utvidga målsägandes ansvar för den tilltaladesförsvararkostnader i vissa fall och om att begränsa offentliga biträdensmöjlighet att i högre rätt åberopa nya omständigheter till stöd för ettersättningsanspråk. Jämför reservation 1 (m, kd).Domstolsverket har enligt 45 § rättshjälpslagen (1996:1619) rätt attöverklaga beslut om rättshjälp. Vidare får enligt 46 §rättshjälpslagen påkalla beslut om att rättshjälp skall upphöra, t.ex.om rättshjälpsavgiften inte betalats. Verket har dessutom rätt attöverklaga vissa andra beslut, bl.a. avseende ersättning av allmännamedel till försvarare, målsägandebiträden och vittnen. Denna rätt följerav lagen (1996:1621) om rätt för att överklaga vissabeslut om ersättning m.m.För att talerätten skall kunna utövas är domstolar och andra myndigheterskyldiga att lämna uppgifter till om sina beslut i frågaom rättshjälp m.m. Detta är bl.a. aktuellt vid ersättningsbeslut därbeviljad ersättning uppgår till, inklusive mervärdesskatt, minst 50 000kr samt vid beslut av principiellt intresse. Till verket inkommer somen följd av detta ca 3 500 ersättningsbeslut årligen.I propositionen anförs att allt mindre tid och resurser avsatts för attutöva talerätten. Tyngdpunkten ligger nu på att driva mer principiellafrågor och på att agera för att rätta till uppenbara felaktigheter.Antalet överklaganden som rör skäligheten i tillerkänd ersättning ärendast 10-20 . har i hög utsträckningframgång med sina överklaganden. ändrades beslutom rättshjälp och ersättningar till rättsliga biträden i ungefär 85 %av de fall som verket överklagade.Skälet till att så få överklaganden sker är enligt attdet från konstitutionell synpunkt är betänkligt att verket överklagardomstolarnas beslut. Ett offensivt utövande av talerätten kan enligtDomstolsverket försämra verkets relation till domstolarna.Regeringen konstaterar att är mycket drivande bl.a. när det gäller organisationsarbetet. Mot den bakgrunden har regeringeni och för sig förståelse för att verket intagit en mer passiv hållningnär det gäller utövandet av talerätten. betonar regeringenatt detta inte är en tillfredsställande ordning. Regeringen kan inte senågon annan lösning än att talerätten flyttas över till någon annanmyndighet, och i propositionen föreslås lagändringar av innebörd atträtten att överklaga beslut som fattas av domstolar och andra myndigheterom rättshjälp och ersättning av allmänna medel till rättsliga biträdenm.m. flyttas från till Justitiekanslern.I motionerna Ju20 (kd) och Ju21 (m) yrkas avslag på förslaget att flyttaöver talerätten från till Justitiekanslern. Motionärernaanför bl.a. att förslaget innebär att Justitiekanslern får dubbla rollersom företrädare för staten.Utskottet kan inledningsvis konstatera att utövandet av talerätten bl.a. bidrar till en effektiv kostnadskontroll och en enhetlig praxis.Talerätten utnyttjas emellertid endast i begränsad utsträckning. Somregeringen anför är den uppkomna situationen inte tillfredsställande.I syfte att öka effektiviteten i granskningen bör talerätten alltså somregeringen föreslår tas bort från ansvarsområde.När det sedan gäller frågan om vilket organ som bör ta över talerättennoterar utskottet att Justitiekanslern är den myndighet som primärt haratt föra statens talan. Den vana och erfarenhet som Justitiekanslernbesitter när det gäller att driva processer är självfallet av värde idetta sammanhang.Som motionärerna påpekar är det av största vikt att förtroendet förJustitiekanslerns saklighet och opartiskhet inte urholkas. Det är i ochför sig riktigt att Justitiekanslern kan komma att få dubbla roller somföreträdare för staten i vissa fall. Utskottet vill emellertid påpekaatt den situationen endast uppkommer i de mål där Justitiekanslernuppträder som företrädare för staten, dvs. i vissa tvistemål där statenär part och i en del tryck- och yttrandefrihetsmål. harJustitiekanslern dessutom ansetts kunna förena tillsynsuppgifter med sinpartsfunktion. Som exempel kan nämnas att Justitiekanslern utövar tillsynöver advokater. Härtill kommer att det finns anledning att hysa stortförtroende för Justitiekanslerns förmåga att skilja frågor åt, och attdet torde vara uteslutet att Justitiekanslern inte skulle kunna hanteraen intressekonflikt på ett korrekt sätt. Som regeringen framhåller gällerregeringsformens krav på opartiskhet och saklighet också för Justitiekanslernsverksamhet. Utskottet utgår alltså från att talerätten inte kommer attutnyttjas för andra syften än de som anges i propositionen. Det börockså framhållas att det är domstolarna och de andra beslutandemyndigheterna - inte Justitiekanslern - som fattar beslut om rättshjälp ochersättning m.m. Justitiekanslern har därmed inget avgörande inflytandeöver besluten som sådana. Utskottet ser mot denna bakgrund ingenbeaktansvärd risk för att förtroendet för Justitiekanslern skadas omförslaget genomförs.Mot förslaget har även invänts att det inte är förenligt med Justitiekanslernsställning som expertmyndighet. Här noterar utskottet att det i propositionenaviseras nya regler för när ersättningsbeslut skall skickas in till denersättningsgranskande myndigheten. Förändringarna synes sammantagetinnebära att färre beslut kommer att skickas in till Justitiekanslernjämfört med det antal som i enlighet med nuvarande regler skickas intill . Det går dock inte att komma ifrån att det blirfråga om en stor mängd nya ärenden hos Justitiekanslern. Emellertid harJustitiekanslern inte motsatt sig att överta talerätten. Härtill kommeratt regeringen i propositionen aviserar en finansiering av övertagandet.Utskottet utgår från att erforderliga resurser kommer att ställas tillJustitiekanslerns förfogande för att granskningsverksamheten skall kunnabedrivas effektivt och offensivt. Utskottet anser alltså att det finnsskäl att dela regeringens bedömning att ett övertagande av talerätteninte negativt kommer att påverka Justitiekanslerns ställning somexpertmyndighet.Utskottet ställer sig alltså bakom regeringens förslag att flytta övertalerätten från till Justitiekanslern. böravslå motionerna Ju20 och Ju21.I propositionen föreslås vidare att det allmännas rätt att överklagabeslut utvidgas till att också gälla bl.a. beslut om förordnande ellerbyte av särskild företrädare för barn. Dessutom föreslås en ändring irättegångsbalken som tar sikte på fall där en målsägande väckt enskiltåtal som domstolen ogillar. I sådana fall skall målsäganden, om detfinns särskilda skäl för det, kunna åläggas att ersätta det allmännaför den tilltalades försvararkostnader. Härutöver föreslås en ändringi lagen (1996:1620) om offentligt biträde. Ändringen innebär att ettoffentligt biträde som överklagat ett beslut om ersättning inte fåråberopa nya omständigheter till stöd för anspråket, om det inte finnssärskilda skäl för det.Som framgått ovan delar utskottet regeringens uppfattning att talerätteni här aktuella frågor bör flyttas från till Justitiekanslern.Utskottet föreslår därför att antar regeringens förslag tilllag om rätt för Justitiekanslern att överklaga vissa beslut. Utskottetföreslår vidare att antar regeringens förslag till ändringari , rättshjälpslagen, sekretesslagen (1980:100) ochlagen (1996:1620) om offentligt biträde.Rätten till offentlig försvarareUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ett motionsyrkande om attbegränsa rätten till offentlig försvarare i fall då den misstänkte hållersig undan en förundersökning. Jämför reservation 2 (fp).I motion Ju412 (fp) föreslås att rätten till offentlig försvararebegränsas för den som håller sig undan en förundersökning genom att bl.a.bege sig utomlands.Regler om när offentlig försvarare skall förordnas finns i 21 kap. 3 a§ första stycket . Om den misstänkte är anhållen ellerhäktad skall offentlig försvarare förordnas för den som begär det.Offentlig försvarare skall också på begäran förordnas för den som ärmisstänkt för ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigarestraff än fängelse . Härutöver skall offentlig försvarareförordnas efter en behovsprövning. Sålunda skall offentlig försvarareförordnas om den misstänkte är i behov av det med hänsyn till utredningenom brottet, om det är tveksamt vilken påföljd som skall ådömas eller omdet i övrigt föreligger särskilda skäl.Ett förslag liknande det som tas upp i motionen har tidigare behandlatsi en skriftlig fråga (fr. 2002/03:1303). Justitieministern anförde ifrågesvaret bl.a. att det inte finns någon skyldighet för den som ärmisstänkt för brott att aktivt bidra till utredningen och att rättentill offentlig försvarare inte kan göras beroende av att den misstänkteöverlämnar sig till polisen. I frågesvaret påpekades också att enlagändring i den efterfrågade riktningen knappast skulle leda till attkostnaderna för staten skulle minska i någon betydande omfattningeftersom det arbete som försvararen utför för en klient som undandrar siglagföring i de flesta fall är begränsat till att ta del av förundersökningen.Detta arbete måste försvararen under alla omständigheter utföra någongång.Utskottet delar den uppfattning som justitieministern gav uttryck föri frågesvaret. Utskottet anser alltså att rättssäkerhetsskäl talar emotförslaget. Härtill kommer att förslaget sannolikt inte skulle medföranågon besparing för staten i någon betydande utsträckning. Riksdagenbör avslå motion Ju412 i denna del.ÖvrigtI övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning av propositionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Överflyttande av talerätten, punkt 1 (m, kd)av (), (), () och CeciliaMagnusson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen godkänner vad som anförs i reservationen omöverflyttande av talerätten. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju20och 2004/05:Ju21.StällningstagandeFörslaget om att flytta talerätten från till Justitiekanslernleder till att Justitiekanslern kommer att få dubbla roller som företrädareför staten. Detta kan i sin tur leda till att förtroendet för myndighetenskadas.De konstitutionella skäl som åberopar för att inta enmer passiv hållning i frågan om talerätten framstår inte som logiska.Domstolsverket har intagit en drivande roll när detgäller förändringar av domstolsorganisationen utan att detta gett upphovtill några konstitutionella betänkligheter hos verket. Dessutom är ettöverklagande snarare riktat mot det rättsliga biträde vars ersättningsanspråkifrågasätts än mot den domstol som fattat det överklagade beslutet.Som vi ser det beror den passiva hållningen hos snarastpå bristande styrning från regeringens sida. Det hade alltså varit enmer naturlig åtgärd att skapa bättre förutsättningar för Domstolsverketatt sköta uppgiften att överklaga beslut om ersättning än att låtaJustitiekanslern överta den. är även en naturlig motparti mål av denna typ.Härtill kommer att uppgiften att granska ersättningsanspråk är mindreväl förenlig med Justitiekanslerns exklusiva tillsynsroll och myndighetenskvalificerade uppgifter.Det anförda innebär att vi ställer oss bakom motionerna Ju20 och Ju21.Vi anser alltså att talerätten inte bör flyttas från Domstolsverkettill Justitiekanslern.2. Rätten till offentlig försvarare, punkt 3 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om rätten till offentlig försvarare. Därmedbifaller motion 2004/05:Ju412 yrkande 9.StällningstagandeVi anser att det är angeläget att de resurser som står till buds föratt bekosta offentliga försvarare utnyttjas så effektivt som möjligt.Mot den bakgrunden framstår det inte som rimligt att den som håller sigundan för att medvetet försvåra en brottsutredning har en obegränsadrätt till offentlig försvarare. Vi vill erinra om att polis och åklagareär skyldiga att iaktta krav på objektivitet i utredningsförfarandet.Vi anser därför att regeringen bör ges i uppdrag att utreda möjlighetenatt begränsa rätten till offentlig försvarare för brottsmisstänktapersoner som medvetet håller sig undan.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2004/05:41 Förbättrad kontroll av rättsliga biträdensersättningsanspråk, m.m. :Regeringen föreslår att antar regeringens förslag tilllag om rätt för Justitiekanslern att överklaga vissa beslut,lag om ändring i ,lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619),lag om ändring i lagen (1996:1620) om offentligt biträde.Följdmotioner2004/05:Ju20 av m.fl. (kd):avslår regeringens förslag att överflytta rätten att överklagabeslut om ersättning av allmänna medel till rättsliga biträden m.m.från till Justitiekanslern.2004/05:Ju21 av m.fl. (m):avslår regeringens proposition 2004/05:41 i de delar som avseratt talerätten flyttas från till Justitiekanslern.Motion från allmänna motionstiden /05:Ju412 av m.fl. (fp):9. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om begränsad rätt till offentlig försvarare för den somaktivt och medvetet håller sig undan från att bidra till utredningen avett brott.Bilaga 2Regeringens lagförslag