bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — Ett antal skatter sänks eller tas bort för att underlätta företagande: förmögenhetsskatten, fåmansbolagsbeskattningen och dubbelbeskattningen. Värnskatten försvinner 2007. Fastighetsskatten sänks 2006 till på småhus och till på flerfamiljshus. En större del av ekonomin bör utsättas för konkurrens. Det statliga ägandet bör minskas och begränsas till företag som har ett entydigt samhällsintresse. En försäljningsvolym motsvarande 2006 utöver regeringens förslag kan vara en rimlig målsättning. Vidare bör de offentliga monopolen öppnas. ser positivt på löftet att öka det svenska biståndet till av BNI , men konstaterar att de verkliga utbetalningarna av bistånd är de lägsta . föreslår en vårdgaranti, utökade satsningar på rehabilitering och ett särskilt statligt anslag för att stimulera en värdigare äldreomsorg. Värdet av en bra miljö framhålls i motionen. Den snabbavveckling av kärnkraften som regeringen och dess stödpartier driver ökar koldioxidutsläppen. framhåller vikten av att ett fungerande rättssamhälle återupprättas. För stärkande av rättstrygghet och rättssäkerhet föreslås mer än regeringen . I motion Fi242 anförs att den stat som lovat att ta väl hand om både barn och gamla är den välfärdsstat som makthavarna beskriver. Regeringen och dess stödpartier gör enligt motionärerna mycket för att skyla över det mest iögonfallande problemet genom satsningar på arbetsmarknadsåtgärder för att tillfälligt öka sysselsättningen. Men den gör mycket lite för att skapa jobb i det näringsliv som ska generera resurserna också för den offentliga sektorn. Mot detta ställer en ny giv, som i viktiga stycken bygger på uppgörelser inom . Bättre villkor för arbete och företagande Ett gott samhälle byggs enligt utifrån en marknadsekonomi baserad på etiska principer och styrd av sociala och ekologiska hänsyn. Tillsammans med övriga Allianspartier anser att det övergripande målet för den ekonomiska politiken bör vara att höja den långsiktigt hållbara tillväxten till åtminstone . ekonomiska politik inriktas på att genomföra strukturförändringar i syfte att möjliggöra en långsiktigt ökad tillväxt. Högt skattetryck och stora marginaleffekter gör att det lönar sig dåligt att arbeta och skapar ett osunt bidragsberoende för stora grupper. Tillsammans med övriga Allianspartier föreslår ett jobbavdrag som riktas mot alla förvärvsaktiva låg- och medelinkomsttagare. Vidare läggs gemensamma förslag om skattereduktion på köp av hushållstjänster och nystartjobb. Sistnämnda ska underlätta för människor med svag förankring i arbetslivet att komma tillbaka i arbete. Högre utbildning måste löna sig bättre. Därför föreslår att värnskatten avvecklas . Nuvarande höga skattetryck och stora marginaleffekter gör att det är svårt att locka hit och behålla företag, kapital och kompetens. För att komma till rätta med dessa problem anser bl.a. att regelverket, som kostar företagen enorma belopp att hantera, måste förenklas. Ett riskkapitalavdrag bör införas för att stimulera investeringar i onoterade företag. Vidare vill införa ett etableringskonto av dansk modell för att underlätta starten av fler nya företag med eget kapital. anser att arbetsgivaravgifter och löneskatter måste sänkas för att förbättra företagens konkurrenskraft gentemot omvärlden. anser att en omläggning behöver genomföras av egendoms- och kapitalbeskattningen. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet liksom dubbelbeskattningen av investeringar och risksparande. En reformerad familjepolitik och stärkt ekonomi för pensionärerna vill verka för en familjepolitik som anpassar sig till de enskilda människornas önskemål och till familjernas olika behov. Det obeskattade barnbidraget ersätts med ett dubbelt så högt men beskattat barnbidrag. Bland de familjepolitiska reformerna läggs stor vikt vid det så kallade kommunala vårdnadsbidraget, som innebär att kommunen ges skyldighet att lämna ersättning direkt till de föräldrar som själva önskar ta hand om sina barn. Kommunen ska vidare förpliktigas att införa etableringsfrihet inom barnomsorgen på samma sätt som gäller för friskolor. vill införa ett nytt system med barndagar. För varje barn som fyllt tilldelas barnets föräldrar eller vårdnadshavare . Varje barndag är värd . Syftet med barndagar är att ge föräldrar en ekonomisk möjlighet till mer tid med barnen när de är små. Grundnivån i föräldraförsäkringen höjs till per dag och bostadsbidraget stärks för att förbättra för de ekonomiskt sämst ställda föräldrarna. vill underlätta ekonomiskt för de sämst ställda pensionärerna genom att höja garantipensionen med . Dessutom föreslås en grundavdragshöjning som innebär en skattesänkning på utöver regeringens förslag. Pensionärer ska vidare kunna tjäna utan att pensionen påverkas negativt. De riktigt gamla - de som uppnått - ska vidare garanteras plats på ett anpassat boende, antingen s.k. särskilt boende eller gemenskapsboende. Avskaffad fastighetsskatt och sänkt skatt på bensin menar att fastighetsskatten står i konflikt med såväl äganderätten som principen om skatt efter bärkraft. Motionärerna vill därför avskaffa skatten och ersätta den med en avgift, på högst , för att täcka de kostnader kommunen har för fastigheten. En fastighetsavgift ger kommunerna incitament att utveckla infrastrukturen samt verka för ett offensivt bostadsbyggande och en bra näringspolitik. Som delfinansiering av reformen höjs kapitalvinstskatten från vid försäljning och bara hälften av vinsten ska kunna skjutas upp till beskattning om man köper en ny bostad. Omkring två tredjedelar av bensinpriset är skatt. Det kraftigt ökade priset på olja och bensin har bidragit till att öka skatteintäkterna kraftigt. För att dämpa den för många hushåll svåra omställningen till alternativa drivmedel föreslår en sänkning av momsen på drivmedel från . Mer resurser till kommunerna och rättsväsendet anser att kommunsektorn i det korta perspektivet bör tillföras resurser från staten för att kunna uppnå en bättre kvalitet i vården och omsorgen. förslår att kommuner och landsting får totalt mer än vad regeringen föreslår för att säkra vård och omsorg. För att skapa ett tryggt samhälle behöver polis, åklagare och domstolar mer resurser. tillför ytterligare till rättsväsendet jämfört med regeringen. statsfinanser en central förutsättning anser att sunda statsfinanser är en central förutsättning för den ekonomiska politiken och att det därför behövs ett kompletterande budgetmål för statens finansiella sparande. Vidare anser att utgiftstakens andel av BNP bör minska. Genom snabbare utförsäljning av statligt aktieinnehav uppnås ett väsentligt starkare budgetsaldo och en minskad statsskuld jämfört med regeringens förslag. Det finansiella sparandet i staten beräknas också vara något starkare än vad regeringen räknar med. Inriktningen ska vara att statsskuldens andel av BNP är 2008. I motion Fi243 av anförs att den ekonomiska politiken ska inriktas mot ett företagsammare, grönare och öppnare . Den samsyn partierna inom har om den politiska inriktningen i stort uppges också ligga till grund för budgetalternativ. En politik för ökad företagsamhet och fler i arbete vill göra företagsammare. Om ska kunna dra nytta av globaliseringens alla fördelar och bli mer konkurrenskraftigt krävs enligt motionärerna ett flexibelt samhälle som förändras i samma takt som omvärlden. Tillsammans med övriga allianspartier vill genomföra en rad skattelättnader för företagare i form av bl.a. sänkt förmögenhetsskatt och införande av riskkapitalavdrag. föreslår dessutom uppskjuten momsinbetalning för företag, som gör att småföretag slipper fungera gratis bank åt storföretagen. Ett mätbart mål ska införas för regelförenklingsarbetet. I ett samlat paket satsar för att öka andelen kvinnliga företagare. I satsningen ingår att tillåta vinstdrivande företag inom välfärdssektorn, rådgivning till kvinnor och forskning på området. Arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete. Tillsammans med de övriga Allianspartierna lägger ett förslag om nystartjobb som riktar sig till människor som varit borta länge från arbetsmarknaden. Andra gemensamma förslag är sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar, en arbetslöshetsförsäkring med en tydligare omställningsprägel samt en effektiviserad arbetsmarknadspolitik med ökad konkurrens och förbättrad kontroll. Politik för delaktighet och valfrihet vill forma ett samhälle där individen, oavsett etnicitet eller kön, ges självkänsla och självbestämmande. Enligt motionärerna ska politiken formas på alla de platser där människor samlas och för samtal. I ett samhälle som bygger på federalismens principer är det lokala samhället grunden. vill öka människors valfrihet och delaktighet i valet av vård, skola och barnomsorg. vill genomföra en inkomstskattereform som innebär kraftigt ökade disponibla inkomster för låg- och medelinkomsttagare. Tillsammans med övriga Allianspartier föreslår ett jobbavdrag som ersätter dagens grundavdrag och som utformas som en statligt finansierad skatterabatt. Vid sidan av de ekonomiskt positiva effekterna för låg- och medelinkomsttagare, i synnerhet kvinnor, medför reformen en kraftig förstärkning av kommunernas skattebas. har ett antal förslag som ska förbättra barnfamiljernas ekonomi. Taket i föräldraförsäkringen höjs till 11 basbelopp (ca ) och golven i försäkringen höjs till . Barnbidragen höjs för barn i åldern och valmöjligheterna inom barnomsorgen ökar genom införandet av en barnomsorgspeng. Maxtaxan i den kommunala barnomsorgen avskaffas. Ålder och erfarenhet en samhällsnyttig resurs som ska tas till vara. För de sämst ställda pensionärerna vill höja garantipensionen med och ytterligare 2007. Genom att avskaffa arbetsgivaravgiften genom ett nytt "arbetsmarknadskontrakt" för personer underlättas för människor att arbeta längre. Politik för ett grönare Klimatfrågan och växthuseffekten är enligt motionärerna en av vår tids allra viktigaste frågor och behovet av miljövänliga fordonsbränslen är akut. sätter sin tilltro till teknikskiftet som dessutom främjar framväxten av nya tillväxtföretag inom miljö- och energiteknik. bör ta täten med sikte på att bli världsbäst på alternativa drivmedel, nya energilösningar och miljöbilar. Det måste bli mer ekonomiskt gynnsamt att ställa om till miljövänliga alternativ och forskningen om alternativa bränslen måste ges ökade resurser. De ökade resekostnaderna blir, i takt med stigande bränslepriser, alltmer kännbara för de som inte har något praktiskt alternativ till bilåkande. Reseavdraget höjs per mil i två steg. Förutom befrielse från koldioxidskatt och energiskatt på det förnybara bränslet, föreslår även extra skatterabatt på den del fossila bränslen som blandas med förnybara. För att öka incitamenten för företag och privatpersoner att använda miljöbilar föreslås förändringar i förmånsvärdet respektive skatterabatter. föreslår ett nytt anslag för att ta fram en heltäckande forsknings- och aktionsplan för miljö. anser vidare att regeringens stöd för skogsägarna efter stormen är otillräckligt. Därför anslås medel till ett stormpaket, med åtgärder som ska underlätta för den enskilde skogsbrukaren och skogsnäringen. Politik för ett öppnare Enligt motionärerna upplever många att staten har kontroll på allt som medborgarna gör. lever stora grupper, som avvisade och gömda flyktingfamiljer, i otrygghet och ovisshet. Rädsla för det okända skapar enligt motionärerna ett inskränkt samhälle med otrygga människor och ökad segregering. vill skapa större öppenhet genom tolerans och integritet. Rätten till personlig integritet, vars och ens möjlighet att styra över sina egna tankar, sin egen kropp och uppgifterna kring sin person, är enligt motionärerna ett grundläggande fundament i ett öppet och demokratiskt samhälle. menar att varje ny reglering som innebär en kränkning av integriteten borde föregås av ett slags integritetskonsekvensbeskrivning. En politik för öppenhet ska verka för att de människor som har flyttat eller kommer att flytta till vårt land får komma till sin rätt och fullt ut bidra till ett bättre samhälle. Exempelvis är väntetiden för asylsökande alldeles för lång, och motionärerna föreslår att besked om uppehållstillstånd ges och för barnfamiljer . Balanskrav och minskad statsskuld förordar ett balanskrav för staten som innebär att statskassan inte ska gå med underskott över en konjunkturcykel. Målsättningen ska vidare vara att statsskuldens andel av BNP ska minska till högst inom de närmaste två mandatperioderna. ställningstagande till den ekonomiska politiken Både den svenska och internationella konjunkturen är på väg att förbättras, efter en försvagning och början av 2005 till följd av bl.a. en mindre expansiv ekonomisk politik och stigande oljepriser. Den tidigare starkt exportdrivna svenska tillväxten ersätts nu successivt av en stigande inhemsk efterfrågan - med ökad konsumtion och fortsatt stigande investeringar. Liksom under utskottets behandling av vårpropositionen tvingas utskottet på nytt konstatera att sysselsättningen utvecklats svagt samt att den öppna arbetslösheten är alltför hög. Innan utskottet fortsätter att diskutera åtgärder för att öka aktiviteten på arbetsmarknaden vill utskottet kort kommentera de beskrivningar av den svenska arbetslösheten som görs i de borgerliga partimotionerna. Vilseledande beskrivningar av arbetslösheten Samtliga borgerliga partier hävdar i sina motioner att den svenska arbetslösheten är betydligt högre än den officiellt redovisade. Längst går liberalerna som oriktigt påstår att den verkliga arbetslösheten uppgår till . De andra partierna hävdar att nära en och en halv miljon personer inte går till jobbet en vanlig dag eller arbetar mindre än de önskar. Därigenom skapar de en illusion om att det skulle råda närmast massarbetslöshet i det svenska samhället. skriver också i sin motion Fi242 att är på väg att bli ett land med massarbetslöshet på europeisk nivå. Enligt utskottets mening är det mycket allvarligt att företrädare för de borgerliga partierna, vid sidan av den officiella statistiken, skapar egna diffusa mått över vad de kallar den "verkliga" arbetslösheten. Den officiella svenska arbetskraftsundersökningen () bygger i huvudsak på internationellt vedertagna kriterier, resolutioner och vägledningar som utvecklats av bl.a. Internationella arbetsorganisationen (), och statistikmyndighet, . Den internationella samsynen kring kriterierna är stark och samordningen gör det möjligt att jämföra utvecklingen i olika länder. Kriterierna bygger dessutom på en lång praktisk erfarenhet och en omfattande forskning över vad som kan och bör betraktas som arbetslöshet. Den vedertagna och konventionella definitionen av arbetslöshet ger också viktig information för utformningen av den ekonomiska politiken. Internationella konventioner ska respekteras Enligt utskottets mening är det oerhört viktigt att beskrivningen av arbetslösheten och statistiken över arbetslösheten grundar sig på och håller sig till internationellt vedertagen praxis och internationellt vedertagna konventioner. Ett ytterligare steg i denna riktning är den EU-anpassning av som () gjorde . Om man som de borgerliga företrädarna skapar egna definitioner av arbetslösheten riskerar man att skapa stor förvirring bland de ekonomiska aktörerna samt leda den ekonomiska politiken i fel riktning. Enligt de senaste officiella AKU-undersökningarna var antalet sysselsatta ungefär 30 000 personer högre än 2004. Den öppna arbetslösheten steg dock från till . Den totala arbetslösheten, dvs. öppen arbetslöshet plus andelen personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, steg till , enligt arbetsmarknadsverkets (AMS) statistik. Utskottet kan i likhet med arbetsmarknadsutskottet i sitt yttrande till finansutskottet konstatera att det finns ett antal tecken på att situationen på arbetsmarknaden håller på att förbättras. Antalet nyanmälda lediga platser har stigit sedan mitten av och uppgången har tilltagit . Dessutom har antalet varsel om uppsägningar minskat. Vidare anger bygg- och tjänsteföretagen i (KI:s) barometrar att sysselsättningen i branscherna stigit samt att uppgången väntas fortsätta framöver. Det är enligt utskottets mening glädjande att det nu börjar se lite ljusare ut på arbetsmarknaden, men som utskottet anförde ovan är arbetslösheten fortfarande alldeles för hög. Hög arbetslöshet är ett slöseri med mänskliga resurser, och ytterligare åtgärder måste, enligt utskottets mening, vidtas för att öka antalet sysselsatta och pressa tillbaka antalet arbetslösa. I motion Fi242 (kd) hävdas att regeringens mål om en öppen arbetslöshet på inte på långa vägar är uppfyllt trots idogt trixande med såväl statistik som budgetmedel. Sysselsättningsmålet kommer inte heller att uppfyllas, enligt motionärerna. Även liberalerna och Moderata samlingspartiet kritiserar regeringen för att inte nå arbetsmarknadspolitikens mål. liberalerna påstår i motion Fi241 att regeringen ökar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och skapar nya konstgjorda arbeten i kommuner och landsting för att pressa ned den öppna arbetslösheten mot . I motion Fi243 (c) hävdas att den arbetsmarknadspolitik som förts varit ineffektiv och använts för att dölja arbetslösheten. Dessutom måste arbetsmarknadspolitiken reformeras, enligt motionärerna. Liknande påståenden framförs i de övriga partimotionerna. Samtliga partier föreslår nedskärningar inom arbetsmarknadsområdet. Målet för den öppna arbetslösheten nåddes 2000 Utskottet vill med anledning av motionerna erinra om att målet om en halvering av den öppna arbetslösheten till 2000 som regering och riksdag satte upp 1996 nåddes . Den öppna arbetslösheten låg i genomsnitt på under både 2001 och 2002 men började stiga till en högsta nivå på , enligt gamla (enligt nya ). Till en början berodde uppgången på att antalet deltagare i de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska programmen sjönk kraftigt. Men är det minskad sysselsättning till följd av bl.a. svag inhemsk efterfrågan, kraftigt stigande produktivitet i näringslivet och sjunkande sjukfrånvaro som bidragit till att öka den öppna arbetslösheten. Sysselsättningsmålet nåddes inte 2004 och regeringens ambitiösa sysselsättningsmål, dvs. att antalet sysselsatta som andel av befolkningen i åldern ska uppgå till 2004, utvecklades väl fram . Den högsta nivån nåddes då den säsongsrensade sysselsättningsgraden uppgick till . Till följd av lågkonjunkturen åren därefter och den svaga sysselsättningen och har sysselsättningsgraden successivt sjunkit till en nivå på säsongsrensat (enligt nya ). Båda målen ligger fast Utskottet vill klart deklarera att båda målen ligger fast som viktiga delmål mot det övergripande målet om full sysselsättning. Målen kompletterar dessutom varandra. Utskottet vill i detta sammanhang passa på att ta avstånd från påståendena i t.ex. Fi242 (kd) om att den öppna arbetslösheten skulle vara ett mått på arbetslösheten som statistiskt manipuleras på olika sätt. Enligt utskottets mening är det minst lika viktigt att bekämpa den öppna arbetslösheten som att öka sysselsättningen. Personer som tvingas ut i öppen arbetslöshet riskerar att permanent hamna utanför arbetsmarknaden. Detta leder till stora välfärdsförluster för de utsatta och i förlängningen till att utbudet av arbetskraft minskar. En rad åtgärder inom olika områden måste enligt utskottets mening vidtas för att de arbetsmarknadspolitiska målen ska nås. På kort sikt handlar det bl.a. om åtgärder för att öka efterfrågan, stärka konkurrenskraften och stimulera sysselsättningen. På lite handlar det om att öka utbudet av arbetskraft för att trygga den framtida arbetskraftsförsörjningen. I vårpropositionen 2005 lanserade regeringen ett vitt spektrum av åtgärder för att pressa ned arbetslösheten och öka sysselsättningen . presenterades en grundläggande strategi för att långsiktigt få fler människor i arbete och nå sysselsättningsmålet. I budgetpropositionen går regeringen vidare med ett omfattande sysselsättningspaket som beräknas ge 55 000 personer möjlighet till arbete, praktik eller utbildning. Paketet är utformat för att få effekt på såväl kort som lång sikt och syftar till att öka efterfrågan på och utbudet av arbetskraft, förbättra matchningen på arbetsmarknaden och höja kvaliteten i den offentliga sektorn. De viktigaste åtgärderna inom olika områden redovisas kortfattat i punkterna nedan: Fler jobb i näringslivet Arbetsgivaravgiften sänks temporärt till för s.k. soloföretagare som anställer en ny medarbetare. En satsning om görs för att stimulera forskning och utveckling i små och medelstora företag. Strategiska utvecklingsprogram tas fram för sex svenska nyckelbranscher - skog och trä, metallurgi, fordon, läkemedel, bioteknik samt IT/telekommunikation. Dessutom görs särskilda satsningar på flyg- och rymdteknik. Programmen omfattar för statens del totalt . får extra medel för att stödja industriella utvecklingscentrer (IUC). Reformeringen av skattereglerna för fåmansbolag fullföljs. När reformeringen fått full verkan innebär den en skattesänkning på . En extra satsning på kvinnligt företagande görs inom ramen för regionala resurscentrer (RRC). De arbetsmarknadspolitiska programmen utökas med 13 000 platser för att underlätta för arbetslösa att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. Satsningen på miljöteknik utökas. Koldioxidskatten avskaffas för industriföretag som handlar med utsläppsrätter samt för den högeffektiva kraftvärmen. Skatten sänks för övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet. Företagarnas villkor och sociala förmåner ska ses över som företagens administrativa börda ska minska, annonserar regeringen. Särskilda exportfrämjande insatser genomförs för de mindre företagen. Exportfrämjare inrättas i varje län och utrikesförvaltningen förstärks med ett trettiotal nya främjandetjänster. Den offentliga upphandlingen liksom de statliga bolagen har stor betydelse för utvecklingen av nya produkter och innovationer i svensk ekonomi. Det är viktigt att den offentliga upphandlingen främjas även framöver samt att de statliga bolagen i ökad omfattning kan bidra till innovationer och omställningen av . Kvalitetslyft i den offentliga sektorn För att höja kvaliteten i den offentliga verksamheten inrättas 20 000 s.k. plusjobb. Jobben gäller arbetsuppgifter som inte utförs och inriktar sig mot personer som varit arbetslösa . Arbetsgivarna subventioneras per dag. Utbildningsvikariat om totalt 5 000 platser införs för att stärka kompetensen inom vård och omsorg. Vikariaten löper , vilket innebär att 10 000 personer får möjlighet till vikariat. Utöver de höjningar som tidigare aviserats ökas de generella statsbidragen till kommuner och landsting med ytterligare 2007 och 2008. 4 000 praktikplatser för akademiker skapas i syfte att minska arbetslösheten för högskoleutbildade. Platserna inriktas mot småföretag och ska komma till stånd genom ett samarbete mellan () och bemanningsföretagen. För att underlätta generationsväxlingen vid statliga myndigheter satsas för att myndigheterna ska kunna tidigarelägga anställningar med upp till 1 000 personer. Resurser avsätts för att öka antalet anställda inom , , , och med drygt 1 300 personer i syfte att bl.a. öka kvaliteten och kontrollen. Arbetsplatser för 600 arbetslösa akademiker inrättas dessutom för att restaurera och konservera museisamlingarna. Den högre praktiska förvaltningsutbildningen för invandrare med högskoleutbildning utökas med 120 platser . För att bekämpa ungdomsarbetslösheten inrättas 3 000 lärlingsplatser för arbetslösa som saknar fullständig gymnasieutbildning. Det allmänna anställningsstödet för arbetslösa ungdomar förlängs till att gälla även . utökas vidare de statliga medlen till feriearbeten åt ungdomar. En nationell koordinator ska tillsammans med arbetsmarknadens parter kartlägga metoder som påskyndar ungas etablering på arbetsmarknaden. Högskolan byggs ut ytterligare med sammanlagt 17 500 platser . Anslagen höjs för att ytterligare öka kvaliteten i högskoleutbildningen.