bet · GS01MJU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Att ett företag är anslutettill EMAS, certifierat enligt ISO 14001 eller kvalitetssäkrat enligtandra liknande system medför inte i sig att tillsynsbehovet kan antasvara mindre eller att avgiften skall sättas ned (jfr SOU 2002:50 s.210). I det aktuella fallet hade uppgett att den under år2000 av resursskäl inte har utövat någon tillsyn över bolagets anläggningsom svarar mot den debiterade avgiften, men att under år1999 genomfört en omfattande tillståndsprövning. Med hänsyn till attavgiften för prövning och tillsyn grundas på en viss schabloniseringansåg domstolen att det inte kan krävas att avgiften skallsvara mot myndighetens kostnader för prövning och tillsyn i det enskildafallet . måste dock avgifterna stå i rimlig proportiontill de kostnader som myndigheten har. Den omständigheten att en myndighetunder inte utövar någon tillsyn över en verksamhet bör därförenligt domstolen kunna utgöra en sådan särskild omständighet som kanläggas till grund för en nedsättning av avgiften. I förvarande fallhade tillståndsprövat bolagets verksamhetoch torde därvid (enligt domstolens bedömning) ha åsamkats kostnadersom överstiger avgiften för prövning och tillsyn. Den omständighetenatt under det därpå följande året, , inte utförtett tillsynsarbete som bedöms motsvara det belopp som har debiteratsutgjorde därför enligt domstolen inte skäl för nedsättning av avgiften.I september 2003 infördes en åtalsprövningsregel i (prop.2002/03:54). Denna regel (29 kap. 11 § tredje stycket MB) medför attnär miljösanktionsavgift kan åläggas och gärningen inte kan förväntasföranleda annan påföljd än böter, får åtal väckas endast om det ärpåkallat från allmän synpunkt. Regeln leder till att många av de mindreallvarliga överträdelser som tidigare omfattades av miljösanktionsavgiftinte förs till åtal. Ärenden om t.ex. för sent inlämnade miljörapporteroch sådana ärenden om underlåtna anmälningar där underlåtenheten intemedfört någon risk för hälso- och miljöskyddet kan skrivas av på grundav att åtal inte är påkallat från allmän synpunkt. Enligt vad utskottethar erfarit har inte fått några indikationer på attytterligare förändringar efterfrågas i denna del.I direktiven till har angetts att kommittén skallhämta in myndigheters, organisationers och enskildas erfarenheter avhur tillsynen fungerar och de allmänna hänsynsreglernas roll i sammanhanget.Verksamheter som är registrerade enligt EU:s system för miljöstyrningoch miljörevision, EMAS, bedriver en aktiv och offentlig internmiljöstyrning och miljörevision. Kommittén skall närmare följa upp hurtillsynsarbetet enligt över miljöfarlig verksamhet kommeratt påverkas av att verksamheter är anslutna till EMAS eller system ISO 14001. Förhållanden som skallundersökas är vilken långsiktig inverkan på tillsynsbehovet ochtillsynsavgiften som detta kan medföra och vilka samordningsmöjlighetermellan å ena sidan tillsyn och å andra sidan miljöledningssystemen EMASoch ISO 14001 som föreligger. I detta ingår även en redovisning av deekonomiska konsekvenserna för tillsynsarbetet av ett förändrat tillsynsbehov.I principbetänkandet under utveckling (SOU 2002:50 s. 206)konstaterar kommittén att det finns förutsättningar att samordnatillsynsarbetet och arbetet med miljöledningssystem. Det är framför alltverksamhetsutövarna som har de möjligheterna eftersom det bara ärverksamhetsutövaren själv som har full insyn i både miljöledningssystemetoch den myndighetsstyrda tillsynen. Myndigheter har bara insyn imiljöledningssystemet i de delar som verksamhetsutövaren bestämmer eller,när det gäller EMAS, i den offentliga miljöredovisningen. Det finnsinget som hindrar att verksamhetsutövaren väljer att för sitt kontrollprogramföreslå samma mätmetoder, tidsperioder och andra uppföljningsrutinersom förutsätts för miljöledningssystemet. Möjligheterna till detta slagav samordning av arbetet understryks också i handböckerom egenkontroll och operativ tillsyn. Både miljöledningssystem ochmyndighetstillsyn utformas individuellt beroende på förutsättningarnaoch behoven i det enskilda fallet. Kommittén har inte funnit att detfinns behov av några nya generella regler för egenkontroll ellermyndighetstillsyn i syfte att nå ökad samordning.Miljöbalkskommitténs delbetänkande sanktionssystem ochhänsynsregler (SOU 2004:37) har remitterats och en proposition planerastill . Propositionen kan antas komma att innehålla lagförslagavseende framför allt straff, miljösanktionsavgifter och allmännahänsynsregler.Samtliga motionsförslag är i en eller annan form föremål för beredning,och utskottet vill inte föregripa kommande ställningstaganden. Utskottetavstyrker därför förslagen i motionerna 2003/04:MJ315 (kd), 2003/04:MJ341(v), 2003/04:MJ370 (m) yrkande 8, 2003/04:MJ388 (m), 2003/04:MJ476 (m)yrkande 5, 2003/04:N248 (m) yrkande 2, 2004/05:MJ348 (m), 2004/05:MJ400(m), 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 46 och 2004/05:N305 (m) yrkande 6.Tillståndspliktens omfattningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om tillståndspliktens omfattning.MotionernaMotion 2004/05:MJ346 (kd) innehåller förslag om en översyn av miljöbalkenvad gäller kraven på prövning av transportverksamheter. Motionären anseratt miljödomstolarna bör ges möjlighet att pröva transportverksamhetersom sådana, inte enbart infrastrukturen för dessa. I motion 2004/05:MJ528(kd) yrkande 4 lämnas förslag om att definitionen av miljöfarlig verksamhetbör utökas till att även omfatta vissa typer av tjänsteverksamhet (ejpreciserat vilka).Utskottets ställningstagandeBeträffande vilka verksamheter som är tillståndspliktiga enligt MB finnsdet skäl att inledningsvis peka på att det i 9 kap. 1 § MB ges enlegaldefinition av miljöfarlig verksamhet. Med miljöfarlig verksamhetavses enligt denna definition bl.a. vissa utsläpp och föroreningar samtanvändning av mark, byggnader eller anläggningar på ett sätt som kanmedföra olägenhet för omgivningen genom buller, skakningar, ljus,joniserande eller icke-joniserande strålning eller annat liknande.Bestämmelserna i 9 kap. 6-8 §§ MB innehåller bemyndigande för regeringenatt meddela föreskrifter om tillstånds- och anmälningsplikt för miljöfarligverksamhet och om prövningsmyndigheter. Med stöd av detta bemyndigandehar regeringen utfärdat förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhetoch hälsoskydd, vari bl.a. anges i vilken omfattning som miljöfarligaverksamheter m.m. är tillståndspliktiga enligt MB. Förordningen är förnärvarande föremål för en genomgripande översyn. Regeringsbeslut i fråganär planerat till under 2005.Angående prövning av vissa transporter (förslag i motion MJ346) finnsdet skäl att något uppmärksamma Högsta domstolens dom i Mål nr T 2223-03meddelad i . ansåg bl.a. attdet [med dagens lagstiftning] inte är rimligt att kräva att den som haransökt om tillstånd till miljöfarlig verksamhet i tillståndsärendetskall redovisa och ansvara för miljökonsekvenserna för långväga transporternär dessa rör sig på stort avstånd från anläggningarna i fråga och därendast utgör en liten del av den totala trafiken och olägenheterna fråndenna. reglering och lagmotiven till denna ger enligt Högstadomstolen inte heller stöd för att det normalt skulle vara påkallat attmeddela sådana villkor i ett tillståndsbeslut för en miljöfarlig verksamhetsom skulle innebära ett slags indirekt reglering av transportsektorn,t.ex. särskilda avgaskrav på lastbilar och fartyg. I den mån hänsyntill hälsa och miljö kräver att åtgärder vidtas inom transportsektornfinns det enligt domstolen möjlighet att rikta sådana anspråk mot bl.a.väghållare, fordonstillverkare, drivmedelsproducenter och fordonsägare.Utskottet vill inte föregripa beredningen inom ochfinner inte tillräckliga skäl för att nu ställa sig bakom förslagen ikd-motionerna 2004/05:MJ346 och 2004/05:MJ528 yrkande 4 och avstyrkerdem därför.Miljökvalitetsnormer m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om miljökvalitetsnormer m.m. Jämförsärskilt yttrande 2 (v).MotionernaI motion 2004/05:MJ391 (v) yrkande 1 lämnas förslag om att Miljöbalkskommitténbör få tilläggsdirektiv för att utreda hur uppfyllandet avmiljökvalitetsnormernaskall förhålla sig till annan form av lagstiftning - i syfte att delsklara miljökvalitetsnormerna, dels underlätta för länsstyrelser ochkommuner vid handläggning av planeringsärenden. Motion 2004/05:MJ393(v) innehåller förslag om att regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag till distinkt definition av begreppet långsiktigt hållbarutveckling.Utskottets ställningstagandeI regeringens skrivelse 2003/04:129 En svensk strategi för hållbarutveckling - ekonomisk, social och miljömässig redogör regeringen försin vision om en hållbar utveckling och dess utgångspunkter. Hållbarutveckling anges vara ett övergripande mål för regeringens politik. Detanses innebära att alla politiska beslut skall utformas på ett sätt sombeaktar de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna i ettlängre tidsperspektiv. I skrivelsen framgår att miljömålen "beskriverden kvalitet och det tillstånd för miljö och dess natur- ochkulturresurser som är hållbara på lång sikt och preciserar därigenomkraven på den ekologiska dimensionen för att hållbar utveckling skallkunna uppnås". I strategin finns också målen för en hållbar ekonomisktillväxt och konkurrenskraft, social sammanhållning, välfärd och trygghetm.m. Utveckling inom samtliga dessa områden måste gå hand i hand ochinte ske på bekostnad av varandra. Regeringen avser att revidera strateginunder 2006. En särskild utredare har tillkallats med uppdrag att preciserabegreppet hållbar konsumtion när det gäller hushållen samt att föreslåen handlingsplan med åtgärder för hur en ekologiskt, socialt och ekonomiskthållbar konsumtion skall uppnås (Kommittédirektiv 2004:37). Uppdragetsom gått till kommer enligt vad utskottet har erfarit attredovisas den 7 juni 2005.Samtidigt med miljökvalitetsnormerna infördes åtgärdsprogram som ettinstrument för att uppfylla dessa. Ett sådant program skall tas fram såsnart det visar sig att en miljökvalitetsnorm inte uppfylls och innehållade åtgärder som behöver vidtas för att skall kunna uppfyllas.Åtgärdsprogram riktar sig till kommuner och myndigheter som skall vidtade åtgärder som följer av programmet. Åtgärdsprogram ger inga nyabefogenheter utan skall genomföras med de verktyg som kommuner ochmyndigheter har till sitt förfogande.En särskild utredare (om åtgärdsprogram, M 2004:05, se dir.2004:170) skall analysera åtgärdsprogrammens förutsättningar attuppfylla miljökvalitetsnormer på olika områden och se över möjligheternaatt göra sådana program bättre och mer effektiva. Utredaren skall lämnaförslag på författningsändringar i den mån sådana behövs. Uppdragetskall redovisas till regeringen . En utgångspunktför analysen och översynen skall vara de genomförda förändringarnai av bestämmelserna om miljökvalitetsnormer, vilka innebärett utökat tillämpningsområde för sådana normer. Åtgärdsprogram skallvara det huvudsakliga redskapet för att uppfylla miljökvalitetsnormerna,varför särskild vikt bör läggas vid att bestämmelserna om programmenär tydliga och enhetliga. Utredaren skall vidare bl.a. klarläggaförhållandet mellan åtgärdsprogram och kommunala översiktsplaner, detaljplaneroch områdesbestämmelser och överväga om en starkare koppling mellandessa instrument kan medföra sådana effektivitetsvinster att det motiverarförändringar av det nuvarande regelverket.Miljöbalkskommittén redovisar i sitt betänkande Alternativ för miljöbalkensprövningsorganisation (SOU 2004:38) att man avser att fortsätta detutredningsarbete som påbörjats beträffande regelsystemet förmiljökvalitetsnormer. I ett tidigare delbetänkande (SOU 2002:107) har man lämnatvissa principförslag om förhållandet mellan prövningen av enskildaverksamheter och miljökvalitetsnormer. Man avser att arbeta vidare meddenna fråga och även undersöka om det finns anledning till ytterligareförändringar i för att underlätta arbetet med miljökvalitetsnormer.Remissvaren på betänkande Alternativ för miljöbalkensprövningsorganisation (SOU 2004:38) bereds inom ochkan enligt därifrån inhämtade uppgifter mynna ut i tilläggsdirektivtill kommittén eller i särskilda utredningsdirektiv. I kommitténs uppdragingår att överväga och redovisa vilka lagstiftningsåtgärder som behövsför att uppnå en så effektiv och smidig samordning som möjligt mellanplan- och bygglagen och m.fl. lagar.Även PBL-kommittén har behandlat frågor om miljökvalitetsnormer. Kommitténhar bl.a. anfört att det är angeläget med närmare utredningar om framförallt hur miljökvalitetsnormer skall kunna genomföras i praktiken ochvilken betydelse som normerna därvid skall ha vid beslutsfattande enligtbåde MB och PBL.Utskottet konstaterar att de frågor som uppmärksammats i motionerna ärföremål för beredning. Syftet med motionerna får härigenom anses varauppfyllt. Utskottet avstyrker förslagen i v-motionerna 2004/05:MJ391yrkande 1 och 2004/05:MJ393.Vissa produktfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om vissa produktfrågor. Jämförreservation 11 (kd).MotionenMotion 2004/05:MJ528 (kd) yrkande 6 innehåller förslag om att det börutredas vilka möjligheter som finns att tydligare lyfta fram produktfrågornai samband med miljökonsekvensbeskrivningar, tillståndsansökningar,tillsyn för miljöfarlig verksamhet samt miljörapporter.Utskottets ställningstagandeFrån har utskottet inhämtat att regeringen bedriverett arbete med att utveckla en integrerad produktpolitik på EU-nivå.Målet för politiken anges vara att minska den negativa belastningen påmiljön och människors hälsa som produktionen och konsumtionen av varoroch tjänster ger upphov till. Politiken omfattar såväl varor som tjänster.Kommissionen har tillsatt formella arbetsgrupper, där genomNaturvårdsverket ingår i en grupp som skall ta fram en strategi förproduktinformation. Den nationella strategin för hållbar utveckling ärföremål för revidering. Hållbar konsumtion och produktion uppges kommaatt bli en viktig del i strategin.Naturvårdsverket har ett uppdrag att se över de viktigaste produktrelateradeverktygen, bl.a. lagstiftning/tillsyn, miljömärkning och miljöledning.Uppdraget skall redovisas våren 2006.Utskottet som inte vill föregripa kommande överväganden med anledningav uppdrag avstyrker förslaget i motion 2004/05:MJ528(kd) yrkande 6.Tillsyn över enskilda avloppUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om tillsyn över enskilda avlopp.Jämför reservation 12 (fp, mp).MotionenI motion 2004/05:MJ371 (mp, fp) yrkande 21 förespråkas en utredning avmöjligheterna att stärka de lokala tillsynsmyndigheternas arbete medenskilda avlopp. Motionärerna anser att lagstiftningen är effektiv motden här typen av punktutsläpp. Men de anser att tillsynsmyndigheternainte har tillräckliga resurser för att hitta alla avlopp och utfärdaförelägganden mot fastighetsägarna. Långsiktigt anser de att verksamhetenskulle kunna vara självfinansierande eftersom miljö- och hälsoskyddsnämndernakan ta ut avgifter för att utfärda tillstånd till avlopp. Men innanavgifterna kan tas ut krävs ett omfattande inventerings- och förberedelsearbete.Utskottets ställningstagandeMotionen behandlar tillsynsmyndigheternas resurser, vilket framför alltär en budgetfråga. Det förtjänas att i detta sammanhang påpeka attNaturvårdsverket i regleringsbrevet bl.a. fick i uppdrag attutarbeta allmänna råd om enskilda avlopp. Denna del av uppdraget skulleha redovisats . Verket skall i detta sammanhangäven belysa behovet av sådana regeländringar som verket inte får beslutaom. redovisning har ännu inte inkommit tillRegeringskansliet. Verket har begärt anstånd med ingivandet av sin redovisning.Utskottet vill inte föregripa de kommande övervägandena och avstyrkermotion 2004/05:MJ371 (mp, fp) yrkande 21.NaturgasUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om naturgas. Jämför reservation 13(v, mp).MotionenFörslaget i motion 2004/05:N307 (mp) yrkande 2 innebär att regeringensprövning enligt MB och enligt naturgaslagen av ansökningar om nyaledningar skall ta full hänsyn till konsekvenserna för klimatpolitiken.Motionärerna anför att ett ja eller nej till en mellansvensk ledninghandlar om ja eller nej till ett utsläpp på ända upp till en miljardton koldioxid, varför det klimatstrategiska målet att halvera utsläppenav växthusgaser blir i det närmaste omöjligt.Utskottets ställningstagandeEnligt 1 § naturgaslagen (2000:599) får en naturgasledning inte byggaseller användas utan tillstånd (koncession) av regeringen. Åtgärder föratt bereda plats för en naturgasledning, såsom sprängning, schaktning,skogsavverkning, markberedning eller liknande åtgärder, får inte vidtasinnan koncession har meddelats. Vid prövning av frågor om meddelande avkoncession skall enligt 6 § bestämmelserna i 2-4 kap., 5 kap. 3 § och16 kap. 5 § MB tillämpas. En miljökonsekvensbeskrivning skall ingå i enansökan om koncession. När det gäller förfarandet, kraven påmiljökonsekvensbeskrivningen samt planer och planeringsunderlag gäller 6 kap.MB. Vad som där sägs om tillståndsmyndighet skall gälla regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer.Genom naturgaslagen har gett regeringen uppgiften att taställning till frågor om koncession och gett riktlinjer för bl.a. hurmiljökonsekvenser skall beaktas. Enligt utskottets mening bör det integöras ändringar i detta. Förslaget i motion 2004/05:N307 (mp) yrkande2 avstyrks därför.Skyddet för vissa områdenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om skyddet för vissa områden. Jämförreservation 14 (m).MotionernaI motion 2004/05:MJ337 (m) yrkande 4 finns ett förslag om en översyn avregelverket kring markanvändning. Motionären anser att skyddsbestämmelserutgör stora begränsningar för markanvändning och utkomstmöjligheter.Motion 2004/05:MJ434 (mp) yrkande 29 innehåller förslag om attnaturvårdslagstiftningen skall tillämpas så att inga skyddsvärda områdenfaller utanför på grund av sin storlek. Motionärerna anför att skyddsvärdaområden i storleksordningen 5-20 ha i praktiken står helt utan skydd,eftersom de oftast faller utanför gränserna för biotopskyddsinstitutetrespektive naturreservatsskyddet.Utskottets ställningstagandeBiotopskyddsbestämmelser infördes i naturvårdslagen 1992 för att förenklaprocessen för att skydda små områden. redovisade idecember 2003 till regeringen ett uppdrag att i samverkan med Skogsstyrelsenanalysera och redovisa i vilken mån regelverket eller den praxis somhar utvecklats vid tillämpningen av de olika skyddsinstrumentennaturreservat, biotopskydd och naturvårdsavtal utgör ett hinder för etteffektivt genomförande av ett långsiktigt skydd av skogsmark.Regeringen anför i proposition 2004/05:150 Svenska miljömål - ettgemensamt uppdrag att bestämmelserna har visat sig vara effektiva ochframgångsrika, men kan behöva utvidgas för att möjliggöra att fler hotademiljöer och arter inkluderas och att det uppställda delmålet nås.Regeringen pekar på att har föreslagit vissa utökningari förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt (Biotopskyddför vattenanknutna biotoper, rapport 5262, dnr M2003/23/Na). Förslagetinnebär bl.a. att också kommunerna får bemyndigande att tillämpabiotopskyddsbestämmelserna för att skydda små bäckfåror. Naturvårdsverketföreslår vidare att ändras så att ansvarig myndighet fårmöjlighet att utfärda dispenser. Förslaget har remissbehandlats ochbereds inom och regeringen avser att återkomma i dennafråga.Utskottet vill inte föregripa kommande övervägande och avstyrker motionerna2004/05:MJ337 (m) yrkande 4 och 2004/05:MJ434 (mp) yrkande 29.Frågor om nationalparker och naturreservat m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omvissa frågor om naturreservat m.m.,mark för reservatsbildning, jämför reservation 15 (kd),naturskyddsförrättning, jämför särskilt yttrande 5 (kd) ochförvaltning av naturreservat, jämför reservationerna 16 (m, fp, kd, c)och 17 (mp).Vissa frågor om naturreservat m.m.MotionernaI motion 2003/04:MJ248 (s) föreslås att resurser för inköp av mark tillnaturreservat i viss utsträckning skall kunna tas i anspråk för ökadeadministrationskostnader med direkt samband med dessa.Motion 2004/05:MJ524 (c) yrkande 2 innehåller förslag om att berördmarkägare vid planering av naturreservat tidigt skall involveras iplaneringsprocessen. Enligt förslaget i motionens yrkande 3 skall markägaresom berörs av planerade naturreservat i första hand erbjudasomarronderingsmöjligheter. Slutligen innehåller yrkande 4 förslag om att, isamband med nya naturreservat i ett område, konsekvensanalyser förberörda markägare skall göras.Utskottets ställningstagandeI betänkande 2004/05:MJU3 redovisade utskottet att man inhämtat attNaturvårdsverket och i har inventeratstatens skogar och pekat ut områden med höga naturvärden. Med anledningav att frågan är kontroversiell har , iNorrbotten och haft samråd om hur dessa skogar skall hanterasi framtiden. Samrådet om prioritering av vilka marker som skall skyddasoch lämpliga former för skyddet inleddes . Sedandess har arbetsgruppen haft flera möten och även gjort gemensammaskogsbesök. Utgångspunkten har varit det av beslutade arealmåletom reservat på produktiv skogsmark i . Sveaskoghar i ca 1 produktiv skogsmark. Av dessa har126 vid inventeringen visat sig ha höga naturvärden. Dessaarealer har i arbetet delats upp i två grupper, dels de som bör blinaturreservat, ca , dels de som kan hanteras enligt Sveaskogsmiljöpolicy, ca . I den senare gruppen utgörs 24 000 hektarav beslutade ekoparker. Det gemensamma arbetet med att kategorisera deåterstående fortsätter . Parterna enades imitten av om principerna för förvaltningen. Enligt samrådsprincipernakommer betydande arealer att hanteras i enlighet med miljöpolicymedan andra stora områden föreslås bli naturreservat. Kategoriseringenav återstående områden kommer att ske i enlighet med den strategi förlångsiktigt skydd av skogsmark som och Skogsstyrelsenhåller på att ta fram. Arbetsgruppen kommer att sortera och gruppera deaktuella skogarna i fyra grupper så att klarhet skapas om den vidarehanteringen i olika kategorier, dvs. skogar som bör bli reservat utifrånett nationellt perspektiv, skogar som blir eko-parker, skogar som gesett frivilligt skydd eller sköts med särskilda hänsyn och skogar somkan brukas med generella hänsyn. Utskottet har även erfarit attNaturvårdsverket och träffat avtal om hur och när, inklusive påvilka villkor, skall ställa bytesmark till förfogande i sambandmed reservatsbildning.Enligt utskottets mening föreligger inte tillräckliga skäl för att ställasig bakom motionsförslagen. Därmed avstyrks förslagen i motionerna2003/04:MJ248 (s) och 2004/05:MJ524 (c) yrkandena 2-4.Mark för reservatsbildningMotionenI motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 36 lämnas förslag om att stateninte skall betala ersättning för avsättningar på statens mark. Motionärernaanser att om stora områden skall undantas från traditionellt skogsbrukbör detta i första hand ske på statens mark så att den privata äganderättenbevaras och skogsägarens utkomstmöjligheter inte försämras.Utskottets ställningstagandeLiknande förslag behandlades av utskottet i betänkande 2004/05:MJU3.Bland annat med hänvisning till den aviserade propositionenom miljökvalitetsmålen ansåg utskottets majoritet att de aktuellamotionsförslagen inte skulle föranleda något särskilt uttalande frånriksdagens sida. Mot detta reserverade sig ledamöterna från m, fp, kd,c, mp i en gemensam reservation (res. De ansåg att en större andelav avsättningarna bör ske genom frivilliga åtaganden och att skyddsformennaturvårdsavtal, där staten och markägaren tar ett gemensamt ansvar förnaturvården, bör utnyttjas i betydligt större utsträckning än . Deföreslog att detta skulle ges regeringen till känna.