bet · GS01LU4 · 2005-02-01 00:00:00 — Såvittangår premien skall det avgörande vara om premien skall erläggas efterikraftträdandet. För skaderegleringen föreslås det avgörande bli tidpunk-ten för försäkringsfallet.MotionernaMotioner med yrkanden om helt avslag jämte vissatillkännagivandenInger m.fl. (m) ser i motion L2 omfattande problem med den före-slagna lagstiftningen. Ur försäkringstagarnas synvinkel torde det viktigas-te vara att ha tillgång till ett brett utbud av försäkringsprodukter till rimliga . Enligt motionärernas uppfattning motverkar de föreslagnareglerna just detta. Motionärerna anser att regeringens förslag snarareförsvårar än förenklar för konsumenterna och dessutom blir olika försäk-ringslösningar dyrare. Vidare anser motionärerna att remisstiden varitalltför kort i förhållande till det omfattande lagförslaget och att viktigaremissinstanser inte fått tillfälle att yttra sig, vilket är en stor brist. Däröver anser motionärerna att det är oacceptabelt att lagförslaget inte inne-håller några nya preskriptionsregler. Enligt motionärerna är det ocksåanmärkningsvärt att regeringen fortfarande överväger vissa frågor somgäller företagsförsäkring. Om reglerna för företagsförsäkring skall ändrasmåste försäkringsbolagen ställas inför samtliga ändringar vid ett ochsamma tillfälle. Motionärerna anser således att regeringens förslag, trotsdet omfattande utredningsarbetet, har omfattande brister och att det krävsytterligare beredning innan ett nytt förslag kan läggas fram. Mot denredovisade bakgrunden yrkar motionärerna avslag på propositionen (yr-kande 1).Regeringen föreslår en mer omfattande kontraheringsplikt än den somredan gäller . Detta innebär, enligt motionärerna, att man påtvingarprivata försäkringsbolag ett omfattande socialt ansvarstagande. De riskersom den nya kontraheringsplikten medför för försäkringsbolagen kom-mer, anför motionärerna, att pressa upp premierna för samtliga försäk-ringstagare. Enligt motionärernas uppfattning leder den föreslagna kon-traheringsplikten till sämre och dyrare försäkringslösningar för konsu-menterna. I motionen begärs ett tillkännagivande med detta innehåll(yrkande 2).Den föreslagna kontraheringsplikten riskerar, anför motionärerna vida-re, att skapa falska förhoppningar hos försäkringstagarna eftersom detinte införs någon ovillkorlig rätt att teckna försäkring. Enligt motionärer-na bör regeringen i stället ge tydliga regler för vad medborgarna har attförvänta sig av det skattefinansierade socialförsäkringssystemet och förvilka situationer det behövs privata försäkringar. Gränsdragningen mellande skattefinansierade socialförsäkringssystemen och privata försäkringarmåste därför utredas. Ett tillkännagivande begärs i enlighet härmed (yr-kande 3).Motionärerna menar också att en utvidgning av kontraheringspliktenpå sätt som föreslås i propositionen inte bör genomföras innan konse-kvenserna av en sådan förändring utretts. Ett tillkännagivande begärs meddetta innehåll (yrkande 4).Vidare anser motionärerna att det kan ifrågasättas om en lagstiftningmed sådan nationell särprägel som den regeringen föreslår verkligenligger i konsumenternas intresse. Alltför nationellt särpräglade regler,som t.ex. de föreslagna reglerna om kontraheringsplikt, riskerar att av-skräcka utländska försäkringsbolag från att etablera sig på den svenskamarknaden. Följden av detta blir sämre konkurrens, högre priser och ettsämre utbud av försäkringsprodukter. Trots det vällovliga syftet blir re-sultatet alltså betydande nackdelar för konsumenterna. Alltför nationelltsärpräglade regler bör således undvikas för att underlätta konkurrensmellan svenska och utländska försäkringsbolag. Motionärerna yrkar etttillkännagivande med detta innehåll (yrkande 5).Därutöver anser motionärerna att det är anmärkningsvärt att regering-en, trots den långa utredningstiden, alltjämt överväger vissa frågor omföretagsförsäkring. Enligt motionärerna är det ett anständighetskrav attom reglerna för företagsförsäkring ändras måste försäkringsbolagen stäl-las inför samtliga förändringar vid ett och samma tillfälle. Ett tillkännagi-vande begärs med detta innehåll (yrkande 6).När det gäller s.k. stora risker anför motionärerna att parterna kan av-tala om att utländsk lag skall gälla för försäkringen. På så sätt kan ut-ländska försäkringsbolag i praktiken konkurrera med svenska bolag utanatt behöva ta hänsyn till de tvingande bestämmelserna om företagsförsäk-ring. Mot denna bakgrund anser motionärerna att bestämmelserna börvara dispositiva, i vart fall beträffande försäkring av stora risker. Motio-närerna föreslår ett tillkännagivande med detta innehåll (yrkande 7).Den rådgivningsliknande plikt som åläggs försäkringsbolagen i förhål-lande till en näringsidkare som vill teckna en företagsförsäkring är unik isvensk rätt när det gäller avtal mellan näringsidkare. Det finns åtskilligaandra typer av avtal som en näringsidkare behöver ingå för sin rörelse ochsom är minst lika komplicerade som tecknandet av företagsförsäkring.För alla andra typer av avtal gäller huvudprincipen i svensk rätt att när-ingsidkaren på egen bekostnad får skaffa sig den kompetens eller hjälpsom han anser sig ha behov av. Enligt motionärerna saknas det anledningatt frångå denna huvudprincip på försäkringsområdet och de anser att denrådgivningsliknande plikt som föreslås i propositionen gentemot närings-idkare bör avskaffas (yrkande 8).Den föreslagna regleringen beträffande gruppförsäkring är, enligt mo-tionärernas uppfattning, alltför detaljerad. Denna detaljrikedom riskeraratt förhindra utvecklingen av nya försäkringsprodukter. I motionen begärsett tillkännagivande med detta innehåll (yrkande 9).En omfattande reform som den nu aktuella medför alltid kostnader.Enligt motionärerna bör utredningen kompletteras med en analys av huromställningskostnaderna kommer att drabba försäkringstagarna (yrkande10).Viviann m.fl. (c) yrkar i motion L3 avslag på regeringens proposi-tion. Enligt motionärerna bör regeringen bereda ärendet vidare och däref-ter återkomma till med ett nytt lagförslag. Ett sådant lagförslagbör syfta till att uppnå större likheter mellan konsumenters och företaga-res skydd (yrkande 1).Motionärerna anför att det finns tvingande regler i den gällande KFLsom rör första premiebetalningen. Dessa regler föreslås nu överföras tillden nya försäkringsavtalslagen. Reglerna innebär att ett försäkringsbolaginte får kräva kortare betalningsfrist än vid betalning avförsta premien, såvida inte avtalet har ingåtts just genom en första pre-miebetalning. Vid försenad premiebetalning kan ett försäkringsbolag sägaupp försäkringen, men uppsägningen får bara verkan efter ytterligare enfjortondagarsfrist. En konsument skulle alltså kunna vara skyddad i enmånad utan att någonsin behöva betala. En rimligare ordning vore attkonsumenten måste betala för den tid som försäkringen har gällt, om inteförsäkringsbiolaget medger annat. I motionen begärs ett tillkännagivandemed detta innehåll (yrkande 2).Slutligen anser motionärerna att en bestämmelse som upphäver dis-kriminerande avtalsvillkor bör tas in i den nya försäkringsavtalslagen.Försäkringsbolag gör alltid riskbedömningar som bygger på generalise-ringar, men vissa generaliseringar anser samhället vara olämpliga ochdiskriminerande. Det är sådana som grundar sig på en egenskap som enmänniska inte kan påverka och som inte heller bestämmer människanskaraktär och behov i övrigt. Kön är en sådan egenskap. Motionärernabegär ett tillkännagivande med detta innehåll (yrkande 3).Motion med yrkande om avslag såvitt avser gruppförsäkringarI motion L1 anför m.fl. (kd) att den föreslagna re-gleringen av gruppförsäkringar kan medföra att denna försäkringstyp kankomma att försvinna eftersom de kommer att bli för dyra för försäkrings-bolagen att tillhandahålla och för dyra att teckna för försäkringstagarna.Om gruppförsäkringarna försvinner riskerar en stor grupp personer att ståutan försäkring. De som har det sämst ställt omfattas i många fall inte avnågon annan försäkring än just en gruppförsäkring. Den föreslagna re-gleringen slår således mot dem som har det svårast i samhället och somofta står utan försäkringsskydd. Därtill kommer, enligt motionärerna, attde föreslagna reglerna beträffande gruppföreträdarnas ställning inte ärtillräckligt genomarbetade. Mot denna bakgrund yrkar motionärernaavslag på regeringens proposition såvitt avser de föreslagna reglerna omgruppförsäkring (yrkande 1).Motioner med yrkanden om vissa tillkännagivandenI motion L4 anser m.fl. (fp) att regeringens förslag har om-fattande brister och motionärerna framhåller att det krävs ytterligare be-redning innan ett nytt förslag bör läggas fram för riksdagen.I motionen redovisas att de omfattande reglerna om information somgäller vid konsumentförsäkring föreslås bli tvingande även vid avtalmellan näringsidkare. Denna informationsregel föreslås bli tillämpligoavsett företagsstorlek och ett försäkringsbolag kan avstå från att lämnainformation endast när kunden kan antas sakna behov av den. Enligtmotionärernas uppfattning kan endast informationsfrågan leda till mångadomstolsprocesser eftersom propositionen inte ger besked om i vilkasituationer informationen kan antas vara obehövlig. Den föreslagna re-gleringen på detta område medför att försäkringsbolagen får ökade kost-nader vilket i sin tur leder till höjda för försäkringstagarna. Mo-tionärerna anför vidare att enligt förslaget skall försäkringsbolagen ocksåvara skyldiga att tillhandahålla delar av den kompetens som krävs förbedömning av själva försäkringsbehovet, vilket är ett främmande inslag isvensk rätt. Detta kommer att orsaka försäkringsbolagen ökade kostnadervilket i sin tur leder till höjda för försäkringstagarna. I motionenbegärs ett tillkännagivande om att det i den nya försäkringsavtalslageninte bör införas tvingande regler om företagsförsäkring (yrkande 1).Vad gäller regler om gruppförsäkring och kollektivavtalsgrundad för-säkring välkomnar motionärerna att regler om dessa försäkringstyper försin i den nya försäkringsavtalslagen. Motionärerna anser dock att reglernaär alltför detaljerade och att reglerna inte bör vara tvingande i den ut-sträckning som föreslås. En detaljreglering motverkar flexibilitet ochproduktutveckling. Den tillgodoser inte heller konsumenternas intresseneftersom denna typ av försäkringar tecknas av organisationer som besitterhög juridisk kompetens. Eftersom alla administrationskostnader påverkarpremien riskerar följden bli att gruppförsäkringar och kollektivavtals-grundad försäkring förlorar i attraktionskraft. Mot denna bakgrund före-slår motionärerna ett tillkännagivande om att det inte bör införas tvingan-de regler om gruppersonförsäkringar (yrkande 2).Vidare är motionärerna kritiska till den föreslagna rätten till personför-säkring. Motionärerna är tveksamma till om de föreslagna reglerna kom-mer att leda till att fler människor i praktiken får möjlighet att tecknapersonförsäkring. Ett tillkännagivande begärs beträffande vad som anförsi motionen om kontraheringsplikten vid personförsäkringar (yrkande 3).Regeringens förslag om rätten till personförsäkring kan möjligen fåvissa positiva effekter för handikappade och svårt sjuka. Själva problema-tiken för dessa grupper som upplever otrygghet på grund av småmöjligheter att teckna försäkringar kommer dock att kvarstå. Enligt mo-tionärerna måste gränsdragningen mellan de skattefinansierade trygghets-systemen och de privata försäkringarna ses över. Ett tillkännagivandebegärs med detta innehåll (yrkande 4).Arbetet med en ny försäkringsavtalslag har pågått , mentrots detta läggs det inte fram något förslag till nya preskriptionsregler.Enligt motionärerna är det välkänt att gällande preskriptionsregler medförproblem för såväl försäkringstagarna som försäkringsbolagen. Motionä-rerna anser att en översyn av preskriptionsreglerna måste komma tillstånd . Motionärerna begär ett tillkännagivande med detta innehåll(yrkande 5).Ökad administration och ett påtvingat högre risktagande kommer attmedföra ökade försäkringskostnader för samtliga försäkringstagare. Höj-da drabbar personer med svag ekonomi hårdast. Någon verkligkonsekvensanalys av lagförslagets sociala och ekonomiska effekter har,enligt motionärerna, inte gjorts. Motionärerna anser att regeringen skynd-samt måste återkomma till med en utförlig analys av de faktis-ka kostnaderna för lagförslagets genomförande. Ett tillkännagivandebegärs i enlighet härmed (yrkande 6).I motion L348, som väckts under den allmänna motionstiden ,anför () att rättsläget är oklart såvitt gäller frågan frånvilken tidpunkt preskriptionstiden skall börja räknas. Enligt motionärenbör denna oklarhet som kan leda till onödiga svårigheter för försäkrings-tagarna undanröjas. I motionen begärs ett tillkännagivande med dettainnehåll.Anita () påpekar i motion L393, som också väckts under denallmänna motionstiden , att försäkringsbolag inte har någon skyl-dighet att hålla sig informerat om när en person avlider som har tecknaten försäkring hos bolaget. Försäkringsbolagen är inte heller skyldiga attmeddela efterlevande om utfallande försäkringar. Motionären begär etttillkännagivande om att det i den nya försäkringsavtalslagen bör finnasregler om samordning mellan myndigheter och automatisk försäkringsut-betalning till efterlevande.Utskottets ställningstagandenLagförslagenInledningsvis vill utskottet framhålla att det ligger i det allmännas intresseatt det finns goda förutsättningar för en väl fungerande försäkringsverk-samhet. Lagstiftningen om försäkringsavtal måste därför vara anpassadtill rådande samhällsförhållanden som långsiktighet säkerställs.Detta är särskilt tydligt för en ersättningsrättslig ordning som den svens-ka, som bygger på att försäkringar har en framskjuten ställ-ning i förhållande till skadestånd. Ett starkt skydd för försäkringstagarnaoch andra ersättningsberättigade ger, enligt utskottets mening, bäst förut-sättningar för goda marknadsförhållanden, vilket naturligtvis också måsteligga i försäkringsbolagens eget intresse.Som regeringen påpekat har samhället genomgått betydande ochgrundläggande förändringar sedan den nuvarande lagstiftningen utarbeta-des . Enligt utskottets mening är det uppenbart attde ekonomiska förutsättningarna är helt annorlunda nu än när 1927 årsFAL trädde i kraft, att synen på försäkringens uppgift och ställning inomrättssystemet har ändrats samt att nya försäkringsprodukter har utvecklats.Ett omfattande utredningsarbete på försäkringsrättens område hargjorts för att genomföra en modernisering av FAL. Arbetet har skett inära nordisk samverkan. Ett första resultat blev för svensk del KFL, somträdde 1981. Beträffande personförsäkring och företagsförsäk-ring har reglerna däremot inte undergått några större ändringar under dentid som FAL har gällt. Vidare saknas det uttryckliga regler för sådanapraktiskt viktiga kollektiva försäkringstyper som gruppförsäkring ochkollektivavtalsgrundad försäkring. Utskottet anser att det nu gällanderegelsystemet därigenom är både svåröverskådligt och ofullständigt, och ivissa avseenden brister det allvarligt i möjligheten till förutsebarhet.Mot denna bakgrund står det enligt utskottets mening klart att det ärhög tid att en ny försäkringsavtalslag införs, en lagstiftning som är anpas-sad till samhällsutvecklingen, i och internationellt, och som sam-tidigt kan utveckla och ge stabilitet på området . Somregeringen påpekat är det också angeläget att det nordiska samarbete somresulterat i nya försäkringsavtalslagar i och fullföljs ävenför svensk del. Nödvändigheten av ett gott grundläggande försäkrings-rättsligt regelverk har också tydliggjorts vid den senaste tidens diskussionom förtroendet för försäkringsbranschen.Som Lagrådet påpekat och som också berörts i några av motionernakan det i och för sig synas anmärkningsvärt att lagförslaget ytterst grun-das på kommittébetänkanden som är över arton respektive femton årgamla. Kommittéförslagen har emellertid varit föremål för upprepadebearbetningar, synpunkter på de nya förslagen har inhämtats från såvälmyndigheter som sammanslutningar och försäkringsbranschen har haftmöjlighet att yttra sig och lämna upplysningar om den senaste tidensutveckling på försäkringsområdet. Mot denna bakgrund anser utskottet,liksom Lagrådet, att lagstiftningsärendet beretts på ett godtagbart sätt.Utskottet delar också Lagrådets uppfattning att lagförslagets allmännauppbyggnad får godtas.Med det anförda välkomnar utskottet regeringens förslag om en nyförsäkringsavtalslag. Genom reformen görs en nödvändig moderniseringav lagstiftningen. Med de föreslagna reglerna tillförsäkras försäkringsta-garna ett starkt skydd vid alla typer av försäkringar. Enligt utskottetsmening är detta ytterst angeläget särskilt med tanke på den stora socialabetydelse som försäkringarna har för många.Sammanfattningsvis anser utskottet att förslagen i propositionen är välägnade att läggas till grund för en ny lagstiftning om försäkringsavtal.Vad som anförts i motionerna L2 och L3 utgör enligt utskottets meninginte skäl för att avstyrka en ny lagstiftning eller förorda några tillkännagi-vanden från sida. Inte heller i övrigt har det i lagstiftnings-ärendet framkommit grund för andra ställningstaganden från utskottetssida.Vad gäller kravet i motion L1 yrkande 1 att propositionen bör avslåssåvitt gäller gruppförsäkringar vill utskottet peka på att hela propositionenär präglad av en positiv syn vad gäller gruppförsäkringar och att denföreslagna regleringen på detta område är i praktiken densamma som denordning som redan gäller som den tryggar de försäkradesskydd. Även den ordning som gäller för gruppföreträdare förs såle-des vidare till den nya lagen. Enligt motionärerna leder den föreslagnaregleringen till särskilda svårigheter och fördyringar för vissa typer avgruppförsäkringar där särskilda hänsyn gör sig gällande, t.ex. gruppför-säkringar för poliskåren. Utskottet utgår från att regeringen inom ramenför den aviserade uppföljningen och utvärderingen av lagstiftningenkommer att följa denna fråga och om det visar sig erforderligt återkom-mer till med eventuella ändringsförslag. Med det anförda anserutskottet att förslaget i motion L1 yrkande 1 inte bör föranleda någonåtgärd från riksdagen.Med anledning av förslaget i motion L3 att det i den nya försäkrings-avtalslagen bör införas en bestämmelse som upphäver diskriminerandeavtalsvillkor anser utskottet att det finns anledning erinra om att denbefintliga diskrimineringslagstiftningen även är tillämplig på försäkrings-området.Beträffande kravet i motion L348 att preskriptionsreglerna bör moder-niseras delar utskottet motionärens uppfattning att det varit värdefullt ompreskriptionsreglerna kunnat reformeras inom ramen för det aktuellalagstiftningsärendet. Som regeringen påpekat talar mycket för att enklareoch mera praktiskt hanterbara bestämmelser om preskription kan behö-vas. innebär ett antal avgöranden från iprincip en stark ställning för försäkringstagarna. I propositionen redovisarregeringen att reformbehovet påtalats relativt sent under beredningsarbe-tet och att det saknas underlag för några närmare över-väganden beträffande detta regelsystem. Utskottet utgår från att regering-en så snart erforderligt underlag finns återkommer till med ettförslag till reformering av detta praktiskt viktiga regelsystem.Vad därefter gäller frågan om information vid försäkringsfall som be-handlas i motion L393 vill utskottet framhålla att i propositionen föreslåsatt när ett försäkringsfall har inträffat, skall försäkringsbolaget i skäligomfattning informera försäkringstagaren och andra som har anspråk motbolaget om sådana förhållanden rörande försäkringen som det är av bety-delse för dem att känna till. Om försäkringsbolaget får kännedom om ettförsäkringsfall som utgörs av försäkringstagarens död, skall det genastunderrätta dödsboet om försäkringsfallet (10 kap. 7 §). Regeringen anför ipropositionen att eftersom det inte är ovanligt att försäkringsbolagensjälva saknar relevanta upplysningar och eftersom det även är oklart i vadmån sådana kan inhämtas på ett inte alltför betungande sätt har man valtatt inte föreslå en mer långtgående skyldighet för bolagen. Regeringenavser dock att följa frågan och vid behov återkomma till riksdagen.Utskottet delar regeringens bedömning men vill understryka betydel-sen av att regeringen följer denna fråga i syfte att förebygga att dödsbongenom preskription går miste om de rättigheter som följer av den avlidnesförsäkringar.ÄndringsförslagenI den i ärendet inkomna skrivelsen från ochLandstingsförbundet behandlas frågan om reglerna om kollektivavtals-grundad personförsäkring i förslaget till ny försäkringsavtalslag skalltillämpas på det kommunala Pensions- och (PFA). Iskrivelsen anförs att ett förtydligande bör göras i 20 kap. 1 § förslaget tillny försäkringsavtalslag i syfte att klargöra att den nya lagens bestämmel-ser skall tillämpas för PFA och liknande försäkringar.I skrivelsen från , i . organisationer begärs att det i övergångsreglerna införs en möjlighetatt få den nya försäkringsavtalslagen direkt tillämplig på redan ingångnatillsvidaretecknade försäkringsavtal.Skrivelsen från innehåller en begäran omatt bestämmelserna om personförsäkringar i anställningsförhållandenbättre bör anpassas till rådande förhållanden på området.Sveriges Försäkringsförbund har förklarat sig inte ha något att erinramot förslagen i skrivelsen från och respektive skrivelsen från , Landsorga-nisationen i m.fl. organisationer.De frågeställningar som aktualiseras i skrivelserna kräver ytterligareett tidsmässigt inte helt överblickbart beredningsarbete. mening är det inte rimligt att ett sådant arbete nu riskerar attförsena ställningstagande till den aktuella propositionen. Ut-skottet anser därför att det får ankomma på regeringen att närmare analy-sera frågeställningarna och vid behov återkomma till med lag-förslag. Eventuella ändringsförslag torde kunna bli föremål för riksdags-behandling före årsskiftet.Vad särskilt gäller önskemålen i skrivelsen från Svenska Kommunför-bundet och om ett förtydligande i 20 kap. 1 § medhänsyn till att det är oklart hur vissa typer av kollektiv personförsäkringsom börjat meddelas skall bedömas enligt den nya lagstift-ningen vill utskottet erinra om följande. Det väsentliga skälet för att enförsäkring skall falla under reglerna om kollektivavtalsgrundad försäkringi 20 kap. och inte under de tvingande reglerna om gruppersonförsäkring i19 kap. är att de försäkrades intresse i så fall kan tillvaratas genom kol-lektivavtal som deras organisation har slutit om försäkringsskyddetsutformning. I enlighet med detta anser utskottet att så snart det föreliggerett kollektivavtal som reglerar försäkringsförhållandet på sätt som anges i20 kap. 1 § reglerna i 20 kap. bör tillämpas på försäkringen. En kollektivförsäkring som visserligen utformas efter mönster av en kollektivavtals-grundad försäkring men inte grundas på ett kollektivavtal faller däremotunder 19 kap.Lagtekniska justeringarVad gäller lagförslagen bör uppmärksammas att de föreslagna ändringar-na i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt föreslås träda i kraft den1 . Av de föreslagna övergångsbestämmelserna framgår attom skattskyldighet har inträtt före ikraftträdandet, skall äldre bestämmel-ser tillämpas. Eftersom lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt harupphört att gälla vid utgången av skall lagförslaget avslås (seprop. 2004/05:25, bet. SkU18, rskr. 134-136).Därutöver bör vad gäller förslaget till ny försäkringsavtalslag i lagens1 kap. 3 § första stycke ordet "patientskadeförsäkringar" bytas ut motordet "patientförsäkringar", och i lagens 14 kap. 7 § tredje stycket börorden "första stycket" bytas ut mot orden "andra stycket".Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed det anförda föreslår utskottet att antar de i propositionenframlagda lagförslagen utom förslaget till lag om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt som bör avslås.