bet · GT01MJU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Deras rekommendationer kommer kanske framför allt att ändras en del när det gäller kustområdena. Det är framför allt tre områden som de har jobbat med. Det är egentliga , kustområdena efter och som man har tittat på. ska jag redovisa lite kort att det här är vad de tycker att man ska göra. Cyanobakterieblomningarna i , som vi har upplevt som dramatiska och obehagliga , kan man minska med minskad fosfortillförsel. Det beror ju på att det finns för mycket fosfor och för lite kväve, och då får de här bakterierna som kan plocka ned från atmosfären ett försteg. De konstaterar också att det kan ta innan den här fosfortillförseln resulterar i påtagligt förbättrade förhållanden ute i , mycket beroende på att vi har stora lager av fosfor som ligger i sedimenten där det är upplagrat genom en lång tids belastning av fosfor i . Hur detta går upp och ned ur sedimenten styrs av om det är syrefritt eller om det är syrerikt. Det kan ta kanske ett, två eller tre decennier innan vi märker en påtaglig förbättring av detta. De konstaterar också att fosforbelastningen är ungefär den naturliga belastningen. Men de har en glad nyhet här också. De ser att det finns en hel del som kommer från punktkällor, och de är ganska enkla att åtgärda. De har förslag på hur det ska göras. De konstaterar också att man har sett en väldigt liten förändring av fosforbelastningen , och de begriper inte riktigt varför inte vi här runt har lyckats lösa det här problemet. Jag ska säga också att de som har utvärderat detta är alla transatlanter och har jobbat på ett lite annat sätt där borta än vad vi har gjort här. Men angrip punktkällorna! En möjlighet som de också tyckte var märkligt att vi inte har använt är att vi inte har tagit bort fosfor ur tvättmedlen. Det kan faktiskt vara en viktig åtgärd, framför allt i kustområdena där man har lite sämre anläggningar på de enskilda avloppen. De säger också att man ska minska kvävedepositionen från atmosfären. Det kan ge förbättringar framför allt på mark- och sötvattenekosystemen i tillrinningsområde. Vi har ju problem med försurning, skogsgödsling och sådana saker som detta kan ge förbättringar för. Men det kan vara riskabelt om det blir för stor minskning av kvävedepositionen till egentliga eftersom vi har mycket fosfor där. Om vi trycker ned kvävetillförseln ytterligare kan vi få större algblomningar än vad vi haft . Som en första rekommendation säger de också att man ska minska fosfortillförseln till de gödningskänsliga områdena längs den svenska ostkusten. De konstaterar att de fosforreduktioner som man gjorde i och storskaligt i hela egentligen ledde till väldigt snabba och fina förbättringar i . Fosfor blev tillväxtbegränsande. De tycker att om vi eliminerar fosfor i tvättmedel och inför en bättre rening i små anläggningar i kustområdena kan vi göra en hel del för att förbättra situationen i våra kustområden. Men vill man sedan gå vidare och få en ytterligare minskning måste man ta diffusa punktkällor, och då blir det svårare att minska det framför allt från jordbruket. Sedan säger de också, och det är en sak som avviker lite grann ifrån den preliminära rapporten, att man mycket väl kan se fördelar i vissa områden av minskad kvävetillförsel. De konstaterar också att det är viktigt att man inte drar ned kvävetillförseln för mycket. Om man har mycket fosfor kan man få en ökad algblomning inne i de här områdena på samma sätt som ute i öppna . När det gäller menar de att den strategi som finns där i stort sett är riktig. Man kan begränsa algtillväxten genom att minska tillförseln av kväve till . Det kräver då minskad tillförsel från punktkällor, diffusa källor och atmosfärisk deposition. Om man gör en övergripande sammanfattning ser den ut så här. Man ska minska fosfortillförseln till öppna egentliga . Man ska minska depositionen av kväve från atmosfären, vilket ger påtagliga förbättringar också i . Man ska minska näringstillförseln till gödningskänsliga områden längs den svenska ostkusten på rätt sätt, och här är det viktigt att man inte drar ned för mycket på kvävesidan. Man ska minska kvävetillförseln till kustvattnen längs den svenska . Ordföranden: tänkte vi låta avsluta den här delen som gäller den svenska miljön i ett europeiskt perspektiv. Sedan ska vi ha en frågestund. Jag kan informera om att vi har en kammardebatt där de flesta av oss ska vara med. Jag är första talare där. Därför tänkte vi försöka bryta kvart i. Vi kommer också att växla ordförandeskap här. Men det finns tid för frågor också. känns det inte lika frustrerande längre. Vi kommer nog att klara också. : Jag ska rätt snabbt försöka visa vilka kopplingar det finns mellan de 15 svenska miljömålen och EU och det som sker inom gemenskapen. Till att börja med finns det 290 rättsakter på miljöområdet. Det betyder egentligen att väldigt mycket av verktygen i den svenska miljöpolitiken är gemenskapsdirektiv. Men många är minimidirektiv, och vi har valt att lägga oss på en högre nivå på olika områden i . Inledningsvis kan man fundera över hur utvecklingen inom miljöarbetet ser ut inom EU just. Inte minst genom medier och annat kommer det signaler om att det är väldigt problematiskt, och jag ska väl erkänna att det är förhållandevis problematiskt just . Det kan man å ena sidan tycka är beklagligt, men jag tycker också att man å andra sidan ska se det som en utmaning. Ifrågasätts inslag och åtgärdsarbeten måste naturligtvis de som driver detta också se över vilka argument som man har och vad det är som behöver göras för att få genomslag för detta. Skälet är naturligtvis att EU är väldigt fokuserat på de andra två benen i den hållbara utvecklingen, och inte minst då det ekonomiska. Man ser då miljön lite grann som ett hinder, inte minst i . Inom den europeiska miljöagenturen har vi ett nätverk mellan miljömyndigheterna i . Vi presenterade i går ett dokument som jag tror att vi har på vår hemsida och som heter Pragdokumentet. Där konstaterar man att man inte kan hitta några samband när det gäller en offensiv politik för en bra livsmiljö och en ekonomisk utveckling som skulle gå åt andra hållet. Jag tänkte snabbt kommentera de 15 målen och deras kopplingar till EU:s miljöpolitik. När det gäller Begränsad miljöpåverkan känner ni naturligtvis framför allt till handeln med utsläppsrätter som är en verksamhet som vi bedriver inom gemenskapen. Det är det verktyg som finns på koldioxidområdet. Dessutom har kommissionen kommit med en kommunikation som handlar om att man också vill lägga transportsystemet i handeln med utsläppsrätter, och det gäller lufttransporter. Sedan har vi luft, och där finns det direktiv . De är under omarbetning. Det gäller framför allt partikelområdet. har implementerat dem. Vi använder de direktiven bland annat för de miljökvalitetsnormer som vi har för tätorterna och de åtgärdsprogram som ska upprättas. Det som har hänt här är att man har tagit fram en ny strategi som är kopplad till sjätte miljöhandelsprogrammet för luften. Där föreslår man ett takdirektiv som ska genomföras i EU-länderna. Luftfrågorna har ju varit en svensk paradgren, och har varit mycket involverat i det här arbetet, inte minst genom två tre mycket stora forskningsprogram som vi har haft i . Det har också gällt att ta fram konsekvensbedömningar där. Vår bedömning är att det av de tre alternativ som kommissionen tog inte är tillräckligt för att framför allt lösa de försurningsproblem som vi har i . Den här strategin är väldigt hårt kopplad till den så kallade försurningsstrategin som började jobba med så fort vi blev medlemmar. Cafe, clean air for Europe, är den strategin. Målet Bara naturlig försurning är också kopplat till vad som händer och vilka möjligheter man får här. Miljösidan har ju ibland, med all rätt, anklagats för att man inte har tagit fram ordentliga konsekvensbedömningar. Här har man gjort en kostnadsberäkning på EU-nivå vad olika ambitioner skulle kosta och föra med sig. Och det var kanske det som var problemet, att man inte antog den lite högre ambitionen utan valde den lägre av kostnadsskäl. Giftfri miljö är starkt kopplat till Reach, den kemikaliestrategi som parlamentet hade omröstning om . Det svenska miljökvalitetsmålet, och framför allt delmålen, är väldigt nära kopplade till vad Reach i slutändan kommer att innehålla. Om det nu blir ett Reach som är mer av kompromisskaraktär får väl vi inom miljömålsarbetet, och i första hand Kemikalieinspektionen, se över och uttolka vad Reach kommer att ge för möjligheter eller begränsningar när det gäller att nå de uppsatta svenska delmålen. När det gäller Skyddande ozonskikt finns det en förordning. Det arbetet inom EU är väldigt nära kopplat till arbetet inom Montrealprotokollet. Utvecklingen inom EU på det här området går helt klart i rätt riktning, men det finns en tendens som vi kan se inom gemenskapen till ett ökat antal ansökningar om betydande undantag för en del av de ozonnedbrytande ämnena. Det dyker också upp en del kemikalier som har effekter på ozonskiktet. När det gäller Säker strålmiljö finns det också ett direktiv som styr det hela. Här jobbar man också åt rätt håll, men man måste också jobba starkt med miljöövervakning på det radiologiska området. En hel del av de ämnen som orsakar strålning är, som till exempel försurande ämnen och övergödande ämnen, gränsöverskridande transporter via både luft och vatten. Ingen övergödning har ni ju nu hört en ordentlig genomgång av. Här finns det ett antal direktiv. Avloppsvattendirektivet, man kan på sitt sätt säga badvattendirektivet, har en koppling till detta också. Det har ju alldeles reviderats. Men det stora initiativet här ligger i den strategin som kommissionen presenterade för en månad sedan ungefär. Det har varit en del besvikna kommentarer till den strategin som också är kopplad till det sjätte miljöhandelsprogrammet. Vi på tycker nog kanske ändå att den här strategin har en potential om den hanteras på rätt sätt. Det finns en del arbete som man faktiskt kan utnyttja framöver. Det här är ju kommissionens förslag. Vi hoppas på att det kommer att bli rådsslutsatser när det gäller de här strategierna. Strategierna såväl på den sidan som på luftsidan innehåller ju förslag om hur man ska gå vidare i att utforma regelverk. Vi tror också att man måste utforma de här regelverken väldigt olika beroende på vilket område inom EU:s miljö man pratar om. Åtgärdsarbetet ser helt annorlunda ut i än vad det gör i . Det ser faktiskt annorlunda ut i mot vad det gör i och . När det gäller Levande sjöar och vattendrag har vi implementerat ramdirektivet för vatten, och är på gång med vårt arbete. Det kommer att vara en komplettering till det åtgärdsarbete vi har bedrivit i . Natura 2000 har också en koppling när det gäller naturvårdsaspekterna på Levande sjöar och vattendrag. Sedan har vi Grundvatten av god kvalitet. Där finns det naturligtvis ett grundvattendirektiv bland de 290 som också är styrande för vilken grundvattenkvalitet man ska sträva efter och också vilken kvalitet grundvattnet ska ha som livsmedel. En komplettering när vi talar om Hav i balans samt levande kust och skärgård är den maritima strategin som den här kommissionen lade fram ett förslag om och som man kommer att jobba med. Där ser vi framför oss att den strategin blir miljöaspekten i den maritima strategin. Sedan beror naturligtvis väldigt mycket på vad som händer inom den gemensamma fiskepolitiken. Vi kan konstatera att i väldigt många länder som har miljöer förs debatten om hur fiskepolitiken, CFP, ska utformas under nästa period. Här är det en gemensam politik, så vi har små möjligheter att göra någonting helt själva. Myllrande våtmarker handlar framför allt om Natura 2000, men även om miljöstödet för jordbruket vad gäller anläggning av våtmarker. Levande skogar är väl ett område där vi bara kan koppla till arbetet inom Natura 2000, och en stor del av de områden som ingår i det svenska nätverket finns ju i skogsmiljöer. Ett rikt odlingslandskap är starkt kopplat till den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är också en betydande del av de pengar som används som kan användas för att nå miljömålet Ett rikt odlingslandskap. Här har vi naturligtvis också LBU-stöden som också är gemensamma för EU. Där finns det också en nationell flexibilitet för att utnyttja det här på ett optimalt sätt för att nå målen. Storslagen fjällmiljö handlar om Natura 2000. har vi God bebyggd miljö. Där har ni hört att det finns flera saker som rör bullersidan. Det finns också andra direktiv som kan vara styrande, men man kan säga att här finns det utrymme framöver att EU kanske engagerar sig mer i en del andra aspekter som kan ha koppling till detta. (): Jag har en fråga till Per från om den här ökade tonvikten på att minska fosforutsläppen. Jag uppfattade att du i din föredragning tog en hel del åtgärdsförslag från den internationella utvärderingen. Vilka olika typer av åtgärder kommer att driva framöver? Jag tänker till exempel på förslaget om fosfor i tvättmedel. Jag vet av egen erfarenhet att det är svårt att driva det som en informationsgrej mot dem som har enskilda avlopp. Dessutom är ju de flesta miljömärkta tvättmedel också fosfortvättmedel. När det gäller att åtgärda enskilda avlopp handlar det om rekommendationer och vilka lösningar som är okej. Det finns ett praktiskt problem med tillsynen. fungerar utmärkt för ändamålet för de lokala miljökontoren, men man har ett likviditetsproblem. Det är ett föreberedande arbete som måste finansieras. Det kan finansieras senare genom godkännandeavgifter, men det är ett startproblem för miljökontoren. Jag vill gärna ha lite kommentarer om vad kommer att föreslå, om det finns något klart . : lämnade vi ett regeringsuppdrag om allmänna råd för enskilda avlopp som vi har jobbat med . Det finns ett problem där, och det var kanske det du menade. Att komma med föreläggande på enskilda avlopp kan man göra om avloppet till exempel påverkar grannens dricksvattentäkt, men att komma med förelägganden om fosforn från avloppet påverkar havet kan vara ganska svårt. Det kan kräva ordentliga regeländringar. Det har vi bedömt och analyserat där. Jag tror att den här utvärderingen ger ökad kraft till att faktiskt även jobba mer med fosfor än vad som görs, men det kommer säkert att behövas regeländringar. När det gäller tvättmedel är alternativet till fosfor inte heller alltid så bra. Vi skulle vilja ha det ungefär som när det gäller tobak, så att det stod på tvättmedelspaketen: Detta tvättmedel är ej lämpligt om du har enskilt avlopp. Vi tänker ta en annan test med industrin och se om den kan tänka sig att ställa upp på det. (): Jag har en fråga till . Den handlar om fortsättningen på detta med kväve och fosfor. Vi har förstått att det är problematiskt med fosfor på östsidan och kväve på västsidan. Min fråga är då: Lägger man olika vikt också vid de här bekymren när man gör den här regionala nedbrytningen av miljökvalitetsmålen? Tar man hänsyn till vad som är viktigast på den ena och den andra kanten? : Det ingår ju i det regionala miljömålsarbetet där man bryter ned det nationella målet. Det är länsstyrelserna som gör det, och även kommunerna ska göra det. Då ska man göra dessa överväganden. Det är viktigt att vi, utifrån den här utvärderingen, ger rätt rekommendationer så att de kan göra det på rätt sätt. Vi har precis fått den här utvärderingen och har inte riktigt tagit ställning till den. Den kommer att vara ett av de underlag som vi har från våra forskare. Det ska vi diskutera in house, så att säga. Men det måste givetvis göras. En annan viktig sak är att summan av de regionala arbetena når upp till det nationella målet, och det är en uppföljning som vi måste göra, bland annat i den fördjupade utvärderingen. Vi har börjat titta lite på det. Vi tittar lite på hur det regionala arbetet går. (): Jag tycker att gjorde en väldigt bra sammanfattning av läget och det som man kan kalla paradoxen om att mycket blir bättre på bidragssidan som situationen är väldigt problematisk. Vi kommer också in på diskussionen om det nationella och det internationella arbetet och behoven av samordning där. När det gäller övergödningsfrågorna känner jag att man driver den nationella politiken och internationella politiken i två parallella spår. Jag skulle vilja efterfråga lite mer integration mellan de här två olika områdena. Jag skulle egentligen vilja fråga om ni har någon idé om hur vi skulle kunna samordna det här arbetet på ett bättre sätt. Jag tror att det är nödvändigt för att vi ska kunna få fram lösningar. : Det är riktigt att det är ett internationellt arbete, inte minst när vi talar om haven, som hänger ihop. Det arbete som tog initiativ till, som ledde fram till en aktionsplan inom Helcom, var den så kallade hot-spot-listan som presenterades . Där kan man konstatera att alla så kallade hot spots för föroreningar är åtgärdade . var nog det sista som det tog tid att få till stånd. Vi ser positivt på möjligheterna just när det gäller . Det är inte riktigt, men nästan, ett inlandshav i EU. Man har tassat mycket försiktigt där, för är inte så där jätteattraherat av EU-initiativ på det här området. Vi kan säga att från att ha haft ett spår som i och för sig ändå har hängt ihop, det nationella respektive det internationella, har det internationella blivit två spår. Det har blivit ett EU-spår och ett Helcomspår, och vi måste hålla båda två i gång med samma kraft, annars tappar vi . (): När det gäller havet är det lätt att fokusera på det som finns i det och det som kommer ut direkt i det. Vi har ju ett nytt moment i den här typen av vattenfrågor , och det är EU:s vattendirektiv med tillrinningsområdena och vattenmyndigheterna. Jag skulle vilja höra lite grann från , från eller , om vilken betydelse som vattenmyndigheterna och arbetet i de här avrinnings- eller tillrinningsområdena kan ha för att få en dynamisk utvecklingsprocess. : Vi är övertygade om att arbetet med den vattenförvaltning som ska bedrivas har förutsättningar att bli väldigt viktigt. Målområdet för ramdirektivet för vatten är ju en sjömil från kusten där man ska uppnå god ekologisk status. Det är lite svårt att veta än så länge om det blir så. Det är ganska stora distrikt, och det pågår många diskussioner om det kommunala engagemanget i det här arbetet, vilket jag tror är en grundförutsättning för att det ska bli framgångsrikt. Men det är självklart att kan man nå de mål man sätter upp inom ramen för ramdirektivet när det gäller vattenförvaltningen på land har man naturligtvis åtgärdat väldigt mycket av det som sedan kan orsaka problem ute i det fria havet. (): Jag riktar frågan till . Jag har en fråga om Hav i balans, och särskilt havsresursen fisk. Det gäller uttaget balanserat mot återväxten. Fisket är en EU-gemenskapsangelägenhet. Vi i äger inte frågan helt och fullt själva. Hur är samarbetet mellan och kontra och i frågan om strategi i EU-förhandlingarna om nivån på uttaget av fiskresursen? Påverkar dumpningen av fisk övergödningen i havet? : Samverkan mellan departementen tänker jag inte kommentera, men jag kan konstatera att samverkan på myndighetsnivå är väldigt bra. Inte minst inom ramen för den aktionsplan för den miljön som regeringen har ålagt oss att presentera kommer vi förhoppningsvis att kunna presentera ett antal väldigt offensiva förslag på fiskeområdet som och står samlade kring. (): Varför diskuteras inte EU:s vattendirektiv mer? Vad finns det för uppdrag och direktiv som ligger ute? Just nu verkar det som om de flesta diskuterar formaliteterna, inte hur unikt det här verktyget är för att få en bra havsmiljö. Jag funderar lite på det. Det finns en rädsla i vattendistrikten att man inte ska involveras i det här arbetet. : Vi har regelbundna möten med vattenvårdsdirektörerna, som de heter. De vill naturligtvis ha så mycket stöd som möjligt. är vi i fullt sving med att se till att regelverket som de kan använda sig av blir klart i de olika paket som kommer. De kommer definitivt att spela en viktig roll även när vi talar om den miljön, helt klart. Vi hade ett möte . Det är två myndigheter på nationell nivå som håller i ramdirektivet Vatten. Det är vi och SGU. Myndighetsledningarna, jag och , träffade de fem och hade en väldigt bra diskussion. Så vi har en löpande dialog. Vi har också en grupp som träffas oftare. (): Jag tror jag riktar min fråga till . De klimatförändringar som sker nu kommer naturligtvis också att leda till att vattentemperaturen kommer att höjas. Då undrar jag om man har någon forskning eller tittar på vad som händer med till exempel vid en temperaturhöjning på låt oss säga en halv grad eller en grad med tanke på den belastning som finns . : Vi har påbörjat effektforskning i . Man måste titta på effekterna mot de regionala klimatscenarier som kommer fram. Sweclimprogrammet som har institutionaliserats vid och ett Mistrafinansierat program har tagit fram den här typen av prognoser om hur det kommer att se ut. Det krävs nog ingen större fantasi för att tro att vi kommer att få in en del arter som gynnas av varmare vatten när vi talar om . är det komplext. Det är ett brackvattenhav, och det är saltgränser som styr förekomsten. Jag frågade just Per. Vi känner inte direkt till någon pågående forskning just , men vi håller på att linjera upp forskning kring effekter av klimatförändringar. Per : Jag kanske skulle kommentera lite grann. I har vi och fram till haft extrema klimatförhållanden när det gäller till exempel hur mycket det blåser. Vi har haft två extremt lugna årtionden och . Vi hade egentligen bara ett stort inbrott 1993 som förändrade situationen dramatiskt i . är ett hav som styrs väldigt mycket av "naturliga" förändringar, ofta styrda av klimatet. Min bedömning i största allmänhet är att det är väldigt svårt att se vad som är en klimatförändringsorsak när det gäller en liten subtil ändring i temperaturen i ett sådant här system som styrs så mycket av inflöden från och så vidare. Det kan vara en liten indikation. (): Jag har en allmän fråga riktad till samtliga föreläsare här . I allt miljöarbete lyfter vi upp den kommande generationen. Trots detta har vi fått ta del av att det fortfarande finns områden där situationen ser allvarlig ut för barns hälsa och blir värre. Då är det intressant att höra vilka intryck ni har av i hur hög grad det finns ett barnperspektiv med vid olika beslut på olika nivåer. Vad känner ni och upplever ni? : Det är en väldigt viktig fråga. Vi kan säga att i och med att vi har ett generationsperspektiv på allt vad vi gör så får vi också det här perspektivet med. Hur kommer miljön att se ut inom olika områden? Man är naturligtvis orolig för sina barnbarn. Vilket klimat kommer det att vara när de har uppnått min ålder? Det ligger med där. Men vi för inte specifikt en dialog med barn i vårt myndighetsarbete. Det gör vi inte. Vi har det som policy, vi har skolaktiviteter och sådana saker. Men vi har ingen barnpanel egentligen i det här. Om jag ska vara riktigt ärlig i mitt svar så är det så. Men vi hoppas att ett arbete som syftar till att skapa en god livsmiljö för kommande generationer - även om kanske inte barn kan uttrycka det så - kommer dem till godo. Jag vill nämna en liten sak som är kopplad till miljömålen. var jag med dåvarande miljöministern som träffade ungdomar på och presenterade miljömålen. Man ska ju nå de målen inom en generation. luft skulle uppnås. De tyckte att det var helt oacceptabelt att man skulle vänta en hel generation innan luften blev frisk. Det är ju intressant i och för sig. Per : Jag har en personlig reflexion rörande havet och att vi har en gödning i som är så besvärande. Jag har seglat mycket, och mina barn har vuxit upp med mig ute på havet. Det framgår nu att vi inte kan förvänta oss att vi får några snabba förändringar med de åtgärder vi gör, utan det dröjer ett, två eller kanske tre decennier innan vi får ett ordentligt genomslag och det blir bättre.