bet · GS01TU7 · 2005-03-10 00:00:00 — Det är IMO som -med stöd av resolution A927 jämte ett vägledningsdokument - har attfatta beslut om inrättande av ett PSSA på ansökan av berörda stater.Tre villkor finns för att ett havsområde skall kunna klassas som särskiltkänsligt, nämligen attsärskilda oceanografiska förhållanden kräver skydd (t.ex. avseendevattencirkulation)havsområdet bevisligen är av ekologisk, social, kulturell, ekonomiskeller vetenskaplig betydelseinternationell sjöfart kan skada havsområdet.Inom två år från principbeslutet om ett PSSA skall ansökarstaternainkomma med en ansökan om de PSSA-anknutna skyddsåtgärder (AssociatedProtective Measures) som de önskar vidta. Det rör sig följande typer avåtgärder, nämligensjötrafikledningrapporteringspliktregler för utsläppruttplaneringlotsplikt.Krav på fartygs utformning, konstruktion, utrustning eller bemanningomfattas däremot inte. Även nya åtgärder - förutsatt att de faller inomIMO:s kompetens - är teoretiskt sett möjligt att föra in i IMO:s riktlinjermen också en sådan åtgärd som är möjlig enligt UNCLOS och som avser denexklusiva ekonomiska zonen. UNCLOS bestämmelser om fri genomfart iinternationella sund skall dock alltid gälla.Våren 2004 lämnade åtta av de nio stater som är parter i Helcom in enansökan om klassificering av som PSSA till IMO. Genom sinmiljökommitté (MEPC) beslöt IMO om ett principgodkännandeav ansökan. Området avser hela med undantag av de ryska delarna(dvs. utanför och ).Pågående arbete med PSSA-anknutna skyddsåtgärderRegeringen uppdrog åt att i samråd medKustbevakningen och dels utarbeta förslag till PSSA-anknutnaskyddsåtgärder, dels verka för att senast kan blislutligt klassad som ett särskilt känsligt havsområde i enlighet medIMO:s riktlinjer.Vid den redogörelse som utskottet fick av företrädareför , inklusive sjöfartsinspektionen, framkom att följandePSSA-anknutna åtgärder kommer bli aktuella.Två nya trafiksepareringssystem, nämligen norr om och norr omBornholmsgattet. Trafiken skall styras så att kollisionsrisken minimerasi södra , där trafiken är tät.Ändring av trafiksepareringssystemet söder om av djupgåendet i den befintliga trafiksepareringen syd om Gotlandoch syd om från max till max för att ökamarginalerna.En rekommenderad djupvattenled från trafiksepareringen i Bornholmsgattetoch upp mot Finska viken.Två områden som skall undvikas (Areas to be avoided), nämligen Hoburgsbank och . Konkret innebär detta att fartyg över brutto500 förbjuds att passera dessa områden, som är särskilt känsliga förhavsmiljön.Ansökan inlämnades . Även står bakomförslaget genom att ha deltagit som observatör i arbetsgruppen för dePSSA-anknutna skyddsåtgärderna; däremot står inte som ingivareav själva ansökan till IMO. Förslaget förväntas bli behandlat i juni2005 av underkommittén för navigationssäkerhet. Beslutet om en slutförklaringkommer att fattas av miljökommittén, troligen . Det träderdärefter ikraft , dvs. Det finnsinget hinder därefter att begära ytterligare åtgärder, förutsatt attdessa är inom ramen för det nu gällande regelverket.Enligt är åtgärder avseende krav på fartygskonstruktion,besättningars utbildning och ekonomiskt ansvar för skador inte förenligamed vad som kan innefattas i PSSA-anknutna skyddsåtgärder. Ansökaninnehåller inte heller något förslag till trafikledningssystem eftersomett sådan inte anses behövas. Ett skäl är framväxten av AIS-systemet,genom vilket man kan kontrollera eventuella brott mot flaggstatsreglerna.Inte heller lotsplikt ingår; skälet är att det råder delade meningari Helcomländerna om detta. Det VTS-system som avses inrättas i Öresundligger utanför systemet med PSSA-anknutna åtgärder.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning är av stor och ökandebetydelse för den internationella handeln. Sjöfart är också det viktigastemedlet för transporter mellan staterna i denna region. Utvidgningen avEU har inneburit ökade förutsättningar för en utveckling avÖstersjöregionen. För som ett starkt handelsberoende land är enväl fungerande sjöfart av största betydelse. präglas emellertidav en i flera avseenden känslig miljö och behovet är stort av etteffektivt skydd. Utskottet har behandlat frågan om havsmiljön i Östersjöområdetvid flera tidigare tillfällen, i ett yttrande tillmiljö- och jordbruksutskottet över regeringens skrivelse om En svenskstrategi för hållbar utveckling (yttr. 2004/05:TU2y).Inledningsvis vill utskottet framhålla sin tillfredsställelse med attarbetet med PSSA-anknutna åtgärder har kommit så långt att den formellaansökan är nära förestående. Ambitionen måste vara att åtgärderna skallkunna tillämpas så snart detta är möjligt. Enligt utskottet bör strävaninriktas på att även skall fullt ut delta i arbetet.Motionerna som behandlas i detta sammanhang innehåller en rad konkretaförslag till åtgärder för ett ökat skydd för . Flera avdem ligger inom ramen för vad anser vara förenligt medIMO:s regelverk. De gäller främst åtgärder avseende infrastrukturen iÖstersjön. Några förslag tar sikte på åtgärder avseende fartygensutformning och på besättningens utbildning.Såvitt gäller förslag som berör s.k. bekvämlighetsflagg vill utskotteterinra om sin inställning att bekvämlighetsflaggade fartyg bör stimulerasatt registrera sig i eller andra länder som kännetecknas avkvalitetssjöfart. vill utskottet erinra om att det avgörandeär att framför allt regelsystemet - syftande till bl.a. ökad sjösäkerhetoch motverkande av social dumpning - är enhetligt och gällande för allsjöfart, oavsett i vilket land som fartyget är registrerat. Vidare villutskottet peka på de överväganden om förstärkning av såväl flaggstats-som hamnstatskontrollerna som pågår inom ramen för avvaktan på resultatet av detta arbete utgår utskottet från atthamnstatskontrollerna inom koncentreras till fartyg somkan befaras icke underhållna eller på annat sätt är undermåliga menockså på fartyg som befaras inte svara mot regler för isklassning.I fråga om utfasning av tankfartyg med enkelt skrov förtjänar det attpåminna om att de mest undermåliga fartygen med sådant skrov, den såkallade kategori I, inte tillåts enligt IMO:s regler.Utskottet vill också framhålla betydelsen av att harmoniserade bestämmelserom isklassning och samarbete om isbrytning behandlas inom ramen för detfortsatta arbetet för en säker och miljömässigt hållbar utveckling avsjöfarten.När det gäller lotsplikt har utskottet tidigare uttryckt sin tveksamhet.Krav på miljölotsar diskuterades inom Helcom inför antagandet av dens.k. Det bedömdes emellertid intemedföra en sådan effektivitetshöjning att det motsvarade de relativtsett höga kostnaderna. Enligt uppgift kan en lotsning kosta utöver kostnaderna för extra bränsle. Vidare anses detför närvarande råda viss brist på lotsar, och det är inte försvarbartatt införa lotsplikt i första hand för att utgöra ett ekonomiskt styrmedelsnarare än vad som kan anses motiverat av säkerhets- och miljöskäl.Vidare vill utskottet peka på att det s.k. AIS-systemet, som infördesfullt ut inom EU , torde har minskat behovet av lotsning.Även trafikledning anses numera kunna ersättas med AIS-systemet. FörÖresund planerar inrättande av ett så kallat VTS (). Skulle även vilja samarbeta i införandet avett sådant system kan det, enligt uppgift från verket, bli fråga om engemensam anläggning.Som har omnämnts i det föregående har inför utskottetlämnat en lägesredovisning av arbetet med PSSA-anknutna skyddsåtgärderoch även i övrigt kommenterat motionsförslagen. För sin del har utskottetinget att invända mot de åtgärder som kommer att ingå i ansökan;utskottet utgår från att de är avvägda mot bakgrund av vad som bedömsmöjligt att uppnå inom ramen för samarbetet mellan Helcomstaterna.I detta sammanhang vill utskottet erinra om möjligheten att hos IMOansöka om ytterligare PSSA-anknutna åtgärder. Utan tvivel återståråtskilligt arbete för att en fullgod sjösäkerhet skall kunna uppnås;vissa frågor måste drivas hårdare, andra frågor behöver tillkomma.Samtidigt anser utskottet att det är nödvändigt att nu prioritera fråganom möjliga genomförande av de PSSA-anknutna skyddsåtgärder somnu har framförhandlats. I detta sammanhang bör det betonas att ingaåtgärder är verkningsfulla med mindre än att de vidtas i samarbete medövriga berörda och inom ramen för gällande regelverk.Utskottet anser det angeläget att deltar aktivt i arbetet medPSSA-anknutna åtgärder och att ambitionen skall vara att även ryskavatten möjligt skall omfattas av sådana åtgärder.I det föregående har en redovisning lämnats av de förslag somHavsmiljökommissionen har presenterat. Regeringen har för avsikt att undervåren 2005 förelägga dels en skrivelse om en övergripandemarin strategi, dels förslag i miljömålspropositionen.Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen på områdetoch vidtar de ytterligare åtgärder som kan bedömas nödvändiga ellerlämpliga för att ett effektivt skydd för skall kunnauppnås. Återrapportering av uppföljningen förutsätts ske till riksdagen.Vissa förslag i de nu behandlade motionerna kan komma att övervägas idet fortsatta arbetet. Med vad nu har anförts anser utskottet attflertalet här behandlade motioner är eller kommer att bli tillgodosedda.De avstyrks därför.Behörighetsfrågor m.m. inom sjöfartenUtskottets förslag i korthetI två motioner pekar man på att det finns vissa svårigheter som ärförenade med krav på behörighet inom sjöfarten. Utskottet förutsätteratt det vid ställningstaganden om behörighetsfrågor kan beaktas olikafaktorer, såsom rådande familjeförhållanden och särskilt förvärvadkompetens, utan att höga säkerhetskrav åsidosätts. Därmed torde syftenamed motionsförslagen kunna bli tillgodosedda; de avstyrks därför. Ettmotionsförslag om utbildning inom sjöfarten avstyrks med hänvisningtill pågående arbete inom Vinnova.MotionernaI motion 2003/04:T479 av i (s) påpekasatt det råder brist på seniorbefäl. Hon föreslår en uppmjukning avreglerna i den s.k. behörighetsförordningen så att den 18 månaderstjänstgöring som skall göras i Europafart och oceanfart i ställetkan göras i närfart eller mer vidsträckt fart. Enligt motionären skulledetta inte innebära någon sänkt kvalitet på framtida befälhavare.Samtidigt skulle man råda bot på bristen av sådana befäl, anser hon.Även i motion 2004/05:T493 av () berörs behörighetsförordningen.En översyn begärs med syftet att yrkesfiskare skall kunna bli behörigaatt även vara verksamma inom skärgårdsturism. Enligt motionären haryrkesfiskarna i skärgården svåra tider och de behöver dryga ut kassan.I motion 2004/05:T400 av och (båda s) begärsett tillkännagivande om behovet av sjösäkerhetsutbildning. Att ge svenskaombordanställda förutsättningar för utbildning och träning i paritetmed omvärlden bör vara en prioriterad fråga för regeringen. Motionärernahänvisar till att det internationella regelverket - som en följd avEstonia-olyckan och andra stora fartygskatastrofer under 1980- och1990-talen - inom sjösäkerheten har genomgått stora förändringar. Blandannat har världen över stora investeringar i anläggningar försjösäkerhetsutbildning genomförts. Motionärerna hävdar emellertid att Sverigesläpar efter i denna utveckling. I jämförelse med t.ex. övriga nordiskagrannländer har bara investerat en bråkdel i resurser för attöka sjösäkerhetskompetensen hos ombordanställda. De anser därför attförslaget i den Vinnovafinansierade förstudien om den framtidasjösäkerhetsutbildningen och de möjligheter som kan skapas genom intresseradeaktörer på svenska ost- och västkusterna bör följas upp såsom ett förstasteg.Vissa bakgrundsuppgifterBestämmelser om behörighet m.m. för sjöpersonal finns i förordningen(1998:965) om behörigheter för sjöpersonal. För att få behörighet somsjökapten skall sökanden ha avlagt sjökaptensexamen. Härutöver krävssjöpraktik som syftar till att ge erfarenhet av de uppgifter som skallutföras i de befattningar som vederbörande har rätt att tjänstgöra i.Efter att ha fått behörighet av lägst klass V skall man sålunda hatjänstgjort till sjöss som fartygsbefäl på handelsfartygmed en dräktighet om minst 500. Av skall hafullgjorts i närfart eller vidsträcktare fart, varav minst nio månadersom befälhavare eller överstyrman på ett fartyg med en dräktighet omminst 3 000 i lägst Europafart eller som annan styrman i oceanfart påett fartyg med en dräktighet om minst 3 000.Reglerna är baserade på den av Internationella sjöfartskonferensen år1995 reviderade konventionen om normer för sjöfolks utbildning,certifiering och vakthållning, (STCW 95).Dessa internationella krav har införlivats med EG-rätten genom direktiv2001/25/EG om minimikrav på utbildning för sjöfolk, senast ändrat genomdirektivet 2003/103/EG. Medlemsstaterna måste således utfärdabehörighetscertifikat till sjöfolk i överensstämmelse med dessa normer.I behörighetsförordningen finns även bestämmelser om den specialbehörighetsom krävs av befälhavaren för att framföra fiskebåt större än 12 meter.För att få framföra ett passagerarfartyg krävs - utöver den ordinariegrundbehörigheten - utbildning i passagerarsäkerhet. Om fartyget ärgodkänt för att transportera fler än 100 passagerare krävs att man harfullgjort godkänd utbildning i krishantering.Det är som har att pröva om behörighetsvillkoren äruppfyllda och utfärda behörighetsbevis och certifikat. Sjöfartsverketfår medge att den som utan att ha den teoretiska utbildning eller praktiksom erfordras för viss behörighet har fått en likvärdig utbildning ellerpraktik skall få behörighetsbevis för denna behörighet. Medgivandet fårförses med villkor och återkallas när det finns skäl till det.Utskottets ställningstagandeBehörighetsfrågorEnligt vad utskottet har inhämtat har frågor om seniorbefäl varit föremålför regeringens avgörande . Sjöfartens Nationella Samrådsorganhade i en skrivelse till föreslagit en ändring avbehörighetsförordningen på motsvarande sätt som begärs i den aktuellamotionen. , som yttrade sig i regeringsärendet,tillstyrkte inte den föreslagna ändringen i behörighetsförordningen.Inspektionen menade att det endast är en liten del av praktiken somskall fullgöras på fartyg med en bruttodräktighet om minst 3 000 iEuropafart eller vidsträcktare fart för behörighet som fartygsbefäl klassV. Att ta bort den delen av kravet skulle leda till att sjömannen ärsämre förberedd för de befattningar han har rätt att tjänstgöra i, varslutsatsen.Utskottet har förståelse för de problem som kommer till uttryck imotionerna. Så vitt gäller kravet på Europasjöfart kan konstateras attdet råder andra familjeförhållanden. Kravet innebär att den berördemåste vara frånvarande från hemmet under en relativt ; alternativenär att säga upp sig eller begära tjänstledighet.Beträffande förslaget om möjlighet för yrkesfiskare att utöva skärgårdsturismfrån båt kan utskottet instämma i att det kan vara en fördel med enkompletterande försörjningsmöjlighet för denna yrkeskategori. Fiskarefår anses vara väl förtrogna med sina hemmavatten.Utskottet förutsätter att det vid ställningstaganden om behörighetsfrågorolika faktorer, såsom rådande familjeförhållanden och särskilt förvärvadkompetens, kan beaktas utan att högt ställda säkerhetskrav åsidosätts.Därmed torde syftena med här aktuella motionsförslag bli tillgodosedda.De avstyrks alltså.UtbildningInom ramen för program för sjösäkerhet har underlag tagitsfram för att utveckla svensk sjösäkerhetsutbildning. Även den nyaforskningsstrategin som har presenterat innehållerfrågor om forskning och utveckling såvitt gäller sjösäkerhet. Utskottetmenar att utbildningsfrågor inom sjöfarten har uppmärksammats och attde även i fortsättningen kommer att beaktas som en oundgänglig del idet nationella arbetet för en säker sjöfart. Utskottet är med hänvisningtill det nu sagda inte berett att tillstyrka förslaget i motionen.Sektorsansvaret för sjöfartens miljöpåverkanUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om sektorsansvaret inom sjöfartenmot bakgrund av bl.a. att de strukturerade och regelmässiga kontakternamellan och synes tala för en hög gradav medvetenhet när det gäller de gränsdragningsfrågor som kan uppstå.MotionenI motion 2004/05:MJ369 av m.fl. (fp) sägs att Sjöfartsverketbör få ett tydligare sektorsansvar, enligt vilket det definieras vilkamiljöfrågor som ligger på verkets bord. måste rollfördelningenmellan och formuleras tydligt när detgäller ansvar för sjöfartens miljöfrågor (yrkande 14).Vissa bakgrundsuppgifterEtt av målen för verksamhetsområde Sjöfart är en god miljö, därsjötransportsystemet anpassas till krav på god och hälsosam livsmiljö föralla och där en god hushållning med naturresurser främjas. Sjötransportsystemetsutformning skall bidra till att de nationella miljökvalitetsmålen nås.Sjöfartsverkets myndighets- och sektorsansvar är att sjöfartens negativamiljöpåverkan skall minskas.Kravet på återrapportering innefattar en redovisning av hur sjöfartssektornssamlade miljöpåverkan förändras och hur sektorn bidrar till uppfyllandetav relevanta nationella miljökvalitetsmål. Redovisningen skall omfattadels vilka nationella åtgärder har vidtagit, delsSjöfartsverkets insatser på ett internationellt plan samt resultatet avdessa åtgärder och insatser. Återrapporteringen skall göras i Sjöfartsverketssektorsrapport.Utskottets ställningstagandeSjöfartsverket har inför utskottet uppgett att verket tolkar sin uppgiftså att det har ett totalansvar för miljöfrågorna inom sjöfartssektorn.En överenskommelse har träffats mellan och Naturvårdsverketom en årlig genomgång av en förteckning på åtgärder avseende sjöfartensmiljöpåverkan som beslutats och en notering av vilka åtgärder somalltjämt återstår. Enligt innebär detta systematiskaarbetssätt många fördelar, inte minst då ansvarsfördelningen därigenomgörs konkret och därmed tydlig. har därutöver samarbetemed andra myndigheter när det gäller miljörelaterade sjöfartsfrågor.Utskottet anser att de uppgifter som arbetar med inteinger några farhågor för att sektorsansvaret urholkas eller är otydligti övrigt. De strukturerade och regelmässiga kontakterna mellan Sjöfartsverketoch synes tala för en hög grad av medvetenhet när detgäller de gränsdragningsfrågor som kan uppstå. Mot bakgrund av det nusagda föreslår utskottet att motionen inte föranleder någon åtgärd frånriksdagens sida; den avstyrks således.Luftföroreningar till följd av sjöfartUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om investeringsbidrag till katalysatorermed hänvisning till bl.a. det ökade inslaget av miljöstyrning ifarledsavgifterna och pågående överväganden av en utvidgning av systemetmed handel av utsläppsrättigheter. Även motionsförslag om lågsvavligbunkerolja avstyrks. Utskottet hänvisar i detta fall till övervägandeninom ramen för det pågående arbetet med det s.k. svaveldirektivet.Jämför reservation 2 (kd, c).MotionsförslagDe flesta transporter påverkar miljön negativt, men eftersom sjöfartenär energieffektiv och har störst lastkapacitet av transportslagen utgörden en stor tillgång i ett miljömedvetet samhälle framhålls i motion2003/04:T441 av m.fl. (kd). En åtgärd som gynnar miljöni hög grad är att installera en katalysator på fartyget. Investeringskostnadernaför katalysatorer är dock mycket höga. För en stor färja rör det sig omöver samt ytterligare per fartyg och åri driftskostnad av katalysatorn. räknar med att ett"normalt" fartyg släpper ut kväveoxider . Ettfartyg med katalysator släpper i genomsnitt "bara" ut drygt perkilowattimme. gavs investeringsbidrag för att installerakatalysator. Det fungerade så att av farledsavgiften kunde återfåsom investering i katalysator gjordes. Detta, eller liknande system, börenligt motionärerna prövas igen. I motionen anförs att regeringen snarastbör återkomma med förslag till hur investeringsbidrag till katalysatorkan utformas (yrkande 7).Upphovsmännen till motion 2004/05:T460 av m.fl. (kd)begär att ökade krav ställs på oljeleverantörernas och raffinaderiernasansvar för bunkeroljans kvalitet (yrkande 5).I motion 2004/05:MJ500 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om ett återinförande av det tidigare systemet medinvesteringsbidrag - eller ett liknande - för att installera katalysatori fartyg. drivs många färjor med regelbunden trafik på Sverigemed lågsvavlig och förhållandevis miljövänlig bunkerolja. harsom första land i världen infört miljödifferentierade avgifter. Principenär att fartyg som trafikerar svenska hamnar och som minskar sina utsläpp,t.ex. genom katalytisk avgasrening och användning av oljor med lågsvavelhalt, skall få betala mindre i avgift (yrkande 7).Är det sjöfarten eller oljeraffinaderierna som skall svara för reningenav svavlet i bunkerolja frågas det i motion 2004/05:T396 av (). lämpas ansvaret över på svensk och annan sjöfart. Enligtmotionären är det emellertid angeläget att det fastställs var ansvaretskall ligga och att frågan tas upp i ett internationellt sammanhang(yrkande 8).Onödigt höga luftföroreningar kommer från sjöfarten, hävdas det i motion2004/05:T423 av och (). Ett stortproblem för rederierna är nämligen att det är svårt att få tag på bunkeroljaav tillräckligt god kvalitet i andra europeiska hamnar. Motionärernabegär ett tillkännagivande om behovet av att bunkerolja av miljöklass1 blir tillgänglig i alla hamnar och att regeringen agerarkraftfullt i detta syfte.I motion 2003/04:T441 av m.fl. (kd) anförs att för attkomma till rätta med utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) bordeåtervinningsanläggningar installeras i samtliga hamnar. Det hänvisastill att hamn efter åläggande av installeraten sådan anläggning till en investeringskostnad av ca 100 miljoner kronor.Därefter har förutsättningarna ändrats och andra hamnar får dispens avNaturvårdsverket. Detta snedvrider konkurrensen anser motionärerna somkräver att regeringen aktivt bör verka för att obligatorisk återvinningav VOC införs i alla hamnar internationellt (yrkande 8).Vissa bakgrundsuppgifterIMOUtsläpp av svaveldioxid och kväveoxider uppkommer vid förbränning avolja och utsläppen leder bl.a. till ökad försurning. Även utsläpp avflyktiga organiska föreningar (VOC) från sjöfarten påverkar miljönnegativt. Svaveldioxidutsläppen är inom sjöfarten högre räknat per tontransporterat gods än för andra transportslag. Vissa svenska rederieranvänder bunkerolja av miljöklass 1 i sina fartyg. Kväveoxidutsläpp kanreduceras avsevärt genom bl.a. katalysatorer.År 1997 beslutade IMO om en luftföroreningsbilaga till Marpolkonventionen(Regulations for the Prevention of from Ships, ),som bl.a. gäller bunkerolja och gränser för utsläpp av skadliga ämnen.Bilagan träder i kraft . Den anses emellertid i vissaavseenden redan ha blivit föråldrad och en revidering i skärpanderiktning övervägs.EUEn strategi för Europeiska unionen i syfte att minska utsläppen tillatmosfären från havsgående fartyg har föreslagits av kommissionen(Meddelande från kommissionen till och rådet (KOM (2002)595). I strategin presenteras mål, åtgärder och rekommendationer föratt minska dessa utsläpp . Strateginomfattar internationella åtgärder genom IMO och EG-regler omutsläppsbegränsningar, ekonomiska styrmedel och frivilliga åtgärder. Tillstrategin föreslogs ett EG-direktiv. Kommissionen räknar med att deföreslagna åtgärderna bl.a. skall resultera i att utsläppen i Europaårligen minskar med svaveldioxid.Kommissionens förslag till åtgärder gäller bl.a.Svaveldioxid (förslag till ändring av direktiv /32/EG om svavelhalti flytande bränslen).Kväveoxider (förslag till ändring av direktiv /68/EG om mobilamaskiner och förslag till ram för infrastrukturavgifter. Om inte IMOenats om bestämmelser om kväveoxidutsläpp övervägerkommissionen att lägga fram förslag härom).Partiklar (förslag till ändring av direktiv /32/EG om svavelhalt iflytande bränslen; lågsvavligt bränsle medför minskade partikelutsläppjämfört med tung eldningsolja).Flyktiga organiska ämnen (VOC) (finns inget förslag, menfrågan kommer att övervägas ).Ozonnedbrytande ämnen.