bet · GT01NU2 · 2005-11-29 00:00:00 — Som tidigare nämnts har den utredning om den statliga folkrörelsepolitiken som regeringen tillsatt i uppdrag att lämna förslag om den framtida politikens inriktning, omfattning och utformning. Utredningen skall också redovisa förslag på lämpliga åtgärder som rör bidrag och annan finansiering av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet. Utskottet anser att tillsättandet av utredningen är välmotiverat. Utskottet noterar med tillfredsställelse att en ökad satsning på regionala resurscenter för kvinnor ingår i regeringens förslag. Det är enligt utskottets uppfattning en angelägen verksamhet som bedrivs inom dessa center bl.a. med inriktningen att utveckla och öka kunskapen om kvinnors företagande. Syftet med verksamheten är att den skall bidra till att förbättra kvinnors villkor och förutsättningar inom de regionala utvecklings- och tillväxtprogrammen. Enligt utskottets mening kan verksamheten därmed leda till att en eftersträvansvärd, mellan könen, mer jämlik fördelning av de regionala stöden kommer till stånd. Med det anförda tillstyrker utskottet de av regeringen föreslagna anslagen för för utgiftsområde 19. Likaså tillstyrks övriga här behandlade förslag till riksdagsbeslut som läggs fram i budgetpropositionen. Samtliga mot detta stående motionsyrkanden avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Allmän inriktning av den regionala utvecklingspolitiken, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N277, 2005/06:N288, 2005/06:N383 yrkandena 1, 2 och 6, 2005/06:N439 yrkandena 1 och 5, 2005/06:N472 yrkande 4, 2005/06:N474 yrkande 1, 2005/06:N479 yrkandena 1-3 och 7 samt 2005/06:N481 yrkandena 1 och 2, bifaller delvis motion 2005/06:N382 yrkandena 1, 6 och 9 samt avslår motionerna 2005/06:N276, 2005/06:N329, 2005/06:N348, 2005/06:N364, 2005/06:N398, 2005/06:N423, 2005/06:N443 yrkande 1 och 2005/06:N450. Liksom föregående år instämmer vi i målet för den regionala utvecklingspolitiken, men vi vill lägga tyngdpunkten på andra strategier än regeringen. I de viktiga frågorna har vi en gemensam syn genom samarbetet mellan de fyra borgerliga partierna i . Den regionala utvecklingspolitiken skall skapa förutsättningar för olika regioners och människors möjligheter till utveckling. Tillväxt utvecklas i första hand regionalt som tillväxtförutsättningar ser olika ut på olika platser; det lokala inflytandet över beslut som rör lokalbefolkningen bör därför öka. Alltför många beslut fattas på en högre nivå än vad som får anses nödvändigt. Om människor ges ansvar och frihet att vara med och utveckla samhället på den nivå som passar bäst blir resultatet ofta också bäst. Det är enligt vår uppfattning viktigt att återupprätta tilliten till den enskilda människans förmåga att enskilt och i samverkan lösa problem och förverkliga sina drömmar. Rekrytering av rätt kompetens är svårt på mindre orter med en begränsad arbetsmarknad. Färre yrken är representerade och detta skapar ofta en medföljandeproblematik vid rekrytering. En fungerande arbetsmarknad som säkrar landsbygdens behov av t.ex. välutbildad personal är därför viktig. Samverkan mellan företagare, grundskola, komvux, gymnasieskola och högskola på olika orter är i det sammanhanget angeläget. Men samverkan kan även gälla över både region- och nationsgränser. Vi menar att regionförstoring måste stödjas genom bl.a. bättre kommunikationer för att underlätta pendlande. Ett gott företagsklimat är enligt vår uppfattning den bästa satsningen för regional tillväxt. Villkoren för företagen måste vara minst lika goda i som i andra länder. Det krävs en ny politik för företag och företagande, en politik som ger stabila förutsättningar och successiva förbättringar av företagsklimatet. Lands- och glesbygdens kännemärke är småföretagande. Avgörande för välfärd och tillväxt är att människor som driver dessa tusentals små verksamheter kan verka i ett näringslivsklimat som är uppmuntrande och underlättande. Vi står fast vid uppfattningen att regionalpolitiken skall vara en politik för tillväxt i hela landet. Tillväxtproblematiken bör därför lyftas fram som ett tydligt prioriterat mål. Vi menar att det är viktigt att det finns legitimitet både för social och ekonomisk utjämning och en aktiv regionalpolitik. Dessa frågor skall dock lösas med olika politiska instrument. Lands- och glesbygdsbefolkningen måste ha tillgång till en grundläggande och tillfredsställande service. Om detta skall bli möjligt måste nya lokalt anpassade lösningar prövas. Det måste uppmuntras och göras enkelt för småföretagare eller ekonomiska föreningar att ta över serviceverksamheter som post, apotek, systembolag och liknande service. En friare syn på möjligheten att etablera företag inom t.ex. vårdsektorn skulle enligt vår uppfattning kunna leda till kreativa lösningar som främjar tillväxten. För att varaktigt vända trenden för utvecklingen av den svenska glesbygden krävs tillväxtfrämjande åtgärder där bl.a. satsningar på infrastruktur är nödvändiga för att näringslivet skall kunna överleva. Det ligger i linje med vår uppfattning att det inte är selektiva företagsstöd som skapar regional tillväxt utan ett bra företagsklimat, en god infrastruktur i form av vägar, kommunikationer, utbildning och forskning samt tillgång till kapital. Riskkapitalförsörjningen är ett stort problem i glesbygd där låga fastighetsvärden betyder brist på realsäkerheter. Detta påverkar såväl företags möjligheter att lånefinansiera investeringar som enskilda personers möjligheter att finansiera bostadsinvesteringar. Det är därför angeläget enligt vår uppfattning att riskkapitalförsörjningen löses för både företag och privatpersoner. Vi ser positivt på att jämställdhetsaspekterna beaktas inom ramen för den regionala utvecklingspolitiken. konstaterar vi att inte tillräckligt görs för att ta till vara alla möjligheter till ökat kvinnligt företagande på landsbygden. Med det anförda tillstyrks motionerna 2005/06:N277 (kd), 2005/06:N288 (m), 2005/06:N383 (fp), 2005/06:N439 (m), 2005/06:N472 (m), 2005/06:N474 (m, fp, c, kd), 2005/06:N479 (kd) , 2005/06:N481 (c) och 2005/06:N382 (c) helt eller delvis i berörda delar. Övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. styrelses redogörelse angående styrningen av regionala stöd, punkt 3 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller motion 2005/06:N1 yrkandena 1-9 och lägger redogörelse /06:RRS3 till handlingarna. Vi anser att regeringens förda politik på området Regional utvecklingspolitik har stora brister. Bidragen har haft dålig träffsäkerhet, och projekten har levt och sedan dött ut, vilket lett till en ryckighet i politiken. Vi menar att grunden för en framgångsrik regional utveckling är att ge alla företag generellt bättre villkor och vissa extra stöd till alla företag i lands- och glesbygd för att kompensera dessa för konkurrensnegativa faktorer, t.ex. de långa transportvägarna till och från företagen och brister i infrastrukturen. kommer i sin granskning fram till att varken mål, återrapporteringskrav eller de förordningar som reglerar stöden har anpassats till den nya inriktningen mot hållbar tillväxt. påpekar också att regeringens mål för de regionala stöden inte är tillräckligt tydliga för att de skall kunna följas upp. Vidare framhålls att regeringens återrapporteringskrav på myndigheterna främst är inriktade på att mäta sysselsättning och jämställdhet. Dessutom mäts ekonomiska tillväxtfaktorer endast för ett av stöden, och den ekologiska dimensionen mäts inte alls. Ytterligare en brist som framhåller är att i regeringens återrapportering till sägs inget alls om projektverksamheten, den ur ekonomisk synvinkel största stödformen. Dessutom framgår inte heller de samlade effekterna av de fyra övriga stöden riktade till företag, enligt . Mot bakgrund av den kritik som framför föreslår vi: - att regeringen formulerar mer konkreta och uppföljningsbara mål för stödformerna, särskilt på verksamhetsgrensnivån, som bättre speglar de olika aspekterna av begreppet hållbar tillväxt, - att regeringen formulerar målen så att dessa är lika för alla myndigheter som beslutar om ett visst stöd, - att regeringen utvecklar återrapporteringskraven för företagsstöd så att den ekonomiska och den ekologiska dimensionen ingår i återrapporteringen, - att regeringen utvecklar återrapporteringskraven och indikatorerna för företagsstöden så att dessa består av krav på redovisning av verkliga utfall, - att regeringen utformar återrapporteringskraven för projektverksamheten på ett sådant sätt att de kan ge en samlad bild av utfallet av anslagsmedlen där även andelar för offentlig finansiering samt i vilken mån offentlig sektor är mottagare av stödet framgår, - att regeringen dels anpassar innehållet i förordningarna för stödformerna till mål- och resultatstyrningen, dels överväger att utforma könskvoteringsvillkoret i förordningarna som ett mål på aggregerad nivå, - att regeringen utvecklar den årliga informationen till rörande både företagsstöd och projektverksamhet dels så att resultat och effekter i förhållande till uppsatta mål redovisas, dels så att information ges om stöd beslutade . Med hänvisning till det anförda tillstyrks motion 2005/06:N1 (kd). Med det sagda kan redogörelse /06:RRS3 läggas till handlingarna. Bemyndigandesystemet, punkt 4 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N304 yrkande 13 och 2005/06:N344 yrkandena 1 och 2. I likhet med uppfattningarna i motionerna 2005/06:N304 (fp) och 2005/06:N344 (c, m, fp, kd) anser vi att bemyndigandesystemet, om än det är generellt berättigat, inte fungerar tillfredsställande när det gäller anslaget till allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1). Ett betydande osäkerhetsmoment har uppkommit eftersom det tänkta sambandet mellan bemyndigandenivå och anslag har brutits och möjligheterna till anslagssparande inte längre finns. Det kan innebära att ett företag som beviljats stöd i slutändan inte kan få det beslutade beloppet eftersom myndigheten inte har medel inom sitt anslag som möjliggör utbetalning. Konsekvensen av det nuvarande systemet blir därför att myndigheterna blir mer restriktiva i beslutsfattandet för stöden. Vi menar att ett bättre system vore att ta bort bemyndigandet i den här typen av fall och i stället besluta om en fast ram för myndighetens beslutsnivå, och därefter låta myndigheten disponera anslagsöverskottet i form av en reservation för att klara framtida utbetalningar. Ett alternativ är att regeringen säkerställer att myndigheten har möjlighet att infria sina förpliktelser. De regionala företagsstöden, punkt 5 - motiveringen (m, fp) av (), (), (), () och (). Med den förändring av de regionala företagsstöden som regeringen beslutat om skall stöden bidra till en hållbar regional utveckling. Förändringarna skapar enligt vår uppfattning möjligheter till en mera fokuserad användning av de regionala stöden. Med det anförda avstyrks det nu aktuella yrkandet i motion 2005/06:N475 (c). De regionala företagsstöden, punkt 5 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 5. Därmed bifaller motion 2005/06:N475 yrkande 2. Vi anser i likhet med vad som framförs i motion 2005/06:N475 (c) att beslutet att centralisera besluten när det gäller företagsstöden sysselsättningsbidrag och regionalt investeringsstöd är felaktigt och bör omprövas. Att centralisera besluten om stöden till och regeringen är helt emot vår syn på behovet av decentralisering och underifrånperspektiv i den regionala utvecklingspolitiken. Oavsett hur stöden är utformade är det på den regionala och lokala nivån som kunskapen om företagen och behoven finns. Med det anförda tillstyrks det nu aktuella yrkandet i motion 2005/06:N475 (c). Transportbidraget, punkt 6 (fp, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 6. Därmed bifaller motion 2005/06:N383 yrkande 11 och avslår motionerna 2005/06:MJ449 yrkande 12 och 2005/06:N252. Med instämmande i vad som anförs i motion 2005/06:N383 (fp) anser vi att det bör utredas om de företag som är beroende av många persontransporter med flyg för sina anställda skall kunna få ett stöd i likhet med det stöd som utgår för transporter av gods. Vad gäller förändringar av transportstödet i övrigt anser vi att det är rimligt att invänta den översyn av stödet som skall genomföras i samband med att för regionalstöd träder i kraft. Därmed tillstyrks det aktuella yrkandet i motion 2005/06:N383 (fp) samt avstyrks motionerna 2005/06:N252 (v) och 2005/06:MJ449 (mp, -) i berörda delar. , punkt 7 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 7. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N439 yrkande 3 och 2005/06:N472 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:MJ447 yrkande 5, 2005/06:N300 och 2005/06:N481 yrkande 19. Vi anser att bör avvecklas och dess uppgifter föras över på andra myndigheter. Den nuvarande ordningen leder enligt vår uppfattning till en olycklig uppsplittring av ansvaret för regionalpolitiken. bör ställa sig bakom vad vi här anfört om . Därmed tillstyrks motionerna 2005/06:N439 (m) och 2005/06:N472 (m) i berörda delar. Övriga motionsyrkanden avslås. , punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 8. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ447 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:N300, 2005/06:N439 yrkande 3, 2005/06:N472 yrkande 3 och 2005/06:N481 yrkande 19. Som föreslås i motion 2005/06:MJ447 (kd) är det att omvandla till . Förändringen syftar till att göra landsbygdsaspekten tydligare. Landsbygdspolitik är inte synonymt med regionalpolitik eller glesbygdspolitik. Landsbygd finns såväl nära tätorter som mer perifert geografiskt. Det nya bör ges utökade befogenheter och möjligheter till inflytande över den nationella politiken. bör förutom nuvarande uppgifter också ges i uppdrag att följa upp de landsbygdspolitiska målen och hur hänsyn tagits till landsbygdens behov. Enligt min uppfattning bör generaldirektör också ges uppdraget att vara landsbygdsombudsman. Vad jag här anfört om bör ge regeringen till känna som sin mening. Därmed tillstyrks motion 2005/06:MJ447 (kd) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. , punkt 7 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 9. Därmed bifaller motion 2005/06:N481 yrkande 19 och avslår motionerna 2005/06:MJ447 yrkande 5, 2005/06:N300, 2005/06:N439 yrkande 3 och 2005/06:N472 yrkande 3. Jag anser i likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N481 (c) att bör upphöra i sin nuvarande form. Verkets utredande verksamhet bör i stället samordnas med ITPS och relevanta delar av i ett verk som tillför kunskap genom utredningar, forskning och analys för regionernas utveckling och tillväxt. Denna myndighet bör även, enligt min uppfattning, få ansvaret för att hantera samtliga EU-program. bör ställa sig bakom vad jag här har anfört om . Därmed tillstyrks motion 2005/06:N481 (c) i berörd del. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Kostnader för omlokalisering av myndigheter, punkt 9 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 10. Därmed bifaller motion 2005/06:N236. Vi ställer oss bakom förslaget i motion 2005/06:N236 (m) och menar att regeringen bör återkomma med en beräkning av de totala kostnaderna för en omlokalisering av statliga verk från . Varken kostnader eller konsekvensanalyser har presenterats. har således enligt vår mening ingen möjlighet att bedöma om den totala resursåtgången för omlokaliseringen skulle ha kunnat användas på ett annat och eventuellt mer effektivt sätt. Med det anförda tillstyrks motion 2005/06:N236 (m). Transportbidraget, punkt 6 (mp) () anför: Jag anser att transportstödet bör omvandlas till en stimulans för företag med hög förädlingsgrad. Detta kan t.ex. ske genom nedsatta socialavgifter. Som den regionalpolitiska utredningen (SOU 2000:87) visade hämmar snarare än främjar det nuvarande stödet en utveckling mot ett modernt och bärkraftigt näringsliv. Den traditionella träindustrin som bygger på sysselsättningsextensiv exploatering gynnas till exempel av stödet. Jag menar att direkta stimulanser för ökad sysselsättning är bättre. Vidare förutsätter jag att regeringen i översynen av bidraget beaktar att det nuvarande transportstödet, enligt , missgynnar kvinnodominerade verksamheter. Det är enligt min uppfattning särskilt viktigt att vetskapen om sådana missförhållanden ges en särskild tyngd när stödets framtida utformning diskuteras. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional utveckling, punkt 10 (m) (), () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister beslutade att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende . fastställdes utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . Moderata samlingspartiet har i partimotion 2005/06:Fi240 med rubriken för arbete och välfärd och i kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende och utanförskap, ge fler medborgare makt över den egna vardagen samt trygga goda statsfinanser och en värdig välfärd. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett bättre sätt än kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftsram för utgiftsområde 19 Regional utveckling har inte vunnit bifall, utan majoritet har genom rambeslutet valt en annan inriktning av politiken. Av denna anledning deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområdet 19 Regional utveckling. I det följande redovisar vi i korthet Moderata samlingspartiets alternativ till politik inom utgiftsområde 19. Den anslagsfördelning inom utgiftsområdet som vi förordar redovisas i motion 2005/06:N439 (m) samt framgår av bilaga 2. Inom utgiftsområdet satsar vi på de insatser som är av betydelse för människor som bor i glesbygd; det gäller främst stöd till kommersiell service. Vidare stöder vi insatser som öppnar nya marknader för företag, det gäller t.ex. transportstödet. Därutöver prioriterar vi medfinansiering till projekt inom ramen för EU:s sammanhållningspolitik. Vi menar att en reformering av förmånsrätten i linje med vårt förslag i vår budgetmotion sannolikt skulle ha större betydelse för glesbygdens utveckling än regeringens samlade regionalpolitiska åtgärder. Våra principiella uppfattningar framgår av våra reservationer i detta betänkande. Sammantaget har vi föreslagit - med anförda motiveringar i detta betänkande - en minskning av ramen för utgiftsområde 19 Regional utveckling med i jämförelse med regeringens förslag. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional utveckling, punkt 10 (fp) () och () anför: liberalernas budgetförslag för , vilka återfinns i partimotion 2005/06:Fi241 (fp), syftar till att förändra de ekonomiska förutsättningarna så att potential kan komma till sin rätt. Det handlar om förslag som förbättrar förutsättningarna för den dryga miljon människor som står utanför arbetsmarknaden att få en möjlighet att komma in och bidra med en egen arbetsinsats och förslag som leder till nya jobb. Vi föreslår en stor inkomstskattereform för alla som arbetar och skattelättnader för företagare så att det skall bli lättare att anställa. Vi föreslår vidare reformer av arbetsmarknadspolitiken, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår ett antal åtgärder för att underlätta företagande och nya jobb. Våra utgiftsökningar avser ökade resurser för en stärkt rättssäkerhet, bättre utbildning och forskning, satsningar på vård och omsorg särskilt för äldre samt förbättringar för handikappade. Vi uppnår utrymme för detta genom ett antal besparingsåtgärder. Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 19 Regional utveckling har emellertid inte vunnit bifall i budgetprocessens första steg. Då budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inom utgiftsområdet. Vi väljer således att avstå från att delta i utskottets beslut om anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområdet. För utgiftsområde 19 har vi förordat en ram för som är lägre än Socialdemokraternas, och förslag, som alltså även blev beslut. I kommittémotionerna 2005/06:N437 (fp) och 2005/06:N383 (fp) redovisas syn på den regionala utvecklingspolitiken och anslagen inom detta utgiftsområde. Den anslagsfördelning som vi föreslår framgår även av bilaga 2. Vi menar att fokus måste skiftas från en regionalpolitik som oftast handlar om bidrag och omfördelning av skatteresurser till en lands- och glesbygdspolitik som i stället fungerar som en lokal mobiliseringspolitik. Varje region har sina styrkor och sina unika möjligheter. Dessa kan bäst tas tillvara genom lokala initiativ. Landsbygdspolitikens huvudsyfte måste vara att ta till vara landsbygdens möjligheter vad gäller tillväxt och företagande. Det gäller också möjligheter att skapa goda boendemiljöer samt förutsättningar för kultur- och naturupplevelser. Vi har föreslagit ett nytt samlat landsbygdsverk som kan värna landsbygdsutvecklingen vad gäller bl.a. tillväxt- och näringspolitiska frågor. bör därför avvecklas enligt vår uppfattning. säger nej till selektiva stöd, och de bör avvecklas . Anslaget till allmänna regionalpolitiska åtgärder bör därför enligt vår uppfattning minskas. Våra principiella uppfattningar framgår också av de reservationer vi gjort i detta betänkande. Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional utveckling, punkt 10 (kd) () anför: har fattat beslut om en annan utgiftsram för utgiftsområde 19 Regional utveckling än den som föreslagit. Riksdagsmajoriteten - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - har således i det första rambeslutet om statsbudgeten för beslutat om en annan inriktning av politiken än den vi förordar.