bet · GS01MJU10 · 2005-03-22 00:00:00 — De risker för konsumentershälsa som förekommer i samband med råmaterial, jordbruksmetoder ochförädling av livsmedel bör bedömas och övervakas. För att hanterariskerna krävs effektiv reglering och inrättande av kontrollsystem somövervakar att bestämmelserna efterlevs. Utskottet har även inhämtat attenligt Europeiska kommissionen skall EU:s integrerade strategi för säkralivsmedel se till att livsmedelssäkerheten, djurhälsan, djurskyddet ochväxtskyddet i Europeiska unionen är på en hög nivå. Detta sker genomenhetliga från-jord-till-bord-åtgärder och övervakning, somman ser till att den inre marknaden fungerar väl. Genomförandet av dennapolitik inbegriper enligt kommissionen utveckling av lagstiftningen ochandra insatser såsom att säkerställa effektiva kontrollsystem och attutvärdera hur EU-standarderna följs i fråga om säkra livsmedel ochlivsmedelskvalitet, djurs hälsa och välfärd, foder och växtskydd i EUoch i länder utanför EU med avseende på deras export till EU. Vidareframhålls vikten av internationella förbindelser med tredjeländer ochmed internationella organisationer i frågor som rör livsmedelssäkerhet,djurs hälsa och välfärd, foder och växtskydd. Slutligen skall förbindelsernamed Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA) upprätthållas ochen riskhantering på grundval av vetenskapliga belägg säkerställas.Mot bakgrund av de redovisade utgångspunkterna för och EU:slivsmedelspolitik anser utskottet att motionerna 2002/03:K432 (fp)yrkande 17 delvis, 2003/04:MJ375 (fp) yrkande 2, 2003/04:MJ432 (fp)yrkande 12, 2003/04:K419 (fp) yrkande 13 delvis, 2004/05:MJ332 (fp)yrkande 1 och 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 7 bör lämnas utan någon ytterligareåtgärd från riksdagen.Beträffande EU:s livsmedelssäkerhetsmyndighet har utskottet tidigare(bet. 2003/04:MJU2) konstaterat att den får en central roll förgemenskapens arbete med riskvärderingar, som underlag för beslut som omfattarlivsmedelssäkerhet. Enligt myndigheten (Safety Authority,EFSA) är dess främsta mål att bidra till en hög nivå när det gällerkonsumentskydd och därmed säkerställa ett förtroende hos konsumenterna.Av vitboken om livsmedelssäkerhet framgår att myndigheten skall tilldelasflera viktiga uppgifter. Bland annat skall den lämna oberoende vetenskapligayttranden om alla aspekter på livsmedelssäkerhet, administrera systemför snabbt informationsutbyte, föra en dialog med konsumenter om frågorsom rör livsmedelssäkerhet och hälsa samt samverka med nationella byråeroch vetenskapliga organ. Myndigheten skall också förse kommissionen mednödvändiga analyser som kan ligga till grund för kommissionens beslutom vilka åtgärder som bör vidtas. När det gäller kontroll av medlemsländernavill utskottet hänvisa till det arbete som bedrivs av kontor för livsmedels- och veterinärfrågor (FVO, Food andVeterinary Office). Kontorets uppgift är att främja effektiva kontrollsystemför säkra livsmedel av god kvalitet, djurhälsa och växtskydd och attkontrollera att om livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet,veterinärlagstiftning samt växtskyddsregler följs både inom Europeiskaunionen och i tredjeland som exporterar till Europeiska unionen. Kontoretskall även bidra till utvecklingen av EU:s politik för livsmedelssäkerhetoch livsmedelskvalitet, djurhälsa och växtskydd. Inspektioner utförs imedlemsstaterna och i tredjeland som exporterar till Europeiska unionen.Varje år utarbetas ett inspektionsprogram med områden och länder somskall prioriteras. Resultaten av genomförda inspektioner dokumenterasi inspektionsrapporter, som också innehåller slutsatser och rekommendationer.Den behöriga myndigheten skall därefter lämna en handlingsplan tillkontoret om hur bristerna skall åtgärdas. Tillsammans med andra enheterinom kommissionen utvärderar kontoret handlingsplanen och övervakar attden genomförs. Kontoret har också möjlighet att lyfta fram områden därkommissionen behöver klargöra eller ändra lagstiftningen alternativtområden där det behövs ny lagstiftning. På så sätt bidrar resultatenfrån inspektionerna till utvecklingen av EU:s lagstiftning. I sammanhangetvill utskottet även framhålla EU:s nya förordning nr 882/2004 om offentligkontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- ochlivsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd.Förordningen, som skall tillämpas fr.o.m. , läggerfast ett ramverk för den offentliga kontrollen i medlemsstaterna. Deninnehåller bl.a. krav på att medlemsstaterna skall bedriva en riskbaseradoffentlig kontroll i livsmedelskedjan, ta fram nationella kontrollplaneroch rapporter samt den offentliga kontrollens organisation. Kommissionensbefogenheter utsträcker sig till kontroll av att medlemsstaterna efterleverde nationella kontrollplanerna. När det gäller frågan om kontroll avlivsmedelsmärkningen vill utskottet erinra om att detta ingår i denordinarie tillsynsverksamheten. Tillsynsmyndigheterna kontrollerar attmärkningen uppfyller gällande regler. Företagen är ansvariga för att delivsmedel de producerar och/eller säljer motsvarar det som anges imärkningen och att märkningen uppfyller gällande regler. Företagen utförockså egenkontroller. Med det anförda anser utskottet att syftet medmotionerna 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 11, 2002/03:L319 (fp) yrkande 7,2002/03:K432 (fp) yrkande 17 delvis, 2003/04:MJ432 (fp) yrkande 14,2003/04:K419 (fp) yrkande 13 delvis samt 2004/05:MJ17 (fp) yrkande 1 iallt väsentligt är tillgodosett. Motionerna avstyrks därför i berördadelar. Vidare avstyrks motionerna 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 14 delvis,2002/03:L319 (fp) yrkande 6, 2002/03:K432 (fp) yrkande 17 delvis,2003/04:MJ432 (fp) yrkande 4 delvis och 2003/04:K419 (fp) yrkande 13delvis i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda.När det gäller konsumtionen av kött vill utskottet anföra följande. Somframgår av regeringens budgetproposition för , utgiftsområde 23,eftersträvar regeringen en jordbrukspolitik som främjar konkurrenskraftigproduktion och vilar på långsiktigt hållbara produktionsformer. Medhållbara produktionsformer avses resursbevarande, uthålliga, miljöanpassadeoch etiskt godtagbara produktionsformer på såväl små som stora gårdar.Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning att produktionenskall styras av konsumenternas efterfrågan. Svenskt jordbruk har godaförutsättningar för produktion av högkvalitativa livsmedel. De svenskamervärden som har skapats bl.a. genom nationella regelverk för miljö-och djurskydd är av stor vikt. Som regeringen anför är det med en öppenmarknad av avgörande betydelse att dessa mervärden tydliggörs, så attden ökande medvetenheten om dessa värden kan komma till uttryck i såväloffentlig som privat konsumtion. Med det anförda föreslår utskottet attmotion 2004/05:MJ277 (v) yrkandena 1 och 4 lämnas utan någon ytterligareåtgärd av riksdagen.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 2004/05:MJ263 (c) yrkande2 om vikten av att i olika sammanhang presentera och marknadsföra svenskalivsmedel. I samband med behandling av budgetpropositionenför tillstyrkte utskottet regeringens förslag att anvisa 15miljoner kronor till åtgärder inom livsmedelsområdet (bet. 2004/05:MJU2).Anslaget disponeras för att främja exporten av svenska livsmedel ochför andra åtgärder inom livsmedelsområdet, med särskild tonvikt påregional utveckling av livsmedelsförädling. Utskottet anser därmed attmotion 2004/05:MJ263 (c) yrkande 2 kan lämnas utan vidare åtgärd.Motionen avstyrks i berörd del.Beträffande folkhälsoarbetet i vill utskottet hänvisa till vadregeringen anför i budgetpropositionen för , utgiftsområde 9.Enligt regeringen är en viktig uppgift inom politikområdet Folkhälsaatt övergripande och strategiskt driva på och samordna processer i syfteatt integrera folkhälsoperspektivet inom , hosmyndigheterna och i olika samhällssektorer. Som regeringen anför bedrivsdet huvudsakliga folkhälsoarbetet på regional och lokal nivå, dvs. inomlandsting och kommuner samt av frivilligorganisationer. På nationellnivå bedrivs folkhälsoarbetet av statliga myndigheter samtfrivilligorganisationer. Näringslivet är en annan central aktör. Regeringen gerekonomiskt stöd till myndigheter som ,, och Socialstyrelsen.Dessa myndigheter utgör och har viktiga uppgifter attfylla dels i form av tillsyn och epidemiologisk bevakning, dels i formav nationell uppföljning och utvärdering av såväl folkhälsan somfolkhälsoarbetet. Andra myndigheter som har centrala roller i folkhälsoarbetetär t.ex. , länsstyrelserna, , ,samt . Med det anförda anser utskottetatt inte bör vidta några åtgärder med anledning av motionerna2002/03:MJ274 (m) och 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 5. Motionerna avstyrksi berörda delar.När det gäller svensk livsmedelsforskning vill utskottet anföra följande.Som framgår av budgetpropositionen för , utgiftsområde 16, harFormas haft i uppdrag att särskilt ta initiativ tillsamordning av forskning med berörda forskningsfinansiärer för forskninginom områdena livsmedel, skog, klimat, miljötoxikologi och samhällsvetenskapligmiljöforskning. presenterade rådet ett nationellt programför forskning om livsmedel. Utskottet avstyrker med det anförda motion2004/05:MJ499 (kd) yrkande 8 i den mån den inte kan anses tillgodosedd.Information till konsumenternaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker, med hänvisning bl.a. till gällande regelverk ochpågående arbete, ett stort antal motionsyrkanden (s, fp, kd, c, mp) somrör märkning och annan information om livsmedel. Ett motionsyrkande(mp) om aspartam avstyrks med hänvisning bl.a. till procedurerna förgodkännande av sötningsmedel. Vidare avstyrks ett motionsyrkande (kd)om en Richterskala för matlarm samt ett motionsyrkande (s) om enproduktstandard för snus. Med hänvisning bl.a. till kommande föreskrifteravstyrks tre motionsyrkanden (s, m, fp) om cider.Jämför reservationerna 32 (fp), 33 (mp), 34 (v, mp), 35 (mp), 36 (fp,mp), 37 (kd), 38 (mp), 39 (kd), 40 (mp), 41 (fp, mp), 42 (kd), 43 (fp,kd) och 44 (m).Märkning av livsmedelMotionernaI motion 2002/03:MJ422 (fp) framhålls att frågor om livsmedelssäkerhetmåste betraktas i ett globalt perspektiv eftersom EU importerar ochexporterar mycket livsmedel. Då kraven på märkning varierar världenöver är det önskvärt med gemensamma märkningsregler för den internationellahandeln (yrkande 14 delvis). Liknande synpunkter framförs i motion2003/04:MJ432 (fp). Med tanke på den ökande internationella handeln ärdet naturligt att verka för ett globalt samarbete i märkningsfrågor(yrkande 5 delvis). Motion 2002/03:MJ422 (fp) yrkande 12 tar upp märkningav importerat hormonkött. Inom EU är det förbjudet att användatillväxthormoner i kött- och mjölkproduktionen. EU:s förbud mot import avkött från djur som getts hormoner har tillbakavisats av WTO. Enligtmotionärerna bör EU verka för att korrekt märkning skall vara ett kravför att få sälja en vara. Hormonkött skall märkas hormonkött.Enligt motion 2002/03:MJ422 (fp) går utvecklingen av olika informations-och märkningssystem, t.ex. miljömärkning och etisk märkning, framåt menbehöver skyndas på och förbättras. En enhetlig EU-märkning behövs(yrkande 14 delvis). I motion 2003/04:MJ432 (fp) yrkande 5 delvis anförsatt bör verka för utvecklandet av gemensamma EU-regler förlivsmedelsmärkning. I motionerna 2002/03:MJ424 (kd) yrkande 17 och2003/04:MJ399 (kd) yrkande 33 påpekas att det är svårt för konsumenternaatt veta varifrån köttet i butikerna kommer. Märkningsreglerna gällerbara färskt eller fryst nötkött. Regeringen bör därför utreda om ävenandra köttslag kan ursprungsmärkas på samma sätt som nötkött. Enligtmotionen bör vidare alla livsmedel vara märkta med ursprungsland och gerelevant information om hur varan har producerats (yrkande 32). För attkonsumenterna skall kunna göra val och etiska ställningstaganden sompåverkar miljön och den egna hälsan krävs god information om de varoroch tjänster som finns på marknaden. Ursprungsmärkning tas även upp imotion 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 15 delvis. Enligt motionärerna börursprungsmärkningen inordnas i ett enhetligt märkningssystem som kanvinna konsumenternas förtroende. I yrkande 16 anförs att allt kött somkommer från slakterier bör ursprungsmärkas och att samtliga köttslagbör märkas på samma sätt som nötkött. En sådan märkning skall geupplysningar om alla moment i produktionsprocessen. Även relevantaomständigheter kring hur importerat foder har producerats bör vägas in.Vidare bör ett obligatoriskt märkningssystem som beaktar djurskyddshänsyninföras inom EU. Om slaktdjur har transporterats än fyratimmar före slakt bör transporttiden anges på köttet. Slutligen anförsatt alla jordbruksprodukter bör vara märkta med ursprungsland. Enligtmotion 2002/03:MJ487 (c) yrkande 11 bör konsumenter ges rätten tillinformation om och konsekvent märkning av livsmedel beträffandeproduktionsland, produktionsmetoder, förekomsten av genmodifierade produkter,antibiotika, hormoner, bestrålning, färgämnen och andra tillsatser.Syftet är att främja konsumenternas valfrihet. I yrkande 15 begärs attett särskilt tillsynsprojekt för nötköttskontroll inrättas hosLivsmedelsverket. Kontrollen från det enskilda djuret fram till köttet ibutiken måste förbättras, anser motionärerna. Enligt motion 2004/05:MJ263(c) yrkande 1 bör alla livsmedel vara ursprungsmärkta. Både produktions-och förädlingsland skall anges. I motion 2004/05:MJ412 (c) anförs attdet måste finnas en tydlig och trygg information för alla typer avlivsmedel, oavsett om de är tillredda eller säljs som råvaror, och attdet måste finnas en tydlig märkning beträffande såväl innehåll somursprungsland. Enligt motion 2004/05:MJ331 (c) yrkande 1 behövs etttydligare regelverk för ursprungsmärkning av livsmedel så att konsumentenkan välja hur tungt priset väger jämfört med matens ursprung och innehåll.Vidare påpekas att det är sällsynt att restauranger deklarerar råvarornasursprung. För att bli mer exakt i informationen om vad maten innehållerbehövs det enligt motion 2004/05:MJ353 (c) en ny ursprungsmärkning somockså anger varifrån det foder kommer som djuren fötts upp på. Regeringenbör återkomma med förslag till en sådan märkning. Motion 2004/05:MJ322(mp) yrkande 2 framhåller behovet av ett klarare och tydligaremärkningssystem för kött. Enligt motionärerna finns det ännu inget brakontrollsystem som kan garantera exakt vad som ligger i charkdisken. Enbartursprungsmärkning räcker inte. Det finns heller inga garantier för vadt.ex. storkök och restauranger serverar, påpekar motionärerna. Även imotion 2002/03:MJ374 (s) framhålls vikten av att märkningen av allalivsmedel förbättras både vad gäller ursprung och innehåll. Syftet äratt stärka konsumenternas makt genom att de kan välja eller välja bortlivsmedel. I motion 2003/04:MJ268 (s) begärs att regeringen undersökermöjligheterna och verkar för att restauranger skriver på sina matsedlari vilket land köttet är producerat. Enligt motionären borde restaurangernai större utsträckning ta egna initiativ till märkning då det sannoliktskulle öka trovärdigheten inom branschen. Att så sker är dock intetroligt då man gärna vill hålla nere kostnaderna och köpa in billigaråvaror. Det skulle därför vara positivt om regeringen verkar för atten märkning införs på frivillig väg, så att frågan får tyngd ikonsumentpolitiken. Även motion 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 15 delvis framhålleratt någon form av system som gäller ursprungsmärkning för restaurangerbör genomföras. Motionärerna hänvisar till att det är ett önskemål frånkonsumenterna att veta varifrån maten på restauranger kommer. Utländskmat bör enligt motion 2003/04:MJ344 (s) märkas tydligare i Sverige.Skälet är att konsumenterna skall kunna göra egna val, vilket kan medföralägre priser och större vilja att pröva nya produkter. I motion2003/04:MJ455 (s) påpekas att det nuvarande kravet på ursprungsmärkning avkött endast gäller nötkött och detta som en direkt följd av BSE-krisen.Det vore önskvärt med en lagändring som innebär att ursprungsmärkningav kött blir regel snarare än undantag. För att konsumenter skall kunnagöra aktiva val i livsmedelsbutikerna krävs det enligt motion 2004/05:MJ419(s) att varumärkningen är enhetlig och tydlig. Det bör framgå om varanär producerad och förädlad i eller i ett annat land. Vidareanförs att det är av stor vikt att all märkning är på svenska. Enligtmotion 2004/05:MJ515 (s) bör regeringen ta initiativ till en förbättradursprungsmärkning av livsmedel för att öka konsumenternas kunskap ochvalmöjligheter beträffande lokalt producerade produkter.I motionerna 2002/03:K432 (fp) yrkande 17 delvis, 2003/04:MJ432 (fp)yrkande 13 och 2003/04:K419 (fp) yrkande 13 delvis anförs att kravet påatt samtliga livsmedel skall vara säkra inte får medföra att dentraditionella och regionala matkulturen i går förlorad. Vissaprodukter måste även fortsättningsvis få framställas på sedvanligt manéräven om det innebär att hela inte kan efterlevas undertillverkningen eller tillagningen. Detta förutsätter ett certifierings-eller licensieringsförfarande samt en tydlig märkning av produkterna.På detta sätt garanteras mångfalden inom EU, som valet är denenskilde konsumentens.I motionerna 2003/04:MJ328 (fp) och 2004/05:MJ308 (fp) förespråkasinförande av avståndsmärkning för livsmedel. För att ge den miljömedvetnelivsmedelskunden möjlighet att välja närproducerade livsmedel bör enlagstadgad avståndsmärkning införas på samtliga livsmedel. Ett möjligtmål för en sådan märkning kan vara att ett ekonomiskt mer rättvistkonkurrensförhållande uppnås mellan långväga, massproducerade livsmedelmed stor miljöskuld och närproducerade livsmedel med låg miljöbelastning.Enligt motion 2004/05:MJ331 (c) yrkande 3 bör en ny märkning i form avmiljömil utredas, som visar hur mycket miljön påverkas av transporten.En sådan märkning skulle enligt motionärerna vara till god hjälp förkonsumenterna. Regeringen bör återkomma med förslag till hur detta kangenomföras.Utskottets ställningstagandeSom framgår av budgetpropositionen för , utgiftsområde 23, ärdet viktigt att konsumenterna kan välja mellan ett stort utbud avlivsmedel. Oavsett priset skall konsumenten kunna lita på att livsmedlenär säkra. Den information som ges på förpackningarna i form av märkningoch annan information skall vara tillräckligt tydlig och bra för attkonsumenterna skall kunna göra ett medvetet val. Utskottet ansluter sigtill regeringens uppfattning att för att konsumenterna skall kunna litapå att maten är säker krävs ett bra regelverk, en god livsmedelstillsynoch tillgång till vederhäftig och oberoende information. Som grund ochstöd för detta krävs forskning om det vi äter och hur maten påverkaross. Som regeringen påpekar är större delen av regelverket pålivsmedelsområdet harmoniserat inom EU. Det innebär att ingen medlemsstat kanha vare sig strängare eller liberalare bestämmelser. Utskottet delarregeringens ståndpunkt i fråga om att det gemensamma lagstiftningsarbetetbör prioriteras. Som framgår av propositionen får det arbete som bedrivsinom ramen för , FAO:s och , allt större betydelse. Bestämmelser utformadei dessa organisationer är frivilliga att följa för de olika medlemsländernamen för att hävda t.ex. strängare hälsokrav måste detta kunna motiverasvetenskapligt. I annat fall finns risken att landet i en WTO-panel ansesha handelshindrande lagstiftning. Utskottet har erfarit att inom CodexAlimentarius pågår bl.a. framtagande av globala märkningsregler.Utskottet har inhämtat att en översyn skall göras av EU:s generellamärkningsdirektiv (direktiv /13/EG av om tillnärmningav medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedelsamt om reklam för livsmedel). På uppdrag av kommissionen har konsultertagit fram ett underlag inför den kommande översynen. Samtliga intressenterhar uppmanats att skicka in synpunkter på rapporten och på vad som börbeaktas i översynen. Utskottet ansluter sig till den uppfattning somregeringen uttryckt i sammanhanget, nämligen att ett bredare grepp och att samma regler i princip bör gälla för alla livsmedel. Utöverdet generella märkningsdirektivet finns ett antal andra rättsaktersom innehåller märkningsbestämmelser, t.ex. marknadsordningar för vissalivsmedel såsom ägg, kött och vin.Enligt det generella märkningsdirektivet skall ett livsmedels ursprunganges om utelämnandet av sådana uppgifter kan vilseleda konsumenten.Ursprungsmärkning av nötkött är dock alltid obligatoriskt, vilketregleras genom särskilda förordningar. Inom ramen för kommissionens översynav det generella märkningsdirektivet väntas enligt Regeringskanslietäven reglerna för ursprungsmärkning tas upp. Som utskottet harkonstaterat (bet. 2001/02:MJU5 och 2002/03:MJU11) gäller inom EU sedanden rådets förordning (EG) nr 2772/99 om allmännabestämmelser för ett obligatoriskt system för märkning av nötkött. Sedanden gäller också och rådets förordning(EG) nr 1760/2000 om upprättande av ett system för identifiering ochregistrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter.Förordningen innebär att aktörer och organisationer som saluför nötköttinom gemenskapen skall märka köttet. Det obligatoriska märkningssystemetskall bl.a. innehålla ett referensnummer eller en referenskod somsäkerställer sambandet mellan köttet och djuret eller djuren. Detta nummerkan utgöras av identifieringsnumret för det enskilda djur från vilketnötköttet kommer eller identifieringsnumret för en grupp djur. I systemetingår också godkännandenummer för det slakteri där djuret eller gruppendjur slaktades samt medlemsstat eller tredjeland där slakteriet ärbeläget. Vidare ingår godkännandenummer för den styckningsanläggning därslaktkroppen eller gruppen slaktkroppar styckades samt medlemsstat ellertredjeland där anläggningen är belägen. Från och med den 1 januari 2002skall även anges medlemsstat eller tredjeland där djuret är fött, allamedlemsstater eller tredjeland där djuret är uppfött samt medlemsstateller tredjeland där djuret har slaktats. I finns sedan år 1995en frivillig branschöverenskommelse om ursprungsmärkning av allt kött.Utskottet har inhämtat att en översyn av reglerna för märkningav nötkött och nötköttsprodukter pågår inom Europeiska kommissionen.Syftet är att förenkla reglerna för att få ett bättre fungerande system.Enligt föreskrifter (LIVSFS 2004:27) skall uppgifterlämnas för alla typer av förpackningar. Detta för att säkerställa attinformation ges i alla led så att konsumenterna vid förfrågan, t.ex. påen restaurang, kan få samma information som gäller för färdigförpackadelivsmedel avsedda för den enskilda konsumenten. Vidare finns det kravpå spårbarhet i enlighet med EU:s allmänna livsmedelslagstiftning(och rådets förordning (EG) nr 178/2002).Enligt det generella märkningsdirektivet skall medlemsländerna säkerställaatt det är förbjudet att sälja livsmedel om inte märkningen anges påett språk som med lätthet förstås av konsumenterna. Enligt 10 §Livsmedelsverkets föreskrifter om märkning och presentation av livsmedel(LIVSFS 2004:27) skall föreskrivna märkningsuppgifter anges på svenska.Annat språk får användas om stavningen endast obetydligt skiljer sigfrån den svenska. Märkningsuppgifterna får anges på fleraspråk.När det gäller foderrelaterade frågor vill utskottet erinra om att sådanaaspekter regleras särskilt genom EU:s foderlagstiftning. Märkning avekologiska produkter regleras i rådets förordning (EEG) nr 2092/91 omekologisk produktion av jordbruksprodukter och uppgifter därom påjordbruksprodukter och livsmedel. Beträffande etisk märkning har utskottetinhämtat att ett antal nordiska projekt har genomförts i ämnet.Slutsatserna har varit att de flesta intressenter inte vill ha ett märkeeller en symbol utan få mer information, via en databas eller liknande.Enligt skall ett nytt nordiskt projekt sannoliktgenomföras för att analysera olika sätt att informera om etiskaförhållanden.Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter att verka aktivt i detfortsatta arbetet för en korrekt och tydlig märkning av livsmedel, bådeinom EU och globalt. Detta gäller inte minst översynen av befintligaregler.