bet · GS01NU10 · 2005-03-01 00:00:00 — (RiR 2004:19) framkommer dock enannan bild. samlade slutsats är attden aktuella reformen har fått begränsat genomslaghos samtliga tio granskade myndigheter. Det finnsallvarliga brister i förutsättningarna förinförandet av elektronisk förvaltning, vilketdrabbar såväl medborgare och företag sommyndigheterna själva, sägs det i rapporten.Riksrevisionen bedömer att det finns risk förbetydande negativa konsekvenser för utvecklingen avden elektroniska förvaltningen om inte de problemoch hinder som identifierats i granskningenåtgärdas. Inrättandet av Delegationen för utveckling avoffentliga e-tjänster, som omnämns i regeringensskrivelse, är enligt intetillräckliga för att lösa de problem som hotarreformen och för att ta till vara dess potential.Riksrevisionen lämnade mot bakgrund häravrekommendationer under följande tre rubriker:Regeringen bör ange vad som förväntas avmyndigheterna, Skapa bättre legala förutsättningarsamt Informationen till kan förbättras.Den kritiska hållning vi intar till hur regeringenhar bedrivit arbetet med regelförenklingar präglarockså den granskningsrapport som Riksrevisionenpresenterade . Riksrevisionensstyrelse har till överlämnat enredogörelse angående regelförenklingar för företag,enligt vilken den anser det angeläget att såvälslutsatserna som samtliga rekommendationer iRiksrevisionens rapport prövas av isamband med behandlingen av regeringens skrivelse.Vi ställer oss bakom de slutsatser ochrekommendationer som presenteras i rapporten.Riksrevisionen konstaterade i sin rapport att förlite kraft läggs på att förenkla befintliga regleroch att regeringen därför måste öka sina insatser pådetta område. En genomgång av det befintligaregelverket i syfte att förenkla det var en del avriksdagsbeslutet . Vi finner detanmärkningsvärt att regeringen inte på tillbörligtsätt har hörsammat detta. Riksrevisionenrekommenderade vidare att regeringen i högre grad änför närvarande i skrivelsen bör belysa tre aspekter,nämligen ett försök till en samlad bedömning av hurdet totala flödet av förändrade lagar ochförordningar påverkar företagen, uppgift om vilkalagar och förordningar som förändrats medregelförenkling som huvudsyfte samt redovisning avde svårigheter som finns i arbetet med att förändradet befintliga regelverket. andrarekommendationer kommenteras vidare i det följande.Vi välkomnar arbetet med att systematisktkartlägga vad olika offentliga regelverk kostar desvenska företagen i form av administrativa bördor.Vi anser dock att detta arbete borde ha kunnatinledas tidigare, med hänvisning till att denberäkningsmodell som används har funnits i fleraår och använts för en totalkartläggning av regelbördan i . Enligtvår mening är det vidare inte acceptabelt attregeringen valt att undanta flera stora regelverkfrån kartläggningen, bl.a. jordbruks- ochlivsmedelsområdena. Det betyder att drygt entredjedel av regelverket inte kommer att kartläggas.Självklart skall hela regelverket kartläggas! Denadministrativa bördan är dessutom bara en del av vadolika regelverk kostar företagen. Som exempel kannämnas , där den administrativa kostnadenbara utgör en liten del av den totala bördan. Därföranser vi att kartläggningsarbetet måste fortsättaoch omfatta samtliga kostnader för ett regelverk.Först då går det att - på ett rättvisande sätt -avgöra om fördelarna av att ha vissa regler uppvägernackdelarna. En av rekommendationeravser just den sistnämnda delen, dvs. att regeringennärmare bör undersöka möjligheten att starta ettutvecklingsarbete som syftar till att även beaktaövriga regelbördor, dvs. inte enbart administrativabördor.Vi anser också att ett mål förregelförenklingsarbetet bör sättas upp redan nu.Regeringen tycks dock använda de pågåendemätningarna av regelverkets kostnader som en ursäktför att ytterligare skjuta på beslutet att slå fastett mål för hur mycket och hur fort regelbördanskall minskas. Vi anser att arbetet med att förenklareglerna kan få större tyngd och ta fart på allvarförst när regering och riksdag tydligt formulerarett kvantitativt löfte med en bestämd tidsplan. Vivill därför att skall uttala attföretagens administrativa kostnader för regelverketskall minska med . Det är ettlikartat mål som gäller bl.a. i . Riksdagenbör också slå fast ett delmål som innebär attregelbördan skall ha minskat med till år2006.I flera förordningar föreskrivs att alla nyaförslag till regler som berör företagen skallgranskas utifrån om de ökar eller minskar företagensregelbörda. Den årliga granskning som gör visar dock att detta oftast intesker. Bara i en bråkdel av fallen analyseras vilkaadministrativa kostnader ett enskilt förslag innebärför företagen. Så länge detta är fallet kommer intearbetet med att förenkla regelverket att kunna nånågra påtagliga resultat. Vi anser att det finnsgoda skäl för att skall ta efter den ordningsom gäller i , där alla förslag tillnya eller ändrade regler som berör företagen måstegranskas av ett utomstående organ innan de kan trädai kraft. Granskningen skall tillse att alla förslaghar ordentliga beskrivningar av konsekvenserna förföretagens regelbörda och göra det möjligt attutforma förslagen så att de uppnår samma syfte påett enklare sätt. Vi föreslår att denna uppgiftskall läggas på ett nytt offentligt organ medmotsvarande oberoende ställning som Lagrådet. Dennaordning skall gälla för attskynda på regelförenklingsarbetet.De kartläggningar som gjorts av regelbördan iNederländerna visar att närmare hälften avföretagens regelbörda har sitt ursprung i . Därför är det ytterst viktigt attförenklingsarbetet även bedrivs på EU-nivå. Vivälkomnar de initiativ som har tagits av och av bl.a. och Irland.Sverige måste ansluta sig till de länder som driverpå regelförenkling på EU-nivå. Vi anser vidare attEU bör inrätta en permanent regelrevision meduppgift att förenkla existerande regelverk ochbevaka hur ny EG-lagstiftning påverkar företagensadministrativa börda.Vi står bakom de 291 förslag tillregelförenklingar som regeringen presenterar iskrivelsen. Det handlar dock - precis som i tidigareskrivelser - främst om mycket små förändringar inomspridda områden. Bara några enstaka förslaginnehåller uppskattningar av hur stora förenklingarförslaget innebär; i övrigt får sväva iokunnighet om huruvida de 291 förslagen egentligeninnebär någon betydande förenkling av företagensvardag. Att flera förslag innebär mycket begränsadeförenklingar kan exemplifieras med förslaget (nr255) om att blanketter för att söka tillstånd attanvända radiosändare skall finnas tillgängliga påInternet eller förslaget (nr 232) om att ta bortkravet på tillstånd för att dra telefonledningaröver . I de fåtal fall regeringens listainnebär en mer omfattande förenkling, såsom t.ex.förslaget (nr 241) om plan attompröva hälften av sitt regelverk , återstår att se om arbetet verkligen ledertill att reglerna blir färre och enklare. IRiksrevisionens rapport, som presenterades i oktober2004, kommenterades den beredning som då pågick meddepartementens och myndigheternas handlingsplaner.Arbetet med handlingsplanerna har haft en ad hoc-karaktär, sades det i rapporten. Enligt vår meningbekräftar utformningen av regeringenshandlingsprogram att den inte har insettgrundorsakerna till problemen.Vi anser att det finns skäl att nu föreslå fleroch mer omfattande förenklingar än de som redovisasi regeringens skrivelse. De förslag på avskaffadeeller förenklade regler som redovisas i det följandebehöver inte heller vänta tills den pågåendekartläggningen av regelbördan är avslutad. Förslagenhar grupperats i åtta områden.Gör det lättare att starta ett företag1. Ta bort de restriktioner som finns för att fåF-skattsedel och låt i stället alla medborgare sominte har skatteskulder eller näringsförbud få rätttill F-skattsedel.2. Gör det möjligt att registrera företag överInternet.Minska företagens allmänna uppgiftslämnande3. Inför en princip om att det skall räcka för ett företag attgöra anmälan till en myndighet, då en och sammahändelse föranleder anmälningsplikt till fleramyndigheter.4. Ge samtliga myndigheter som samlar in statistik,i första hand SCB, i uppdrag att så långt möjligtersätta statistiska totalundersökningar medurvalsundersökningar; totalundersökningar skallendast tillämpas när det finns tungt vägande skäl.Förenkla redovisningsreglerna5. Undanta små och medelstora företag från den revisionspliktsom gäller för större företag. Ett sådant undantagtillämpas i de flesta EU-länder utom de nordiska.Ett förslag om detta har dock framlagts iFinland.6. Förenkla redovisningsreglerna för enskildanäringsidkare i enlighet med det förslag somBokföringsnämnden lagt fram.Förenkla arbetsgivarreglerna7. Avskaffa lagen om obligatorisk platsanmälan - de företag somhar ett intresse av att anmäla lediga arbeten tillarbetsförmedlingen kommer ändå att göra det.8. Avskaffa kravet att företag med fler än tioanställda skall redovisa sjukfrånvaro iårsredovisningen.9. Genomför utan dröjsmål de förslag som denparlamentariska utredningen om nya regler förarbetstid och semester () lade fram ochsom skall minska företagens administrativa bördautan att arbetstagarnas förmåner försämras.Förenkla skattereglerna10. Förenkla företagens månatliga mervärdesskattedeklarationergenom att slopa kravet att skattedeklarationen skallskrivas under av behörig firmatecknare.11. Gör reglerna för inlämnande avskattedeklarationer mer flexibla för små företag.Företag med en årsomsättning under 40 miljonerkronor skall enligt gällande regler redovisa ochbetala in mervärdesskatt senast den 12:e i andramånaden efter redovisningsperioden. Denna regel harbörjat leda till problem för små företag i takt medatt den faktiska perioden för betalning av fakturorhar förlängts, särskilt beträffande fakturor frånsmå företag till stora.Förenkla miljöbalken12. Förenkla och arbeta om och de författningar ochföreskrifter som utfärdats om tillämpningen av denför att uppnå följande: a) förkortning avhandläggningstiderna; b) begränsning av antaletanmälnings- och tillståndspliktiga objekt; c)tydliggörande av regelverket för dem som berörs;d) minskad rapporteringsplikt eller i störreutsträckning anpassning av rapporteringskraven tillverksamhetens art; e) avkriminalisering av smärreförseelser.Förenkla plan- och bygglagen13. Ändra så att följande uppnås: a)Kommunernas möjligheter att reglera handelsändamåletavskaffas; b) fastighetsägaren ges initiativrätt iplanärendet; c) krav införs på att kommunenhandlägger planärenden och att detinförs en möjlighet att snabbt kunna avföra s.k.okyn-nesöverklaganden; d) sakägarkretsen begränsastill dem som rimligtvis berörs av åtgärden; e) kravinförs på att standardmässiga bygglov skall kunnasökas på Internet senast ; f) reglerna föröverklagande av planärenden förändras för attåstadkomma en snabbare hantering; g) detaljplanernagörs flexiblare vad gäller ändamålet för att lättarekunna ändras om ett visst projekt kräver det.Effektiv och samordnad tillsyn14. Tillsynsverksamheten finansieras av avgifterfrån de företag som är föremål för tillsynen.Tillsyn kan vara berättigad i många fall, men denbör samordnas mellan myndigheter bättre än vad somsker och anpassas så att den intestör företagens verksamhet mer än absolutnödvändigt.Sammanfattningsvis anser vi att bör anmodaregeringen att göra följande:- kartlägga företagens alla kostnader för deoffentliga regelverken,- lägga fast ett mål om att företagensadministrativa kostnader för regelverket skallminska med fram och medminst fram ,- inrätta ett oberoende offentligt organ meduppgift att granska alla förslag till nya ochändrade regler utifrån vilka konsekvenser de har förföretagens regelbörda,- agera inom EU beträffande regelförenkling på detsätt som angetts i motion 2004/05:N9 (fp, m, kd, c),- lägga fram förslag till regelförenklingar på deåtta områden som har redovisats i det föregående.Med ett sådant beslut blir den nämnda motionen helttillgodosedd och tillstyrks. Även de flesta övrigamotionerna blir tillgodosedda i berörda delar ochtillstyrks. Motion 2004/05:N235 (fp), i vilkenföreslås bl.a. att regelbördan för de små företagenskall minska med minst en tredjedel före valet år2006 och att det skall införas ett regelbördetak,avstyrks i dessa båda delar. Även motion2004/05:N403 (fp, m, kd, c), där det föreslås attSkåne skall bli försöksregion när det gäller bl.a.regelförenklingar för företag, avstyrks. Motion2004/05:N8 (s) avstyrks också, men vi noterar attmotionären för fram ett antal goda idéer för attåstadkomma en servicekultur hos myndigheternagentemot företagen. bör vidare läggaregeringens skrivelse och redogörelsen frånRiksrevisionens styrelse till handlingarna.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelse 2004/05:48I skrivelse 2004/05:48 presenterar regeringen etthandlingsprogram för minskad administration förföretagen m.m.Riksrevisionens styrelsesredogörelse /05:RRS13I redogörelse /5:RRS13 redovisar Riksrevisionensstyrelse sina överväg-anden med anledning avRiksrevisionens granskningsrapport (RiR 2004:23) omregelförenklingar för företag.Motioner med anledning av skrivelsen2004/05:N8 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om regelförenklingar försmåföretag.2004/05:N9 av m.fl. (fp, m, kd, c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionens avsnitt 5.1 anförs om attkartlägga företagens alla kostnader för deoffentliga regelverken.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionens avsnitt 5.2 anförs om attföretagens administrativa kostnader förregelverket skall minska med fram tillår 2006 och med fram till år 2010.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionens avsnitt 5.3 anförs om attinrätta ett oberoende offentligt organ med uppgiftatt granska alla förslag till nya och ändraderegler utifrån vilka konsekvenser de har förföretagens regelbörda.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionens avsnitt 5.4 anförs omregelförenkling på EU-nivå.5. begär att regeringen lägger fram skarpaförslag till regelförenklingar på de åtta områdensom anges i motionens avsnitt 5.5.Motioner från allmänna motionstiden2004/05:Kr239 av m.fl. (m):4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om konstnärer somsmåföretagare.2004/05:N208 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet avregelförenklingar för det svenska nyföretagandet isyfte att skapa bättre villkor för entreprenörer iSverige.2004/05:N235 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att minskaregelbördan för de små företagen med minst entredjedel före valet 2006.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa s.k.konsekvensanalyser vid regelförändringar som berörsmåföretag.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa ettregelbördetak.2004/05:N254 av m.fl. (fp):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förbättrad servicetill företagare via one-stop shops.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om förbättrad servicetill företagare via en företagswebbportal.2004/05:N280 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om regelförenklingsarbetet.2004/05:N294 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett mål att minskaregelmassan för företagande till år 2010.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om ett /05:N305 av m.fl. (m):4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enpermanent regelrevision inom EU (avsnitt 5.2).5. begär att regeringen lägger framkonkreta förslag om regelförenklingar i enlighetmed vad som anförs i motionen (avsnitt 5.2.1).8. begär att regeringen lägger framförslag om striktare tillämpning av kraven påkonsekvensanalys i existerande lagstiftning(avsnitt 5.2.5).9. begär att regeringen lägger framförslag om att stärka rättstryggheten förföretagare i enlighet med vad som anförs imotionen (avsnitt 5.2.1).10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i övrigt anförs i motionen omregelförenkling och minskning av företagensadministrativa börda (avsnitt 5.2).2004/05:N308 av m.fl. (m, fp,c, kd):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behov avförenklade regelverk.2004/05:N339 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ett bättre klimat försmåföretag och småföretagare.2004/05:N393 av m.fl. (kd):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om genomförande avSmåföretagsdelegationens förslag.2004/05:N394 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om minskat krångelför företagandet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att det skall blilättare att starta och registrera företag,exempelvis via Internet.2004/05:N398 av m.fl. (c):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att företagensregelbörda bör minska inom enfyraårsperiod.2004/05:N400 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om enklare regler förföretagen.2004/05:N403 av m.fl. (fp, m, kd,c):12. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att skulle fågå före och bli försöksregion för förenklade reglervad avser skattepolitik, förenklingar förföretagande, arbetsrättslagstiftning ocharbetskraftsinvandring.2004/05:N408 av m.fl. (fp):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om s.k. one-stopshops.2004/05:N412 av m.fl. (kd):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av minskadbyråkrati, myndighetskontroll ochregelförenklingar.2004/05:N413 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om färre och enklareregler för företagare.2004/05:N416 av och ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om samordning mellanmyndigheter när det gäller tillståndsgivn