bet · GS01UU10 · 2005-04-26 00:00:00 — Rättsliga och inrikes frågor, punkt 12 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U303yrkandena 4-7.StällningstagandeRegeringen bör ge högsta prioritet åt vissa allvarliga brott mot demänskliga rättigheterna, inte minst människosmuggling och sexuellexploatering. Människohandeln måste bekämpas på alla fronter. I en rapportfrån FN och riktas skarp kritik mot hur kampen mot människohandelbedrivs på . Kortsiktiga metoder prioriteras framför framtagandetav en övergripande plan för att motarbeta de bakomliggande orsakernatill människohandeln, som enligt rapporten är fattigdom, diskriminering,brist på utbildning och arbetslöshet. Det förebyggande arbetet handlari dag mest om informationskampanjer, som enligt dessutomgenomförs ineffektivt och utan samordning och utvärdering.Kristdemokraterna framhåller i detta sammanhang behovet av en djupareekonomisk integration, i syfte att bekämpa fattigdomen. De nya grannländernamåste därför ges möjlighet att delta i den europeiska inre marknadenoch i en ytterligare integration och liberalisering för att främja denfria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital (de fyrafriheterna).Kristdemokraterna vidhåller att den bör fokuserasina biståndsinsatser till institutioner för utveckling av demokrati,mänskliga rättigheter, rättssamhällets principer och deras praktiskagenomförande. Även kravet på att använda biståndsresurser för attöverbrygga etniska och religiösa barriärer med målet att nå ökad förståelseoch tolerans, bör bifallas.Kristdemokraterna anser vidare att EU i sitt samarbete med de nyamedlemsländerna skall prioritera ett fungerande yttre gränsskydd ochkorruptionsbekämpning i samverkan med EU:s nya grannar, att EU-satsningarbehövs i syfte att stoppa människosmuggling via de nya medlemsländernaoch att bör verkar för att EU genom sitt utvecklingssamarbetepå stöder kompletteringsutbildning av poliser och andra myndigheterför utveckling av fungerade rättsamhällen.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion2004/05:U303 yrkandena 4-7.7. Miljö- och jordbrukspolitik, punkt 13 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:U253yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:U282 yrkande 2, 2004/05:U302yrkande 4 och 2004/05:U311 yrkande 12.StällningstagandeLivsmedelssuveränitet är folks, länders och unioners rätt att definierasin egen jordbruks- och livsmedelspolitik, utan dumpning till tredjeland.I begreppet inkluderas en prioritering av lokalt jordbruk i förstahand avsett för att livnära den egna befolkningen, där man ger bönderoch jordlösa tillgång till jord, vatten, utsäde och krediter. Därförbehövs jordreformer, kamp mot GMO (Genetiskt modifierade organismer)och tillgång till traditionellt utsäde utan hinder av patenträttigheter.Vidare betonas småbönders, kvinnor som familjeförsörjares och lantarbetaresrätt att producera livsmedel samt konsumenternas rätt att bestämma vadde äter och hur och av vem det skall produceras. Slutligen avser man defattiga ländernas rätt att skydda sig själva från för lågt prissattjordbruks- och livsmedelsimport och att befolkningen själv tillåts varadelaktig i de jordbrukspolitiska besluten. Alltså sammantaget en radikalnyorientering av WTO:s förhandlingsagenda på jordbruksområdet. Dettakrav på livsmedelssuveränitet i handelssammanhang borde även vara svenskpolitik för EU i dessa förhandlingar.De frivilliga riktlinjerna kommer att kunna bli en viktig källa tillkunskap och inspiration i det framtida arbetet. De beskriver tydligtvad regeringar förväntas göra för att få slut på kränkningarna av denmänskliga rätten till mat. De är ett bra hjälpmedel för det civilasamhället världen över när de skall hålla regeringar ansvariga de kommandeåren. På så vis kan de komma att på ett avgörande sätt bidra till attåtminstone uppnå det första millenniemålet om att halveraandelen svältande.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion2004/05:U253 yrkande 3.Särskilda yttranden1. Regeringens skrivelse 2004/05:60 Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen , punkt 15 (m, fp, kd, c)i (m), (), (), (), () och ()anför:Förankring av EuropafrågorSverige har varit medlem i EU . Under samtliga dessa år har ensocialdemokratisk minoritetsregering företrätt . De med regeringensamarbetande partierna och som båda anseratt bör lämna EU ingår i regeringsunderlaget, men är enligtöverenskommelse inte delaktiga i utformandet av Europapolitik,detta trots att mycket av det som beslutas i EU kan definieras sominrikespolitik. Regeringen företräder i internationella sammanhangoch mycket av EU-politiken förknippas uteslutande med regeringspolitik,även om formella samråd fortlöpande förs med riksdagen.Den bristande Europakänslan i har många bottnar. Den klyfta somuppenbarades vid folkomröstningen samt det lågadeltagandet i valet till vittnar om ettförankringsproblem som måste tas på allvar. Vår uppfattning är att enframgångsrik och verkningsfull politik i EU bör bygga på skickligttillvaratagande av svenska intressen men också förmåga att kunna förahem gemensamt fattade beslut och förankra dem nationellt. I den delenkan inte Socialdemokraterna anses ha lyckats.Under den borgerliga regeringen förhandlades anslutningsfördraget medEG fram i bred politisk enighet och medlemskapet blev verklighet 1995.Vi vill gemensamt se till att bättre tillvarata intressen iEU och bidra till att Europasamarbetet kan blir mer effektivt.LissabonstrateginDen viktigaste uppgiften för den ekonomiska politiken är att få fart påsvensk ekonomi och uppnå en högre långsiktig tillväxt. Det är ocksånödvändigt att förstärka nyttan av att arbeta för att långsiktigt klaraden sociala tryggheten. Den svenska uthålliga tillväxtpotentialen måsteförbättras. Det svenska skattetrycket ligger betydligt över det europeiskagenomsnittet och försvagar incitamenten till företagande, arbete ochutbildning för svensk del. Ett ogynnsamt företagsklimat håller tillbakanyföretagande, arbete och utbildning och försvårar inte minst för småoch medelstora företag. Arbetskraftsbristen är stor på vissa områdensamtidigt som en alltför stor del av den arbetsföra befolkningen ärarbetslös, i åtgärder, förtidspensionerad eller sjukskriven. Diskrimineringenoch otillräcklig integration försvårar och hindrar många nya svenskarsinträde på arbetsmarknaden.En hög sysselsättning uppnås bäst genom en politik som underlättar förföretagande över hela . De mål som unionen sätter upp försysselsättning och ekonomisk utveckling bör därför komma till uttryck genomrekommendationer till medlemsländerna om ökade insatser för i förstahand företagande och tillväxt.Genom EU kan gemensamma åtaganden göras för att underlätta konkurrenskraften,exempelvis ett väl fungerande tjänstedirektiv. Större delen av EU:smedlemsländer lider av samma problem som : massarbetslöshet ochotillräcklig tillväxt. I brist på reformer stagnerar EU och den europeiskaekonomin. Ökade insatser och reformer för företagande och tillväxt måstefrämst genomföras nationellt, eftersom ekonomierna delvis skiljer sigåt sinsemellan, och makten och ansvaret för den ekonomiska politikenvilar i medlemsländerna.Utrikes- och säkerhetspolitik i AfrikaDen gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ger EU en bättre möjlighetatt ta ett globalt ansvar. Vi anser att EU måste agera mer samfällt ochkraftfullt och framför allt förebyggande.Det är viktigt att EU håller fast vid unionens allmänna värdegrund såsomfrihet och fred, demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för demänskliga rättigheterna.EU måste prioritera de högt skuldsatta och fattigaste länderna i Afrikasöder om . EU:s andel av världens samlade bistånd uppgår tillhela . Unionen har därmed både förmåga och ett ansvar att bekämpafattigdomen i denna del av världen.I andra sammanhang har vi framfört kritik mot den socialdemokratiskaregeringens bristande agerande i EU för att försöka få ett stopp på denhumanitära katastrofen i västra . Trots att det är sedankonflikten mellan , den regeringstrogna arabiskajanjawidmilisen och rebellgrupper bröt ut står det internationellavärldssamfundet alltjämt handfallet inför uppgiften att få ett stopp på våldetmot civilbefolkningen i det konfliktdrabbade Darfurområdet. Den humanitärasituationen är fortsatt mycket allvarlig. Ett ökat engagemang från EUoch det övriga internationella världssamfundet är avgörande.Rättsliga frågor och inrikesfrågorEfter 11 september-händelserna i 2001 och terrorattentaten i Madridmars har kampen mot gränsöverskridande kriminalitet och internationellterrorism fått ökad aktualitet. I EU:s gemensamma arbete med att bekämpainternationell terrorism måste varje enskilt land ha kapacitet ochförmåga att införskaffa, kunna värdera och samverka kring informationoch underrättelse. Det måste finnas beredskap att kunna agera, för egensäkerhet men också för att kunna ställa svenska resurser till utsattaländers förfogande. Att saknar en nationell organisation förkrishantering minskar vår förmåga för egen del men också vår möjlighetatt effektivt och kompetent agera tillsammans med andra EU-länder. Attdet råder osäkerhet kring vilka resurser som skulle kunna ställas tillförfogande, såväl civilt som militärt, undergräver trovärdighetpå området.2. Regeringens skrivelse 2004/05:60 Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen , punkt 15 (fp)() och () anför:1995 blev fullvärdig medlem i EU-samarbetet. medsocialdemokratiskt styre ser vi ett som i allt högre grad ställersig utanför det europeiska samarbetet. har åter blivit enrandstat som sagt nej till det gemensamma valutasamarbetet och som sägernej till fler gemensamma lösningar på gemensamma problem. Trots en ökandeinternationell brottslighet säger nej till utökadebefogenheter för Europol. Trots att utvecklingen av tjänstehandelssektornhar stor betydelse för och möjlighet till ökad tillväxtoch ekonomisk utveckling säger regeringen nej tilltjänstedirektivet.Socialdemokraterna har dessutom misslyckats med att förankra det europeiskaprojektet hos det svenska folket. Till följd av detta har EU-negativismenväxt sig allt starkare.Europas länder - t.o.m. de största - är för små för att på egen handklara de utmaningar som folk står inför. Dit hör den växandebrottsligheten. Dit hör klimatförändringarna. Dit hör behovet av attytterligare stärka vår konkurrenskraft i globaliseringens tid och inteminst de allt större kraven på ett enat agerande utanför unionens egetterritorium för att motverka krigsrisker, förtryck och terrorism. Föratt skall vara pådrivande i arbetet för att möta dessa utmaningarbehövs förändring. En liberal Europapolitik driver utvecklingen mot ettSverige som fullt ut samarbetar på samma sätt som andra länder i ,som fullt ut är medlem i det gemensamma valutasamarbetet, som driverpå för ökat samarbete i stället för att fungera som en bromskloss ochsom deltar i den europeiska debatten.EU måste öka sin legitimitet och sin acceptans hos medborgare.Inte minst det låga deltagandet i Europaparlamentsvalen och nej-segerni den svenska eurofolkomröstningen vittnar om detta. Det är en storutmaning att finna nya former för deltagande och demokratisk maktutövningpå global nivå. EU är ett unikt exempel på en delvis överstatlig demokrati,en demokrati som inte på något sätt är färdig eller fullkomlig utanhela tiden söker nya former. Kraven på en bättre fungerande demokratiinom EU måste kunna förenas med en ökad effektivitet i EU:s arbete.Fundamentalt för att öka EU:s legitimitet och demokratiska förankringär information och debatt. Det finns ett stort behov av arenorför Europadebatt såväl i som i EU. Ett skäl till EU-skepsiseni är att partier, i första hand de som är splittrade internt iEuropafrågan, brustit i att förklara varför EU alls finns, vad ländernagör i EU-samarbetet och varför bör vara med. Det har saknats ensvensk debatt om varför EU är viktigt för . Myter om EU får ståoemotsagda, vilket skapat misstro och avståndstagande mot det europeiskasamarbetet. Inte sällan diskuteras de europeiska frågorna enbart utifrånen snäv nationell nyttosynpunkt i stället för att diskuteras utifrångemensamma europeiska intressen och värderingar. För att EU på dettavis skall bli "inrikespolitik", krävs i denna fråga ett tydligt ledarskapfrån regeringen, ett ledarskap som saknas alltsedan blev medlemi den europeiska gemenskapen.3. Regeringens skrivelse 2004/05:60 Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen , punkt 15 (v)Sermin Özürküt (v) anför:Regeringens skrivelse 2004/05:60 Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen, är - som riksdagsordningen föreskriver - en återrapporteringtill av föregående års ställningstaganden i frågor rörande EU.Skrivelsen bygger på regeringens och riksdagsmajoritetens ställningstaganden.Då alla dessa frågor och ståndpunkter avgjordes under föregående århade avvikande ståndpunkter i ett stort antal frågor.Att återigen upprepa dessa ståndpunkter torde vara föga meningsfullt.Vänsterpartiets ståndpunkter avseende frågor gällande Europeiska unionenär väl kända, och partiet har i en mängd motioner framfört dem på deområden där man har en avvikande mening. För en redovisning av sinaståndpunkter hänvisar därför till dessa motioner.Den kanske största frågan under föregående behandladesäkerhetspolitiken. Denna fråga avgjordes i samband med behandlingen avbetänkande 2004/05:UFöU2 säkerhetspolitik. Vänsterpartiethänvisar till de reservationer som partiet då gjorde i detta säkerhetspolitiskabetänkande.4. Regeringens skrivelse 2004/05:60 Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen , punkt 15 (mp)() anför:Regeringsskrivelsen har retrospektiv karaktär men föranleder ändåpartierna att kommentera sin allmänna inställning till den europeiskagemenskapens alla aspekter. ger därför här i denna formkort sin allmänna hållning till den förda politiken.Miljöpartiet delar i sak många av de bedömningar och åtgärder somredovisas av regeringen i regeringens skrivelse 2004/05:60 om verksamheteni Europeiska unionen. De reservationer vi lämnar in är på områden därvår politik är väsentligt radikalare i sak än den av svenska regeringeneller av EU förda. Dock bör påpekas att hållning till EUär starkt kritisk av flera skäl och några av dem redovisas härmed kort.Vi menar att skulle kunna föra en väsentligt friare ochkraftfullare utrikespolitik över huvud taget om vi inte var medlemmar iunionen. Den pågående sammanlänkningen policymässigt och institutionsvisav unionens utrikespolitik är en process som vi inte ser på med blidaögon, eftersom den i de flesta stycken inneburit en avradikaliseringav progressiva hållning gentemot t.ex. tredje världen, desssjälvständighetskrav, territoriella krav och krav på att kunna göra siggällande som jämbördiga parter i världssamfundets institutioner. Småländer som t.ex. beklagar och saknar uppriktigt de markeringarsom var mäktigt att göra på den globalaarenan.Men framför allt är det den förda politiken på det handelspolitiskaområdet som ger anledning till stora betänkligheter ur ettsolidaritetsperspektiv.De positioner som EU driver i t.ex. WTO/GATS- och WTO/AoA-förhandlingarnasaknar i allt väsentligt ett u-landsperspektiv och ser mest till unionensstrikt självcentrerade behov av höga handelsmurar utåt och egnasubventioner av produktionen. Dessutom är vi djupt oroade av sättet attförhandla fram EPA:er, Economic Partnership Agreement, dvs. EU:s bilateralahandelsavtal med 77 AVS-länder. De medför ett sätt att åter hävda t.ex.investeringsbehov på fattiga länders bekostnad och allmänt återgå tillden typ av krav som WTO-processen trots allt verkar vara på väg bortifrån.Inom RIF-området, dvs. rättsliga och inrikes frågor, är det främstutvecklingen av Europol och dess befogenheter som inger oro. Brottsbekämpningenöver gränserna har skötts professionellt och betryggande avInterpol, medan harmoniseringen på EU-nivå snarare innebär en försämradrättstillämpning utifrån svensk standard.Inriktningen på att kartlägga just extrema islamistiska grupper är ocksåenligt vår mening tveksam i sin ensidighet. Även islamofober ochhögerextrema, liksom alla andra rasistiska varianter av hatbrottsgrupperingar,är sprungna ur samma beklagansvärda utanförskap och utgör alla etttecken på splittring i samhällen, oavsett vilken flagga man råkat hängapå dem. "Transatlantiska länken" är ett begrepp med vag innebörd, men somomhuldas i all EU-retorik och i svensk politisk debatt. Miljöpartietsståndpunkt är att vi självklart bör odla formellt goda relationer medall länder i världen men att vi dock bör vara vaksamma på hur en mycketbrett omfattad säkerhetsregim under Natos mantel och med EU:s fullamedverkan växer fram under denna benämning. Till denna säkerhetsordningär starkt kritiskt och vill fortsätta hävda en genuinalliansfrihet för vårt land.Arbete med grannskapspolitiken har i huvudsak haft positiva förtecken,kanske med undantaget att vi i undrar hur länge löfteeller förespeglingar om medlemskap i skall kunna vara tillräckligmorot och motor för skärpningar i t.ex. rättsstatsprincipens hävdandeeller förbättringar av de mänskliga rättigheterna. Metoden har visserligenhaft en ganska positiv effekt , t.ex. på och vissa f.d.Öststater, men att inte främst se att dessa demokratiseringsprocesserbör drivas genuint inifrån ett lands egen opinion och demokratiska liv,samt att "" som geografiskt avgränsad del inte är utan gräns,kommer att medföra problem, särskilt som det framväxande EU har encentralistisk prägel att inlemma de nya medlemsstaterna i, snarare än enstrikt mellanstatligt platt och federativ struktur.Den sorgligaste och skamligaste delen av gemensamma arbete, mensom inte berörs vare sig i skrivelsen eller betänkandet, är vad somsker och inte sker för flyktingar, asylsökande och invandrare. De högamurar och den avvisningsteknologi som blir allt skarpare är i sigtillräckliga skäl för humanister att vara mer än kritiska till EU av idag.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2004/05:60 Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen under 2004.Motion från allmänna motionstiden /04:U348 av m.fl. (kd):29. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att stärka samordningen och komplementpariteten mellanEU-medlemsstaternas bistånd och öka effektiviteten i EU-biståndet.Motioner från allmänna motionstiden /05:K431 av m.fl. (fp):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att EU skall vara öppet för alla demokratiska ländersom delar unionens mål, ligger helt eller delvis i och somuppfyller de grundläggande politiska och ekonomiska kriterier för medlemskapsom EU slagit fast.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s bistånd och demokrati.2004/05:Fi230 av m.fl. (mp):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att påverka EU:s globala politik i samma riktning somden nya svenska sammanhållna globalpolitiken.2004/05:L295 av m.fl. (fp):24. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s insatser mot diskriminering.25. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om diskriminerande bestämmelser för personal inom EU:solika organ samt andra organisationer på europeisk eller globalnivå.2004/05:U206 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en fortsatt utvidgning av EU.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s relationer till Ryssland.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om situationen i Vitryssland.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s roll för arbete för freden.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s relationer till länderna kring södrastrand.2004/05:U211 av ():beslutar att ge regeringen till känna som sin mening vad imotionen anförs om att i det nordiska samarbetet verkar för attÅland tillförsäkras en egen företrädare i EU-parlamentet.2004/05:U217 av m.fl. (fp):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att måste vidta åtgärder för att säkerställaatt EU:s biståndsprogram till fungerar.2004/05:U225 av m.fl. (fp):22. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bör verka för en tydligare och mersammanhållen strategi för EU:s arbete med mänskliga rättigheter i världen.23. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att EU:s biståndspolitik bör vara ett viktigt instrumentför att främja respekten för mänskliga rättigheter i världen.24. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att inom EU bör verka för att fler dialogermed enskilda länder med enbart inriktning på mänskliga rättigheter kommertill stånd.2004/05:U226 av m.fl. (fp):18. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s utvecklings- och biståndspolitik.2004/05:U231 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om betydelsen av EU:s Medelhavsdialog och Meda-programmet.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att omvärlden, inklusive EU, måste öka pressen påIran vad gäller utvecklingen av kärnenergiprogrammen samt att måstetillmötesgå kraven från IAEA.2004/05:U232 av ():3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om vilka krav EU skall ställa på som ansökarland.2004/05:U237 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om den nordliga dimensionen.2004/05:U240 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att arbeta för som ett frihandelsområde.2004/05:U242 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att inom EU bör bidra till ökat fokus påRyssland, och samt en fortsatt hög närvaro på västraBalkan.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att skall bedömas utifrån egna meriter ochpå samma villkor som andra kandidatländer.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s politik för västra /05:U251 av och (båda mp):tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om EU:s handelsavtal med Medelhavsländerna.2004/05:U253 av och (båda mp):3. tillkännager för regeringen som sin mening att Sverigei förhandlingar inom WTO bör verka för rätten till livsmedelssuveränitet.2004/05:U254 av m.fl. (mp):6. tillkännager för regeringen som sin mening att Sverigegenom EU bör driva att krav på tullsänkningar för inte blirstörre än att de fortsatt kan skydda sina växande industrier.2004/05:U256 av m.fl. (v):9. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att inom EU bör verka för att svenska ocheuropeiska företag engagerar sig i utvinnandet av naturtillgångar,såsom naturgas och olja, på ett sådant sätt att det kommer det bolivianskafolket till del.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att när det folkliga engagemanget i Boliviaväxer skall verka för att svenska och europeiska företag stimuleras attengagera sig i det bolivianska jordbrukets och infrastrukturens utveckling.2004/05:U261 av m.fl. (mp):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om radikal reformering av EU:s biståndspolitik.2004/05:U267 av m.fl. (c):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att frågor som demokratisk utveckling, mänskligarättigheter, gränsöverskridande brottslighet, jämställdhet och miljö börprioriteras i EU:s samarbete med , och Moldavien.4.