bet · GS01MJU8 · 2005-02-03 00:00:00 — I propositionenfördelades sammanlagt i höjda anslag för 2001-2003för grundforskning, forskarskolor och behovsmotiverad forskning inombiovetenskap och bioteknik. Medel för dessa ändamål anvisades tillVetenskapsrådet, för miljö, areella näringar ochsamhällsbyggande (Formas), Verket för innovationssystem () och förforskarskolorna till och universitet.Formas erhöll medel för ämnesövergripande forskning och har med dessamedel bl.a. tagit fram ett program för ekologisk riskforskning som delsavser utsättning av GMO, dels biologisk bekämpning. Regeringen avseratt i presentera en ny forskningspolitiskproposition. Enligt vad utskottet erfarit anser regeringen att biovetenskapoch bioteknik även fortsättningsvis skall utgöra prioriterade områden.Utskottet anser att bör avvakta propositionen innan någraåtgärder vidtas. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen iden del den har behandlats.Ett likalydande yrkande som det i motion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 27har tidigare behandlats av utskottet (bet. 2002/03:MJU11). Utskottetframhöll att forskningsresultaten normalt görs tillgängliga för allmänhetengenom publicering i vetenskapliga tidskrifter. Publiceringen stöds avt.ex. , , ochWallenbergsstiftelsen. Utskottet påpekade emellertid att en stor del avden tillämpade forskningen med inriktning mot produkter sker inom ellermed stöd av företag, eftersom denna typ av forskning ofta är mycketresurskrävande. Projekt av denna karaktär är ofta sekretessbelagda.Detta kan motiveras med att företag som satsar stora pengar och mycketav sitt kunnande vill få möjlighet att ta patent på sina uppfinningarför att få skydd för sina investeringar. Resultaten publiceras dockofta i vetenskapliga tidskrifter eller via patentskrifter.Detta innebär att resultaten blir tillgängliga för allmänheten med enviss fördröjning. Det anförda innebär enligt utskottet att syftet medmotion 2003/04:MJ474 (c) yrkande 27 är tillgodosett. Motionen avstyrksdärför.Utskottet instämmer i vad som framförs i motion 2004/05:MJ392 (v) yrkande3 om vikten av offentlighet vid olika typer av tillståndsärenden medGMO. Största möjliga öppenhet är av stor vikt inte minst för attallmänhetens intressen skall kunna tillvaratas. har en lång traditionav stor öppenhet i ärenden och i andra sammanhang också inom områdetför GMO och enligt vad utskottet erfarit lämnar generellt utmer information än andra medlemsstater i EU. Information omtillståndsansökningar publiceras på Europeiska kommissionens och för livsmedelssäkerhets (EFSA) hemsidor. Allmänheten ochorganisationer har möjlighet att inkomma till medsynpunkter på EFSA:s yttrande över en ansökan. Den svenska behörigamyndigheten, , publicerar yttranden över ansökningar omtillstånd för utsläppande på marknaden på sin hemsida. I direktiv2001/18/EG regleras vilken information i en tillståndsansökan som måstevara offentlig och vilket utrymme det finns när det gäller attsekretessbelägga uppgifter i en sådan ansökan med hänsyn till sökandenskonkurrenskraft. Denna reglering har genomförts i svensk rätt och tillämpasi första hand av . Enligt regelverket skall en avvägninggöras mellan allmänhetens krav på insyn och skyddet av företagensintressen. beslut om avslag på en begäran om att lämnaut en uppgift kan överklagas i kammarrätten. Utskottet förutsätter atthanteringen av tillståndsärenden även i fortsättningen kommer attkännetecknas av största möjliga öppenhet. Det anförda innebär att detinte är nödvändigt med ett uttalande från sida. Utskottetavstyrker därför motion 2004/05:MJ392 (v) yrkande 3.Genetiska resurser, avel och förädlingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner (fp) med krav på förändringar ilagstiftningen vad gäller avel och växtförädling. Dessutom avstyrkerutskottet en motion (kd) i vilken tas upp farhågorna med en utarmning avden genetiska variationen och en motion (v) om ursprungsbefolkningarsrätt till sina genetiska resurser. Utskottet finner att det arbete sompågår på området innebär att motionernas syften huvudsakligen ärtillgodosedda.Jämför reservationerna 11 (fp), 12 (v, mp) och 13 (kd).MotionernaSverige borde verka för en enhetlig lagstiftning inom EU vad gällerkonsumentsäkerhet och etik rörande avel och växtförädling, bådetraditionell och genteknisk anförs det i motion 2003/04:MJ431 (fp) yrkande9. Den etiska lagstiftningen borde ta hänsyn till hur djurhälsan påverkasav förädling och borde leda till att avarter såsom t.ex. uppfödning avnötkreatursrasen belgisk blå och vit boskap skulle kunna hindras. Sammauppfattning kommer till uttryck i motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 20(delvis). bör enligt motionen ge regeringen i uppdrag attvidta de åtgärder som krävs för att ta fram en sådan ny lagstiftningsamt att ta fram strategier för hur frågan kan drivas på EU-nivå.Enligt motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 37 kan växt- och djurförädlingenockså bidra till en utarmning av det genetiska kapitalet genom attkonkurrera ut befintliga sorter och raser. Utarmningen av gener ger mindrevariation att bygga vidare på. Vi vet inte exakt vilka betingelser somkommer att gälla . Därför är en så bred genetisk bas sommöjligt en form av försäkring inför en okänd framtid. Utifrånförvaltarskapsprincipen skall EU och vara synnerligen restriktiva iatt tillåta introduktion av genetiskt modifierade livsmedel.Enligt motion 2004/05:MJ392 (v) yrkande 1 bör i FN, WTO och iandra internationella sammanhang kräva att befolkningens kunskap omnyttjande av lokala genetiska resurser skall skyddas och att varjebefolkning bör ges rätten till de egna genetiska materialen från såvälväxter som djur. Det förekommer att ursprungsbefolkningar tvingas attställa sina kunskaper om medicinalväxter och områdets biologiska mångfaldtill förfogande för forskning för att sedan behöva betala för depatenterade mediciner som forskarna tagit fram.Utskottets ställningstagandeInom EU är det enligt direktiv /22/EEG om förbud mot användning avvissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan förbjudet att ge djurhormoner för att få dem att växa fortare. Enligt EU:s nya förordning(EG) nr 1831/2003 om fodertillsatser, som antogs ,skall användningen av antibiotika i foder fasas ut och vara förbjudenfrån . Beslutet gäller inte koccidiostatika. Det ärdock tillåtet att från land utanför EU importera djur som behandlatsmed antibiotika i tillväxtfrämjande syfte förutsatt att preparaten ärgodkända i EU. Däremot är det förbjudet att importera djur och produkterfrån djur som behandlats med hormoner i tillväxtfrämjande syfte. InomSverige är det enligt 29 § djurskyddsförordningen (1988:539) förbjudetatt bedriva avel med en sådan inriktning att den kan medföra lidandeför djuren. har meddelat närmare föreskrifter omdjurskyddskrav vid avelsarbete (SJVFS 1999:106), där det bl.a. framgår attnötkreatur, svin, hästar, får och getter som nedärver defekter inte fåranvändas för reproduktion. En förteckning över vilka defekter som avsesfinns som bilaga till föreskriften. I denna bilaga ingår bl.a.muskelhypertrofi, dvs. abnorm muskelansättning, vilket kännetecknar rasenbelgisk blå och vit boskap. Renrasiga avelsdjur av nötkreatur, svin,får och getter som godkänts för avel i ett annat land inom EU får dockäven användas i . När det gäller belgisk blå och vit boskap fannEG-domstolen att inte har rätt att ställasärskilda villkor för avel med nötkreatur som kan orsaka lidande.EG-domstolens dom kan inte överklagas. rättar sig visserligen efterEG-domstolens dom, men regeringens syn på vad som är god djurhållningoch vad som borde anses vara genetiska defekter är dock oförändrad.Utskottet har erfarit att regeringen fortfarande anser att det är felatt i avel medvetet utsätta nötkreatur för risken att få kalvningsproblem,svagt skelett och underutbildade inre organ som hjärta och lungor enbartför att tjäna pengar på den större muskelmassan. Utskottet konstateraratt det i råder en stor enighet om att nötkreatur med anlag förmuskelhypertrofi inte är acceptabelt. Denna uppfattning företräds av bl.a. konsumentorganisationer, djurskyddsorganisationer, veterinärer, mjölk-och köttproducenter, slakterier och . Utskottetutgår från att den svenska uppfattningen kommer till uttryck i detfortsatta arbetet såväl nationellt som internationellt. Utskottet anserdärmed att syftet med motionerna 2003/04:MJ431 (fp) yrkande 9 och2004/05:MJ508 (fp) yrkande 20 (delvis) får anses vara tillgodosett.Motionerna avstyrks.Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande37 om att moderna växtsorter och djurraser ofta har egenskaper som bättresvarar mot dagens efterfrågan än de sorter och raser som är av äldredatum och att det äldre materialet därför riskerar att försvinna frånmarknaden. I många fall använder sig den enskilde lantbrukaren av detmaterial som ger den bästa avkastningen. Problemet med genetisk erosionär gammalt och hänger inte specifikt samman med gentekniken. Det ärriktigt att vi inte kan överblicka vilka gener som det kan finnasbehov av för att möta framtidens behov och det är därför viktigt att sålångt det är möjligt behålla den genetiska diversiteten. Detta kan skegenom att bibehålla äldre material i praktisk verksamhet eller genombevarande i genbanker, där material som är attraktivt förde enskilda bönderna i deras näringsutövning kan bevaras som en resursför framtida forskning och förädling. I finns för detta ändamålNordiska Genbanken där de nordiska länderna i samarbete sedan 25 årbevarar, karakteriserar och dokumenterar jordbruks- och trädgårdsväxterav nordiskt ursprung. Regeringen presenterade skrivelsen 2004/05:73Husdjursgenetiska resurser. I denna skrivelse redovisar regeringen sinsyn på bevarande och hållbart nyttjande av husdjursgenetiska resurser.I skrivelsen lämnas dessutom en redogörelse för det internationellasamarbetet på området. Utskottet, som kommer att behandlaskrivelsen, avstyrker motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 37.Ursprungsbefolkningars rätt till skydd för genetiska resurser ochtraditionell kunskap är föremål för diskussioner och förhandlingar i flerainternationella sammanhang. Enligt regeringen företräder enlinje som ser till ursprungsbefolkningarnas intressen somimmaterialrätten försvaras och betydelsen av att genetiska resurser ochkunskap om att dessa kommer till nytta betonas. Utskottet vill medanledning av motion 2004/05:MJ392 (v) yrkande 1 särskilt lyfta fram någraviktiga internationella överenskommelser och kommittéer vars syfte bl.a. är att skydda de intressen som tas upp i motionen. FN-konventionenom biologisk mångfald har i princip tre syften, dels att bevara genetiskaresurser, dels att hållbart utnyttja de genetiska resurserna, dels atträttvist fördela den nytta som kan uppstå vid användningen av de genetiskaresurserna. Inom ramen för konventionen godkände ett partsmöte år 2002de s.k. Bonnriktlinjerna, som är ett slags internationella riktlinjerför tillgång till genetiska resurser och fördelning av nyttan. En bärandetanke är att det är viktigt att genetiska resurser - även de som användsoch förvaltas av ursprungsbefolkningar - görs tillgängliga för forskareoch utvecklare som det är väsentligt att uppkommen nyttafördelas på ett rättvist sätt. Det internationella fördraget om växtgenetiskaresurser för livsmedel och jordbruk har en bestämmelse som handlar omjordbrukarnas rättigheter (artikel 9). Den innebär ett erkännande av destora insatser som gjorts av ursprungsbefolkningaroch andra jordbrukare i alla regioner för att utveckla och bevara degenetiska resurser som utgör grunden för det moderna jordbruketoch växtförädlingen. Fördraget innebär en skyldighet för parterna attvid behov och i enlighet med nationell lagstiftning skydda och stärkajordbrukarnas rättigheter t.ex. till en rättvis fördelning av den nyttasom uppkommer vid användning av genetiska resurser och rätt att deltai beslut som rör bevarande och användning av traditionell kunskap ochtraditionellt odlade växtsorter. Inom WTO finns enmellanstatlig kommitté för intellektuell äganderätt och genetiska resurser,traditionell kunskap och folklore. Kommittén arbetar bl.a. med attutveckla olika former av skydd för traditionell kunskap. Inom FN-organetWIPO () förs förhandlingar omangivande av ursprung eller källa för genetiska resurser och relateradtraditionell kunskap i patentansökningar. och EU har i dettasammanhang varit pådrivande i förhandlingarna och initierat tanken påatt uppgiftsskyldigheten skall sanktioneras genom ett patenträttsligtformkrav. Utskottet anser att det anförda innebär att syftet med motion2004/05:MJ392 (v) yrkande 1 är tillgodosett. Motionen avstyrks.Märkning av livsmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motioner (kd, c) om märkning av livsmedel sominnehåller GMO. Utskottet finner dem tillgodosedda med det regelverksom finns.MotionernaEnligt motion 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 34 bör de producenter somanvänder GMO i sina produkter tydligt informera om detta, eftersom delångsiktiga riskerna med GMO ännu är okända. Samma uppfattning kommertill uttryck i motion 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 11 (delvis). Ocksåenligt motion 2003/04:MJ417 (c) bör det vara en självklarhet attgenmodifierade produkter skall vara märkta. måste vara pådrivandeinom såväl EU som andra internationella organ så att de märkningssystemsom införs är tydliga och lättförstådda. Även livsmedel som kan innehållagenmodifierade ingredienser skall omfattas av obligatoriska krav påmärkning.Utskottets ställningstagandeMärkning av GMO i livsmedel regleras i och rådetsförordning (EG) nr 1829/2003 av om genetisktmodifierade livsmedel och foder samt i och rådetsförordning (EG) nr 1830/2003 av om spårbarhet ochmärkning av genetiskt modifierade organismer och om ändring av direktiv2001/18/EG. Alla produkter som består av, innehåller eller har framställtsav GMO skall märkas. Märkningsreglerna gäller produkter som framställtsav GMO även om DNA eller protein från GMO inte kan påvisas (t.ex. ioljor). gällde märkningsregeln endast för varor där man kundepåvisa GMO genom analys. Avsiktlig användning av GMO i ett livsmedelskall alltid framgå av märkningen oavsett hur liten mängd som är tillsatt.Information om att ett livsmedel har sitt ursprung i GMO skall lämnasi alla steg i livsmedelskedjan. Förekomst av GMO som inte överstiger av en specifik ingrediens behöver inte märkas, förutsatt attinblandningen är oavsiktlig eller tekniskt oundviklig (artikel 12 [EG] nr1829/2003). Detta innebär dock att företaget måste ha vidtagit lämpligaåtgärder för att förhindra inblandning av GMO. För riskbedömda (positivtutlåtande) men ännu inte godkända GMO gäller ett tröskelvärde om högst0,av ingrediensen. Detta är en övergångsregel som gäller i 3 år.Artikel 13 (EG) nr 1829/2003 samt artikel 4.6 (EG) nr 1830/2003 angerhur den obligatoriska märkningen ska utformas. Det är möjligt att deenskilda besluten om godkännande för de olika produkterna kan ställaytterligare krav (artikel 13.2 [EG] nr 1829/2003). För levande GMO skalläven en unik identitetsbeteckning anges enligt förordning (EG) nr 65/2004.Generella märkningsbestämmelser återfinns i myndighetsföreskriftersåsom t.ex. föreskrifter SLVFS 1993:19 om märkningoch presentation av livsmedel (Dessa bestämmelser kommer att ersättasav föreskrifter LIVSFS 2004:27 om märkning ochpresentation av livsmedel. De nya bestämmelserna träder i kraft den 25november 2005 men får tillämpas redan fr.o.m. ).Uppgifterna får anges i en fotnot till ingrediensförteckningen, menbokstäverna skall tryckas med minst samma teckenstorlek somingrediensförteckningen. Märkningen skall vara lätt att förstå och får intevara vilseledande för konsumenten, enligt de generella märkningsreglerna.Utskottet anser att motionerna 2003/04:MJ399 (kd) yrkande 34, 2003/04:MJ417(c) och 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 11 (delvis) är tillgodosedda. Motionernaavstyrks därför.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motionsyrkanden (m) om bl.a. tillståndsgivningenför det genmodifierade s.k. gyllene riset. Utskottet hänvisar bl.a.till att framställningen inte bör behandlas i sak av riksdagen.MotionenEnligt motion 2003/04:MJ254 (m) har det gyllene riset fått sitt namnefter den gyllene färg det fått av den gen för produktion av betakarotenfrån påsklilja som fått ersätta en av ursprungsrisets gener. Betakarotenomvandlas i människokroppen till A-vitamin. Enligt motionen är detillstånd som finns för gyllene ris så begränsade att fördelarna med dennateknik aldrig når de fattiga länderna. Motionären anser att villkorenför tillståndsgivningen för gyllene ris bör ändras, eftersom riskernamed gyllene ris inte är större än dem vi är vana vid från traditionellförädling. är villkoren framför allt baserade på politiska grunderoch inte på vetenskapliga fakta (yrkande 1). Den viktigaste uppgiftenförutom att stödja denna teknik rent vetenskapligt är att hitta partneri för att utveckla lokala rissorter nödvändiga för en vidareanvändning i dessa länder. För att kunna uppnå dessa kontakter krävsockså en seriös information om det gyllene risets fördelar på ett adekvatsätt i . I detta arbete bör kunna vara mycket merengagerat än vad fallet är (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeDet genmodifierade gyllene riset presenterades . Växten innehålleren gen för produktion av betakaroten som i kroppen omvandlas tillA-vitamin. Inom EU gäller generella regler för tillståndsprövning avgenmodifierade grödor. Beslut om godkännande och villkor sker efter enprövning i varje enskilt fall och resultatet kan givetvis variera mycketmellan olika GMO. Tillståndsprocessen i regleras i förordningen(2002:1086) om utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön.I denna typ av fall är tillsynsmyndighet. Gentekniknämndenoch skall ges tillfälle att yttra sig i ärendet. Enligtvad utskottet erfarit från föreligger ingen ansökan omtillstånd till avsiktlig utsättning av det gyllene riset i ellerEU. En eventuell ansökan skall enligt gällande bestämmelser genomgå envetenskaplig prövning av riskerna för människors hälsa och miljön ochav etiska hänsyn. Utskottet anser att framställningen i motion 2003/04:MJ254(m) yrkande 1 är sådan att den inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker därför motionen i berörd del.När det gäller den andra frågan i motionen (yrkande 2) instämmer utskotteti att vissa utvecklingsländer och länder med övergångsekonomier kansakna resurser för att fatta välgrundade beslut om import eller exportav GMO. Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör naturligtvishjälpa dessa med kapacitetsuppbyggnad på området. Detta sägs också iingressen till den EG-förordning (EG nr 1946/2003) som genomförCartagenaprotokollet om biosäkerhet, vilket trädde i kraft den 11 september2003. Cartagenaprotokollet är ett protokoll till ombiologisk mångfald som reglerar den internationella handeln med GMO.Utskottet, som anser att ett riksdagsuttalande inte är påkallat, avstyrkermotionen också i denna del.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Vissa miljösäkerhetsfrågor och etiska frågor, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lagstiftning för nya grödors och djursmiljöpåverkan. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ508 yrkande 20i denna del och avslår motionerna 2003/04:MJ399 yrkande 36, 2004/05:MJ497yrkande 38 och 2004/05:MJ499 yrkande 11 i denna del.StällningstagandeDet finns inga vetenskapliga bevis för att genteknikensom sådan, om den används på ett riktigt sätt, orsakar risker förkonsumenter eller miljö. Däremot kan man inte utesluta att vissa GMOlikaväl som organismer som förädlats enligt traditionella metoder kanorsaka problem både för konsumentsäkerheten och miljön. Vi anser attregeringen bör verka för en nationell reglering av frågor om nya grödorsoch djurs miljöpåverkan. Regeringen bör vidta de åtgärder som krävs föratt ta fram en sådan ny lagstiftning samt att ta fram strategier förhur frågan kan drivas på EU-nivå. Detta bör ges regeringen till känna.2. Vissa miljösäkerhetsfrågor och etiska frågor, punkt 1 (kd, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om etiska frågor och vissa risker med gentekniken.Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ399 yrkande 36,2004/05:MJ497 yrkande 38 och 2004/05:MJ499 yrkande 11 i denna del och avslårmotion 2004/05:MJ508 yrkande 20 i denna del.StällningstagandeVi anser att dagens lagstiftning om gentekniken är otillräcklig. Denbehöver förbättras på en rad områden och innehålla krav på märkning,etisk prövning, nyttoprövning, samhällsekonomisk lönsamhet ochskadeståndsmöjlighet. Risken finns att grödor med gener som gör demmotståndskraftiga mot vissa bekämpningsmedel skall korsa sig med vildasläktingar och bilda hybrider, med svåröverblickbara ekologiska följder.Om genetiskt modifierade grödor över huvud taget skall hållas i öppenodling måste nyttan med den genetiska modifieringen noga vägas mot riskenatt en spridning sker i naturen. krävs det tillstånd för att fåodla en viss sorts genmodifierad gröda. Vi anser att det dessutom börkrävas tillstånd för varje enskild plats där någon önskar odla genmodifieradegrödor.Dessutom anser vi att försiktighetsprincipen skall gälla för EU:s politikför GMO. Eventuella risker med genmodifierade grödor som är resistentamot vissa sjukdomar, skadeinsekter eller kemikalier är inte tillräckligtklarlagda.Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna.3. Kvaliteten på riskbedömningar, punkt 2 (kd, v, mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kvaliteten på riskbedömningar. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:MJ392 yrkande 2.StällningstagandeVi anser att det måste klargöras att alla gentekniska fakta ochforskningsresultat som har att göra med miljö, hälsa och säkerhet skallfinnas med i beslutsunderlaget då en ansökan prövas. Vi ställer osstveksamma till att så alltid är fallet. Därför bör ,och ges i uppdrag att göra en översynav kvaliteten på riskbedömningar och föreslå regler som möjliggör störreenhetlighet vid bedömningar av företagens ansökningar. Detta bör gesregeringen till känna.4. Markörgener som ger antibiotikaresistens, punkt 3 (kd, c, mp)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om markörgener som ger antibiotikaresistens.Därmed bifaller motion 2003/04:MJ474 yrkande 24.StällningstagandeTillämpningen av genteknik inom jordbruk och livsmedelsproduktion äromdiskuterad och väcker starka reaktioner hos såväl konsumenter somproducenter. Tekniken är relativt ny och det sker nya framsteg.Utvecklingen upplevs ibland som alltför snabb. Tiden mellan forskningoch praktisk tillämpning blir ibland för kort för att effekterna påmiljön och de etiska problemen skall kunna anses tillräckligt utredda.Det är en utmaning att utveckla ny teknik och utarbeta ettregelverk för miljö- och hälsosäkerhet. Det är emellertid möjligt attlägga fast vissa generella gränslinjer såsom att markörgener som gerantibiotikaresistens inte skall förekomma i produkter på marknaden.Detta bör ges regeringen till känna.5. Samexistensfrågor, punkt 4 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om risker vid korspollinering.