bet · GS01KU14 · 2005-02-01 00:00:00 — I pågår bl.a. projekt som syftar till att förenklaoch samordna flyktingars och invandrares kontakter med myndigheterna.I sker bl.a. en kartläggning av gemensamma behov avkompetens och tjänster där det finns möjligheter till samutnyttjandeoch samverkan mellan myndigheterna. I och ärprojekten inriktade på att genom myndighetssamverkan behålla och utvecklaoffentlig service i glesbygdskommuner.En rapport med en samlad redovisning av arbetet skall lämnas tillregeringen senast den 1 september 2005.SpamhanteringStatens e-forum, som är ett samarbetsorgan för statliga myndigheter somär engagerade i utvecklingen av elektroniska tjänster och tillämpningar,beslöt vid styrgruppsmötet att be Statskontoret lämnaförslag på ett för styrgruppsmyndigheterna gemensamt projekt inriktatpå myndigheternas specifika problem vid hanteringen av s.k. spam. Iuppdraget ingår att belysa problematiken med spam, i första hand relaterattill myndigheternas hantering kopplat till gällande lagkrav för offentligförvaltning. Problemen kategoriseras i fyra delområden: juridik, praktiskaåtgärder, insatser under teknik- och tjänsteupphandlingsfasen samt desamhälleliga frågorna och relationerna till berörda IT-företag. Projektetskall prioritera problemområden och klarlägga situationen genom attutforma lämplig vägledning och föreslå eventuella övriga åtgärder.Tidigare behandling och beslut - demokrati och ITUtskottet har behandlat motioner om IT i förvaltningen,i betänkande 2003/04:KU11 (s. 12).Våren 2004 behandlade utskottet i betänkande 2003/04:KU19 även motionerom demokrati och IT. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning tillpågående arbete. Utskottets m-, fp-, kd-, c- och mp-ledamöter reserveradesig mot utskottets förslag till riksdagsbeslut. I reservation föreslogsett tillkännagivande till regeringen om demokrati och IT. Kammaren biföllreservationen (rskr. 2003/04:277).Regeringen beslutade att ge iuppdrag att, med tillkännagivande som utgångspunkt, utredaanvändningen av IT i demokratiska beslutsprocesser (dnr Ju2004/5731/D).I uppdraget ingår även att utreda förekomsten av eventuella rättsligaoch tekniska hinder för användningen samt att föreslå möjliga åtgärderför att undanröja dessa hinder. Inom ramen för uppdraget skall ocksålämnas förslag till hur kommunala initiativ för att öka deltagandet idemokratiska processer kan uppmuntras. Uppdraget skall redovisas tillJustitiedepartementet senast den 30 juni 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att det redan pågår omfattande arbete inom området IToch förvaltning, bl.a. med att utveckla 24-timmarsmyndigheten ochmyndigheternas hantering av s.k. spam. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet dels motionerna 2004/05:T466 (fp) yrkande 15 och 2004/05:N403(fp, kd, m, c) yrkande 6, som handlar om 24-timmarsmyndigheten, delsmotionerna 2004/05:K256 (s), 2004/05:L294 (mp) yrkande 3 och 2004/05:L314(s), som handlar om myndigheternas hantering av spam.Jämställdhet i förvaltningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående utredning motionsyrkandenom jämställdhet i förvaltningen.Jämför reservation 9 (v, mp).MotionI motion 2004/05:K444 av m.fl. (v) föreslås att enjämställdhetsmyndighet inrättas (yrkande 2). I motionen anförs att dagensorganisering av jämställdhetsarbetet utgörs av dels , som svarar för jämställdhetslagens efterlevnad, dels avde länsexperter för jämställdhetsfrågor som 1995 inrättades vid landetslänsstyrelser. Härutöver är det varje myndighets ansvar att görajämställdhetsanalyser anpassade till respektive verksamhet. Motionärernaanser att det arbetssätt som präglar jämställdhetspolitiken, gendermainstreaming eller jämställdhetsintegrering, och som innebär attansvaret för analys och genomförande ligger på varje myndighet, intefungerar i praktiken. Jämställdhetsfrågor faller mellan stolarna. Enjämställdhetsmyndighet institutionaliserar jämställdhetsarbetet. Vidareanser motionärerna att en ny jämställdhetsförordning bör inrättasliknande den som finns inom integrationspolitikens område (yrkande 3).Utöver att den förordningen (SFS 1999:593) reglerar statliga myndighetersansvar för genomförandet av integrationspolitiken fastställer den ävensamordningen med den stödfunktion som och DO utgör.Motionärerna menar även att det i myndigheternas regleringsbrev ochinstruktioner bör definieras, identifieras och formuleras myndighetsspecifikamål, återrapporteringskrav och uppdrag som har ett tydligt feministisktperspektiv (yrkande 4).BakgrundGällande ordningEnligt 7 § verksförordningen (1995:1322) skall myndighetens chef setill att verksamheten bedrivs författningsenligt och effektivt. Chefenskall bl.a. beakta de krav som ställs på verksamheten när det gällerjämställdheten mellan kvinnor och män (p. 4).Utöver verksförordningen, som är tillämplig på alla myndigheter underregeringen, förtydligas också ansvaret för jämställdhetsfrågor iinstruktionen till ett fåtal myndigheter.JämställdhetspolitikenMålet för regeringens jämställdhetspolitik är att kvinnor och män skallha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom livets allaområden (prop. 2004/05:1 utg.omr. 14 avsnitt 4). PolitikområdetJämställdhetspolitik omfattar två verksamhetsområden: Samordningsansvar förjämställdhetspolitiken och särskilda jämställdhetsåtgärder samt Motverkakönsdiskriminering. Till politikområdet hör JämO. JämO:s uppgift ärenligt jämställdhetslagen (1991:433) att utöva tillsyn över lagensefterlevnad.Enligt regeringens mening är jämställdhet ett sektorsövergripandepolitikområde, vilket innebär att jämställdhet även är ett integrerat målinom andra politikområden. omfattar politikområdetJämställdhetspolitik också en delegation som bildats för att stödjaarbetet med jämställdhetsintegrering i den statliga verksamheten.Delegationen inrättas för en period om ett år.Jämställdhetspolitiska utredningenRegeringen beslutade att tillkalla en särskild utredareför att göra en översyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning,organisation och effektivitet (dir. 2004:18). Utredningen, som antagitnamnet Jämställdhetspolitiska utredningen, skall bl.a. analysera hurden nuvarande organisationen för jämställdhetspolitiken fungerar ochlämna förslag till hur den skall kunna förbättras och effektiviseras.Utredarenskall redovisa uppdraget till regeringen senast den 1 juni 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att regeringen har tillkallat en särskild utredareför att göra en översyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning,organisation och effektivitet. Resultaten av utredningens arbete börenligt utskottets mening avvaktas innan något ställningstagande görs ifrågan. Av denna anledning avstyrker utskottet motion 2004/05:K444 (v)yrkandena 2-4.HBT-kompetens inom offentlig verksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagande ettmotionsyrkande om HBT-kompetens i offentlig verksamhet.Jämför reservation 10 (fp, v, c, mp).MotionI motion 2004/05:K336 av m.fl. (v, fp, c, mp) yrkande5 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vadi motionen anförs om att de som verkar vid myndigheter skall ha kompetensi HBT-frågor. Enligt motionärerna finns det allvarliga kunskapsbristerinom exempelvis hälso- och sjukvården, utbildningsväsendet, rättsväsendetoch poliskåren samt om homosexuellas, bisexuellas ochtranspersoners situation, och regeringen bör verka generellt för attpersonal vid myndigheter får bättra kompetens i HBT-frågor.BakgrundTidigare behandlingUtskottet har behandlat motioner om höjd kompetens inomden offentliga sektorn avseende homosexuellas, bisexuellas och transpersoners(HBT) livsvillkor, (bet. 2003/04:KU11). Utskottetbetonade därvid att förvaltningsmyndigheter och andra som fullgöruppgifter inom den offentliga förvaltningen i sin verksamhet, enligtregeringsformen, skall beakta allas likhet inför lagen samt iakttasaklighet och opartiskhet. Myndigheter och deras personal får såledesinte låta sig påverkas av en önskan om att gynna eller missgynna vissaenskilda intressen, och de får inte ta hänsyn till ovidkommandeomständigheter. Vidare anförde utskottet att det i regeringsformen ocksåfinns uttryckliga bestämmelser om att myndigheter skall motverkadiskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt elleretniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder,sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskildesom person. Myndigheterna har även, enligt förvaltningslagen, en allmänserviceplikt gentemot allmänheten. Myndigheterna skall hjälpa enskildaatt ta till vara sin rätt i förvaltningsärenden, och de har ett ansvarför att se till att ärenden blir tillräckligt utredda.Utskottet ansåg dock att det trots dessa grundläggande bestämmelseribland kunde finnas skäl att vidta vissa riktade åtgärder avseendemyndigheters kontakt med och sätt att behandla olika grupper i befolkningen.För att personal vid olika myndigheter skall handlägga ärenden på ettsätt som svarar mot de grundläggande bestämmelserna kan kompetenshöjandeinsatser vara nödvändiga. Utskottet konstaterade att regeringen hadetagit initiativ eller avsåg att ta initiativ som riktar sig mot olikadelar av den offentliga förvaltningen. Enligt utskottets mening fannsdet tills vidare därför inget behov av ett uttalande från föratt fästa regeringens uppmärksamhet på behovet av åtgärder. Motionernaavstyrktes.Proposition om diskriminering inom det sociala områdetI överlämnade regeringen proposition 2004/05:22 Diskrimineringinom det sociala området på grund av sexuell läggning. I propositionenföreslog regeringen att diskriminering som har samband med sexuellläggning skall vara förbjuden inom det sociala området, dvs. socialtjänstenm.m., socialförsäkringssystemet, arbetslöshetsförsäkringen och hälso-och sjukvården. Enligt propositionen skulle förslaget genomföras genomatt förbuden mot diskriminering i 10-13 §§ lagen (2003:307) om förbudmot diskriminering utvidgas till att, utöver diskrimineringsgrundernaetnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, även omfattasexuell läggning.Propositionen behandlades av arbetsmarknadsutskottet, som föreslog attriksdagen skulle bifalla propositionen (bet. 2004/05:AU2). Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2004/05:72).De nya reglerna trädde i kraft den 1 januari 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motion2004/05:K336 (v, fp, c, mp) yrkande 5.Särskild mat vid offentliga inrättningarUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagandemotioner om särskild mat vid offentliga inrättningar.Jämför reservation 11 (mp).MotionerI motion 2004/05:K300 av () föreslås att offentligainrättningar i , såsom förskolor, grund- och gymnasieskolor,äldreomsorg, fängelser och sjukhus, skall vara skyldiga att erbjudavegetarisk och vegansk mat när så efterfrågas.I motion 2004/05:K452 av () föreslås att incitament skapasför myndigheter att välja ekologiskt odlad mat. Myndigheter och även iförlängningen företag bör, enligt motionären, ges möjlighet att göraavdrag för inköp av dokumenterat ekologiska och rättvisemärkta produkter.BakgrundVegetarisk och vegansk matVåren 2003 behandlade utskottet flera motioner liknande den här aktuellaom vegetarisk och vegansk mat (bet. 2002/03:KU23). Enligt utskottet vardet inte en angelägenhet för riksdag och regering att besluta om reglerför vilken slags mat som serveras i offentlig regi, t.ex. i skolan,utan för kommuner inom ramen för den kommunala självstyrelsen och andraberörda myndigheter. Utskottet var därför inte berett att förorda ennationell princip i detta avseende och avstyrkte motionerna.Ingående momsReglerna kring mervärdesbeskattningen är i stort sett desamma för statensom för övriga sektorer, men det gäller inte för ingående moms. Reglerom hur statliga myndigheter skall hantera ingående moms finns i förordning(2002:831) om myndigheters rätt till kompensation för ingående mervärdesskatt.Det nya mervärdesskattesystemet för myndigheter, som infördes ,innebär att anslagen beräknas exklusive moms och att de myndigheter somomfattas av mervärdesskatteförordningen (1994:223) får kompensation föringående moms, dvs. för den moms som betalas vid inköp till verksamheten.Syftet med systemet är att uppnå konkurrensneutralitet mellan produktioni egen regi och upphandling utanför staten.Utskottets ställningstagandeI fråga om skyldighet att erbjuda vegetarisk och vegansk mat vid offentligainrättningar vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande ochavstyrker motion 2004/05:K300 (fp). När det gäller avdrag för inköp avekologiska och rättvisemärkta produkter konstaterar utskottet attstatliga myndigeter redan får kompensation för ingående moms, vilketinnebär att avdrag för betald moms på nämnda produkter inte vore enlämplig ordning. Utskottet avstyrker därför även motion 2004/05:K452 (s).Myndigheters avgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkanden om myndigheters avgifter med hänvisningtill att rekommendationer i frågan övervägs inomRegeringskansliet.Jämför reservation 12 (fp, kd).MotionerI motion 2004/05:K358 av () anförs attmyndighetsutövning måste utövas med statliga eller kommunala medel. Principenbör vara att myndighetsutövning när det gäller sedvanlig utövning skallvara skattefinansierad. I den mån det uppdagas behov av åtgärd, ingripandeeller återbesök skall dock detta extraarbete debiteras den försumlige.Frågan om myndighetsavgifter för företagare tas upp i två motioner. Imotion 2004/05:N413 av m.fl. (fp) anförs att det inte ärrimligt att belägga småföretagare med höga avgifter för kontroller ochinspektioner. Kommuner och länsstyrelser måste, enligt motionärerna,kunna utöva sådana verksamheter utan att onödigt höga kostnader vältrasöver på företagarna. Motionärerna föreslår att de offentliga avgiftsprincipernabör ses över (yrkande 2). Även i motion 2004/05:N394 av () föreslås att den offentliga avgiftspolitiken ses över (yrkande 3).BakgrundGällande ordningEnligt 8 kap. 3 § regeringsformen meddelas föreskrifter om förhållandetmellan enskilda och det allmänna som gäller åligganden för enskildaeller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden genom lag. Utan hinder av denna bestämmelse kan regeringeneller kommun, enligt 9 § andra stycket, efter bemyndigandemeddela sådana föreskrifter om avgifter som på grund av 3 § annars skallmeddelas av riksdagen.Riksrevisionens rapportUnder 2004 granskade och myndigheternashantering av tvingande avgifter (RiR 2004:17). Enligt Riksrevisionenråder flera oklarheter och brister när det gäller statens tvingandeavgifter. anser att lagstiftningen är oklar på flerapunkter och att de tvingande avgifterna är svåra att överblicka. Vidarekonstateras att många avgifter varit för höga och att överskotten använtstill att finansiera verksamhet som inte hänger samman med den avgiftsom betalats. lämnar ett antal rekommendationer för attavhjälpa bristerna.Enligt budgetpropositionen övervägs rekommendationerna förnärvarande i (prop. 2004/05:1 utg.omr. 2 avsnitt 4.7);rekommendationer rörande vissa myndigheter kommenterades också i olikautgiftsområden.Tidigare behandlingHösten 2000 behandlade utskottet en motion om att reglerna förtillsynsmyndigheternas rätt att ta ut avgifter måste klarläggas och att vissaprinciper måste läggas fast (bet. 2000/01:KU3). I motionen anfördes atten tillsynsmyndighet aldrig skall ha rätt att ta ut avgift utan att hautfört en konkret prestation. En annan huvudregel borde enligt motionenvara att avgift inte skall utgå för den näringsidkare som vid kontrollfullföljt sina åligganden så att det inte finns något att anmärka.Utskottet var inte berett att föreslå ytterligare reglering av hurtillsynsavgifter skall bestämmas och avstyrkte motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att man inom övervägerRiksrevisionens rekommendationer avseende oklarheter och brister närdet gäller statens tvingande avgifter. I avvaktan på detta anser utskottetatt motionerna 2004/05:K358 (m), 2004/05:N394 (fp) yrkande 3 och2004/05:N413 (fp) yrkande 2 bör avstyrkas.RegelförenklingUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagandemotionsyrkanden om regelförenkling.Jämför reservation 13 (m, fp, kd, c).MotionerI motion 2004/05:K423 av m.fl. (kd) anförs att mångamänniskor inte känner till lagstiftningen eller har svårt att förståregler och bestämmelser. De byråkratiska reglerna bör därför ses överoch förenklas (yrkande 1). Vidare anförs att enskilda ibland kan drabbaspå ett sådant sätt av formella regler och lagstiftning att det knappastvarit i överensstämmelse med syftet bakom regelverken eller lagen. Enligtmotionärerna skulle behövas någon form av återkoppling mellan deverkställande tjänstemännen och de som formulerat regelverket eller lagarnapå området, och de anser att regeringen bör återkomma med förslag föratt minimera riskerna att enskilda drabbas av orimliga konsekvenser avformella regelverk (yrkande 2). I motion 2004/05:K366 av . (fp) föreslås att kommittéförordningen kompletteras så att samtligaoffentliga utredningar tvingas att i sina betänkanden ange vilkaavregleringar som är möjliga på det område som behandlas avutredningen.BakgrundVerksförordningenI 27 och 28 §§ verksförordningen (1995:1322) behandlas myndigheternasföreskriftsrätt och skyldigheten att göra konsekvensutredning. Enligtförordningen skall myndigheten i samband med förslag till föreskrifteroch allmänna råd presentera en konsekvensutredning som bl.a. beskriverproblemställningen, målsättningen med förslaget, alternativ tillregleringen och ekonomiska konsekvenser för dem som berörs av förslaget.De som berörs skall ges rätt att yttra sig i frågan och omkonsekvensutredningen.Undantag från konsekvensutredning medges endast för föreskrifter ochallmänna råd som uteslutande rör verksamheten inom myndigheten (internaföreskrifter) eller föreskrifter om avgifter för vilka samrådsskyldighetföreligger enligt 7 § avgiftsförordningen. I vissa brådskade fall fårman även vänta med konsekvensutredningen tills efter beslutet. Skyldighetenatt göra en konsekvensutredning är undantagslös och omfattar samtliganya och ändrade föreskrifter och allmänna råd, vare sig det rör sig omen mindre justering eller en betydande förändring.I februari 2004 överlämnade Utredningen om en översyn av verksförordningenbetänkandet Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23)till regeringen. Utredningens uppdrag var att, mot bakgrund av deförvaltningspolitiska riktlinjerna (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31,rskr. 1997/98:294), utarbeta förslag till en ny verksförordning (dir.2001:117). I betänkandet föreslår utredningen bl.a. en ny förordningom konsekvensanalys vid regelgivning. Förordningen innehåller checklistavid konsekvensanalyser samt bestämmelse om att myndigheterna fortlöpandeskall följa upp kostnadsmässiga och andra konsekvenser av föreskrifteroch allmänna råd. Har förutsättningarna för regleringen ändrats skallen omprövning ske (s. 297 f.).Utredningen gör även bedömningen att det är viktigt att det förs enlöpande dialog mellan ansvarigt departement och myndigheten om kravenpå återrapportering och att kraven, med utgångspunkt i vad som kommerfram i dialogen, anpassas efter myndighetens verksamhet och begränsastill uppgifter som verkligen behövs för att bedöma effektivitet,måluppfyllelse och utveckling av verksamheten (s. 174).Betänkandet har varit föremål för remiss och bereds inom (skr. 2004/05:48 s. 10).Statens offentliga utredningarI fråga om kan nämnas att samtligakommittédirektiv skall gemensamberedas med simplexenhet(Statsrådsberedningens PM 1997:4, reviderad ), som är ensärskild funktion inom som ansvarar förregelförenklingsarbetetur ett småföretagarperspektiv. Vid granskningen av kommittédirektividentifierar Simplex vilka utredningar som bör göra en särskildkonsekvensanalys. För dessa utredningar anges i direktiven att analysenskall göras i samråd med . Vidare skallkommittéerna enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1474) bl.a. ange i sinabetänkanden om lämnade förslag har betydelse för små företagsarbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållandetill större företags. I den av Statsrådsberedningen utgivna (Ds 2000:1 s. 71 f.) redovisas Simplexförordningens checklista och detslås fast att checklistan för konsekvensanalyser är avsedd att gällaför kommittéer och utredningar. Vidare anges att analysen skall redovisasi kommittéernas betänkanden.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat motioner om regelförenkling,(bet. 2003/04:KU11). Utskottet konstaterade därvidatt det pågår ett omfattande och löpande arbete inom Regeringskanslietsamt att en utredning överlämnat ett betänkande till regeringensom innehåller förslag på nya bestämmelser om bl.a. konsekvensanalyser.I fråga om konstaterade utskottet att,enligt gällande ordning, samtliga kommittédirektiv skall beredasgemensamt med Simplexenheten och att alla kommittéer och utredningar måstegenomföra konsekvensanalyser i enlighet med Simplexförordningen. Någotuttalande av för att fästa regeringens uppmärksamhet på behovetav regelförenklingar var mot denna bakgrund, enligt utskottets mening,inte nödvändigt. Motionerna avstyrktes.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare avstyrkt motioner om regelförenkling med hänvisningtill att det pågår ett omfattande och löpande arbete inom Regeringskanslietsamt till den ordning som gäller för beredning av kommittédirektiv ochkommittéers arbete med konsekvensanalyser. Mot samma bakgrund avstyrkerutskottet även motionerna 2004/05:K366 (fp) och 2004/05:K423 (kd)yrkandena 1 och 2.Statliga kommittéers arbeteUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om statliga kommittéers arbete.MotionerI motion 2004/05:K363 av () anförs att uttryck somhedersmord eller hedersrelaterat våld bör utmönstras ur vokabulären istatliga utredningar och dokument. Våldsgärningar som mord och dråp fåraldrig, menar motionären, förknippas med heder.I motion 2003/04:K270 av Skånberg (kd) anförs att de flestautredningar har ingen eller otillräcklig källhänvisning. börtillkännage för regeringen att källhänvisningar bör ingå i Statensoffentliga utredningar.Gällande ordningOm språket i statliga utredningar sägs i 18 § kommittéförordningen(1998:1474) att språket i betänkanden skall vara enkelt och klart.I kommittéhandboken (Ds 2000:1 s. 106) framhålls att när en kommitté isitt betänkande vill citera eller återge innehållet i facklitteratureller andra upphovsrättsligt skyddade verk är det viktigt att intrånginte görs i upphovsrätten. Utgångspunkten är att ett återgivande kräverupphovsmannens samtycke. Återgivande utan samtycke får ske i den begränsadeomfattning som anges i 22 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk (upphovsrättslagen). Bestämmelsen innebär att manfår citera offentliggjorda verk för att illustrera eller bygga upp denegna framställningen. Citaten får inte vara för långa. Källan ochupphovsmannen skall anges. Det citerade materialet skall i princip återgesi oförändrat skick.JK har i ett avgörande (dnr 780-97-40) i ettskaderegleringsärende funnit att upphovsrättsintrång skett genom att ettbetänkande i stora delar ordagrant återgav fem kortare partier ur enfacklitterär juridisk bok utan tillstånd av bokens författare. Även detförhållandet att betänkandet plagierade vissa hänvisningar från bokenansåg JK vara upphovsrättsintrång. JK beslutade därför att staten skullebetala skadestånd till författaren för upphovsrättsintrång.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner ingen anledning att tar initiativ till attinrätta ytterligare bestämmelser på de områden som föreslås i motionerna2004/05:K363 (m) och 2003/04:K270 (kd). Motionerna avstyrks.Översyn av lagstiftningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till bl.a. pågående utredningmotionsyrkanden om översyn av lagstiftningen i olika avseenden.