bet · GT01KrU1 · 2005-11-24 00:00:00 — Under detta anslag beräknas medel för bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper samt arrangerande musikföreningar, stöd till produktion och distribution av fonogram, bidrag till viss teaterverksamhet av nationellt intresse såsom , (Confidencen), Internationella , och Orionteatern, bidrag till Musikaliska för lokalhyra och viss administration, bidrag till skådebaneverksamhet samt bidrag till verksamheten vid . Från anslaget lämnas även särskilda bidrag till Musikaliska och Svenska tonsättares internationella musikbyrå (Svensk Musik) för notutgivning, information m.m. Regeringen föreslår att anslaget ska förstärkas med , varav är engångsvis. Förstärkningen är avsedd att ge aktörerna inom den fria scenkonsten bättre förutsättningar att få rimliga arbetsvillkor. Den ska också främja vidareutvecklingen av den professionella dansen, Dansnät och vissa musikgenrer såsom jazz, nutida konstmusik samt folk- och världsmusik. Anslaget förstärks dessutom med ytterligare för och Strindbergsteatern. Till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet görs även en minskning av anslaget med . Sammantaget innebär regeringens förslag efter pris- och löneomräkning och efter den generella reduktionen om en ökning av anslaget med till . Moderata samlingspartiet föreslår i sin budgetmotion Kr408 att anslaget ska tillföras utöver regeringens förslag. Som skäl för förslaget anförs bl.a. att de fria teatergrupperna lever under mycket knappa villkor med låga löner som idealiteten är hög. Deras arbete för att sprida teaterkultur är oerhört viktigt, dels för att de ofta står för en förnyelse av scenkonsten, dels för att de når personer som annars kanske inte skulle besöka en teater (yrkandena 1 och 4). Även i motion Kr233 framhåller att mycket av förnyelsearbetet inom teatern sker genom oberoende fria grupper. De svarar också för en mycket stor del av det utbud som riktas till skolor och ungdomsgrupper. Det bör därför vara en självklarhet att dessa gruppers innovativa verksamheter underlättas (yrkande 14). Enligt motionärerna bör anslaget till de fria teatergrupperna ökas (yrkande 15). Vidare framgår det av samma motion, Kr233, att anser att stödet till de fria dansgrupperna bör höjas. I motionen sägs att de fria dansgrupperna i har ökat sin publik kraftigt och att de står jämfört med dansinstitutionerna för av publiken och av föreställningarna. Däremot får de bara en bråkdel av det offentliga stödet (yrkande 17). liberalerna föreslår i motion Kr381 att anslaget ska ökas med utöver regeringens förslag. Av ökningen avser slottsteaters föreställningsverksamhet och , tidigare (yrkandena 12 och 52). Motionärerna yrkar dessutom att den av regeringen föreslagna satsningen på fria grupper ska vara permanent (yrkande 14). föreslår i motion Kr418 en uppräkning av anslaget med utöver regeringens förslag (yrkande 14). I motion Kr417 utvecklar skälen för den föreslagna uppräkningen. Där framhålls att anslaget till de fria grupperna inte kompenseras för pris- och löneökningar trots att en stor del av anslaget går till löner. Eftersom de flesta fria grupper är anslutna till gällande kollektiv- och pensionsavtal är den bristande löneomräkningen ett stort problem. För att de ska kunna leva upp till sina åtaganden tvingas stödja ett allt färre antal grupper, vilket naturligtvis inneburit ett dråpslag för många av dem. För att kompensera de fria grupperna för den bristande pris- och löneomräkningen och för att möjliggöra nya satsningar på detta område föreslår att regeringens föreslagna satsning ska vara permanent (yrkande 10). föreslår i motion Kr386 en höjning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna framhåller att de fria teatergrupperna ofta har en besvärlig ekonomisk situation och att de får avsevärt mindre anslag från stat, kommun och landsting än vad institutionsteatrarna får. I motion Kr334 (c) lämnas ytterligare motiveringar till att anslaget bör förstärkas. Där framhålls bl.a. att den fria scenkonsten är av utomordentlig betydelse för svenskt kulturliv och att det offentliga stödet till dessa grupper inte står i rimlig relation till deras betydelse. Utan de fria teatergrupperna skulle antalet scenföreställningar minska med närmare en tredjedel, för barn och ungdom med ungefär hälften, hävdar motionärerna. Vidare står den fria scenkonsten dessutom ofta för nytänkande och experiment. Därigenom har den fria scenkonsten en stor och växande kulturpolitisk betydelse (yrkande 36). Utskottet välkomnar den ökning av anslaget som regeringen har föreslagit. Utskottet som i övrigt hänvisar till det statsfinansiella läget kan inte tillstyrka motionsförslagen om ytterligare uppräkning av anslaget utan ställer sig bakom regeringens förslag till medelsanvisning. Bidrag till biblioteksverksamhet (28:8) Från anslaget utgår statsbidrag till länsbibliotek, tre lånecentraler, en invandrarlånecentral samt ett depåbibliotek. Den statliga invandrarlånecentralen utgör även bas för det internationella bibliotek som bildades i och som inrymmer böcker på mer än 100 språk. Syftet med bidraget till den regionala biblioteksverksamheten är att fjärrlån ska kunna förmedlas och att utvecklingsverksamhet ska kunna stödjas. Stöd till folkbibliotek utgår för biblioteksservice för vuxenstuderande. Anslaget minskas, förutom den generella reduktionen , med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att det under anslaget ska anvisas . Utskottet ansluter sig till regeringens förslag till medelsanvisning Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter (28:9) Anslaget är nytt och har bildats genom att de nuvarande anslagen 28:9 Litteraturstöd och 28:10 Stöd till kulturtidskrifter slagits ihop. Under detta anslag beräknas medel för stöd till utgivning och distribution av litteratur, stöd för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, stöd till läsfrämjande insatser, stöd till En bok för alla AB för utgivning och spridning av kvalitetslitteratur till lågpris, stöd till för översättning av finsk facklitteratur till svenska samt sortimentsstöd till bokhandeln. Vidare anvisas medel för ett internationellt litteraturpris till minne. Inom ramen för anslaget utgår även medel för utgivning av klassisk litteratur för skolans behov, utgivning av och stöd till författarverkstäder. Medel utgår även till utgivning av en barnbokskatalog inom ramen för de läsfrämjande insatserna. Därutöver beräknas medel för produktionsstöd och utvecklingsstöd till kulturtidskrifter. Inom utvecklingsstödet utgår även verksamhetsbidrag till tidskriftsverkstäder samt distributionsstöd för att möjliggöra marknadsföring och kommissionsförsäljning. Vidare utgår ett särskilt prenumerationsstöd till biblioteken. Under anslaget får också disponera medel för administration. Regeringen avser att ge i uppdrag att göra ytterligare insatser för att främja läsning. I propositionen Bästa språket en samlad svensk språkpolitik (prop. 2005/06:2) föreslås att det nuvarande litteraturstödet ska utvidgas för att inrymma en ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker för bruk i grund- och gymnasieskolan. bör enligt regeringen få i uppdrag att stödja en utgivning av moderna klassiker från olika språkområden och världsdelar i svensk översättning. Mot denna bakgrund beräknar regeringen en förstärkning av litteraturstödet med . Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Sammanfattningsvis föreslår regeringen att det under anslaget ska anvisas . liberalerna föreslår i motion Kr381 att anslaget ökas med utöver regeringens förslag (yrkande 52). Förslaget innebär att stödet för inköp av litteratur till folkbiblioteken ökas med , varav ska gå till små bibliotek, samt att stödet till kulturtidskrifter ökas med avseende produktionsstöd. Satsningarna finansieras delvis genom en minskning med av stödet till utgivning av En bok för alla. Vidare nämns i motionen att liberalerna avser att anslå medel för att tillvarata kulturtidskrifternas upphovsrättsliga intressen (yrkandena 16 och 17). föreslår i motion Kr418 en ökning av anslaget med utöver regeringens förslag (yrkande 14). I motion Kr416 anför samma motionärer att det är motiverat att staten finansierar En bok för allas utgivning av vuxenlitteratur till lågpris. Tack vare den kraftigt expanderande pocketbokmarknaden finns det nu en stor mängd kvalitetslitteratur för vuxna tillgänglig till ett lågt pris. Detta föranleder enligt motionärerna en minskning av stödet till En bok för alla med (yrkande 7). konstaterar motionärerna att det statliga stödet till kulturtidskrifterna legat still , vilket motiverar en ökning av stödet till kulturtidskrifter med (yrkande 9). föreslår i motion Kr386 en minskning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Minskningen motiveras delvis med att stödet till En bok för alla är onödigt högt. Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrkt yrkanden som syftar till en minskning av stödet till En bok för alla (senast i bet. 2004/05:KrU1 s. 50). anser utskottet att den verksamhet som bedrivs av En bok för alla med spridning av kvalitetslitteratur till lågpris och med lässtimulerande insatser utgör en betydelsefull del av satsningarna på litteratur, språk och läsande. Utskottet anser därmed att det inte finns godtagbara skäl för att minska medelstilldelningen till En bok för alla som föreslås motionsvägen. Beträffande motionsförslag om ökade medel till kulturtidskrifter vill utskottet påminna om att beslutade att förstärka distributionsstödet till kulturtidskrifter med för ytterligare insatser i form av marknadsföring och kommissionsförsäljning. Utskottet är därmed inte berett att nu förorda ytterligare en ökning av anslaget avseende kulturtidskrifter. Utskottet anser inte heller att det i övrigt finns möjlighet att inom ramen för utgiftsområdet biträda förslag som innebär en utökning av anslaget i enlighet med motionsförslagen. Utskottet ansluter sig således till regeringens förslag till anslagsnivå . Sysselsättningsskapande åtgärder inom kulturområdet (28:10) Regeringen föreslår en bred satsning på sysselsättningsåtgärder inom kultursektorn och för av denna anledning upp ett nytt anslag på på statsbudgeten . Ett lika stort belopp avdelas för samma ändamål 2007. Av de båda årens tillskott är ämnade för och dess arbete med underhållsåtgärder på verkets fastigheter. I propositionen räknar man med att ca 650 personer ska kunna engageras i denna satsning, vars syfte är att komma till rätta med museernas eftersatta vård och göra samlingarna mer lättillgängliga. Moderata samlingspartiet godtar regeringens förslag. I motion Kr408 ger motionärerna dock uttryck för en oro över vad som kommer att hända när de båda åren gått till ända. Regeringen bör därför före utgången av 2007 återkomma med förslag om hur vården ska säkerställas i fortsättningen (yrkande 2). avvisar i motion Kr390 regeringens förslag som man anser vara en arbetsmarknadspolitisk satsning och inte en museisatsning. Motionärerna vill i stället att det ska vara museernas behov som styr verksamheten. Resurserna ska kunna satsas på såväl personal som lokaler eller konserveringsinsatser. Museerna ska själva styra satsningens utformning (yrkande 14). För detta ändamål satsar i motion Kr418 under såväl 2006 som 2007 (yrkande 14). Motionärernas förslag innebär således att den av regeringen föreslagna satsningen begränsas med och ges en delvis annan inriktning. Även avvisar regeringens förslag som i motion Kr386 anses vara både ogenomtänkt och orealistiskt med tanke på det korta tidsperspektivet. Motionärerna vill i stället att satsningen ska vara långsiktig och genomsyrad av ett kvalitetstänkande. De föreslår därför att ett permanent anslag på inrättas för detta ändamål. I den senaste lågkonjunkturens spår har antalet arbetslösa med högskoleutbildning ökat. Risken är stor att många av dem inte får chansen att tillämpa sina kunskaper på arbetsmarknaden. Utskottet anser därför att det är värdefullt att regeringen i budgetpropositionen föreslagit en rad åtgärder för att minska arbetslösheten bland högskoleutbildade. Med denna satsning ges nyutexaminerade möjlighet att få fäste på arbetsmarknaden som viktiga samhällsbehov blir tillgodosedda. På kulturens område är satsningen inriktad på värnet av den svenska kulturskatten. kommer 600 personer att få anställning för att registrera, restaurera och konservera museisamlingarna. får möjlighet att anställa ytterligare 50 personer. En betydande satsning görs alltså på vården av museisamlingarna. Som förebild står det s.k. som var en sysselsättningsåtgärd kombinerad med en nationell räddningsaktion för kulturarvet i museerna och arkiven. Erfarenheterna från detta projekt är goda. Det främjade sysselsättningen samt bidrog till att värdefulla samlingar räddades och kunde göras tillgängliga för allmänheten. och avvisar regeringens förslag och redovisar i stället egna alternativa lösningar. har finansierat en tvåårig satsning och vill att denna utgår från museernas behov och begränsas till . föreslår att satsningen görs permanent men att anslaget begränsas till , dvs. till mindre än 1/10 av den nivå regeringen föreslagit . Enligt utskottets mening bör man bygga vidare på de positiva erfarenheter som gett. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom och förslag, i synnerhet inte som dessa skulle leda till kraftigt begränsade insatser. Utskottet utgår ifrån att regeringen i sina kommande budgetförslag redovisar för hur den föreslagna satsningen har utfallit och att man i det sammanhanget också överväger vilka eventuella åtgärder på detta område som kan te sig motiverade efter utgången av 2007. Det finns därför inte anledning för att göra ett uttalande av den innebörd som Moderata samlingspartiet förordar. Talboks- och (28:11) Talboks- och (TPB) är en statlig myndighet som i samverkan med andra bibliotek ska tillgodose synskadades och andra läshandikappades behov av litteratur. ska särskilt framställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker, sälja punktskriftsböcker samt ge upplysningar och råd till främst folkbibliotek. har en central utskrivningstjänst för dövblinda och synskadade punktskriftsläsare samt svarar för framställning av studielitteratur för högskolestuderande med synskador eller andra läs- och skrivsvårigheter. I propositionen redovisas att TPB förvärvade talböcker motsvarande av den årliga bokutgivningen. Det sammanlagda antalet förvärvade talbokstitlar var 3 288 och TPB:s totala talboksbestånd uppgick därmed till 86 589 titlar. Produktionen och försäljningen av punktskriftsböcker ligger på en fortsatt hög nivå liksom punktskriftsutlåning och utskrivningstjänster. Anslaget föreslås minskas med till följd av den generella reduktionen . Regeringen föreslår att ska anvisas under anslaget . Utskottet ansluter sig till regeringens förslag till medelsanvisning. Utskottet kommer senare i detta betänkande i avsnitt 5 att behandla regeringens förslag om ett bemyndigande avseende TPB:s beställningar av talböcker, punktskriftsböcker och informationsmaterial som medför utgifter . Bidrag till nyhetsinformation och litteratur (28:12) nyhetsinformation och litteratur (/) har till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för begåvningshandikappade samt att ge ut lättlästa böcker (LL-böcker). Verksamheten bedrivs utan vinstsyfte och inom ramen för ett avtal som träffats mellan staten och stiftelsen. Gällande avtal avser perioden den 1 januari 2003den . Regeringen redovisar att har fortsatt att bredda utgivningen och öka läsaranpassningen. Omsättningen vad gäller nyhetstidningen 8 SIDOR har enligt regeringen ökat 2004 jämfört med . Anslaget föreslås minskas med till följd av den generella reduktionen . Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till . föreslår i motion Kr418 att anslaget ska tillföras utöver regeringens förslag (yrkande 14). Partiet motiverar sitt förslag i motion Kr416. Där anför motionärerna att startade utgivning av lättläst barn- och ungdomslitteratur i begränsad skala. Uppräkningen av anslaget behövs för att denna verksamhet ska kunna utvecklas och för att antalet utgivna titlar ska kunna utökas utan att utgivningen av vuxenlitteratur drabbas (yrkande 8). I budgetpropositionen förstärktes anslaget med för att skulle kunna påbörja en utgivning med lättlästa böcker riktade till ungdomar. Detta var en följd av regeringens förslag i propositionen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14), där regeringen föreslog en mängd åtgärder som syftade till att öka tillgängligheten inom kultursektorn för funktionshindrade personer. Utskottet anser att regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget har en väl avpassad nivå som gör det möjligt för stiftelsen att klara sina åligganden. Motionsförslagen kan därför inte biträdas av utskottet utan utskottet ansluter sig till regeringens förslag. Bidrag till och (28:13) Under anslaget anvisas medel för bidrag till Svenska språknämndens och Sverigefinska språknämndens verksamheter. Syftet med statens bidrag till är att nämnden ska följa utvecklingen av det svenska språket i tal och skrift och med denna kunskap som utgångspunkt ge råd till språkanvändarna för att främja gott språkbruk. ska vårda och utveckla finska språket i . Regeringen har överlämnat en språkpolitisk proposition till (prop. 2005/06:2). I propositionen föreslås mål för en nationell språkpolitik. Det föreslås också att den statligt finansierade språkvården förstärks och organiseras tillsammans med myndigheten , . Detta innebär att den verksamhet som bedrivs av och och som finansieras genom statligt verksamhetsbidrag fortsättningsvis kommer att bedrivas inom ramen för en ny organisation. Regeringen avser att tillsätta en organisationskommitté med uppgift att förbereda och genomföra bildandet av myndigheten med målsättningen att denna ska börja sin verksamhet . Statens verksamhetsbidrag till nämnderna kommer att upphöra och motsvarande statligt bidrag ingå i den nya språkvården. Medel motsvarande , dvs. , har därför överförts från anslaget 28:13 till anslaget 28:23 . Medel motsvarande , , ska överföras 2007. Regeringen föreslår att ska anvisas under anslaget . vill i motion Kr386 avsätta till de nationella minoriteterna för att de ska kunna driva en aktiv utvecklingspolitik för sina språk. Regeringen har i den språkpolitiska propositionen (prop. 2005/06:2) gjort bedömningen att den nya föreslagna språkvårdsorganisationen bör ges i uppgift att utveckla och främja vården av nationella minoritetsspråk. Detta föreslås ske i samverkan med de nationella minoriteternas organisationer. Utskottet anser att man bör avvakta resultatet av detta samarbete och ansluter sig därmed till regeringens förslag till medelsanvisning . Statliga insatser för den offentliga konsten görs främst genom . har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön genom att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet, att medverka till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten och att sprida kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. har tillsynsansvaret för statligt ägd konst. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget för . En reduktion har gjorts på anslaget jämfört med . Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön (28:15) Under anslaget beräknas medel för konstförvärv som beslutas av . Vidare beräknas medel som fördelas av till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstinköp. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön . Förslaget innebär en minskning med jämfört med . Av denna minskning förklaras av omprioriteringar inom utgiftsområdet och av att en reduktion har gjorts på anslaget. Utgiftsprognosen är , vilket innebär ett beräknat anslagssparande på . Moderata samlingspartiet föreslår i motion Kr408 att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anser att staten inte ska svara för all offentlig utsmyckning utan att statens ansvar bör renodlas till de statliga miljöerna (yrkandena 1 och 4). liberalerna föreslår i motion Kr381 att anslaget ska minskas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anser att landsting och kommuner bör ta ett ökat ansvar för utsmyckning av det offentliga rummet och att statens ansvar därmed bör minska (yrkandena 33 och 52). Utskottet erfar att det beräknade anslagssparandet vid utgången av 2005 är , vilket motsvarar av anslaget. Av regleringsbrev avseende respektive framgår att regeringen har ställt till regeringens disposition, vilket förklarar det stora anslagssparandet. I enlighet med vad som anges i förarbetena till budgetlagen (prop. 1995/96:220) bör regeringen för redovisa beslut som syftat till att anvisade medel inte ska användas under budgetåret. Mot bakgrund av utgiftsbegränsningens storlek anser utskottet att regeringen särskilt borde ha redogjort för beslutet och skälen för beslutet under detta anslag. Av intresse är också huruvida de sparade medlen kommer att användas . Angående motionerna har utskottet tidigare tagit ställning till frågan om det statliga engagemanget i utsmyckning av andra miljöer än de statliga.7 Utskottet anser, , att staten bör ta ett visst ansvar även för den gemensamma miljö som inte är statligt ägd eller nyttjad och förutsätter att landsting och kommuner fortsatt tar en betydande del av kostnadsansvaret. Utskottet har därmed inget att erinra mot regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget. ska ta initiativ till, planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd i den mån sådana uppgifter inte ankommer på annan statlig myndighet. Nämnden ska inom sitt verksamhetsområde fördela statligt stöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet. Vidare samordnar nämnden hemslöjdskonsulentverksamheten och prövar frågan om huvudmannaskap för konsulenterna. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget för . En reduktion har gjorts på anslaget jämfört med . Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget. Främjande av hemslöjden (28:17) Under anslaget beräknas medel för bidrag till hemslöjdskonsulenternas verksamhet, och projekt inom hemslöjdsområdet. Det finns fem rikskonsulenter (tre inom sameslöjd, en spetskonsulent och en konsulent för barn och ungdom). I fråga om rikskonsulenterna avser regeringen att låta bestämma inriktningen för den konsulent som verkar som spetskonsulent. Regeringen föreslår att anvisas under ramanslaget Främjande av hemslöjden för . Förslaget innebär en minskning med jämfört med . Av denna minskning förklaras av omprioriteringar inom utgiftsområdet och förklaras av att en reduktion har gjorts på anslaget. Utgiftsprognosen är , vilket innebär ett beräknat anslagssparande på . liberalerna föreslår i motion Kr381 att inte ska få bestämma inriktningen för den rikskonsulent som verkar som spetskonsulent eftersom landets enda spetskonsulent då riskerar att dras in (yrkande 38). föreslår i motion Kr386 att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anger att Hemslöjden tidigare haft egna resurser men att dessa nu är förbrukade. I motion Kr286 av och (båda c) föreslås att anslaget ökas med i förhållande till regeringens förslag. Medlen ska användas till ökat stöd till så att förbundet får en rimlig chans att bedriva sin verksamhet. I motion Kr326 av m.fl. (c, m, fp, kd) föreslår motionärerna ökade resurser med till i syfte att säkerställa dess verksamhet. Utskottet ser med tillfredsställelse att intresset för hemslöjd ökat i hela landet och att hemslöjdskonsulentverksamheten medverkat till detta.