bet · GT01MJU1 · 2005-12-01 00:00:00 — i motion 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 43 delvis och i motion 2005/06:MJ545 (c) yrkande 3 delvis förespråkar även de en minskning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Som framgår av propositionen finansieras uppdragsverksamhet och affärsverksamhet med avgifter. Uppdragsverksamheten sker inom ramen för myndighetsansvar men bekostas med full kostnadstäckning av andra myndigheter. Bland annat utför institutet kontroll av vattenhushållning, översvämningskarteringar åt och miljöövervakningsuppdrag för . Affärsverksamheten bedrivs som regeringen framhåller på kommersiella villkor på en helt eller delvis konkurrensutsatt marknad. Utskottet finner inte skäl för någon annan medelstilldelning än den regeringen föreslagit och avstyrker därmed motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis, 2005/06:MJ545 (c) yrkande 3 delvis, 2005/06:MJ591 (m) yrkande 3 delvis samt 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 43 delvis. 34:13 Stöd till klimatinvesteringar Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget och avstyrker motionsyrkanden (m, fp, kd) om annan medelstilldelning. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag om bemyndigande och avstyrker ett motionsyrkande (m) om att avslå regeringens förslag. Anslaget disponeras för stöd till klimatinvesteringar. Av anslaget får högst användas till administration, information och utvärdering. Regeringen föreslår att den bemyndigasatt besluta om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst . För att ge bästa möjliga effekt på det lokala klimatarbetet bör enligt regeringen en del av medlen användas till att stödja och stimulera arbetet med lokala projekt och klimatstrategier, särskilt i mindre kommuner. Små kommuner har haft svårt att ta fram en klimatstrategi. Ett stöd till det arbetet skulle därför stimulera det lokala engagemanget. Regeringen hänvisar till att erfarenheterna från en liknande insats när det gäller stöd till lokala investeringsprogram är goda. Regeringen föreslår en förstärkning och förlängning av programmet med och . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar för . delar i motion 2005/06:MJ591 (m) inte regeringens positiva omdömen om effekterna av klimatinvesteringsprogrammet. Målet är otydligt och effekten av eventuella åtgärder omöjlig att verifiera. Vidare bör investeringar alltid ske på marknadsmässiga grunder. Anslaget bör avskaffas, anser partiet, och föreslår därmed en minskning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag (yrkande 3 delvis). I motionens yrkande 2 begärs att avslår regeringens förslag till bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser under anslaget. Även föreslår i motion 2005/06:MJ526 (fp) en minskning med jämfört med regeringens förslag (yrkande 4 delvis). föreslår i motion 2005/06:MJ596 (kd) en ytterligare förstärkning av anslaget med (yrkande 43 delvis). Stödet ger synliga resultat då åtgärderna är åtgärdsinriktade, konkreta och lokala. framhåller motionärerna vikten av att reglerna som styr anslaget är strikt fokuserade på åtgärder som direkt går att hänföra till minskningar av växthusgaser. Utskottet anser i likhet med regeringen att en stimulans med statligt bidrag av den typ som klimatinvesteringsprogrammet utgjort har varit ett viktigt instrument som kan bidra till en långsiktig strukturell omställning mot hållbar utveckling. Vidare konstateras att regeringen ekonomiska vårproposition avser att ta ställning till klimatinvesteringsprogrammets fortsättning. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen när det gäller medelstilldelning under anslaget och avstyrker därför motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis, 2005/06:MJ591 (m) yrkande 3 delvis samt 2005/06:MJ596 (kd) yrkande 43 delvis. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag till bemyndigande och avstyrker därmed motion 2005/06:MJ591 (m) yrkande 2. Politikområde Forskningspolitik under utgiftsområde 20 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget. Anslaget disponeras av för areella näringar och samhällsbyggande (Formas) för myndighetens förvaltningskostnader. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader för . Utskottet anser i likhet med regeringen att Formas har en viktig funktion som huvudansvarig finansiär av forskning för en ekologiskt hållbar utveckling. Rådet har ett väl utvecklat nationellt samarbete med andra organisationer och omfattande internationella kontakter. Utskottet konstaterar att verksamheten bedöms fungera väl och att forskningsrådet uppfyller de uppställda målen. Regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget tillstyrks. 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning och avstyrker ett motionsyrkande (fp) om att ytterligare förstärka anslaget. Vidare avstyrks ett motionsyrkande (s) om en sammanslagen enhet för miljöforskning samt ett yrkande (fp) om ett centrum för forskning om hållbar utveckling. Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till bemyndigande under anslaget. Rådets viktigaste ansvarsområden är miljöforskning, forskning om de areella näringarna, forskning om samhällsbyggande samt forskning till stöd för en ekologiskt hållbar utveckling. Anslaget disponeras för stöd till forskning och forskningsinformation inom områdena miljö och samhällsbyggande samt projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning, såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. För forskning om de areella näringarna finns inom utgiftsområde 23 anslag 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. För att underlätta planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt föreslås regeringen bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst , och . I enlighet med förslagen i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) och beslut (bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) har anslaget ökats med för , med ytterligare samt med ytterligare för . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- och investeringsändamål. Regeringen föreslår att anslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning för uppgår till . Enligt motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis bör anslaget förstärkas med ytterligare . Av dessa föreslås användas till miljöforskning. Övergödningsproblematiken och klimat nämns som exempel på viktiga områden. anslås till ett antal satsningar inom byggforskningen, vilka beskrivs i partiets bostadsmotioner. I motion 2005/06:MJ464 (s) föreslås en sammanslagning av Rådet för miljöstudier, miljöekonomiska enhet samt samt att myndigheten förläggs till . Syftet med en sådan sammanslagning är att bilda en mer slagkraftig enhet för miljöstudier, vilket enligt motionären skulle innebära ekonomiska vinster och skapandet av en mer livskraftig forskningsmiljö. Enligt motion 2005/06:MJ350 (fp) yrkande 1 vore ett naturligt centrum för forskning om hållbar utveckling. Motionärerna hänvisar till att genom sina exempel på samverkan, lärande och ny teknik anses som en av de ledande regionerna i när det gäller hållbar utveckling. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att en långsiktig satsning på forskning är av avgörande betydelse för att nå de internationella målen från världstoppmötet i om hållbar utveckling och de nationella miljökvalitetsmålen. Formas finansiering av forskning bidrar aktivt till att dessa mål kan nås. Som framgått ovan och som utskottet framhöll i sitt yttrande till finansutskottet, 2005/06:MJU1y Ramar för utgiftsområdena 20 och 23, följer ökningen av anslaget 26:2 med av beslut med anledning av proposition Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289). De i propositionen föreslagna åtgärderna beräknas även medföra ökningar av anslaget i förhållande till tidigare beräknade anslagsmedel. I sammanhanget vill utskottet även framhålla att regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2004/05:100) lyfte fram tre områden som viktiga för framtida tillväxt och utveckling och därmed prioriterade i en stor forskningssatsning: medicinsk forskning, teknisk forskning och forskning till stöd för hållbar utveckling. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under anslaget och avstyrker motionerna 2005/06:MJ350 (fp) yrkande 1, 2005/06:MJ464 (s) och 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 4 delvis. Vidare tillstyrks regeringens förslag till bemyndigande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. 10-procentsregeln för sanering av förorenade områden, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om 10-procentsregeln för sanering av förorenade områden. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ596 yrkande 16. av totalkostnaden för ett efterbehandlingsprojekt skall finansieras av den kommunala huvudmannen. I praktiken förhandlas bidraget ofta ned, men regeln uppfattas ändå ofta av kommunerna som en negativ bieffekt av det kommunala huvudmannaskapet och en bromskloss i systemet. Den s.k. 10-procentsregeln för sanering av förorenade områden bör därför avskaffas. Detta bör ges regeringen till känna. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 1 (m) (), () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister beslutade att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende . fastställdes utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . har i partimotionen 2005/06:Fi240 Politik för arbete och välfärd och i kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende och utanförskapskap, ge fler medborgare makt över den egna vardagen samt trygga goda statsfinanser och en värdig välfärd. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett bättre sätt än kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. När majoritet genom rambeslutet valt en annan inriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 20. I det följande redovisar vi vilken fördelning på anslagen inom utgiftsområdet som vi förordade i vår anslagsmotion 2005/06:MJ591. Riksdagsmajoriteten har beslutat om nedläggning av flera regementen i , bl.a. i . Med anledning av detta utlokaliseras viss myndighetsverksamhet från . Detta gäller t.ex. där 60 tjänster flyttas till . Utflyttning av statliga verk har genomförts tidigare och effekten är väl känd. Verken förlorar kompetens, åtminstone tillfälligt. Förvaltningskostnader och kommunikationskostnader ökar på bekostnad av verksamheten. En uppdelning av en myndighet minskar därtill möjliga synergieffekter. Regeringen föreslår i budgeten att eventuella kostnader för flytt skall finansieras i första hand genom anslagssparande och i andra hand genom ökad anslagskredit. Innebörden är att myndigheten skall låna för att bekosta omlokaliseringen. Detta ökar ytterligare nackdelarna med en flytt. Om anslagssparandet inte räcker måste regeringen återkomma till med anvisning om nya medel i en tilläggsbudget. Anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget används till flera olika ändamål. Ett stort användningsområde är markinköp för naturvårdsändamål. Vi är kritiska till omfattningen av de statliga markköpen och till omfattningen av de stora markavsättningar som görs, där ägandet inte övergår till staten. Avsättningarnas påverkan på t.ex. virkesförsörjningen bör analyseras. Vi är också kritiska till den nuvarande modellen för markskötsel, som innebär att den tidigare markägaren skall sköta den nuvarande ägarens mark. I stället borde avtal om skötsel träffas med nuvarande ägare där denne får ersättning för sitt arbete. Därmed säkerställs skötseln utan att marken behöver övergå i statens ägo. Vi anser att det är viktigt att tillräckliga medel från anslaget tillförs skötsel av nuvarande objekt. Medlen skall också användas för ersättning i samband med tecknande av skötselkontrakt enligt ovan. När detta inte är möjligt måste staten som ny ägare ha tillräckligt med resurser för att sköta sina åtaganden. Anslaget 34:4 skall användas för sanering av förorenade områden. Vi anser att anslaget bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Behovet av att återställa förorenad mark är stort men i huvudsak inte akut. Sanering är en långsiktig åtgärd som måste vägas mot andra angelägna uppgifter. Därför väljer vi en annan takt än regeringen. Det är också viktigt att nödvändiga prioriteringar grundas på vetenskapliga riskbedömningar av saneringsobjekten. Anslaget till bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. har förutom vissa myndighetsuppgifter också en omfattande affärsverksamhet. Därtill är en del uppgifter uppdragsfinansierade. Enligt vår mening bör det prövas om inte denna verksamhet kan öka i omfattning och om fler uppgifter kan avgiftsbeläggas. Inte minst bör uppdrag sökas internationellt. Medel som har anslagits under 34:13 Stöd till klimatinvesteringar har gått till kommunala projekt. Vi kan inte dela regeringens positiva omdömen om effekterna av programmet. Målet är otydligt och effekten av eventuella åtgärder omöjlig att verifiera. Investeringar bör alltid ske på marknadsmässiga grunder. I finns lång erfarenhet av statligt stödda investeringar som utan tillskott av ytterligare offentliga medel har visat sig ha kort livslängd. Statliga bidrag har ingivit falska förhoppningar och varit slöseri med skattemedel. Det gäller i hög grad dessa medel. Anslaget bör därför avskaffas. Regeringen bör inte heller bemyndigas att ingå ekonomiska förpliktelser under anslaget. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 1 (fp) () och () anför: liberalernas budgetförslag för syftar till att förändra de ekonomiska förutsättningarna så att potential kan komma till sin rätt. Det handlar om förslag som förbättrar förutsättningarna för den dryga miljon människor som står utanför arbetsmarknaden att få en möjlighet att komma in och bidra med en egen arbetsinsats samt förslag som leder till nya jobb. Vi föreslår en omfattande inkomstskattereform för alla som arbetar och skattelättnader för företagare så att det ska bli lättare att anställa. Vidare föreslås reformer av arbetsmarknadspolitiken, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen samt ett antal åtgärder för att underlätta företagande och nya jobb. Våra utgiftsökningar avser ökade resurser för en stärkt rättssäkerhet, bättre utbildning och forskning, satsningar på vård och omsorg särskilt för äldre samt förbättringar för handikappade personer. Vi uppnår utrymme för detta genom ett antal besparingsåtgärder. Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 20 har emellertid avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. Då budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inom utgiftsområdet. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 20. har föreslagit en hållbarhetskommission, som skall ha i uppdrag att utreda vilka systemfel som lägger hinder för ett hållbart samhälle och föreslå åtgärder inom ramen för sitt uppdrag. Kommissionen bör ha medel för egna utredningar och föreslår därför att ett nytt anslag inrättas som uppgår till . Kommissionens första uppdrag bör vara att ge förslag till hur splittringen i dagens nationella havsmiljöarbete kan överbryggas. Därefter bör hindren för en hållbar utveckling i kommunikationssektorn studeras. vill även avsätta för stöd till faktainsamling vad gäller effekter av klimatförändringen. förordar en bättre samordning av de beslutsunderlag som kommunerna behöver för att på ett annat sätt än föra in klimatfrågan i den kommunala vardagen. Detta gäller inte minst i planeringsarbetet. För att kunna göra detta behöver kommunerna tillgång till samlad information från statliga myndigheter. anser att en myndighet, förslagsvis , bör få i uppgift att samordna arbetet, som bör utföras i nära samarbete med kommuner och landsting. Ett av de tydligaste miljöproblemen i närområde är tillståndet i . Regeringens egna utredare har bl.a. varnat för att kan ha flippat, dvs. att man med nuvarande metoder inte kan återställa till det tillstånd som rådde innan bl.a. övergödningen påverkat ekosystemet. föreslår därför att avsätts till ett särskilt Östersjökonto. Inledningsvis skall dessa medel användas för att utöka trafikövervakningen och trafikledningen samt förstärka den eftersatta räddningsberedskapen mot oljeolyckor. och arbete med att knyta samman dagens alla olika rapporteringssystem ("Sjöbasis") bör ha högsta prioritet och resurser att tas i drift när arbetet har avslutas. Vidare kan en övervaknings- och ledningscentral för med de nya möjligheter till trafikrapportering och övervakning som finns i behöva upprättas. Åtgärder för skydd mot oljeskador till havs och i strandzonen samt uppföljande verksamhet måste förbättras, utvecklas och säkras både ekonomiskt och funktionellt. Ett internationellt, tvärvetenskapligt forskningscentrum för havs- och kustmiljö bör inrättas. Slutligen bör resurser läggas på att klargöra fosforns respektive kvävets påverkan för att man med beslutsamhet skall kunna samlas kring rätt framtida åtgärder. föreslår att anslag ökas med i förhållande till regeringens förslag. Denna ökning är ett led i en förändrad myndighetsstruktur och beror på överflyttning av medel från . Vi anser att flytten av delar av till inte bör genomföras. Därmed behöver myndigheten inte kompenseras för flyttkostnader . Vidare bör myndigheten kunna åläggas samma krav på effektivisering som andra myndigheter, dvs. ett anslagssparande på , vilket motsvarar . När myndigheter ägnar sig åt opinionsbildning är risken för det första att myndighetens trovärdighet undergrävs, eftersom myndigheten tar ställning i frågor på ett icke-legitimt sätt. För det andra innebär det att myndigheterna tar över en uppgift som bör utföras av politiker och andra opinionsbildare. Därmed uppstår en förskjutning beträffande vem som har resurser att delta i samhällsdebatten. vill därför spara på vissa myndigheters resurser när det gäller opinionsbildning och i stället lägga över delar av dessa till miljöorganisationer och andra frivilligorganisationer. Regeringen ökar återigen anslaget för biologisk mångfald. har varit en tillskyndare av arbetet med biologisk mångfald. Ökningen av resurserna har dock varit så omfattande att inte skall acceptera utökningen utan tydliga anvisningar kring vad resurserna skall satsas på. Vi anser att minst hälften av årets utökning måste tillföras havsmiljöarbetet och i huvudsak arbetet med . En omfattande satsning på att anlägga våtmarker, åtgärda bristfälliga enskilda avlopp och säkra genomförandet av EU:s vattendirektiv kräver resurser. För lite resurser läggs på inventeringar av havsmiljön och för att bilda reservat. En omprioritering behövs enligt vår mening för att åtgärda detta. Vidare bör delar av en ökning användas till att öka anslagen till kalkning med ytterligare , fördelat på vetenskapliga grunder mellan skogs- och sjökalkning. Dessutom bör medel avsättas specifikt för att säkra skyddet av rödlistade arter på grund av de förändringar som den nya jordbrukspolitiken kan orsaka. Detta stöd kan med fördel samordnas på länsstyrelsenivå med miljöstöden i LBU-programmen, men skall fördelas strikt från miljösynpunkt. Det internationella samarbetet kring miljöfrågor är mycket viktigt. Även om regeringen aviserar en viss ökning av detta anslag vill ytterligare förstärka anslaget 34:7 med . Framför allt bör samarbetet med länder i närområdet stärkas. Anslaget till bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. vill se en effektivisering av . Framför allt bör en ökad inkomstfinansiering av verksamheten eftersträvas. Det är oroande och oacceptabelt att uppdragsverksamheten går med förlust. Vi föreslår därför en besparing på på i förhållande till regeringens förslag. vill se en utveckling inom klimatpolitiken som innebär att kortsiktiga lösningar i form av tillfälliga projektsatsningar byts mot långsiktig politik med fasta spelregler. Vi är kritiska till de s.k. klimatinvesteringspengarna (Klimp) och förespråkar att anslaget dras in, vilket motsvarar en minskning med i förhållande till regeringens förslag. Vi förespråkar en ökad satsning på forskning och vill därför höja anslaget 26:2 med totalt i förhållande till regeringens förslag. Av dessa bör användas till miljöforskning. Pengarna bör ej öronmärkas men det finns flera viktiga områden att satsa på, t.ex. övergödningsproblematiken och klimatforskning. föreslår i sina bostadsmotioner ett antal satsningar inom byggforskningen. Då Formas är den ansvariga forskningsfinansiären för sådan forskning utökas detta anslag med . Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 1 (kd) () anför: har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår. Vårt budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för fler människor i arbete, minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att statens finanser och därmed den gemensamma välfärden tryggas för alla. Marknadsekonomin behöver ordning och regler för att kunna fungera effektivt. Modern institutionell ekonomisk teori visar att en sund och väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner, såsom ett förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdandet människor emellan, utmärks av ordning och låg osäkerhet. Denna ordning har inte uppkommit spontant utan bygger på det kristna och det klassiska kulturarvet. Här betonas bl.a. skillnaden mellan rätt och fel, karaktär, hederlighet, personligt ansvarstagande, duglighet och arbetsetik. Det kostar merarbete, tid och pengar att kompensera och reducera osäkerhet. Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet med solidaritet och omtanke. Det grundläggande är frihet under ansvar. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagande ska uppmuntras. Statens uppgift är att sörja för att alla får tillgång till vård och omsorg och därtill säkra en grundläggande ekonomisk trygghet för alla som inte klarar sin egen försörjning.