bet · GS01KU14 · 2005-02-01 00:00:00 — I motionerna 2004/05:N393 av m.fl.(kd) yrkande 17 och 2004/05:N400 av m.fl. (kd) yrkande14 föreslås att företagens kontakter med myndigheter skall underlättasgenom att myndigheter lämnar bindande löften om hur det får taatt avgöra ett ärende. I sina årsredovisningar bör myndigheterna redovisahur service- och informationskraven har klarats av gentemot företagen,t.ex. avseende handläggningstider.I syfte att skapa möjligheter till inflytande, till att se kopplingarmellan resurser, resultat och kvalitet samt för brukare att kunna väljaföreslås i motion 2004/05:K459 av m.fl. (mp) yrkande 15att data och statistik för offentlig verksamhet görs tillgänglig förmedborgarna på ett enkelt sätt. Indikatorer med information om kvalitetoch servicenivå på tjänster som tillhandahålls bör utvecklas ur ettbrukarperspektiv.Vad gäller myndigheters bemötande och tillgänglighet föreslås i motion2004/05:K459 av m.fl. (mp) yrkande 8 att en utredningskall tillsättas för att se över hur en rättighetslagstiftning somgaranterar en successiv implementering av tillgänglighet kan införas iSverige. I motionen hänvisas till den nationella handlingsplanen förtillgänglighet, som säger att skall bli handikapptillgängligt2010. I motion 2004/05:K362 av () anförs attmyndigheternas språk bör bli enklare. Enligt motionären bör ettbeslutsunderlag kompletteras med ett bilagt brev som på enkel och rak svenskaförklarar vad beslutet går ut på. I motion 2004/05:K379 av MargaretaAndersson och (båda c) föreslås utbildning ochvidareutbildning i bemötandefrågor för personal som i myndighetsutövningmöter människor. I motionen anförs att människor som kommer i kontaktmed myndigheter alltför ofta känner sig illa bemötta.I motion 2004/05:K262 av () föreslås skärpta regler föratt skydda den enskildes anonymitet vid telefonkontakt med myndigheter.I nuläget ligger, enligt motionären, ansvaret för att vara anonym påden enskilde, inte på myndigheten.BakgrundTidigare behandlingVad gäller handläggningstider och dröjsmålstalan ansåg utskottet ibetänkande 2003/04:KU11 att en generell reglering skulle riskera attförsvåra anpassningen till enskilda myndigheters förutsättningar.Utskottet uttalade även att det tidigare noterat att det inom ramen fördet förvaltningspolitiska programmet, En förvaltning i demokratins tjänst- ett handlingsprogram (2000), pågår arbete medatt utveckla myndigheters service gentemot medborgarna. Enligt utskottetsmening hade det inte framkommit något som föranledde utskottet att ändrasin tidigare uppfattning avseende handläggningstider och dröjsmålstalan,varför utskottet avstyrkte motioner därom.I samma betänkande behandlade utskottet även en motion om riktlinjer iförvaltningslagen för bemötande. Utskottets anförde därvid att det varav stor vikt med ett långsiktigt och kontinuerligt kompetensutvecklingsarbeteinom förvaltningar och för deras personal. Det var enligt utskottetinte acceptabelt att personer med funktionshinder blir dåligt bemöttai sina kontakter med olika offentliga instanser; funktionsnedsättningfår inte, menade utskottet, utgöra ett hinder vid kontakt med myndigheter.Utskottet betonade i sammanhanget de nationella målen i handikappolitikenoch de riktlinjer för en tillgängligare statsförvaltning som tagitsfram av . Utskottet utgick från att regeringen,mot bakgrund av den nationella handlingsplanen för handikappolitiken,delade utskottets uppfattning, och tills vidare var det, enligt utskottet,inte nödvändigt med något sådant tillkännagivande som begärdes imotionen.I betänkande 2002/03:KU23 behandlade utskottet regeringens proposition2002/03:62 Några förvaltningsrättsliga frågor. I propositionen förutsatteregeringen att myndigheterna självmant iakttar den försiktighet som ärpåkallad när det gäller användning av nummerpresentation. Regeringenansåg att det i varje fall inte var påkallat med enförfattningsreglering av saken. Utskottet delade regeringens bedömning.DiskrimineringskommitténOvan nämnda har i uppdrag att bl.a. övervägaom skydd mot missgynnande av personer med funktionshinder på grund avbristande tillgänglighet bör införas på andra samhällsområden än iarbetslivet och högskolan (dir. 2002:11). Enligt tilläggsdirektiv skallkommitténs uppdrag slutligt redovisas senast (dir. 2003:69).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande avseende handläggningstideroch dröjsmål hos myndigheter. Motionerna 2004/05:K410 (fp), 2004/05:K423(kd) yrkande 4, 2004/05:K459 (mp) yrkande 7, 2004/05:N393 (kd) yrkande17 och 2004/05:N400 (kd) yrkande 14 avstyrks.Vad gäller förslaget om att statistik för offentlig verksamhet skallgöras tillgänglig för medborgarna vill utskottet hänvisa till det arbetesom pågår inom ramen för det förvaltningspolitiska programmet med attutveckla myndigheters service gentemot medborgarna. Motion 2004/05:K459(mp) yrkande 15 avstyrks.När det gäller bemötandefrågor vill utskottet inledningsvis betona attdet är av stor vikt med ett långsiktigt och kontinuerligtkompetensutvecklingsarbete inom förvaltningar och för deras personal. Det ärinteacceptabelt att personer med funktionshinder blir dåligt bemötta i sinakontakter med olika offentliga instanser; funktionsnedsättning får enligtutskottets mening inte utgöra ett hinder vid kontakt med myndigheter.Utskottet vill härvidlag i likhet med föregående år lyfta fram denationella målen i handikappolitiken och de riktlinjer för en tillgängligarestatsförvaltning som tagits fram av . Utskottetutgår som tidigare från att regeringen, mot bakgrund av den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken, delar utskottets uppfattning.Utskottet vill i sammanhanget även framhålla att Diskrimineringskommitténsarbete, som skall vara avslutat senast , kan komma attinnehålla förslag om skydd mot missgynnande av personer med funktionshinderpå grund av bristande tillgänglighet. Mot ovan anförda bakgrund är dettills vidare enligt utskottets mening inte nödvändigt med de tillkännagivandensom föreslås i motionerna 2004/05:K362 (m), 2004/05:K379 (c) och2004/05:K459 (mp) yrkande 8.När utskottet behandlade ovan nämnda proposition om någraförvaltningsrättsliga frågor delade utskottet regeringens bedömning attdet inte var nödvändigt med någon författningsreglering avmyndigheternas användning av nummerpresentation. Utskottet finner förnärvarande ingen anledning att ändra sin bedömning. Motion 2004/05:K262(s) avstyrks därför.Opinionsbildande myndigheterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagande ettmotionsyrkande om opinionsbildande myndigheter.Jämför reservation 6 (m, fp, kd, c).MotionI motion 2004/05:K309 av m.fl. (fp) yrkande 6 föreslåsatt en skall tillsättas med uppgift att delsgranska omfattningen av de statliga myndigheternas opinionsbildning,dels lägga fram förslag till bestämmelser som tydligt reglerar och angergränserna för myndigheternas information och opinionsbildning. Motionärernaanför att den tilltagande politiska myndighetspropagandan, som riktarsig både gentemot politiker och mot allmänheten, suddar ut gränsen mellanpolitiker å ena sidan och myndigheter och tjänstemän å den andra, medbl.a. oklara ansvarsförhållanden som följd.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat motioner om utredning avopinionsbildande myndigheter, (bet. 2003/04:KU11). Utskottetvidhöll därvid sitt tidigare ställningstagande, att opinionsbildandeåtgärder i vissa fall kan vara ett mer ändamålsenligt styrmedel än regler,och man utgick från att myndigheterna i sådana sammanhang iakttarregeringsformens krav på saklighet och opartiskhet. Utskottet framhöllockså att regeringen, om den så anser är påkallat, kan ändra myndighetersarbetssätt.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och avstyrker motion2004/05:K309 (fp) yrkande 6.Högre statliga tjänsterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående utredning motionsyrkandenom ökad öppenhet vid tillsättning av högre statliga tjänster. Utskottetavstyrker även ett motionsyrkande om åldersgräns för högre statligatjänster.MotionI motion 2004/05:K228 av m.fl. (m) yrkande 11 anförsatt regeringen har missbrukat sin utnämningsmakt. Det finns, enligtmotionärerna, behov av en förutsättningslös översyn av utnämningspolitikensgrunder. Regeringens utnämningsmakt bör reformeras i syfte att ökagenomlysningen vid tillsättningen av högre statliga tjänster, t.ex. genomatt låta kandidater till sådana tjänster frågas ut offentligt införriksdagens utskott. Enligt motion 2004/05:K309 av m.fl.(fp) har liberalerna pekat på attutnämningsmakten måste reformeras i riktning mot mera öppenhet och störreinsyn. Enligt motionärernas mening finns det starka skäl för attGrundlagsutredningen, som efter initiativ från bl.a. fått iuppdrag att utreda utnämningsmakten, behandlar frågan om regeringensutnämningsmakt med förtur (yrkande 4). Vidare anförs att de kravprofilersom tas fram inför sökandet av kandidater till statliga topptjänsterbör arkiveras (yrkande 5). Enligt gällande praxis arkiveras inte dessaprofiler och de blir därigenom inte heller allmänna handlingar. Dettagör det svårt för att i efterhand granska utnämningarna.I motion 2004/05:K423 av m.fl. (kd) yrkande 3 anförsatt rätten att arbeta till inte tillämpas på högre statligatjänster, där 65-årsregeln är en övre gräns. Motionärernaanser att man måste tillämpa större flexibilitet även avseende dessatjänster.BakgrundGällande ordningEnligt 11 kap. 9 § regeringsformen tillsätts tjänst vid en domstol ellervid en förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen av regeringeneller av en myndighet som regeringen bestämmer. Vid tillsättning avstatlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsomförtjänst och skicklighet.Enligt förarbetena (prop. 1973:90 s. 405 f.) är bestämmelsen ett uttryckför principen att statliga tjänster skall tillsättas efter objektivagrunder utan hänsynstagande till ovidkommande omständigheter. Med"förtjänst" avses närmast den vana som förvärvats genom föregåendetjänstgöring. Med skicklighet brukar förstås lämpligheten för befattningen,ådagalagd genom teoretisk och praktisk utbildning samt den dittillsvarandeverksamhetens art. Bestämmelsen är utformad så att även andra sakligagrunder än förtjänst och skicklighet kan få vägas in i bedömningen, ochdepartementschefen nämnde därvid arbetsmarknadspolitiska ochlokaliseringspolitiska hänsyn. Vid behandlingen av förslaget till en nyregeringsform kommenterade bestämmelsens formulering.Utskottet förutsatte att arbetsmarknadspolitisk och lokaliseringspolitiskahänsyn kommer att utnyttjas på ett sådant sätt att inga faror för denenskildes rättssäkerhet kommer att uppstå (bet. KU 1973:26 s. 72).Närmare bestämmelser om tillsättning av statliga tjänster finns i lagen(1994:260) om offentlig anställning (). Enligt 4 § skall skicklighetensättas främst, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Iförarbetena till lagen (prop. 1993/94:65) påpekades att förtjänst ochskicklighet i regeringsformen nämns endast som exempel och att ävenandra sakliga grunder kan vägas in vid bedömningen. Enligt 4 §anställningsförordningen (1994:373), som trädde i kraft med 1994års lag om offentlig anställning, skall myndigheten utöver skicklighetenoch förtjänsten också beakta sådana sakliga grunder som stämmer överensmed allmänna arbetsmarknads-, jämställdhets-, social- ochsysselsättningspolitiska mål.Enligt 32 a § lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) har enarbetstagare rätt att kvarstå i anställningen till utgången av den månad dåhan eller hon fyller . Det går således inte att avtala omavgångsskyldighet före ålder.I Regeringens chefspolicy (2000) anförs attrörlighet bland myndighetschefer bör eftersträvas och att tidsbegränsadeanställningar är ett instrument för att främja rörlighet och för attvid behov avveckla myndighetschefer. Vid nyanställning bör en myndighetschef,enligt policyn, utses för en period av . Fortsatt anställningvid samma myndighet bör normalt begränsas till . Målet är dockatt en myndighetschef skall uppnå sammanlagd anställning.Flertalet myndighetschefer anställs således för bestämd tid och omfattasdärigenom inte av reglerna i 32 a § LAS om rätt att kvarstå i anställningentill . Däremot gäller att myndighetschefer inte kan sägasupp innan anställningstiden löpt ut. Enligt 33 § andra stycket fårchefen för en förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen(ej ) och som är anställd för bestämd tid, förflyttastill en annan statlig anställning som tillsätts på samma sätt, om detär påkallat av organisatoriska skäl eller annars är nödvändigt av hänsyntill myndighetens bästa.Tidigare behandlingUtskottet har behandlat motionsyrkanden om att ökaöppenheten vid tillsättningar av högre statliga tjänster, senast våren2004 (bet. 2003/04:KU11). Utskottet avstyrkte motionsyrkandena medhänvisning till tidigare ställningstagande. Reservation avgavs av m, fp,kd, c och mp, i vilken föreslogs att skulle tillkännage förregeringen att regeringen bör utreda frågan om tillsättning av högrestatliga tjänster och återkomma till med förslag till åtgärdersom ökar öppenheten vid tjänstetillsättningar. Kammaren biföll reservationen(rskr. 2003/04:173).Utskottet har även granskat regeringens utövandeav utnämningsmakten och därvid inte funnit grund för någon kritik. Senastskedde detta (bet. 2003/04:KU20). I en reservation tillutskottets ställningstagande anförde representanter från m, fp, kd, coch mp att tendensen vid utnämningar är sådan att misstanke kan uppståom att vid tillsättning inte enbart - såsom grundlagen föreskriver -avseende fästs vid sakliga grunder. I reservationen anfördes vidare attregeringens sätt att bereda utnämningsärenden innebär att de utnämningarsom görs är svåra att granska i efterhand, t.ex. med avseende på vilkagrunder som tillämpats vid utnämningen. De kravprofiler som tas framinnan sökandet av kandidater påbörjas arkiveras inte, och därigenomblir de inte heller allmänna handlingar. Enligt reservanternas meningborde regeringen överväga att ändra denna praxis. Genom att behandlakravprofiler så att de blir allmänna handlingar skulle möjligheten attgranska regeringens sätt att hantera utnämningar underlättas. Kammarenbiföll reservationen (rskr. 2003/04:246).GrundlagsutredningenRegeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskkommitté med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen (dir.2004:96). I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att se över möjligheten attöka öppenheten vid tillsättningar av högre statliga tjänster; i direktivenhänvisas till tillkännagivande våren 2004.Kommittén, som antagit namnet , skall redovisa sittuppdrag senast den 31 december 2008.Svar på interpellation om åldersgräns för högre statliga tjänsterDen anförde statsrådet i sitt svarpå en interpellation av () om åldersgräns för högrestatliga tjänster (ip. 2004/05:164) att regeringen alltid prövar förhur en myndighetschef skall vara anställd, vare sig det gälleren ny anställning eller en förlängning. har regeringen normaltbegränsat sådana anställningar att gälla till den tidpunkt då vederbörandechef uppnår pensionsåldern, . Till följd av den nya bestämmelseni LAS om rätt att arbeta till intar regeringen numer en positivinställning till att även myndighetschefer, som så önskar, fortsätteratt arbeta . Som exempel nämnde attregeringen beslutat om fortsatt anställning efter 65-årsdagen förden tidigare rektorn vid samt om fortsatt anställningför den nuvarande landshövdingen i t.o.m. månaden innanhan fyller . Av det redovisade framgår, menade ,att det inte finns någon övre gräns vid för möjligheten att innehaanställning som myndighetschef.Utskottets ställningstagandeI fråga om tillsättning av högre statliga tjänster noterar utskottetatt regeringen, med hänvisning till tillkännagivande, hargett i uppdrag att se över möjligheten att ökaöppenheten vid tillsättningar av högre statliga tjänster. Utskottetanser att arbete inte bör föregripas och avstyrkermotionerna 2004/05:K228 (m) yrkande 11 och 2004/05:K309 (fp) yrkandena4 och 5.När det gäller åldersgräns för högre statliga tjänster konstaterarutskottet att statsrådet under en interpellationsdebattangett att det inte finns någon övre gräns vid . Till följd av dennya bestämmelsen i LAS om rätt att arbeta till intar regeringennumer en positiv inställning till att även myndighetschefer, som såönskar, fortsätter att arbeta . Utskottet vill framhålla attden flexibilitet som gäller enligt LAS även bör gälla avseendehögre statliga tjänster. Mot bakgrund av den information som getts avregeringen finner utskottet inte det nödvändigt med ett sådanttillkännagivande som föreslås i motion 2004/05:K423 (kd) yrkande 3. Utskottetavstyrker motionen.Myndigheters tillvaratagande av forskningsresultatUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om myndigheters tillvaratagande avforskningsresultat.Jämför reservation 7 (v).MotionI motion 2004/05:K343 av m.fl. (v) anförs att feloch misstag som begås till följd av bristande kunskap etc. i sambandmed reformer och större projekt kan kosta stora summor att avhjälpa.Myndigheter bör därför utöka nyttjandet av de resultat som bådegrundforskning och tillämpad forskning ger. Motionärerna föreslår att deti myndigheternas regleringsbrev införs att myndigheterna är skyldigaatt söka och använda befintlig kunskap och forskningsresultat samtredovisa detta vid genomförande av stora projekt (yrkande 1). Vidare börstrategier utvecklas för att bättre utnyttja kunskap och forskning inomstatliga myndigheter. Utvecklingen av kompetens för att kunna beställa,ta emot och nyttiggöra forskning bör, enligt motionärerna, betonas imyndigheternas regleringsbrev (yrkande 2).Gällande ordningRegeringen har delegerat kompetensförsörjningen inom statsförvaltningentill myndigheterna. Enligt 8 § verksförordningen skall myndighetenschef bl.a. skapa goda arbetsförhållanden och ta till vara och utvecklade anställdas kompetens och erfarenhet (p. Myndighetens chef skallockså, enligt 9 §, se till att regeringen får det underlag som denbehöver för att ta ställning till omfattningen och inriktningen avverksamheten.Statens kvalitets- och kompetensråd är en central förvaltningsmyndighetsom inrättades av regeringen . Enligt 1 § förordningen(1998:1647) med instruktion för harrådet till uppgift att i medborgarnas intresse stödja och stimuleraarbetet med kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom denstatliga förvaltningen.För att regeringen skall kunna följa utvecklingen och vid behov vidtaåtgärder infördes ett särskilt uppföljningssystem för arbetsgivarpolitiken.Det omfattar de myndigheter som lyder direkt under regeringen och byggerpå att regeringen begär in uppgifter om målen för deraskompetensförsörjning och i vilken mån som målen har uppnåtts. Medkompetensförsörjning avses processen att säkerställa att rätt kompetens finnsför att nå verksamhetens mål och tillgodose dess behov på kort och långsikt (prop. 2004/05:1 utg.omr. 1 avsnitt 5).Enligt 2 § högskolelagen (1992:1434) har universitet och högskolor tilluppgift att, vid sidan av utbildning och forskning, samverka med detomgivande samhället.Sedan 2002 finns den nationella webbplatsen . På webbplatsensamlas och sorteras material om forskning. Syftet är bl.a. att bidratill att forskningsresultat skall komma till nytta i arbetsliv ochsamhälle.Utskottets ställningstagandeAtt anställda inom offentlig förvaltning besitter hög och relevantkompetens för sina arbetsuppgifter har enligt utskottets mening storbetydelse för om myndigheterna skall kunna fullgöra de uppgifter somåläggs dem. Det arbete som pågår med kvalitetsutveckling ochkompetensförsörjning inom den statliga förvaltningen är därför mycket viktigt.Något skäl för att härvidlag skulle tillkännage för regeringenvikten av att forskningsresultat tas till vara finner dock inte utskottet.Motion 2004/05:K343 (v) yrkandena 1 och 2 avstyrks därför.IT i förvaltningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående arbete motionsyrkandenom 24-timmarsmyndigheten. Utskottet avstyrker av samma skäl motionsyrkandenom myndigheters hantering av spam.Jämför reservation 8 (fp).MotionerFrågor kring IT i förvaltning tas upp i flera motioner.I motion 2004/05:T466 av m.fl. (fp) välkomnas detpågående arbetet med 24-timmarsmyndigheten. Det finns emellertid, enligtmotionärerna, anledning att överväga ytterligare åtgärder för attpåskynda utvecklingen dithän, att hela det offentliga skall varamöjligt att nå via Internet för den enskilde medborgaren. Ett mål kundevara att varje myndighet skall ha byggt upp en fungerande 24-timmarsfunktionsenast (yrkande 15). I motion 2004/05:N403 av ChristerNylander m.fl. (fp, kd, m, c) anförs att det är viktigt att förbättraden offentliga servicen från myndigheternas sida i och Öresundsregionen.Den måste visa ledarskap och se till att en svensk24-timmarsmyndighet inrättas. Slutmålet bör vara en gemensamdansk-svensk 24-timmarsmyndighet (yrkande 6).Tre motioner tar upp frågan om skräppost, s.k. spam, till myndigeter.I motion 2004/05:K256 av och (båda s)föreslås en översyn av skyddet mot spam i offentlig verksamhet. Enligtmotionärerna är offentliga verksamheter av juridiska skäl förhindradeatt använda sig av funktionella filter för spamtrafiken. I motion2004/05:L294 av och (båda mp) yrkande 3 föreslåsatt ett centralt spamfilter för kommuner och myndigheter införs. Engemensam lösning skulle innebära stora administrativa och ekonomiskafördelar. Även i motion 2004/05:L314 av () föreslås encentral lösning för kommuners och myndigheters hantering av spam.Bakgrund24-timmarsmyndighetenRegeringens mål med det arbete som sammanfattas i begreppet 24-timmarsmyndighetär att förenkla och förbättra samhällsservicen till medborgare ochföretag (skr. 2000/01:151 s. 32). Det innebär att tillgången till serviceskall vara oberoende av tid och plats, att kontakterna med myndigheternaskall göras enklare och att kvaliteten i servicen skall förbättras.Informationstekniken skall användas för att underlätta för medborgarnaatt få tillgång till information, som möjliggör ett aktivt deltagandei beslutsprocesserna i den offentliga förvaltningen. Den skall ocksåanvändas för att öka medborgarnas insyn och möjligheter att följahandläggningen och lämna synpunkter i enskilda ärenden.Som ett led i regeringens satsningar för att stimulera utvecklingen ochanvändningen av elektroniska tjänster i offentlig sektor tillsatteregeringen en delegation för utveckling av offentligae-tjänster (dir. 2003:81). Delegationen, som tagit namnet24-timmarsdelegationen,har som övergripande mål för sitt arbete att vara pådrivande iutvecklingen och användandet av sådana elektroniska tjänster inom offentligverksamhet som kan skapa mervärde för medborgare och företag. Syftet äratt förbättra och effektivisera offentlig verksamhet, öka tillgänglighetentill viktig samhällsservice, underlätta medborgarnas insyn och delaktigheti offentliga beslutsprocesser samt stimulera näringslivets konkurrenskraft.Delegationen består av företrädare för stat, kommun och landsting,näringsliv och forskningssektor. överlämnades ett förstadelbetänkande - E-tjänster för alla (SOU 2004:56).I budgetpropositionen anför regeringen att det är av stor viktatt få en redovisning av vilka effekter som utvecklingen mot24-timmarsmyndigheten genererar (prop. 2004/05:1 utg.omr. 2 avsnitt 6.4.2). Isamband med detta behövs också, enligt regeringen, en analys av defaktorer som är av avgörande betydelse för en effektiv utveckling.Regeringen har därför givit Statskontoret i uppdrag attutarbeta ett system för återkommande uppföljning av 24-timmarsmyndighetenmed utgångspunkt i de mål som regeringen fastlagt. Uppdraget skallredovisas senast den 1 maj 2005.Service och samverkanEnligt budgetpropositionen har regeringen uppdragit åtStatskontoret, , ,, och att gemensamt utvecklaoch pröva nya former för lokal service- och produktionssamverkan (prop.2004/05:1 utg.omr. 2 avsnitt 6.4.3). Arbetet genomförs i regionalasamverkansprojekt inom , , ochNorrbottens län.