bet · GT01FiU3 · 2005-11-29 00:00:00 — När kommunala företag och köp av verksamhet vägs in uppgår antalet anställda i verksamhet till ca 1 200 000. Det är i nivå med sysselsättningen i kommuner och landsting 1990, då omfattningen av köp av verksamhet och landstingsägda företag var betydligt mindre. Den totala sjukfrånvaron var i genomsnitt av normal arbetad tid för kommunerna och för landstingen. Regeringen framhåller att statsbidragen har stor betydelse för kommunernas ekonomi och verksamhet. De utgör av de totala intäkterna i kommunsektorn. har de totala statsbidragen sammantaget ökat med . De generella statsbidragen har minskat med ca , vilket till stor del förklaras av olika tekniska regleringar. Om man bortser från dessa har de generella statsbidragen ökat med , varav regleringar enligt finansieringsprincipen (frånsett kommunkontosystemet) svarar för ca . har de riktade bidragen ökat med . De utgör av de totala statsbidragen 2004, jämfört med en andel på . Regeringen bedömer att de ökade statsbidragen har medfört möjligheter till utökad verksamhet och resultatförbättringar i kommunsektorn. Totalt sett har statsbidragen utvecklats ungefär i takt med det kommunala skatteunderlaget, även med beaktande av de ökade kostnader som följer av statliga satsningar. I skrivelsen sammanfattar regeringen effekterna av det utjämningssystem som fanns . Man understryker att syftet med utjämningen - att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting - finns oförändrat i det nya system för kommunalekonomisk utjämning som infördes . Vidare görs en kortfattad beskrivning av omfördelningseffekterna av kostnadsutjämningen enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Skrivelsen innehåller även en samlad redovisning av särskilda insatser 2004 för att hjälpa de ekonomiskt svagaste kommunerna och landstingen, bl.a. en överenskommelse med om minskade kostnader, tillfälligt statsbidrag till förebyggande hiv/aids-verksamhet, stöd till kommuner och landsting med kraftig befolkningsminskning samt samverkansbidrag. Skrivelsen innehåller också en genomgång av de olika kommunala verksamheterna. Regeringen konstaterar att den ökning av primärvårdens kostnadsandel inom sjukvården som kunde ses tycks ha stannat av. Detta trots att mer vård utförs inom öppenvården och att vårdtiderna inom slutenvården fortsätter att minska. Av sjukvårdens totala nettokostnader på 2003 används till specialiserad vård, till primärvård och resten till övrig hälso- och sjukvård. Regeringen anser att en utbredd och avancerad användning av IT inom sjukvårdssektorn är av betydande värde för att kunna möta samhällets krav på en tillgänglig, effektiv och högkvalitativ vård och omsorg. Emellertid visar en genomgång av resultaten av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården samt tillgänglighetssatsningen att det fortfarande finns problem med tillgänglighet i sjukvården. Det är dessutom alltjämt en minoritet av landstingen som i praktiken uppfyller den lagstadgade skyldigheten att erbjuda invånarna att välja fast läkarkontakt. Regeringen framhåller att kostnadsökningarna för läkemedel har dämpats betydligt . Detta anses bero på ökad priskonkurrens och att apoteken enligt lag byter ut ett dyrare läkemedel till det billigaste likvärdiga läkemedlet. uppmätte man däremot att totala kostnader för tandvården ökade , vilket till stor del berodde på stigande utgifter för det högkostnadsskydd för protetik för personer som infördes . Patientavgifterna ökade också kraftigt, även om deras andel av de totala kostnaderna minskade något. Inom äldreomsorgen uppmärksammar regeringen att det totala antalet platser i särskilt boende minskat, medan det totala antalet personer som får hemtjänst ökat i ungefär samma omfattning. Detta innebär lägre omvårdnadsgrad för de behövande. finns problem med tillgång till platser i särskilt boende. Många beslut och domar, som bl.a. ger äldre rätt till en bostad inom de särskilda boendeformerna, verkställs inte av kommunerna inom en rimlig tidsperiod. Många enskilda får också avslag på sin ansökan om en sådan bostad, trots ett bedömt behov. Dessutom kännetecknas kompetensförsörjningen inom den kommunala vården och omsorgen av ett stort rekryteringsbehov som beräknas stiga ytterligare . Antalet personer med stöd enligt lagen om service till vissa funktionshindrade (LSS) samt enligt socialtjänstlagen (SoL) har ökat respektive , till sammanlagt 69 000 personer . Kommunernas kostnader har ökat med till . Regeringen konstaterar att de icke verkställda besluten och domarna enligt LSS och SoL har minskat i antal men problemet kvarstår. Den lagändring som trädde i kraft , och som innebär att kommunerna kan föreläggas sanktionsavgift för icke verkställda domar, bedöms ha fått till effekt att kommunerna arbetar mer effektivt med att verkställa domar. utdömdes sanktionsavgifter i storleksordningen . Regeringen redovisar att målet att halvera socialbidragsberoendet inte kommer att uppnås. vände utvecklingen avseende ekonomiskt bistånd till individer och familjer, vilket innebär att minskningen i antalet socialbidragstagare för perioden uppgick till . Även utvecklingen inom missbrukarvården har varit negativ. Vårdkostnaderna ökade , som eftervården av missbrukare är eftersatt och det förekommer brister i vårdkedjan. Regeringen uppmärksammar också en tydlig trend inom barn- och ungdomsvården där alltfler insatser ges utan biståndsprövning. Vidare betonar regeringen att kommunernas egna utvärderingar av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg visar att föräldrar i hög grad är nöjda med den omsorgsform deras barn deltar i. Internationella undersökningar framhåller den svenska förskolan i kvalitetshänseende som ledande bland världens länder. Andelen inskrivna barn i förskola och familjedaghem har successivt ökat till följd av bl.a. maxtaxereformen samt införandet av rätt för barn till föräldralediga och arbetslösa föräldrar till förskolan samt allmän förskola för fyra- och femåringar. uppföljning av dessa reformer visar att statsbidraget för kvalitetssäkrande åtgärder i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i allt högre grad används till personalförstärkningar. Det genomsnittliga antalet barn per avdelning samt personaltätheten i förskolan och fritidshemmen var oförändrat . Regeringen konstaterar att de svenska elevernas kunskaper på grundskolenivå ofta står sig relativt bra i internationella jämförelser. Resultaten i matematik och naturvetenskap visar emellertid en svag nedgång. Skillnader i prestation mellan skolor och mellan enskilda elever tycks ha ökat över tiden. Det finns också vissa tecken på att den sociala bakgrunden får större betydelse för svenska elevers resultat. Resultaten visar att slutbetygen i i genomsnitt blir allt bättre - av dem som lämnade var behöriga till gymnasieskolan. når dock var fjärde elev inte målen i alla ämnen. I detta sammanhang ser regeringen positivt på att lärartätheten kunde ökas dels på grund av det riktade statsbidraget till personalförstärkningar, dels till följd av kommunernas egna prioriteringar. Slutbetygen i gymnasieskolan förbättrades också och andelen elever med grundläggande behörighet till högskolan ökade . Även andelen ungdomar som lämnar årskurs 3 i gymnasieskolan med slutbetyg eller motsvarande ökade. Skillnaderna mellan könen i betygspoäng kvarstår. Regeringen noterar dessutom att gymnasieprogrammen fortfarande i allmänhet har en sned fördelning av män och kvinnor. Den kommunala vuxenutbildningen kännetecknas av ett minskat antal studerande. minskade det totala antalet studerande såväl som antalet heltidsstuderande och antalet studerande födda utomlands. I skrivelsen behandlas även kommunernas roll inom områdena arbetsmarknadspolitik, folkhälsa, miljöpolitik, samhällsorganisation och regional utvecklingspolitik. I likhet med sina tidigare ställningstaganden med anledning av regeringens skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn vill finansutskottet framhålla att den årliga skrivelsen är ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformation till . Skrivelsen ger enligt utskottets uppfattning en bred och fyllig beskrivning av utvecklingen i kommunsektorn och pekar såväl på områden med goda förhållanden i den kommunala verksamheten och ekonomin som på områden som kräver förbättringar. Utskottet noterar också att regeringen i den aktuella skrivelsen presenterar en genomgång av statsbidragens utveckling, för (avsnitt 2.10). Genomgången har utvecklats i jämförelse med föregående års redovisning. De generella statsbidragen delas i anslaget för generellt bidrag till kommuner och landsting samt övriga generella tillskott på statsbudgetens utgifts- och inkomstsida. Deras förändring beskrivs med hänsyn till olika överföringar samt regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen (tabellerna 2.10 och 2.11). Bland de riktade statsbidragen redovisas elva bidrag från statsbudgetens utgiftssida och två bidrag från statsbudgetens inkomstsida (tabell 2.12). De övriga riktade statsbidragen samlas i posten övrigt, vilket förklaras med att de flesta av dessa anslag är relativt små och att deras sammanlagda summa utgjorde av de totala riktade bidragen 2004. Mot bakgrund av sina tidigare ställningstaganden i frågan ser utskottet denna genomgång som ett viktigt steg i utvecklingen av en samlad redovisning av statsbidrag med hänsyn till de nationella mål som och regeringen har formulerat. Med denna redovisning som grund blir det möjligt att dels förbättra överblicken över statsbidragen till kommuner och landsting, dels göra en utvärdering av huruvida dessa bidrag uppfyllt de mål som de var ämnade för. Utskottet förutsätter därför att denna del av regeringens skrivelse kommer att utvecklas vidare. Särskilt gäller det en samlad utvärdering av måluppfyllelsen för samtliga statsbidrag till kommuner och landsting eller för utvalda statsbidrag på anslagsnivå. Med det anförda föreslår finansutskottet att lägger skrivelsen till handlingarna. Ekonomiska förutsättningar för verksamhet Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionärernas förslag beträffande förutsättningar för verksamhet (psykiatri och missbrukarvård, anhörigvård, barnomsorg, skola m.m.) huvudsakligen med hänvisning till behandling av motsvarande frågor under föregående . Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (m, kd), 3 (kd), 4 (kd) och 5 (m, fp, c). framhåller i motion 2004/05:Fi22 att den finansiella situationen i landets kommuner och landsting är bräcklig. Detta inte minst på grund av att utjämningssystemet påverkas med eftersläpning av konjunkturläget. Därtill finns också en betydande osäkerhet om uthålligheten i kommunernas finanser på . Detta innebär att många kommuner drar sig för att genomföra större satsningar och utöka sina verksamheter. Motionärerna finner att denna situation inte kan lösas med höjda skatter och förespråkar att de generella statsbidragen till kommunsektorn ökas utöver regeringens anslag ekonomiska vårproposition (yrkande 1). Därutöver krävs enligt motionärerna resursförstärkningar för att åstadkomma bättre kvalitet och förbättringar inom flera kommunala verksamheter. I enlighet med motion 2004/05:Fi15, som väcktes med anledning av den senaste vårpropositionen, föreslår man dels ett ekonomiskt stöd i form av kommunalt vårdnadsbidrag till föräldrar som själva tar hand om sina barn (yrkande 3), dels en höjning av maxtaxan som ska finansiera en satsning på kvaliteten i förskolan (yrkande 5). Dessutom vill man öka resurser för att stärka arbetet med den psykiatriska vården (yrkande 4). Motionärerna anmärker att regeringens tillgänglighetssatsning inom hälso- och sjukvården endast i mycket begränsad omfattning bidragit till en förstärkt primärvård och kortare vårdköer. Satsningen har inte heller uppfyllt krav på styrning och uppföljning av tillförda medel till sjukvården (yrkande 7). Inom äldreomsorgen ser man bristen på utbildad personal som ett av de största problemen. Det är därför viktigt att, vid sidan om rekryteringen från gymnasiernas undersköterskeprogram, möjliggöra övergångar från andra yrken med kompletterande utbildningar (yrkande 8). förordar motionärerna att utgångspunkten för utvecklingen inom vården och omsorgen borde vara att se och erkänna familjens och de närståendes roll och funktion. Man föreslår att anhörigvårdare får rätt till praktisk och ekonomisk hjälp samt information och handledning för att frivilligt ta sig an uppgifter som annars skulle utföras av vårdpersonal (yrkande 9). Därutöver anser man att ytterligare medel behöver tillföras för att förstärka bidragen till frivilligorganisationer som är verksamma inom missbrukarvården och inom det narkotikaförebyggande arbetet (yrkande 11). Vidare anser att den rådande situationen i förskolan understryker behovet att öka valfriheten och föräldrars inflytande i barnomsorgen (yrkande 12). Kvaliteten i och gymnasiet samt nivån på skolresultaten kan enligt motionärerna förbättras genom att öka mångfalden i skolutbildningen så att den bättre svarar mot elevernas behov och önskemål (yrkande 13). Det handlar bl.a. om att uppgradera yrkesutbildningarna, utveckla en genuin lärlingsutbildning och införa en gymnasieexamen (yrkande 14). Motionärerna finner att fristående skolor svarar för mycket av organisatorisk och pedagogisk förnyelse i skolväsendet. Därför bör deras ställning stärkas (yrkande 15). är man kritisk mot avsaknaden av en långsiktig strategi avseende vuxenutbildningen och efterlyser i stället mer permanenta former av stöd till vuxenstuderande (yrkande 16). motsätter sig i motion 2004/05:Fi23 (yrkande 8) en statlig reglering av den kommunala verksamheten så att möjligheten till alternativa driftsformer inom kommuner och landsting hämmas. Enligt motionärerna håller dagens statliga restriktioner tillbaka nyföretagandet, tillväxten och kvinnornas roll på arbetsmarknaden. Därför förespråkar man att en etableringsrätt inom den offentligt finansierade välfärden införs. I motion Fi262 betonar i och (båda s) att det är principiellt viktigt att statens resurstillskott till kommunala verksamheter ska gå till det anvisade ändamålet. Det finns dock farhågor att regeringens senaste satsning för att höja kompetensen hos personalen inom äldrevården och äldreomsorgen inte kommer att gagna pensionärerna överallt i landets alla kommuner. Därför understryker motionärerna att de tilldelade resurserna inte får användas av kommunerna för att förbättra budgetresultatet. De statliga satsningar som görs i landet ska inte skilja sig i omfång beroende på var man bor. Medborgarnas förutsättningar för god vård ska enligt motionärerna vara desamma oavsett i vilken kommun man är bosatt. I motion N244 (yrkande 1) framhåller () att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att starta och driva företag. Därför är det viktigt att en ökad andel av den offentliga sektorns verksamhet läggs ut på entreprenad. Att stimulera möjligheten att starta företag inom välfärdssektorn motiveras enligt motionären inte bara av nödvändigheten av att pressa upp de låga kvinnolönerna. Det handlar också om att ge patienterna större inflytande och större makt att själva få bestämma exempelvis vem som ska utföra den vård man är i behov av. konstaterar i sitt yttrande SoU2y med anledning av den aktuella kommunskrivelsen att de frågeställningar angående ekonomiska förutsättningar för verksamhet som tas upp i motionerna 2004/05:Fi22 (kd) yrkandena 4, 9 och 11 samt 2004/05:Fi23 (c) yrkande 8 har behandlats av utskottet och avslagits av under föregående . har inte ändrat sin inställning och anser att finansutskottet bör avstyrka de aktuella yrkandena. har avvisat förslag om en särskild satsning på psykiatrin samt medel till frivilligorganisationer verksamma inom missbrukarvården och inom det narkotikaförebyggande arbetet i samband med behandlingen av förslagen till medelsanvisning under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg m.m.2[Betänkande 2004/05:SoU1, rskr. 2004/05:114.] Med anledning av flera motionsyrkanden om privata vårdgivare har socialutskottet anfört att det är önskvärt att mångfalden av vårdgivare ökar genom att fler privata, kooperativa och ideella vårdgivare ges möjlighet att verka inom hälso- och sjukvården. Många av dessa vårdgivare bidrar med nya idéer och erfarenheter som är viktiga för hälso- och sjukvårdens utveckling. har uttalat att det emellertid är viktigt att inte kommersiella intressen tillåts ta överhanden och försvåra möjligheterna att upprätthålla en sjukvård som är demokratiskt styrd, solidariskt finansierad och ges utifrån behov. All offentlig vård ska följa samma regler, oavsett driftsform. För att de grundläggande demokrati- och jämlikhetsmålen ska kunna upprätthållas som alternativa driftsformer släpps in, är det nödvändigt att det är reglerat var i hälso- och sjukvården som privata vinstintressen får förekomma.3[Betänkande 2004/05:SoU10, rskr. 2004/05:166.] har avstyrkt de i detta sammanhang behandlade motionsförslagen med hänvisning till sitt stöd till regeringens förslag att landstingen inte ska få överlämna uppgiften att bedriva hälso- och sjukvård som ges vid ett regionsjukhus eller en regionklinik till någon annan. delar regeringens bedömning att utvecklingen av den högspecialiserade vården måste styras av vad som på lång sikt främjar det allmännas bästa, dvs. befolkningen, övriga landsting och riket som helhet, och inte vad som i ett kortare perspektiv framstår som mest fördelaktigt för ett enskilt landsting eller annan vårdgivare. Vårdsystemets resurser och insatser ska fördelas efter de medicinska behoven och inte efter individers och gruppers betalningsförmåga. konstaterar också att kravet på att hälso- och sjukvården ska garantera medborgarna insyn i verksamheten kan vara svårt att upprätthålla vid privata övertaganden av sjukhus. Däremot finns det enligt socialutskottets mening ingen anledning att reglera övriga delar av hälso- och sjukvården.4[Betänkande 2004/05:SoU18, rskr. 2004/05:300.] Vidare har på förslag av socialutskottet lämnat ett tillkännagivande till regeringen att den skyndsamt bör bereda och presentera förslag till insatser för att säkerställa och stärka stödet till anhöriga i enlighet med tidigare gjorda tillkännagivanden. har socialutskottet avstyrkt förslag i denna fråga.5[Betänkande 2004/05:SoU1, rskr. 2004/05:114.] behandlar i sitt yttrande UbU1y de motionsförslag som berör områdena förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, och gymnasiet samt vuxenutbildning. Med anledning av frågan om maxtaxan och satsningen på barnomsorg konstaterar utbildningsutskottet bl.a. att samtliga kommuner är anslutna till systemet med maxtaxa i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Skillnaderna mellan kommunernas avgifter har utjämnats och barnfamiljer har fått lägre avgifter, vilket bidragit till ett ökat konsumtionsutrymme för denna grupp. Ett flertal kommuner har ingen koppling mellan avgift och barnets närvarotid. Reformens genomslag har således varit stort. Dessutom erinrar utbildningsutskottet om att under föregående beslutade att införa ett särskilt statsbidrag till personalförstärkningar i förskola.6[Proposition 2004/05:1 utg.omr. 16, bet. 2004/05:UbU1, rskr. 2004/05:124.] tog något senare, i samband med regeringens proposition Kvalitet i förskolan, ställning till den närmare utformningen av bidraget.7[Proposition 2004/05:11, bet. 2004/05:UbU3, rskr. 2004/05:126.] I den nu föreliggande budgetpropositionen gör regeringen bedömningen att statsbidraget till personalförstärkningar i förskolan kommer att fördelas till alla kommuner. Angående valfrihet samt föräldrars inflytande över barnomsorgen hänvisar utbildningsutskottet till sitt betänkande rörande den tidigare nämnda propositionen om kvaliteten i förskolan. Regeringen gör i den propositionen bedömningen att kommunerna bör sträva efter att tillgodose vårdnadshavarens önskemål om denne önskar familjedaghem i stället för förskola. Regeringen anser att familjedaghem bör regleras som pedagogisk verksamhet, men kommer inte, i förslaget till ny skollag, att föreslå att verksamheten ska utgöra en egen skolform. I förslaget till lagrådsremiss med förslag till en ny skollag (U2005/5584/S), som varit utsänt på remiss, framhålls att familjedaghem utgör ett viktigt komplement till förskolan. anser att valfriheten inom förskolan är väl tillgodosedd och att den svenska förskolan erbjuder barn en god pedagogiskt stimulerande miljö för utveckling och lärande. erinrar vidare om att gymnasieexamen har införts i skollagen.8[Proposition 2003/04:140, bet. 2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4.] Den som har godkänt betyg på kurser motsvarande av totalantalet gymnasiepoäng och som har gjort sitt gymnasiearbete ska få en gymnasieexamen. Lagförslaget träder i kraft för att tillämpas på utbildning som påbörjas efter . I fråga om mångfalden i skolarbetet samt de fristående skolornas ställning hänvisar utbildningsutskottet till en lagrådsremiss med förslag till en ny skollag som varit utsänt på remiss. I det remitterade förslaget till lagrådsremiss föreslås bl.a. att regleringen av all offentligt finansierad skolverksamhet inom skolväsendet för barn och ungdomar i princip ska vara gemensam, oavsett huvudmannaskap. Förslagen i remissen innebär generellt en renodling av målstyrningen. anser dessutom att skolan måste möta elever på olika sätt och anpassa undervisningen efter varje elevs förutsättningar och behov eftersom eleverna är olika och har olika behov. delar inte heller motionärernas uppfattning om avsaknaden av en långsiktig strategi i vuxenutbildningen. Med hänvisning till det ovanstående anser utbildningsutskottet att finansutskottet bör avstyrka motion 2004/05:Fi22 (kd) yrkandena 5 och 12-16. kan konstatera att merparten av de i motionerna väckta förslagen om förutsättningar för verksamhet har behandlats av socialutskottet respektive utbildningsutskottet under föregående . I likhet med socialutskottet och utbildningsutskottet ser finansutskottet ingen anledning att nu göra en annan bedömning i de aktuella frågorna. Dessutom vidhåller finansutskottet sina tidigare ställningstaganden gentemot budgetalternativ inklusive förslagen om de generella statsbidragen till kommunsektorn och kommunalt vårdnadsbidrag.9[Betänkandena /05:FiU3, 2004/05:FiU20 och 2005/06:FiU1. Se även detta betänkande s. Utskottet vill därutöver erinra om att har ställt sig bakom regeringens satsningar på tillgänglighet i vården respektive kompetensutveckling för personal inom äldrevården och äldreomsorgen.10[Betänkande 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34.] avvisar utskottet de motionsförslag som i utskottets förslag till riksdagsbeslut behandlas under följande beslutspunkter: punkt 3 Ekonomiska förutsättningar för psykiatri och missbrukarvård punkt 4 Ekonomiska förutsättningar för anhörigvård punkt 5 Ekonomiska förutsättningar för barnomsorg, skola m.m. punkt 6 Ekonomiska förutsättningar för övriga kommunala verksamheter punkt 7 Alternativa driftsformer för kommunala verksamheter. Med anledning av motion Fi262 (s) vill finansutskottet därutöver framhålla att de särskilda resurser som regeringen i den aktuella budgetpropositionen föreslår för utbildningsvikariat kommer att kunna användas för att höja kompetensen hos personalen inom äldrevården och äldreomsorgen. Stödet för utbildningsvikariat föreslås utformas i enlighet med lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och . Detta innebär, enligt information som utskottet erhållit från , att kommunerna kommer att behöva lämna till det underlag som behövs för krediteringen. Det gäller uppgifter om den faktiska lönekostnad som ligger till grund för utbildningsvikariat samt utbildningskostnaden (i de fall där utbildningen bekostas av arbetsgivaren). Först därefter kommer stödet att krediteras kommunernas skattekonton. När det gäller stödet för lönekostnader ska krediteringen ske månaden efter det att underlag inkommit. För utbildningskostnaden avses krediteringen ske en gång per kvartal.