bet · GT01MJU4 · 2005-11-08 00:00:00 — har detta visat sig vara ett relativt snabbt och effektivt sätt att öka sjösäkerheten i regionen. EU har visat ett allt större intresse av att påverka utvecklingen av och har bl.a. varit den drivande kraften bakom den påskyndade utfasningen av oljetankfartyg med enkelskrov. I likhet med regeringen anser utskottet att EU utgör en självklar plattform för att samordna och gemensamt driva miljöförbättrande förslag i IMO. Vidare bör uppmärksammas att har lagt fram förslag om att främja kvalitetssjöfart genom frivilliga överenskommelser mellan lastägare och sjöfartsnäringen. Som framgår av skrivelsen avser regeringen att ta initiativ som stimulerar till att öka användningen av frivilliga överenskommelser och samverkansavtal som verktyg för att främja kvalitetssjöfart. Vidare framgår att samarbetar med grannländerna för att undersöka om och hur ett gemensamt eller samverkande system med ekonomiska incitament för att minska fartygs utsläpp till luft skall kunna utformas. Som framgår av skrivelsen avser regeringen att återkomma till med en transportpolitisk proposition, i vilken frågor om sjöfartens miljöpåverkan kommer att behandlas. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att syftet med motionerna 2004/05:MJ38 (mp) yrkande 64 delvis, 2005/06:MJ404 (c) delvis, 2005/06:MJ443 (v) yrkande 6, 2005/06:MJ453 (m) och 2005/06:MJ454 (s) med det anförda i allt väsentligt kan anses tillgodosett. Utskottet avstyrker motionsyrkandena. Vid i åtog sig att i arbetet med bevarande och hållbart nyttjande av hav och kust integrera alla berörda sektorer, kartlägga pågående verksamhet, fokusera på förvaltning och planering och tillämpa ett förebyggande och försiktighetsgrundat synsätt. Vid i åtog sig bl.a. att uppnå ett hållbart fiske, att utveckla de resurserna för att uppnå sociala och ekonomiska mål för lokalbefolkningen och att upprätthålla produktivitet och biologisk mångfald i havs- och kustområden såväl innanför som utanför nationell jurisdiktion. Som framhålls i skrivelsen förutsätter skyddet av den miljön att allt nyttjande sker på ett hållbart sätt. Bevarande och hållbart nyttjande utgör ofta två sidor av samma mynt. Ett ekosystem med bibehållen sammansättning, funktion och biologisk mångfald genererar i regel större avkastning än ett skadat system. Som regeringen anför avser fredningsområden enligt fiskelagstiftningen att skapa refugier för fiskarter, vilket bl.a. innebär förbättrade möjligheter för fiskbeståndens fortlevnad. Områdesskydd enligt avser främst att skydda särskilt värdefulla miljöer. Dessutom erbjuder detta förbättrade möjligheter för grundläggande studier av ekosystemens struktur och funktion och har därför stort värde också för forskning och kunskapsuppbyggande. Som framgår av skrivelsen avses ges i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utreda hur stor andel av de svenska kust- och havsområdena som totalt bör skyddas och hur skyddet bör vara utformat för att ge bästa möjliga effekt. I detta sammanhang bör även betydelsen av fysisk planering uppmärksammas och kommunernas ansvar för att lägga in eventuella vattenområden i denna planering. Vidare bör påpekas att har ett övergripande ansvar för havsmiljön. En av huvuduppgifterna i detta ansvar är bl.a. att noga följa och analysera utvecklingen i omgivande hav och kuster, att verka för att samordningen mellan olika sektorer fungerar och att i samverkan med övriga berörda myndigheter föreslå de övergripande åtgärder som kan bli nödvändiga. Med det anförda anser utskottet att syftet med motionerna 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 24 och 2005/06:MJ580 (s) i allt väsentligt kan anses tillgodosett. Utskottet är i detta sammanhang inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna 2004/05:MJ38 (mp) yrkande 68 och 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 9. Motionerna avstyrks i berörda delar. Med anledning av en ansökan från och sju andra tog IMO ett principbeslut om att klassa , utom ryska vatten, som ett särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA). kompletterades ansökan med förslag till nya skyddsåtgärder för att undvika olyckor inom . Som regeringen framhåller har varit ledande i detta arbete. IMO förväntas slutbehandla ansökan . I propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) framhåller regeringen att fartygstrafik, inte minst den omfattande och ökande trafiken med oljetankfartyg, bör avledas från de mest värdefulla områdena. Därmed kan risken för skador i händelse av oljeutsläpp minska. I PSSA-ansökan föreslås att Hoburgs bank och skall utpekas av IMO som områden som sjöfarten bör undvika (s.k. areas to be avoided) och att fartyg med ett djupgående som passerar i den intilliggande fartygsrutten skall hänvisas till en föreslagen djupvattenled som går längre söder- och österut. Enligt skrivelsen avser regeringen nu att ge i uppdrag att tillsammans med och analysera behovet av att skydda olika känsliga kust- eller havsområden från sjöfartens påverkan, utreda förutsättningarna för att genomföra lämpliga skyddsåtgärder samt belysa konsekvenserna av sådana åtgärder. En åtgärd som har lyft fram och som enligt regeringen bör analyseras vidare med prioritet är att flytta ut all handelssjöfart, inte bara djupgående fartyg, ännu längre söder och öster om bank. Avslutningsvis konstaterar utskottet att den slutliga klassningen av som PSSA inte innebär något slut på PSSA-arbetet. Som även regeringen framhåller måste fortsätta att samarbeta med de övriga , både på myndighetsnivå och regeringsnivå - i syfte att utarbeta förslag till ytterligare åtgärder för att stärka sjösäkerheten och förbättra havsmiljön i . Utskottet utgår från att regeringen även i fortsättningen driver detta arbete offensivt och att alla möjligheter utnyttjas för att utveckla samarbetet mellan . I en sådan strävan bör ingå mer långtgående krav inom PSSA, t.ex. vad gäller skeppskonstruktion, kompetenskrav på besättningar och legalt ansvar som kan regleras från strandstaterna. Som utskottet redovisat ovan kommer miljöministern att stå värd för ett möte om och dess miljöproblem i med deltagande av samtliga miljöministrar i länderna kring . Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ38 (mp) yrkande 65, 2004/05:MJ341 (kd), 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 13, 2004/05:MJ371 (fp, mp) yrkande 5, 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 15, 2005/06:U290 (m) yrkande 19, 2005/06:MJ394 (fp) yrkande 8, 2005/06:MJ446 (kd) yrkandena 16 och 17 och 2005/06:MJ522 (m) yrkande 6 delvis lämnas utan vidare åtgärd. Som anförs i skrivelsen har varit pådrivande i det arbete som har lett fram till ett av EU utfärdat direktiv om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (2005/35/EG) samt ett rambeslut vilka tillsammans stärker det straffrättsliga regelverket för bekämpande av föroreningar orsakade av fartyg. godkände rambeslutet (prop. 2004/05:157, bet. 2004/05:TU13, rskr. 2004/05:292). har tämligen långtgående regler för bekämpande av föroreningar orsakade av fartyg då har genomfört den s.k. marpolkonventionen om förhindrande av föroreningar från fartyg. De nämnda instrumenten innebär dock bl.a. att det i sjöterritoriet kommer att ställas något högre krav på aktsamhet än vad som gäller enligt marpolkonventionen när det gäller att förhindra utsläpp till följd av skada på ett fartyg, samt att även förorenande utsläpp som sker på internationellt vatten skall beivras straffrättsligt i enlighet med vad som är förenligt med folkrätten. Påföljderna vid brott kommer att innebära fängelse eller böter eller andra åtgärder beroende på brottets art. Som framhålls i skrivelsen är en stor vinst med det nya regelverket att föroreningar från fartyg måste beivras på ett likartat sätt inom hela EU. Det ger en tydlig signal om att de som bryter mot utsläppsförbuden i vattnen som omger hela unionen skall bestraffas och reglerna kan därför också få en preventiv effekt. avser även att tillsammans med övriga EU-länder i IMO driva att det mer strikta regelverket även skall bli en del av . Vidare bör uppmärksammas att också har varit drivande vid tillkomsten av internationella kompletterande oljeskadefond, varigenom möjligheterna för skadelidande att få full ekonomisk ersättning vid utsläpp av olja från tankfartyg har ökat avsevärt. Som regeringen framhåller i skrivelsen deltar aktivt i det internationella arbetet med att ytterligare förbättra ersättningssystemet för oljeskador. Oljeskadesystemet kompletteras av konvention om ansvar och ersättning för skada i samband med sjötransport av farliga och skadliga ämnen () och konvention om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom bunkerolja (bunkerkonventionen). Arbetet pågår för att dessa konventioner skall tillträdas och genomföras i svensk rätt . Utskottet avstyrker motionerna 2004/05:MJ38 (mp) yrkande 64 delvis, 2004/05:MJ329 (kd) yrkandena 1, 2 och 3, 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 15, 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 6, 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 10, 2005/06:MJ404 (c) och 2005/06MJ532 (c) yrkandena 7 och 8 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Som regeringen framhåller är uppbyggnaden av en ändamålsenlig räddningsberedskap till sjöss nödvändig för att minimera skador på den miljön och för att minimera kostnaderna för en eventuell sanering i händelse av ett oljeutsläpp. Internationellt finns goda exempel på att resurser för att nödbogsera eller nödläktra ett fartyg liksom att släcka brand till sjöss har förhindrat stora oljeutsläpp. Studier genomförda av Helcom visar att denna typ av resurser är obefintliga längs långa kuststräckor inom , inte minst i . Som redovisas i skrivelsen beslutade på förslag av regeringen i budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1) dels att skall införskaffa två större fartyg med adekvat förmåga vad avser brandbekämpning, nödläktring, nödbogsering och oljeupptagning, dels en långsiktig investeringsplan för . Investeringsplanen för innehåller bl.a. investeringar i flera nya miljöskyddsfartyg som ersätter de äldre fartygen, vilka mönstras ut. Planen innebär att förmågan att möta allvarliga olyckor successivt förstärks och att en nationell förmåga att i första hand förhindra ett större oljeutsläpp och i andra hand begränsa konsekvenserna av ett sådant skapas. Som framgår av skrivelsen avser regeringen att återkomma till avseende frågor om den nationella och internationella beredskapen. I detta sammanhang bör även framhållas det angelägna i att öka kunskapen om de långsiktiga miljöeffekterna vid oljeutsläpp. Som regeringen framhåller bör berörda myndigheter ha en beredskap för att kunna säkra data vid oljeutsläpp och möjliggöra en kontinuerlig uppföljning både av miljöeffekterna som sådana, och effekterna av saneringsinsatserna. En insats för att följa upp effekterna av ett utsläpp bör vara planerad i förväg och kunna inledas redan i anslutning till saneringsarbetet vid ett utsläpp. Som framgår av skrivelsen avser regeringen att ge berörda myndigheter i uppdrag att föreslå hur en beredskap för snabba insatser och en utvärdering av långsiktiga miljöeffekter av oljeutsläpp kan säkerställas. Utskottet anser att syftet med motionerna 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 10 och 2005/06:MJ394 (fp) yrkande 11 i allt väsentligt kan anses tillgodosett. Förnybar energi som kan tillgodogöras i haven finns i vattnet i form av vågor och strömmar, men framför allt ovan ytan i form av vindenergi. Som redovisas i skrivelsen svarar vindkraften fortfarande för mindre än en procent av den svenska elproduktionen men har en mycket stor teoretisk potential - framför allt till havs där det generellt finns goda vindförutsättningar. bedöms motstående intressen till havs vara mer begränsade än på land. Dock kan etablerandet av vindkraftverk få en begränsande effekt på vissa former av nyttjande, såsom trålfiske. Annat fiske kan troligen bedrivas och eventuellt även gynnas genom att konstruktioner på i övrigt släta bottnar kan öka den biologiska mångfalden. Vidare bör uppmärksammas att den tekniska utvecklingen inom vindkraftsområdet har gått mycket snabbt . Man kan bygga betydligt större aggregat och i miljöer där det inte har varit möjligt. Detta har lett till att det nu projekteras för lokalisering av större vindkraftparker på allt större djup runt Sveriges kuster. Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget att havens stora potential för förnybar elproduktion tas till vara. Det är därför viktigt att planarbetet på nationell, regional och lokal nivå omfattar även de nya miljöer där tekniken nu medger vindkraftsutbyggnad. uppkommer nya frågor vad gäller effekter på flora och fauna. Som framgår av skrivelsen kommer påbörjat arbete att ges fortsatt hög prioritet för att därmed undvika och begränsa eventuella negativa effekter. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ284 (m), 2004/05:MJ285 (m) och 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 11. Minskad föroreningsbelastning från landbaserade källor Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad som anförs i skrivelsen och avstyrker ett antal motionsyrkanden om bl.a. övergödningen av , inrättandet av en miljöfond, utsläppsrätter, våtmarker, enskilda avlopp, EU:s kemikalielagstiftning, utsläppsbegränsningar, båtbottenfärger och läkemedelsrester. Jämför reservationerna 36 (m), 37 (kd), 38 (c), 39 (m, fp, kd), 40 (fp, mp), 41 (fp), 42 (kd), 43 (fp, mp) och 44 (m, fp, kd, c) samt särskilt yttrande (mp). Enligt regeringens mening bör arbetet med att minska övergödningen av havet ha sin utgångspunkt i miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. bör även fortsättningsvis hålla en hög profil i arbetet inom EU, Helcom och Ospar med att begränsa utsläpp av näringsämnen som leder till övergödning och bör ta täten i arbetet med att åtgärda problemen i genom att ta initiativ till ett fortstatt regionalt åtgärdsarbete runt . Ytterligare nationella åtgärder behöver genomföras i fråga om enskilda avlopp, reningsverk, jordbrukets näringsläckage och utsläppen från trafiken. Arbetet med att uppnå ett hav utan gifter har sin utgångspunkt i miljökvalitetsmålet Giftfri miljö och strategin för giftfria och resurssnåla kretslopp. Genom förstärkt regionalt samarbete bör ytterligare kraftfulla åtgärder vidtas för att förebygga och sänka koncentrationerna av skadliga ämnen till en nivå där påverkan på ekosystemen upphör eller är försumbar. Förslaget till ny europeisk kemikalielagstiftning är den enskilda process som har störst betydelse för att ett hav utan gifter skall uppnås. Arbetet med att identifiera och åtgärda de källor som potentiellt bidrar till belastningen i bör prioriteras, särskilt beträffande utsläppskällorna för de kemikalier som gör att fisk inte kan ätas i obegränsad mängd utan att det medför risker för hälsan. och bör ges i uppdrag att kartlägga förekomsten och den vidare spridningen av dioxiner och PCB från havet till andra ekosystem samt utarbeta en strategi för hur dessa miljögifter kan omhändertas på ett säkert sätt. Utsläppen av läkemedelsrester och skadliga ämnen till bl.a. kommunalt avloppsvatten bör minimeras. bör ges i uppdrag att utreda de kommunala reningsverkens förmåga att ta hand om de ämnen som ändå når reningsverken. Enligt motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 6 måste arbetet med att åtgärda bristfälliga enskilda avlopp intensifieras. En miljon enskilda avlopp, varav en stor del är bristfälliga, innebär belastning med närsaltsutsläpp till . Fungerande lagstiftning finns i miljöbalk och hälsoskyddslagstiftning som skall vara effektiv mot denna typ av punktutsläpp. Enligt motionärerna har tillsynsmyndigheterna inte lagt tillräcklig kraft på eller haft tillräckliga resurser för att hitta alla avlopp och utfärda förelägganden. Detta trots att verksamheten genom tillståndsavgifter blir självfinansierande. Vidare krävs enligt yrkande 7 en storsatsning på anläggning av våtmarker. I väntan på tydliga resultat från forskningen kring läckage, transport och uppehållstider i naturen (s.k. buffring) av närsalter måste bevisat effektiva åtgärder sättas in. En storsatsning på anläggning av våtmarker i avrinningsområden med påverkan på är en sådan viktig åtgärd. Vidare framhålls att måste ha en huvudstrategi i förhandlingsarbetet om Reach som går ut på generellt hårdare krav på alla lågvolymkemikalier. Om inte detta lyckas bör man ha en alternativ strategi som inkluderar så många kemiska ämnen som möjligt. Ett krav bör då vara att man endast accepterar lägre krav för sådana ämnen som inte riskerar att spridas så att de okontrollerat hamnar i havsmiljön (yrkande 15). Vidare bör verka för en snabbare utfasning av miljöpåverkande bottenfärger i EU. EU har förbjudit ett av de mest skadliga ämnena, tributyltenn. I takt med att alternativa bottenfärger utvecklas bör ytterligare produkter totalförbjudas (yrkande 16). I motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkas att regeringen återkommer till med en konkret strategi för att ta hand om läkemedelsrester. Enligt motionärerna behövs det kraftfulla forsknings- och åtgärdsprogram. Det är känt att läkemedlen är ett stort miljöproblem som ger negativa effekter på både människor och djur. Det behövs omedelbara åtgärder för att förbättra informationen till allmänheten (yrkande 12). Enligt motion 2005/06:MJ292 (fp) yrkande 1 har haft alltför svagt engagemang inom Ospar (/) om , speciellt om man sätter det i relation till vad verket gjort inom Helcom (Helsingforskonventionen) om . Enligt motion 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 1 bör regeringen ta initiativ till en analys av flytgödslets effekter och vidta lämpliga åtgärder för att minska dess påverkan på övergödningen av . föreslog att spridning av flytgödsel från djuren till höstsäd skall minskas. Arbete med att minska användningen av flytgödsel pågår inom ramen för den rådgivning som ger, men inga myndighetsföreskrifter har gjorts. Bland forskare råder delade meningar om flytgödslets effekter. Frågan bör analyseras närmare; det är senast studerade detta. Vidare bör regeringen utreda införandet av ett system med handel med utsläppsrätter för övergödande ämnen som sprids till havet. I är kväveutsläppen från sjöfarten mindre än på många andra håll, tack vare miljödifferentierade farleds- och hamnavgifter. För att öka den ekonomiska miljöstyrningen bör regeringen låta utreda införandet av ett system med handel med utsläppsrätter för övergödande ämnen som sprids till havet (yrkande 2). Arbetet med att identifiera och sanera källor till kadmium och PCB, såväl i som i andra måste enligt yrkande 4 prioriteras. uppger att tidigare belastningsminskningar av PCB som uppmätts i indikerar att ytterligare begränsning av utsläpp från kvarvarande källor kan ge snabba resultat. I motion 2005/06:MJ522 (m) yrkande 6 delvis uppmärksammas arbetet med en förbättring av tillstånd. Enligt motionärerna måste tillförseln av de två viktigaste växtnäringsämnena, fosfor och kväve, begränsas till en nivå som enbart kommer från markläckage. Avloppsrening och minskad luftdeposition bör vara prioriterade uppgifter. Kunskapsöverföring till de nya medlemsländerna i EU och när det gäller gödselhantering bör även i fortsättningen prioriteras. Krav på inrättandet av en miljöfond för kostnadseffektiva investeringar gällande utsläpp av närsalter till vatten framförs i motion 2005/06:MJ532 (c) yrkande 12. Tanken är att krav på rening av fosfor i processvatten från svensk industri antingen kan genomföras som en investering på den aktuella industrin eller att motsvarande investeringsbelopp läggs i en miljöfond. Dessa pengar kan sedan användas till kostnadseffektiva åtgärder på andra sidan . I motion 2005/06:U290 (m) yrkande 21 framhålls behovet av ytterligare ansträngningar för att minska de gödande, men också de försurande, utsläppen i . Övergödningen av är ett stort problem och alla har ett ansvar att komma till rätta med detta. Arbetet med att rena avloppsvatten och minska jordbrukets negativa miljöeffekter är ett par åtgärder som vi måste arbeta hårdare med. EU:s utsläppsdirektiv bör ses över och vi bör undersöka möjligheten att införa bättre harmoniserade regler för luftutsläpp. Som framhålls i skrivelsen är utgångspunkten i arbetet med att minska övergödningen av havet miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150), som bereds i , redogör regeringen för åtgärder och strategier för hur målet skall nås. Som regeringen anför är övergödning av havet ett gränslöst miljöproblem, varför samverkan mellan länderna kring respektive är nödvändig. Anslutningen av nya medlemsländer till den gemensamma jordbrukspolitiken kan komma att innebära en ökad tillförsel av närsalter till havet om inte motåtgärder vidtas. Införlivandet och genomförandet av bl.a. nitratdirektivet (91/676/EEG) och avsloppsreningsdirektivet (91/271/EEG) i dessa länder måste ske på sådant sätt att målet om minskade utsläpp uppnås. innebär utvidgningen av EU ökade möjligheter att genomföra kraftfulla åtgärder som leder till minskade utsläpp i . Genom anslutningsfördraget har dessa länder åtagit sig att genomföra betydelsefulla begränsningar av utsläppen av näringsämnen. I likhet med regeringen anser utskottet att fortsatta satsningar både på kort och avseende gränsöverskridande vattensamarbete och utbyggnad av reningsverk i de länder i tillrinningsområde som inte är medlemmar i är av stor vikt för . Att stimulera till kunskapsutbyte och på olika sätt överföra kunskaper mellan länder är en väsentlig del i åtgärdsarbetet. I den ovan nämnda propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag betonas ramdirektivet för vattens centrala roll i arbetet med att åtgärda källorna till övergödning. Det övergripande syftet med direktivet är att uppnå mål för god ekologisk status till i första hand . Som framhålls i skrivelsen pågår det svenska arbetet med att genomföra ramdirektivet och att frågor kring övergödningsproblematiken dessutom kommer att särskilt lyftas fram som ett viktigt område i EU:s strategi. Som regeringen anför bör vidare ta täten i arbetet med att uppmärksamma problemen regionalt i och att verka för att alla omkringliggande länder genomför nödvändiga åtgärder i den utsträckning som krävs. Vidare utgår utskottet från att även kommer att vara fortsatt pådrivande i Helcom och Ospar i frågor som rör övergödning. I dessa regionala forum bör inriktningen vara att Helcom- och Osparländerna i första hand gemensamt agerar för att nödvändiga åtgärder genomförs särskilt inom ramen för EU. Som regeringen anför bör konventionsarbetet även möjliggöra överenskommelser om regionala åtaganden om så är nödvändigt för att tillgodose särskilda behov av minskade utsläpp. Ett exempel på sådant arbete är den strategi för att komma tillrätta med övergödningen som man arbetar med inom Ospar. Som framhålls i skrivelsen är frågan om att sätta in rätt reningsåtgärder på rätt plats är inte helt okomplicerad. I havet är ömsom kväve ömsom fosfor det tillväxtbegränsande näringsämnet. I är fosfor tillväxtbegränsande , i kväve eller fosfor och i och är kväve tillväxtbegränsande under större delen av året. då det växttillgängliga kvävet oftast har förbrukats är fosforhalten avgörande för hur omfattande de ofta förekommande blomningarna av kvävefixerande alger blir. Som framgår av skrivelsen har tillsatt en grupp av internationella forskare som utifrån vetenskapligt underlag skall analysera om det är utsläppen av kväve, fosfor eller båda ämnena som bör reduceras och i vilka recipienter utsläppen bör minska, för att störst effekt skall uppnås. Resultatet, som skall redovisas , kommer enligt utskottets mening att vara ett viktigt underlag i valet av lokala åtgärder för att minska övergödningen. Slutligen bör det uppmärksammas att regeringen avser att återkomma till när det gäller utsläppen från transportsektorn. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna 2005/06MJ292 (fp) yrkande 1, 2005/06MJ446 (kd) yrkandena 1 och 2, 2005/06MJ522 (m) yrkande 6 delvis, 2005/06MJ532 (c) yrkande 12 och 2005/06U290 (m) yrkande 21 lämnas utan vidare åtgärd från sida.