bet · GT01UU2 · 2005-11-24 00:00:00 — I budgetpropositionen anges att regeringen särskilt kommer att uppmärksamma fem områden i det internationella utvecklingssamarbetet. Flertalet av dessa områden tas också upp i motionsyrkanden med förslag om stärkta insatser. De fem områden som enligt budgetpropositionen skall uppmärksammas är smittsamma sjukdomar inklusive hiv/aids, jämställdhet inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), konflikthantering, sysselsättning och arbetsmarknad samt en miljömässigt hållbar utveckling. Områden och frågeställningar inom dessa skall vara föremål för en dialog med samarbetsländerna och i kontakter med andra givare och multilaterala aktörer. Enligt regeringen kan särskilda ekonomiska insatser eller policyprioriteringar bli aktuella. En närmare redovisning av de planerade insatserna framgår av budgetpropositionen. Där anges bl.a. att insatserna mot smittsamma sjukdomar inklusive aids/hiv kommer att öka med . En ny särskild satsning på jämställdhet görs 2006. Den inkluderar jämställdhetsintegrering (mainstreaming), kvinnors och flickors hälsa och SRHR, inklusive forskning samt könsrelaterat våld. I fråga om konflikthantering kommer regeringen att fortsätta arbeta med ett integrerat synsätt där konflikthantering, inklusive konfliktförebyggande, krishantering och fredsbyggande ses som en absolut förutsättning för utveckling. Utskottet konstaterar att detta ligger i linje med utskottets tidigare uttalanden, bl.a. om vikten av konfliktlösning och återuppbyggnadsinsatser efter humanitära kriser. har i betänkande 2004/05:UU9 ställt sig bakom en breddad syn på kollektiv säkerhet liksom uppfattningen att det behövs ett stärkt kollektivt säkerhetssystem där FN har en fundamental roll. Utskottet vidhåller denna uppfattning liksom sitt stöd för inrättandet av en fredsbyggande kommission, som skulle ha till uppgift att främja återuppbyggnad i tidigare konfliktområden. Vad beträffar sysselsättning och arbetsmarknad - det fjärde område som enligt budgetpropositionen skall bli föremål för särskilda satsningar 2006 - slås fast att sysselsättning utgör en avgörande men ofta försummad länk mellan ekonomisk tillväxt och fattigdomsminskning. Sysselsättningsskapande åtgärder kan integreras i olika strategier och inslaget av arbetsmarknadsfrågor i utvecklingssamarbetet öka. Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att anordna en internationell konferens om sysselsättnings- och arbetsmarknadsfrågornas betydelse för fattigdomsminskning. Konferensen har direkt koppling till uttalanden i slutsatserna från . Utskottet värdesätter att regeringen stimulerar fortsatt diskussion och agerande kring dessa viktiga frågor. Bland de satsningar som anges i budgetpropositionen ingår också en betydande finansiell satsning som kommer att ske inom området miljö och hållbar utveckling. Som ett första steg avser regeringen att öka medelstilldelningen inom området med 2006. Anslagsberäkning, bemyndiganden, kreditgarantier m.m. Utskottet har ovan ställt sig bakom regeringens förslag om biståndsram . Utskottet avvisar förslagen från respektive om lägre anslagstilldelning inom utgiftsområde 7 än vad som förordas i budgetpropositionen. Utskottet återkommer senare i betänkandet till frågor om effektivitet och kvalitet i biståndet. Utskottet ser positivt på de särskilda satsningar som anges i budgetpropositionen och konstaterar att dessa också ligger i linje med vad som förordas i flera motioner. Till skillnad från vad som framförs i flera motioner är utskottet inte berett att förorda att vissa insatser, exempelvis avseende utbildning, SRHR eller miljöfrågor skulle utgöra någon i förväg fixerad andel av det totala svenska biståndet. Utgångspunkten för samarbetet med enskilda länder eller regioner måste i stället vara de samarbetsstrategier som upprättas och där utgångspunkten är samarbetslandets (motsvarande) prioriteringar. Utvecklingssamarbetet kan, beroende på förutsättningarna i det enskilda fallet, genomföras genom bilateralt, multilateralt respektive s.k. multibi-bistånd, dvs. bilateralt bistånd via multilaterala organisationer till specifika insatser i enskilda länder. Utskottet avvisar förslag om ett särskilt anslag för miljöbistånd. Med anledning av motionsförslag om ökat stöd till vill utskottet peka på att enligt budgetpropositionen skall prioriteras i budgetstödet till utvecklingssamarbete. Sådant stöd riktat till beräknas öka med . Utskottet återkommer senare i betänkandet till motionsförslag rörande . När det gäller ovan redovisade motionsförslag om ökad medelstilldelning till humanitära insatser respektive katastrofförebyggande arbete vill utskottet, utöver vad som anförts, hänvisa till sitt ställningstagande i betänkande 2004/05:UU11 politik för humanitärt bistånd där utskottet betonar vikten av sådana insatser. När det gäller fördelningen på anslagen inom utgiftsområde 7 kommenterar utskottet på en rad olika håll i detta betänkande verksamhet som bedrivs och planeras med medel från anslaget 8:1 Biståndsverksamhet liksom Sidas förvaltningsanslag, anslaget 8:2 . I fråga om anslaget 8:3 delar utskottet regeringens uppfattning om att institutets policyrelaterade verksamhet fortsatt bör prioriteras och ges bättre förutsättningar för att kunna användas i utformandet av svensk Afrikapolitik. Med medel från anslaget 8:4 bedrivs särskild utbildning och samträning som tillsammans med andra myndigheters insatser krävs för att förbereda personal för deltagande i internationella katastrof-, krishanterings- och fredsinsatser eller andra liknande uppdrag. Akademin är också nationell kontaktpunkt i det internationella samarbetet inom dess verksamhetsområde. Anslaget 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier har ett samband med behovet från länder i av finansiellt stöd för att påskynda reformer. Med medel från anslaget täcks garantiavgifter och skadeförluster avseende lån från multilaterala finansieringsinstitutioner till investeringar och exportkreditgarantier till vissa länder i . bedriver med medel från anslaget 8:6 : Internationella uppdrag verksamhet inom det svenska utvecklingsbiståndet genom samarbetsprojekt som är inriktade på långsiktig institutionell uppbyggnad inom offentlig revision i biståndsländer. Insatserna kan enligt utskottets uppfattning utgöra ett verksamt bidrag till angelägna områden som institutionsuppbyggnad och korruptionsbekämpning. Som framgår också i ett senare avsnitt i betänkandet ser utskottet positivt på att verksamheten vid internationellt utvecklingssamarbete (anslaget 8:7) skall komma i gång 2006. Utskottet anser att regeringens respektive styrelses beräkningar av ramanslagen inom utgiftsområde 7 för (prop.yrk. 7 respektive 10) är väl avvägda och tillstyrker de aktuella förslagen. Enligt 12 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen, för det ändamål och med högst det belopp som bestämmer, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning eller lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det statsbudgeten avser. Som framgått begär regeringen bemyndiganden för de anslag som berörs. I budgetpropositionen föreslår regeringen att bemyndiganderamen avseende anslaget 8:1 Biståndsverksamhet skall uppgå till . I budgetpropositionen redovisar regeringen bedömningar av utestående bemyndiganden vid slut för anslaget 8:1 för , Sida respektive . Utskottet finner att dessa sammantaget uppgår till ett belopp som är lägre än det föreslagna bemyndigandet på högst . Någon förklaring till differensen lämnas inte i budgetpropositionen. Enligt utskottets uppfattning bör det råda ungefärlig överensstämmelse mellan bemyndigandets storlek och förväntade utestående åtaganden. Utskottet anser också att det är önskvärt att regeringen anger en sluttidpunkt för ett begärt bemyndigande och, i de fall bemyndigandet är tänkt att omfatta , årliga beloppsgränser för ianspråktagande av bemyndigandet. Det vore enligt utskottet också önskvärt med en redovisning av bemyndigandets ändamål. Utskottet, som förutsätter att regeringen i framtida förslag till om bemyndiganden inom utgiftsområdet beaktar de synpunkter som framförts här, tillstyrker regeringens förslag om bemyndiganderam för anslaget 8:1 Biståndsverksamhet (prop.yrk. Utskottet ställer sig även bakom regeringens förslag om en ram på högst 12 för garantigivning avseende ramanslaget 8:1 Biståndsverksamhet (prop.yrk. Garantiverksamheten under anslaget 8:1 avser huvudsakligen biståndsgarantier för u-krediter, dvs. exportkrediter som beviljas av Sida för projekt som bedöms få betydande utvecklingseffekter i det berörda landet och som inte kan bära kostnaderna för en normal finansiering på kommersiella villkor. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om statsgarantier på högst990 för finansiellt stöd till länder i avseende ramanslaget 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier (prop.yrk. 4) och om att, under det sistnämnda anslaget, den särskilda exportkreditgarantiramen för de baltiska länderna, m.fl. avvecklas (prop.yrk. Även förslag om anslagskredit (prop.yrk. 8)och om indragning av anslagsbelopp (prop.yrk. 9)tillstyrks av utskottet. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens respektive styrelses förslag rörande utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop.yrk. 1-5 och 7-10) är väl avvägda varför de tillstyrks av utskottet. (Regeringens prop.yrk. 6 har tidigare tillstyrkts av utskottet i betänkande 2005/06:UU7 Graduate School of .) Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottet motionerna U237 (m, fp, v, c, mp), U288 (v) yrkande 1, U313 (m) yrkandena 7 och 30, U315 (c) yrkandena 1 och 2, U336 (fp) yrkande 32, U349 (kd) yrkandena 1och3-5, U351 (kd) yrkande 6, U377 (m) yrkandena 1 och 2, U380 (kd) yrkandena 10 och 11 samt MJ448 (mp, -) yrkande 30. Mål och inriktning av politiken Målet för politiken för global utveckling, som gäller för alla politikområden, är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Till målet för den svenska politiken för global utveckling är knutna två perspektiv och ett antal huvuddrag, vilka redovisats ovan. Det kompletterande målet för internationella utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. skall även fortsättningsvis medverka till bättre internationell samordning och harmonisering av biståndsprocedurer. Tyngdpunkten i det långsiktiga bilaterala samarbetet skall ligga på världens fattigaste länder, och insatserna inom det långsiktiga utvecklingssamarbetet koncentreras till färre områden. Fem områden kommer enligt budgetpropositionen att särskilt uppmärksammas : smittsamma sjukdomar inklusive hiv/aids, jämställdhet inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), konflikthantering, sysselsättning och arbetsmarknad samt en miljömässigt hållbar utveckling. I partimotion MJ522 (m) yrkande 1 framhålls att biståndet i större utsträckning bör inriktas på att bekämpa fattigdom. Därmed krävs en tydligare koppling än mellan demokrati, säkerhet och ekonomisk tillväxt. I kommittémotion U313 (m) yrkande 1 konstateras att en snabb utrotning av fattigdomen skall vara ett övergripande mål. Biståndet skall enligt yrkande 2 bidra till att FN:s millenniemål uppnås . Rättsstaten, respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati och marknadsekonomi är centrala målsättningar i samarbetet med biståndsländerna (yrkande 3).Det är enligt yrkande 5 angeläget att klargöra gränssnittet mellan å ena sidan snabba, kortsiktiga och omedelbara humanitära behov och insatser och å den andra långsiktigt bistånd som infrastruktursatsningar och långsiktig fattigdomsutrotning. I yrkande 6 framhålls att biståndet i större grad skall inriktas på att stärka kvinnors och föräldralösa barns situation. I partimotion U336 (fp) yrkande 2betonas att demokrati bör vara det överordnade målet för svenskt utvecklingssamarbete. Iyrkande 17 förespråkas en koncentration av det svenska biståndet till ett mindre antal programländer. Enligt yrkande 23 bör inte bundet bistånd genom krav på upphandling i givarländer förekomma. Regeringen bör i internationella sammanhang verka för ett sådant synsätt. I partimotion U349 (kd) yrkande 2 framhålls vikten av att intensifiera kampen mot extrem fattigdom. I yrkande 10 betonas att antalet länder som erhåller bistånd bör begränsas till ca 20. I partimotion A370 (kd) yrkande 7 understryks att biståndsinsatser måste ha genderperspektiv. I motion U350 (kd) yrkande 1 betonas att de fattigaste och mest utsatta länderna skall prioriteras i biståndsinsatserna. Den svenska politiken för global utveckling skall, som redovisats, bidra till uppfyllandet av millenniemålen.Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är, som angivits, dels att bidra till en rättvis och hållbar utveckling, dels att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. I den tidigare nämnda /DAC-granskningen av utvecklingssamarbete, , slås fast att politiken för global utveckling otvetydigt inriktas på fattigdomsminskning. DAC konstaterar att de decentraliserade biståndsinsatserna på fältet bidrar till att vidmakthålla en stark närvaro bland lokala partner och möjliggör för att aktivt driva frågor om utvecklingssamarbete på den nivån. DAC slår också fast att, i överensstämmelse med detta synsätt, ungefär tre fjärdedelar av samlade bilaterala stöd riktas till de minst utvecklade länderna eller andra låginkomstländer. Mer än hälften av stödet är avsett för . Som framgått anser i en motion att demokrati skall vara det överordnade målet för svenskt utvecklingssamarbete. Frågan har varit föremål för riksdagsbehandling vid ett flertal tillfällen, bl.a. i betänkandena /04:UU3, 2004/05:UU2 och 2004/05:UU11. I det sistnämnda betänkandet erinrade utskottet om att det uttryckligen är fastslaget att demokrati och god samhällsstyrning utgör grundläggande huvuddrag i politiken för en rättvis och hållbar global utveckling. Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet är grundläggande förutsättningar för en rättvis och hållbar global utveckling och kan sägas vara både mål och medel. I arbetet med att avskaffa fattigdomen måste alla kunna delta, höras och respekteras. Detta kan bara åstadkommas med ett demokratiskt styrelseskick. Chefen för /DAC framhöll i sitt anförande inför utskottet demokratifrågorna. Han konstaterade att insikten om demokrati- och MR-frågornas betydelse ökar i kommitténs arbete. Kanske, menade , har DAC:s medlemsländer inte investerat tillräckligt i demokratifrämjande insatser - stödet av sådan art har framför allt varit inriktat på att främja val. är det enligt Manning dags att lägga mer tonvikt vid parlamentarisk uppföljning (parliamentary oversight), något som nära sammanhänger med demokrati. I Sidas regleringsbrev anges mål för de tio verksamhetsgrenarna under verksamhetsområdet utvecklingssamarbete: ; , och ; ; och ; Globala utvecklingsprogram; Forskning; Humanitära insatser och konfliktrelaterad verksamhet; U-krediter; Enskilda organisationer; Information. I regleringsbrevet finns återrapporteringskrav angivna till flertalet verksamhetsgrenar. I fråga om de geografiskt inriktade verksamhetsgrenarna hänvisas i målen till gällande land- och regionstrategier eller motsvarande strategier för samarbete och, i förekommande fall, till regeringens skrivelser och departementspromemorior (t.ex. om svensk Afrikapolitik). Vad gäller verksamhetsområdet globala utvecklingsprogram anges i regleringsbrevet att Sida inom angelägna ämnesområden skall bidra till lärande om och utveckling av det internationella utvecklingssamarbetet. Sida skall bidra till internationell policy-, metod-, kapacitets-, institutions- och kommunikationsutveckling. Myndigheten skall också verka för ökad andel kvalificerad svensk personal i prioriterade internationella och regionala organisationer samt utvidga, utbilda och utveckla den svenska resursbasen för internationellt utvecklingssamarbete. Målet för verksamhetsgrenen forskning är att bidra till att stärka utvecklingsländers forskningskapacitet och främja forskning som bidrar till fattigdomsbekämpning och en rättvis och hållbar global utveckling. Sida skall vidare bidra till att stärka utvecklingsrelevant forskning i . Vad gäller humanitära insatser är målet att bidra till att rädda liv, lindra nöd och upprätthålla mänsklig värdighet till förmån för nödlidande människor som har utsatts för eller står under hot att utsättas för väpnade konflikter, naturkatastrofer och andra katastrofliknande förhållanden. Målet för verksamhetsgrenen u-krediter är att Sida skall bidra till att stödja tillhandahållandet av finansieringslösningar för investeringar i infrastruktur i utvecklingsländer. För verksamhetsgrenen enskilda organisationer är målet att Sida i samverkan med svenska enskilda organisationer, deras partnerorganisationer, internationella nätverk och organisationer som främjar demokrati och utveckling skall bidra till att främja utveckling av ett livskraftigt och demokratiskt civilt samhälle där de mänskliga rättigheterna respekteras. Lokala samarbetsorganisationer skall stärkas. Den tionde verksamhetsgrenen inom verksamhetsområdet utvecklingssamarbete, information, har som mål att bidra till att öka intresset för och kunskapen, debatten och opinionsbildningen om internationella utvecklingssamarbete samt utvecklingssamarbetets roll i förhållande till politiken för global utveckling. Utskottet instämmer i vad som anförs i motionsyrkanden om vikten av en snabb utrotning av fattigdomen liksom om att det svenska biståndet skall bidra till att FN:s millenniemål uppnås och framhåller att detta ligger helt i linje med den svenska politiken för global utveckling. Utskottet ger också sitt fulla stöd till uppfattningen att rättsstaten, respekt för de mänskliga rättigheterna och demokrati är centrala komponenter i biståndssamarbetet. När det gäller bilateralt samarbete vill utskottet framhålla att Sida skall stödja, följa och delta i dialogen om samarbetsländernas nationellt ägda processer för att bekämpa fattigdom. Myndigheten skall också främja deltagande av fattiga människor och deras företrädare i prioriteringar, beslut, genomförande och uppföljning av fattigdomsminskande åtgärder. Utskottet håller fast vid de överordnade mål för den svenska politiken för global utveckling som beslutade om (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112). Ett av huvuddragen för politiken för global utveckling är jämställdhet mellan kvinnor och män. Kvinnor och flickor bör tillförsäkras samma rättigheter som män och pojkar. I det internationella utvecklingssamarbetet är jämställdhetsarbetet både ett viktigt mål i sig och ett medel för fattigdomsbekämpning. Utskottet behandlar senare i betänkandet ett antal motionsförslag om biståndsinsatser riktade mot kvinnor och barn. När det gäller motionsförslagen om att minska antalet länder som erhåller bistånd har regeringen i budgetpropositionen redovisat åtgärder för att minska antalet insatser och länder för bilateralt samarbete. Också /DAC har i sin översyn 2005 av det svenska biståndet föreslagit en koncentration av antalet samarbetsländer. Frågan om samarbetsländer och planeringsinstrument för samarbetet behandlades i utskottets betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling. Utskottet välkomnade där att ländersamarbetet breddas och görs mer flexibelt och konstaterade att skall kunna samarbeta med alla länder där det är meningsfullt och att formerna för samarbetet kan variera. I vissa länder, framhöll utskottet, kan utvecklingssamarbete vara långsiktigt och i andra länder kan samarbetet ha ett kortare perspektiv och främst kanaliseras genom enskilda organisationer. Utskottet betonade att alltfler insatser skall göras tillsammans med andra givare. Därmed kan de svenska insatserna koncentreras till färre områden och sektorer. Gränserna mellan olika former av samarbete kommer alltmer att suddas ut. Utskottet slog fast att det bilaterala samarbetet som har stor bredd, omfattande flera olika insatsområden i ett och samma land, av praktiska skäl, t.ex. resurstillgång och organisation, bör vara begränsat till färre länder än vad som dittills varit fallet. Utskottet vidhåller även den uppfattning som kom till uttryck i betänkande 2003/04:UU3. Utskottet värdesätter att regeringen, som redovisas i budgetpropositionen, inlett ett arbete för att minska antalet länder för statligt bilateralt utvecklingssamarbete. Utskottet välkomnar också arbetet med att ta fram planeringsinstrument som ligger i linje med politiken för global utveckling, däribland de antagna riktlinjerna för samarbetsstrategier, vilka berörs även på andra håll i betänkandet. I ett motionsförslag behandlas s.k. avbindning av bistånd. Den internationella synen på villkor i anslutning till lån och gåvomedel har enligt budgetpropositionen successivt ändrats. Både bilaterala och multilaterala givare knyter i minskad omfattning stöd och utbetalningar till policy och reformvillkor. har tillsammans med ett antal likasinnade givare anslutit sig till en rad principer kring gåvo- och lånevillkor och även bidragit till översyn av villkor knutna till policybaserade lån. I den förändrade synen betonas vikten av ägarskap, ömsesidigt ansvar, anpassning av villkor till landspecifika omständigheter, fokus på resultat och mindre användning av policy- och reformvillkor. Där framhålls också samordning och harmonisering mellan givare, transparens samt förutsägbarhet vad gäller utbetalningar och minskade eller inställda betalningar. Utskottet ser positivt på det ändrade synsättet som, enligt vad regeringen framhåller i budgetpropositionen, innebär att båda parter hålls ansvariga för sina åtaganden. Det sker genom att villkor och kriterier bestäms i dialog med samarbetslandet där den nationella strategin för fattigdomsbekämpning eller liknande utgör utgångspunkten. Utskottet redovisade i betänkande 2003/04:UU3 sin positiva syn på avbindning och framhöll vikten av att avbindningen sker genom gemensamma steg inom EU och , detta för att undvika snedvriden konkurrens. I de fastställda riktlinjerna för samarbetsstrategier (se ovan) anges att generellt budgetstöd är ett viktigt instrument för fattigdomsbekämpning. En bedömning av om generellt budgetstöd till fattigdomsbekämpning kan vara en lämplig stödform ingår som en integrerad del i utarbetandet av samarbetsstrategierna. Detta innebär att regeringen i samarbetsstrategin beslutar om sådant stöd kan vara en samarbetsform i ett land. Med ett generellt budgetstöd bidrar till finansieringen av ett samarbetslands samlade politik. Därför är budgetstöd en stödform som främjar landets ägande av den egna utvecklingsstrategin. I riktlinjerna för samarbetsstrategier anges att förutsägbarhet, ett långsiktigt perspektiv och klara och explicita "spelregler" är avgörande för att budgetstöd skall vara effektivt. innebär samarbetet med några av världens fattigaste länder att kapacitetsbrist, svaga institutioner och regeringar, korruption och andra brister vad gäller god samhällsstyrning samt svag demokrati och bristande respekt för mänskliga rättigheter ofta är grundläggande problem. Allt detta ställer särskilda krav på analys och väl avvägda bedömningar av risker och potentiella fördelar med budgetstöd i jämförelse med andra samarbetsformer. Av särskild vikt är analys av den ekonomiska politiken, strategin för fattigdomsminskning och de offentliga finansiella styrsystemen. En bedömning skall också göras av hur samarbetspartnerns kapacitet skall kunna stärkas. Ytterligare en fråga som bör uppmärksammas i analyserna är enligt utskottet jämställdhetsfrågornas och jämställdhetsinsatsernas betydelse. Utskottets särskilda projektgrupp Jämställdhet inom utvecklingssamarbetet ansåg i sin slutrapport (ingår som bilaga 3 i betänkande 2004/05:UU2) att de nämnda frågorna bör stå mer i fokus i budgetsammanhang.