bet · GS01UU11 · 2005-04-26 00:00:00 — Blandannat har en mekanism (Framework Team forCoordination) skapats för att främja samsyn ochintern samordning inom FN-systemet. I regeringensskrivelse /05:95 om i Förenta nationerna2003-2004 anges att fokus harlegat på tidig varning och agerande för attförebygga väpnade konflikter. Genomsamordningsmekanismen kan potentiella krisområdenuppmärksammas och förebyggande insatser initieras.En dialog om konfliktförebyggande och tidigförvarning har påbörjats mellan FN och . har varit en aktiv pådrivareav arbetet.I skrivelse 2004/05:95 framhåller regeringen attSverige givit starkt stöd för att utveckla arbetettill att bli mer operativt och välfungerande.Utskottet delar regeringens bedömning attytterligare ansträngningar krävs för att detinternationella samfundet skall kunna ageraförebyggande på ett mer systematiskt sätt. Senareunder innevarande avser utskottet attbehandla skrivelse 2004/05:95 i ett särskiltbetänkande.Utskottet noterar att FN:s högnivåpanel irapporten larger freedom pekat på behovet avhögre kvalitet i information och analys för attmöjliggöra preventiva åtgärder. Bland annat vill manfå till stånd bättre samverkan mellan å ena sidanFN:s politiska, fredsbevarande och humanitäraavdelningar och å den andra källor i omvärlden somkan förvarna på ett tidigt stadium och som har lokalkunskap om konflikter.Frågor om tidig förvarning avseendenaturkatastrofer behandlades av utrikesutskottet ibetänkande 2003/04:UU12 Internationella miljöfrågor.Utskottet anförde följande:När det gäller frågan om tidig varning [.] kansådan ses som en avgörande förutsättning för verksamt skall kunna lindra skadeverkningarav naturkatastrofer. Om arbetssätt och resurserär tillräckligt goda är det möjligt att förvarnainför exempelvis en översvämning eller en cyklon.Detta, i sin tur, gör att beredskapsinsatser kansättas in snabbare så att åtminstone mänskligaskador kan undvikas.Det internationella humanitära samfundet harunder fortsatt att förbättra sittarbete för tidig förvarning. FN, med sinövergripande ledningsuppgift för samordning avinternationella insatser, har utvecklat särskildavarningsrutiner inom sitt kontor för humanitärsamordning, OCHA. Med stöd i dessa kan OCHA gesnabb information om stundande katastrofer,riktad information till räddningstjänster ochandra insatsberedda institutioner, och även lämnainformation till allmänheten. Den internationellarödakors- och rödahalvmånefederationen (IFRC),som är en av de största internationella aktörernainom naturkatastrofhantering, har också utvecklatrutiner för förvarning.Det är angeläget att förvarningssystemenförbättras ytterligare, vilket såväl ochsvenska myndigheter som FN och IFRC m.fl. verkarför. Sida stöder också varningssystem i ländersom är särskilt sårbara vid naturkatastrofer.Av vad som redovisats ovan framgår att detriktas ökad internationell uppmärksamhet motnaturkatastrofer och möjligheterna att motverkadessa. Ett uttryck för detta är att en resolutioni ämnet antogs vid Interparlamentariska unionens(IPU) konferens i . Iresolutionen behandlas behovet av internationelltsamarbete för att förhindra och hanteragränsöverskridande naturkatastrofer och deraseffekter på regional nivå.I detta sammanhang kan nämnas att EU inom fyraår skall ha byggt upp ett globaltövervakningssystem som kan hjälpa till attförutspå naturkatastrofer, miljöhot och bidratill bevakningen av EU:s gränser. Kommissionenlade fram en handlingsplan förhur systemet skall kunna tas 2008.Redan i dag finns data från satelliter ochjordbunden övervakning tillgänglig, men på grundav bristande samordning används inte resursernaeffektivt. I det nya systemet skall allauppgifter samlas och analyseras av en centralenhet. Utvecklingen av systemet skall ske isamarbete med ().FN:s generalsekreterare konstaterar i sin rapport freedom: toward development, security andhuman rights for all att länderna kring Indiskaoceanen med stöd av FN nu håller på att bygga uppett system för tidig förvarning för flodvågor,tsunamier. Han erinrar om att människor ialla regioner i världen är utsatta för en rad andrafaror som stormar, översvämningar, torka, jordskredoch vulkaniska utbrott. Generalsekreteraren förordarökad bredd i beredskapen för katastrofer ochinsatserna för att mildra effekterna av sådana. Hanrekommenderar uppbyggandet av ett världsomspännandesystem för tidig förvarning för alla former avnaturkatastrofer, vilket skall utgå från befintlignationell och regional kapacitet.I har utrikesminister svar på en fråga om varningssystem för tsunamier(fråga 2004/05:680) klargjort att haruppmärksammat det initiativ som FN (/ISDR)tagit för att se till att får ettvarningssystem liknande det som finns i . Regeringen anser att initiativet är välkommetdå det innebär att det tas ett samordnat globaltansvar för att ett varningssystem skall komma påplats. Utrikesministern deklarerade att inomFN och EU aktivt skall verka för att detinternationella samfundet ser till att initiativetsamordnas på såväl global som regional nivå, meddeltagande av alla intressenter. Hon poängteradevikten av ett regionalt och lokalt ägarskap isammanhanget för att säkerställa att varningarna nårde berörda.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotion /05:U6 (kd) yrkande 4.Vikten av att stärka skyddet för humanitär personalframhålls i motion 2004/05:U8 (fp) yrkande 6.Utskottet noterar att regeringen i skrivelse2004/05:52 för ett resonemang med anknytning tilldetta motionsförslag. Regeringen anför där:Effektivt genomförande av hjälpinsatserförutsätter att myndigheter, allmänheten och, iväpnad konflikt, väpnade grupper, i ett utsattområde har förtroende för humanitäraorganisationers opartiskhet och neutralitet. Avhävd har därför humanitära insatser i väpnadekonflikter i första hand genomförts av civilaorganisationer, som det har varitnödvändigt för hjälporganisationerna att också iövrigt och i enlighet med den internationellahumanitära rätten upprätthålla en klar åtskillnadmellan sig själva såsom civila å ena sidan ochväpnade grupper och andra delaktiga i konfliktenå den andra. Detta förhållningssätt är särskiltangeläget i områden där det förekommer militärastyrkor - som del av fredsbevarande insats eller,i synnerhet, som part i konflikt - och humanitärpersonal från samma land eller världsdel. Isådana omständigheter kan en oklar åtskillnadeller till och med rollsammanblandning sänkatröskeln för väpnade gruppers benägenhet attangripa humanitär personal under förevändning atthjälporganisationer har samma mål och intressensom närvarande internationella militära styrkor.Utskottet konstaterar också att skyddet av humanitärpersonal slås fast i internationell humanitär rättoch likaså har betonats i en rad sammanhang. År 1996godkände efter förslag frånutrikesutskottet (prop. 1995/96:132, bet.1995/96:UU16) FN:s konvention omskydd av personal i FN-insatser och därtill anknutenpersonal. Som exempel på FN-resolutioner därlikartade skyddsfrågor tas upp kan nämnassäkerhetsrådets resolution (1999) om skyddet avcivila i väpnade konflikter och igeneralförsamlingens resolution 58/122 och 59/141 omsäkerhet för humanitär personal där aktivtdeltagit i utarbetandet. Där framhålls vikten avskydd och säkerhet för såväl civilbefolkning som förFN-personal och personal från internationellahumanitära organisationer.Säkerheten för humanitär personal är en av trepunkter som generalsekreterare tar upp i sinrapport larger freedom när han anger riktlinjerför en effektivisering av FN:s system för humanitärainsatser. Vissa åtgärdsförslag med inriktning påsäkerheten för humanitär personal har ocksåredovisats tidigare i betänkandet.Generalsekreteraren slår fast att humanitärpersonal alltför ofta hindras att lämna stödeftersom regeringsstyrkor eller väpnade grupperhindrar dem från att fullgöra sina uppdrag. På andrahåll är det terrorister som attackerar obeväpnadehumanitära hjälparbetare och lamslår operationer,detta i strid med internationell rätt.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotion /05:U8 (fp) yrkande 6.I ett par motionsyrkanden tas frågor upp omforskning kring naturkatastrofer respektivekunskapsuppbyggnad om klimatförändringen.När det gäller motion 2004/05:U6 (kd) yrkande 1,som behandlar naturkatastrofer, konstaterarutskottet att FN:s högnivåpanel i rapporten moresecure world: Our shared responsibility hävdar attFN och de finansiella organen borde göra mer för attstödja de stater som är mest sårbara vid svåranaturkatastrofer. Effekterna av sådana kan varadestabiliserande, så som var fallet 2004 i Haiti.Högnivåpanelen anser att FN:s miljöprogram UNEPrespektive utvecklingsprogram UNDP samt Världsbankenborde bedriva en mer integrerad verksamhet för attåstadkomma bättre bedömningar av sårbarhet och föratt arbeta tillsammans med regeringarna i de mestberörda länderna i syfte att stärka derasanpassningsförmåga. Denna samverkan borde ske ipartnerskap med regeringar och vid sidan avforskningsinstitutioner.Även i rapporten larger freedom från FN:sgeneralsekreterare behandlas behovet avåtgärder mot och kunskapsuppbyggnad omnaturkatastrofer. Generalsekreteraren framhåller attom inte mer görs för att ta itu med förlusterna avliv, utkomst och infrastruktur, kommer katastroferatt bli ett allt större hinder mot att uppnå FN:smillenniemål. Han pekar på att en världskonferens omkatastrofminskning, World Conference on DisasterReduction hölls och att det därantogs en handlingsplan för (TheHyogo Framework for Action 2005-2015) somidentifierar strategiska mål och prioriteradeområden för att minska katastrofrisken under dekommande tio åren. I sin rapport betonargeneralsekreteraren att planen måste genomföras.Utskottet konstaterar att forskningsfrågor ingår ihandlingsplanen.Utrikesutskottet vill i detta sammanhang ocksåpeka på att den Interparlamentariska unionen, IPU,antog en resolution ominternationellt samarbete för att förhindra ochhantera gränsöverskridande naturkatastrofer ochderas effekter på regional nivå. I resolutionenberördes också behovet av forskning omnaturkatastrofer.I den tidigare nämnda IPU-resolutionen omnaturkatastrofer, vilken antogs vidIPU:s konferens i , förordas bl.a. att ländersom ofta drabbas av katastrofer skall utöka sittkunskapsutbyte om förebyggande insatser.I anslutning till vad som anförs här omnaturkatastrofer vill utskottet också något berörafrämst barnens situation i anslutning tillkatastrofer och andra humanitära kriser. När kaosråder är de extra utsatta för alla slags övergreppoch riskerar att utnyttjas. Så snart det allra mestakuta skedet är över och mat och vattendistribuerats och tillfälliga bostäder anordnatsmåste åtgärder omgående sättas in för att stöttabarnen.Undervisning måste komma i gång och barnen behöverfå leka och ägna sig åt fritidsaktiviteter för attåtervinna hälsan och bearbeta sina upplevelser. Debehöver också få hjälp att hitta föräldrar ellersläktingar och få vistas i så hemlika förhållandensom möjligt.I den nämnda IPU-resolutionen tasockså barnens situation upp. Vikten av bl.a.traumabearbetning berörs.I den tidigare nämnda rapporten larger freedomtar FN:s generalsekreterare också uppklimatförändringen, vilken behandlas i motion2004/05:U6 (kd) yrkande 2.FN:s generalsekreterare konstaterar att en av destörsta utmaningarna för miljön och utvecklingenunder gäller hur man skall kontrolleraoch klara av klimatförändringen. Ikraftträdandet avKyotoprotokollet är ett viktigt stegi åtgärderna mot global uppvärmning, men protokolletsträcker sig bara . Mot dennabakgrund, menar generalsekreteraren, måste detinternationella samfundet komma överens omstabiliserande riktmärken (targets) förkoncentration av växthusgaser bortom denna tidpunkt.Vetenskapliga framsteg och tekniska uppfinningar harviktiga roller att spela när det gäller att lindraeffekterna av klimatförändringen och underlättaanpassning till nya omständigheter. Dessa måstemobiliseras nu om vi skall kunna utveckla nödvändigaverktyg . Särskilt viktigt är det enligt FN:sgeneralsekreterare att få till stånd avsevärtförbättrad finansiering av forskning och utvecklingför förnyelsebara energikällor, hantering avkoldioxid och energieffektivitet. Likaså behöverhandeln med utsläppsrätter avseende koldioxid byggasut.Klimatfrågan och kunskapsuppbyggnad kring dennahar tagits upp i en lång rad sammanhang på senareår. I skrivelse 2003/04:129 En svensk strategi förhållbar utveckling - ekonomisk, social ochmiljömässig, vilken behandlats av underinnevarande , betonade regeringen attklimatfrågan är en prioriterad fråga. Miljö- ochjordbruksutskottet konstaterade (bet. 2004/05:MjU3)vid behandlingen av skrivelsen att detta förhållandeinte minst framgår av regeringens redogörelse iskrivelsen av det stora antal åtgärder som pågåreller förbereds på klimatområdet.Regeringen avser att överlämna enproposition om klimatfrågor till . Enligtvad utrikesutskottet har erfarit från Miljö- ochsamhällsbyggnadsdepartementet kommerklimatpropositionen när det gäller forsknings- ochutvecklingsfrågor bl.a. att innefatta uppgifter omdagsläge, verksamma organ och framtidakunskapsbehov.Utrikesutskottet behandlade i betänkande2003/04:UU12 Internationella miljöfrågor bl.a.motionsförslag om åtgärder på klimatområdet.Utskottet framhöll där att miljöbiståndet särskiltbör inriktas på att bistå att genomförasina åtaganden enligt internationella miljöavtal.Klimatkonventionen och det tillhörandeKyotoprotokollet framhölls som viktiga exempel. Idet nu aktuella sammanhanget vill utskottetframhålla att kunskaper och kunskapsuppbyggnad ärviktiga komponenter om klimatåtgärder inommiljöbiståndet skall leda till konkreta resultat.Utskottet vill i anslutning till vad somredovisats här peka på att regeringen i skrivelse2004/05:95 i 2003-2004berör vissa frågor om internationelltmiljösamarbete. I skrivelsen - som utskottet avseratt behandla i ett särskilt betänkande -framhåller regeringen följande om klimatfrågor:Sverige och EU har inom (UNFCCC) varit drivande för att en långsiktigstrategi för att ytterligare begränsa utsläppenav växthusgaser ska tas fram. Det senaste mötet iBuenos Aires visade hur svårt detär att inleda en bred, förutsättningslös ochöppen diskussion om hur det internationellaklimatarbetet bör gestalta sig efter 2012. Mötetresulterade bl.a. i ett beslut om ettarbetsprogram för att hantera den allvarligafrågan om hur världens länder ska kunna anpassasig till en oundviklig klimatförändring. Sverigehar bidragit till de nyafonder som beslutades av UNFCCC och som harupprättats inom den globala miljöfonden (GEF).Fondernas syfte är att bistå de minst utveckladeländerna i deras ansträngningar att utarbetanationella strategier för effekter avklimatförändringar samt stödja anpassningsprojektoch teknologiöverföring.Ett omfattande kunskapsunderlag tas nu fram avtusentals forskare över hela världen inför fjärderapporten från den internationella klimatpanelenIPCC (International Panel on Climate Change) somskall publiceras 2007. Den senaste rapportenlämnades 2001.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotionerna /05:U6 (kd) yrkandena 1 och 2.Vissa frågor om resurser förkatastrofinsatser m.m.MotionernaEnligt kommittémotion 2004/05:U8 (fp) yrkande 7kunde Sida tidigare omfördela medel mellan olikaanslagsposter vid kriser utan att först tillfrågaregeringen. Genom att denna möjlighet har tagitsbort minskas den ekonomiska flexibiliteten ochbiståndsinsatser fördröjs. Sida bör återfå sammabegränsade rätt som tidigare att omfördela medelmellan anslagsposter.I samband med flodvågskatastrofen i Sydostasienhar svenska folket som uppvisat enstark generositet genom att donera pengar tillkatastrofens offer. Fortsatt solidaritet borde,enligt yrkande 8, stimuleras genom införande avavdragsrätt för privatpersoner när det gäller gåvortill ideella organisationer som arbetar medinternationellt bistånd.Större resurser än vad regeringen förespråkat börenligt kommittémotion 2004/05:U6 (kd) yrkande 6anslås till humanitära insatser. I yrkande 7 pekarmotionärerna på det förslag som lagts fram avKristdemokraterna, ochCenterpartiet om att en ny funktion bör inrättas iRegeringskansliet för att agera i allvarligakrissituationer där berörda myndigheter och andraaktörer inte förväntas klara situationen på egenhand.UtskottetNär det gäller förslaget i kommittémotion 2004/05:U6(kd) yrkande 6 om större resurser till humanitärainsatser vill utskottet erinra om att ett förslagmed denna innebörd lades fram av ianslutning till budgetberedningen . Isitt ställningstagande till förslaget konstateradeutrikesutskottet att det till grund för regeringensbudgetförslag låg tydliga politiska prioriteringaroch motiveringar som utskottet kunde ställa sigbakom. Utskottet ansåg att förslagen ibudgetpropositionen var lämpliga och väl avvägda.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottetsförslag (bet. 2004/05:UU2, rskr. 2004/05:92).Enligt vad utskottet erfarit frånUtrikesdepartementet beslutade regeringen att tillföra ytterligare 300 miljoner kronortill Sidas anslag för biståndsverksamhet ochanslagsposten Humanitära insatser ochkonfliktrelaterad verksamhet. ökasdärmed till genom en ändring iregleringsbrevet. Medelstillskottet har enligtuppgift möjliggjorts genom att ett anslagssparandetagits i anspråk.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotion /05:U6 (kd) yrkande 6.Utskottet konstaterar med anledning avkommittémotion 2004/05:U8 (fp) yrkande 7 attregeringen kan, om behov uppstår ,omfördela medel mellan olika anslagsposter. Omuppföljnings- och utvärderingsinsatser, exempelvis ianslutning till flodvågskatastrofen i ,visar att nu gällande villkor i Sidas regleringsbrevhaft oönskade effekter förutsätter utskottet attregeringen i kommande regleringsbrev beaktar detta.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotion /05:U8 (fp) yrkande 7.Frågan om avdragsrätt för privatpersoner när detgäller gåvor till ideella organisationer som arbetarmed internationellt bistånd, vilken tas upp i motion2004/05:U8 (fp) yrkande 8, har behandlats avskatteutskottet i betänkande 2004/05:SkU19.Skatteutskottet anser att det är viktigt att detfinns en demokratisk process bakom det stöd somsamhället ger till frivilligarbete i kyrkligaorganisationer, idrottsorganisationer, humanitäraorganisationer, internationellt biståndsarbete m.m.En avdragsrätt för gåvor till den här typen avverksamhet skulle minska utrymmet för detsamhälleliga stödet och öka dessa viktigaverksamheters beroende av enskilda personersförmögenheter och förmåga och vilja att bidra.Enligt skatteutskottet är det vidare önskvärt attskattesystemet så långt möjligt hålls fritt fråninslag som inte hänger samman med dess grundläggandefunktion att utgöra en säker bas för finansieringenav den gemensamma sektorn. Att belasta Skatteverketmed en kontroll av den här typen av stöd är enligtskatteutskottet inte lämpligt. En ytterligarenackdel med att lämna stödet som ett skatteavdrag äratt det inte på vanligt sätt blir föremål för enårlig och samlad prövning i samband medbudgetberedningen. Av dessa skäl är skatteutskottetinte berett att medverka till en omläggning sominnebär att gåvor till olika ändamål bliravdragsgilla. beslutade i enlighet medutskottets förslag.Med hänvisning till ställningstagandeavstyrker utrikesutskottet motion 2004/05:U8 (fp)yrkande 8.Som framgått påpekas i kommittémotion 2004/05:U6(kd) yrkande 7, vilken avlämnats med anledning avden nu aktuella skrivelsen om humanitärt bistånd,att ett motionsförslag om en krisberedskapsfunktioni lagts fram av , och har erfarit att fyrpartimotionen,motion 2004/05:Fö39, med förslag i frågan förnärvarande behandlas i försvarsutskottet.Utrikesutskottet väljer mot denna bakgrund att härkortfattat redovisa i vilka sammanhang övervägandenom samhällets krishanteringsförmåga gjorts på senareår.Generella förslag till förbättring av samhälletsförmåga att klara svåra påfrestningar på samhället ifred lämnades av den särskilde utredarenÅke i Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningens betänkande Säkerhet i en nytid (SOU 2001:41). Regeringen har i de av riksdagenantagna propositionerna Fortsatt förnyelse avtotalförsvaret (prop. 2001/02:10) och Samhälletssäkerhet och beredskap (prop. 2001/02:158) lämnat enredogörelse för hur strukturen för krishanteringen isamhället skall förstärkas. Ett nytt politikområde -Skydd och beredskap mot olyckor och svårapåfrestningar - introducerades för att säkerställaatt en tillräcklig förebyggande verksamhet bedrivsoch en tillräcklig krishanteringsförmåga åstadkoms.Ett förändrat finansieringssystem för svårapåfrestningar beskrevs. Ansvarsförhållanden gällandekrishantering, planering och vidtagande av åtgärderför att möta svåra påfrestningar på samhället i fredpreciserades.Vidare inrättades från en nymyndighet, , medplaneringsuppgifter vid höjd beredskap och vid svårapåfrestningar på samhället i fred.Krisberedskapsmyndigheten har enligt sin instruktion(2002:518) till uppgift att samordna arbetet med attutveckla krisberedskapen i det svenska samhället.Myndigheten har dock inga operativa uppgifter i enkrissituation.Försvarsberedningen har i uppdrag att i enrapport, i enlighet med vad regeringen anförde ipropositionen Vårt framtida försvar (prop.2004/05:5), föreslå en samlad strategi för detfortsatta arbetet med att stärka samhällets förmågainför framtida hot och risker. Försvarsberedningenskall där behandla samhällets krishantering ochberedningen skall lämna sin syn på det underlag sominkommer från rörandebehovet av fredstida förstärkt förmåga ochprinciperna för grundläggande säkerhetskrav.Beredningen skall redovisa sina synpunkter senastden 15 september 2005.Enligt vad utrikesutskottet erfarit harförsvarsutskottet vid sitt sammanträde den 5 april2005 beslutat att behandla den ovannämndamotionen 2004/05:Fö39. vill inteföregripa den förestående beredningen iförsvarsutskottet.Med vad som anförts avstyrker utskottet motion2004/05:U6 (kd) yrkande 7.Utskottet föreslår också att regeringens skrivelse2004/05:52 läggs till handlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. Avdragsrätt för gåvor till ideellabiståndsorganisationer (punkt 3) (fp, kd)av (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:U8 yrkande 8.StällningstagandeDen frivilliga biståndsverksamheten via exempelvisfadderbarnsverksamhet, Röda Korset, Amnesty, RäddaBarnen och betyder mycket. Ofta kan dennaverksamhet bedrivas närmare folket imottagarländerna än vad som är möjligt med statligabiståndsinsatser. I vissa fall kan utländskt biståndenbart förmedlas via frivilliga hjälparbetare, vilkadrivs av ett starkt ideellt engagemang och oftaåstadkommer stora resultat med förhållandevis småresurser.Den frivilliga hjälpen är också viktig för attförankra den internationella solidariteten hossvenska folket. Vi anser att det är dags attytterligare uppmuntra människor att lämna bidragtill ideella organisationer som arbetar medinternationellt bistånd genom införande avskatteavdrag för sådana gåvor.Vi föreslår att tillkännager förregeringen som sin mening vad som ovanframförs. Förslaget lämnas med anledning avmotion 2004/05:U8 yrkande 8.2. Omfördelning mellan Sidas anslagsposter(punkt 4) (m, fp, kd)av i (m), CeciliaWigström (fp), (), EwaBjörling (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:U8 yrkande 7.StällningstagandeDet humanitära biståndet behöver effektiviseras ochakuta behov måste kunna mötas bättre. En förändringi Sidas regleringsbrev medför attbiståndsinsatser fördröjs och den ekonomiskaflexibiliteten har försvunnit.