bet · GT01UU5 · 2005-11-08 00:00:00 — politik för global utveckling I detta betänkande behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse 2004/05:4 politik för global utveckling samt skrivelse 2004/05:161 politik för global utveckling. Vidare behandlas ett antal motioner som väckts med anledning av skrivelserna samt några motioner från de allmänna motionstiderna 2004 och 2005 som innehåller yrkanden med avseende på politiken för global utveckling. Utskottet föreslår att lägger skrivelserna till handlingarna samt att motionerna avstyrks. Till betänkandet är fogat 8 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Mål, målkonflikter och huvuddrag avslår motionerna 2004/05:U3 yrkande 1, 2004/05:U19 yrkande 3, 2004/05:U21 yrkande 2, 2004/05:U22 yrkandena 2-5, 2004/05:U23 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U278 yrkande 1, 2004/05:U307 yrkande 14, 2004/05:U331 yrkandena 5 och 6, 2005/06:U253, 2005/06:U336 yrkande 8 och 2005/06:U383 yrkande 4. Reservation 1 (m, c) Reservation 2 (fp) Reservation 3 (kd) Reservation 4 (v) avslår motionerna 2004/05:U4 yrkandena 2-4 och 2004/05:U24. Reservation 5 (c) avslår motionerna 2004/05:U19 yrkandena 2 och 4 samt 2005/06:U349 yrkande 11. avslår motionerna 2004/05:U4 yrkande 1, 2004/05:U5, 2004/05:U19 yrkande 1, 2004/05:U21 yrkande 3, 2004/05:U22 yrkande 1, 2004/05:U261 yrkande 5, 2004/05:U331 yrkandena 4, 7 och 9 samt 2005/06:U349 yrkande 12. Reservation 6 (fp) Skrivelsernas struktur och innehåll avslår motionerna 2004/05:U3 yrkandena 2-4 och 7, 2004/05:U20 yrkandena 1-9, 2004/05:U22 yrkande 6, 2004/05:U23 yrkandena 3, 4 och 8, 2004/05:U298, 2005/06:U276 yrkande 2 och 2005/06:U311 yrkande 16. Reservation 7 (mp) Några inslag i politiken för global utveckling avslår motionerna 2004/05:U3 yrkandena 9-12, 2004/05:U23 yrkandena 5, 6 och 9 samt 2005/06:K453 yrkande 6. Reservation 8 (mp) Regeringens skrivelser 2004/05:4 politik för global utveckling och 2004/05:161 politik för global utveckling lägger skrivelserna 2004/05:4 politik för global utveckling och 2004/05:161 politik för global utveckling till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Sermin Özürküt (v), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlar utrikesutskottet regeringens skrivelse 2004/05:4 politik för global utveckling samt skrivelse 2004/05:161 politik för global utveckling. Vidare behandlas ett antal motioner som väckts med anledning av skrivelserna samt några motioner från de allmänna motionstiderna 2004 och 2005 som innehåller yrkanden med avseende på politiken för global utveckling. Skrivelserna har överlämnats som en följd av det beslut fattade om en ny svensk utvecklingspolitik där målet att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling skall gälla för alla politikområden. Politiken för global utveckling befinner sig i ett inledningsskede. Såväl målsättningar som de instrument och metoder som förutses användas för politikens genomförande är alltjämt under bearbetning. Utskottet har därför valt att ge de bägge skrivelserna en mer övergripande behandling. En föredragning med anknytning till ärendet har ägt rum inför utrikesutskottet av chefen för för utvecklingsfrågor (, DAC) . fattade beslut om en svensk politik för global utveckling baserad på regeringens förslag i propositionen Gemensamt ansvar: politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2004/05:4). Beslutet lade grunden för en samstämmig politik för en rättvis och hållbar global utveckling. Utgångspunkten är att nationella politiska beslut har globala återverkningar och att alla politikområden kan bidra till arbetet med att bekämpa fattigdom. stödde i sitt betänkande (bet. 2003/04:UU3) regeringens förslag att i skrivelse till rapportera genomförandet av politiken för global utveckling. Den första resultatskrivelsen, regeringens skrivelse om politik för global utveckling (skr. 2004/05:4), överlämnades till . Den andra resultatskrivelsen, regeringens skrivelse om politik för global utveckling (skr. 2004/05:161), överlämnades till . I skrivelse 2004/05:4 presenteras regeringens arbete i riktning mot en samstämmig politik för global utveckling. Skrivelsen skildrar utgångsläget för ett samstämmigt arbete för global utveckling inom områdena rättsliga frågor; utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik; handelspolitik; migrationspolitik; politik för social omsorg och folkhälsa; ekonomisk politik och finansiella frågor; utbildnings-, forsknings- och ungdomspolitik; jordbruks-, fiskeri- och konsumentpolitik; kultur- och mediepolitik; miljöpolitik; närings-, arbetsmarknads- och transportpolitik samt politik för internationellt utvecklingssamarbete. De aktuella politikområdena är viktiga inslag i det traditionella utvecklingssamarbetet, framför allt vad gäller kapacitets- och institutionsutveckling. Fokus för resultatskrivelsen ligger dock på hur områdena i sin egen ordinarie verksamhet och politik kan främja den globala utvecklingen. Inom vissa områden har potentiella målkonflikter i relation till det övergripande målet identifierats, inom andra synergieffekter som kan utvecklas vidare. Skrivelsen innehåller även en beskrivning av det internationella utvecklingssamarbetets roll i en samstämmig politik för global utveckling. Den handlar om att på olika sätt skapa förutsättningar för utvecklingsländer och människor som lever i fattigdom att dra nytta av de möjligheter som framsteg inom andra politikområden ger. Skrivelsen syftar således inte till att ge en heltäckande bild av verksamheten inom politikområdet internationellt utvecklingssamarbete. Rapporteringen i relation till målet för utvecklingssamarbetet sker med start i budgetpropositionen för . Vidare presenteras arbete med millennieutvecklingsmålen, med fokus på det åttonde målet om att utveckla ett globalt partnerskap för utveckling, samt även frågor kring organisation, information och opinion. I skrivelse 2004/05:161 framhålls att det inom regeringen finns ett ansvarigt statsråd, och enligt instruktion är det Utrikedepartementet som är ansvarigt för samordningen av politiken för global utveckling. Inom har en separat funktion upprättats för samordning och uppföljning. Varje enskilt politikområde ansvarar för genomförandet av åtgärder inom sitt område. Vidare lämnas en redogörelse för hur arbetet med att utveckla politiken för en rättvis global hållbar utveckling framskridit, den globala dagordningen samt EU:s roll, det pågående arbetet, inklusive mål, instrument samt uppnådda resultat och slutligen en redogörelse för inriktningen på det fortsatta arbetet. I skrivelsen framhålls att politiken för global utveckling är ett långsiktigt åtagande som ställer stora krav på arbetsformer och samordning inom . Genomförandet av politiken befinner sig i ett inledningsskede. Arbetet med att formulera målsättningar och precisera konkreta aktiviteter och instrument för genomförandet av politiken har inletts och olika politikområden har kommit olika långt i genomförandet. I syfte att förenkla och förbättra arbetet över departementsgränserna har en interdepartemental referensgrupp inrättats. Samstämmighet förutsätter att erfarenheter och synpunkter kan utbytas mellan olika politikområden. Metoder och verktyg för att förbättra genomförandet av politiken för global utveckling skall vidareutvecklas. Mål, målkonflikter och huvuddrag I kommittémotion 2004/05:U21 (fp) yrkande 2 anförs att det övergripande målet för svenskt utvecklingssamarbete skall vara demokrati. I kommittémotion 2004/05:U307 (m) yrkande 14 krävs att målet för politik för global utveckling uttryckligen skall vara FN:s millenniemål, med tillägget att främja de mänskliga rättigheterna och demokrati. I kommittémotion 2005/06:U383 (kd) yrkande 4 anförs att målet för politiken för global utveckling skall ha det grundläggande kravet på mänskliga rättigheter som utgångspunkt. Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U22 (fp) yrkande 2 menar att politiska ställningstaganden måste relateras till det övergripande målet om hållbar utveckling. Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U23 (mp) yrkande 1 menar att regeringen i kommande resultatskrivelser klart måste ange både uppnåendemål, delmål och genomförandemål, var och av vem de specificerade målsättningarna fastslagits samt de övergripande målsättningarna i betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling. I yrkande 2 anförs att regeringen i kommande resultatskrivelser skall redovisa målkonflikter mellan verksamhetsområden i enlighet med tidigare framförda krav. Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U19 (kd) yrkande 3 menar att regeringen måste påskynda sitt arbete att utarbeta tydliga kvantifierbara (mätbara) metoder och mål för politiken för global utveckling. I kommittémotion 2004/05:U24 (c) efterlyser nya, mätbara mål för hur politiken på ett mer samstämmigt sätt skall bidra till en global, hållbar och rättvis utveckling. I den enskilda motionen 2004/05:U3 (mp) yrkande 1 anförs att kommande skrivelser skall ha avsnitt som belyser utmaningar, målkonflikter och problemställningar. Härigenom, menar motionären, kan regering, riksdag och allmänhet hållas informerad om hur politiken fungerar inom enskilda politikområden samt få en bild av vilka områden som måste bli föremål för särskild uppföljning. I kommittémotion 2004/05:U4 (c) yrkande 2 anförs att regeringens problem- och konsekvensanalyser av politikområden bör förtydligas. Regeringen bör, anser motionärerna, tydligare klargöra vilka mål man har för olika politikområden och vilka problem man vill lösa. Detta är grundläggande för att en mätning av den nya politikens genomslag skall kunna komma till stånd. Motionärerna kräver vidare (yrkande 3) - i syfte att kunna följa regeringens hantering av målkonflikter - ett införande av konsekvensanalyser där just fattigdoms- och rättighetsperspektivet skall vara tongivande. Det skall, menar motionärerna, vara möjligt att följa vilka vägval regeringen gör och vilken betydelse fattigdoms- och rättighetsperspektivet har för regeringens beslut. I yrkande 4 anser motionärerna att regeringen till nästa års redovisning av politik för global utveckling bör komma med en förbättrad redovisning (enligt de förslag som har givits i yrkandena 2 och 3 i samma motion). I kommittémotion 2004/05:U278 (v) yrkande 1 framhålls att det finns behov av ökad öppenhet kring hur regeringen hanterar målkonflikter i den nya politiken för global utveckling och att regeringen tydligare måste redovisa vilka problem man ser inom de olika målområdena och vilka operativa mål man har inom givna tidsperioder. I kommittémotion 2004/05:U331 (kd) yrkande 5 krävs en tydligare inventering av problem och formulering av mål för utvecklingspolitiken på olika områden. I yrkande 6 framhålls att det inom ramen för den nya politiken för global utveckling måste utarbetas verktyg för att identifiera och lösa målkonflikter mellan främjande av fattigdomsbekämpning och andra politiska mål och att insynen i hur regeringen hanterar målkonflikter måste öka. Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U22 (fp) yrkande 3 anför att regeringen bör tillföra fredsstävan och icke-våldsmetoder till huvuddraget konflikthantering och säkerhet. I yrkande 4 anförs att regeringen bör tillföra ett icke-våldsperspektiv till rättighetsperspektivet. I yrkande 5 anförs att regeringen bör tillföra fredsperspektivet till rättighetsperspektivet och fattiga människors perspektiv på utveckling. I kommittémotion 2005/06:U253 (v) anför att den svenska globala utvecklingspolitiken, förutom fattigdoms- och rättighetsperspektivet, bör innehålla ytterligare ett perspektiv - könsmaktsperspektivet. I partimotion 2005/06:U336 (fp) yrkande 8 anför att regeringen skall lägga till ett demokratimål i sin millenniemålsrapport, vilken beräknas presenteras . Utskottet konstaterar att flera av de ovan presenterade motionerna behandlar målsättningar för politiken för global utveckling, hur politikens genomförande skall kunna mätas samt hur politikens huvuddrag skall struktureras. Eftersom detta rör frågor om de grundläggande koncepten för politiken för global utveckling är det påkallat att kortfattat rekapitulera utgångspunkter, perspektiv och målsättningar som i annat sammanhang (bet. 2003/04:UU3) har behandlat och fastställt. Utskottet vill inledningsvis erinra om att det är Millenniedeklarationen antogs och millennieutvecklingsmålen fastställdes av stats- och regeringschefer från FN:s medlemsländer. Genom tidsbundna, mätbara och internationellt överenskomna mål skall världens länder agera inom ramen för en mängd olika politikområden, bl.a. för att halvera världens fattigdom . FN:s medlemsländer bekräftade sin uppslutning kring millennieutvecklingsmålen och deras genomförande i samband med . I Millenniedeklarationen slås fast att global utveckling förutsätter en helhetssyn. Insatser för fattigdomsbekämpning, fred och säkerhet, tillväxt, hälsa, utbildning, miljö, mänskliga rättigheter och demokrati är alla delar av en helhetssyn. Insikten att en rättvis och hållbar global utveckling är beroende av åtgärder inom ett stort antal politikområden har resulterat i en integrerad dagordning för den globala utvecklingen. Utskottet konstaterar vidare, liksom regeringen, att det övergripande målet för politiken för global utveckling är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Målet gäller för samtliga politikområden och bygger på insikten om att alla nationella beslut kan ha konsekvenser för andra länders möjligheter till utveckling. Genom en ökad samstämmighet i agerandet mellan relevanta politikområden och aktörer, inklusive (), Europeiska unionen (EU), utvecklingsbankerna, andra multilaterala institutioner och andra länder blir fattigdomsbekämpningen effektivare. Till det övergripande målet om en rättvis och hållbar global utveckling har fogats ett kompletterande mål för svenskt utvecklingssamarbete: att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Politiken för global utveckling skall genomsyras av två perspektiv: dels ett rättighetsperspektiv, dels de fattigas perspektiv. Perspektiven kompletterar och stöder varandra och sätter den enskilda människan i centrum. Perspektiven uttrycker således ett förhållningssätt som utgår från individen som bärare av rättigheter och en syn på fattigdom där brist på makt, säkerhet och möjligheter står i centrum. Rättighetsperspektivet är baserat på icke-diskrimineringsprincipen och innebär att de mänskliga rättigheterna skall utgöra grunden för åtgärder som syftar till att främja en rättvis och hållbar utveckling. Respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män, liksom barnets rättigheter är delar av rättighetsperspektivet. Rättigheterna är universella och odelbara, och den enskilda människan är deras ägare. Fattiga människors perspektiv på utveckling innebär att fattiga individers erfarenheter, intressen, behov och förutsättningar skall vara vägledande i fattigdomsbekämpningen. Dessa måste synliggöras och tas som utgångspunkt i utformning och genomförande av en politik som bekämpar fattigdomen och främjar en rättvis och hållbar global utveckling. Politiken för global utveckling består av åtta huvuddrag som av (bet. 2003/04:UU3) har grupperats på följande sätt: Grundläggande värden: demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män. Hållbar utveckling: hållbart utnyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt samt social utveckling och trygghet. Övriga huvuddrag: konflikthantering och säkerhet samt globala gemensamma nyttigheter. Utskottet vill understryka att huvuddragen skall styra och genomsyra alla politikområden tillsammans med perspektiven och målen. Utskottet vill också understryka att utveckling inte beror på någon enstaka faktor, som bistånd eller handel. Den sker när en rad faktorer samverkar på ett positivt sätt. Den nya politiken utgår från en helhetssyn på vad som krävs för att uppnå en rättvis och hållbar global utveckling. Den omfattar därför alla berörda politikområden. En rättvis och hållbar global utveckling kan bara uppnås genom att många krafter drar åt samma håll. Samstämmighet skall prägla både den nationella politiken och den som drivs inom EU. Kopplingar måste göras mellan säkerhets-, handels-, jordbruks-, folkhälso- och migrationspolitik och global utveckling. Det säger och gör i ett sammanhang måste stämma med svenskt agerande i ett annat. Samstämmighet ökar också effektiviteten, genom att kunskaper från olika områden tas till vara och genom att olika insatser kan förstärka i stället för att motverka varandra. I sitt beslut om politik för global utveckling gjorde tre tillkännagivanden. Det första tillkännagivandet rör krigsmaterielexporten och innebär att den utredning som regeringen har tillsatt om översyn av riktlinjerna för krigsmaterielexporten också skall beakta de aspekter som ryms inom politiken för global utveckling. I det andra tillkännagivandet framhålls att regeringen med regelbundna intervall i en särskild skrivelse bör redovisa de svenska prioriteringarna för vad avser , () och de regionala utvecklingsbankerna. Det tredje tillkännagivandet avser koordineringsfrågorna. understryker att det är angeläget att det klargörs var samordningsansvaret för politiken för global utveckling skall ligga och att det säkerställs att uppkomna målkonflikter kan avgöras på politisk nivå. menar också att en sammanhållande och pådrivande funktion är nödvändig och att respektive politikområde behöver operativa mål under målet om en rättvis och hållbar global utveckling samt strategier för att underlätta genomslaget av den nya politiken. Utskottet vill, mot bakgrund av de motionsvis framförda förslagen och med hänvisning till det ovan sagda, understryka att den övergripande och av beslutade strukturen för den svenska politiken för global utveckling vad avser mål, perspektiv och huvuddrag ligger fast. Detta gäller även för det kompletterande målet för utvecklingssamarbete. Utskottet konstaterar därtill att flera av de förslag som efterfrågas av motionärerna vad gäller målen redan får anses vara tillgodosedda. Rättighetsperspektivet - det ena av de två fundamentala perspektiv som avses prägla politiken för global utveckling - tar sin utgångspunkt i respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati, jämställdhet mellan kvinnor och män samt barnets rättigheter. Demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män utgör även centrala huvuddrag i politiken för global utveckling. Utskottet vill dock i detta sammanhang erinra om att vidareutveckling och omarbetning av vissa element (t.ex. rörande huvuddragens innehåll) i den svenska politiken för global utveckling grundad på successivt tillvunna praktiska erfarenheter av politikens tillämpning ute på fältet är ett nödvändigt och välkommet inslag. Utskottet anser att de motionsvis framförda förslagen i detta hänseende rymmer intressanta aspekter som bör bli föremål för reflektion i det fortsatta arbetet med förverkligandet av den svenska politiken för global utveckling. Utskottet konstaterar, med anledning av några av de motionsvis framförda kraven på nya kategorier av mål samt tydliga mätbara metoder och mål för politiken, att regeringen inom respektive huvuddrag formulerar en rad olika mål vilka kompletteras med redogörelser för instrumenten för regeringens arbete samt hur arbetet med att uppnå målen framskrider. Sålunda presenteras, för de respektive huvuddrag som sorterar under kategorin Grundläggande värden, målsättningar som specificerar att politiken för global utveckling skall syfta till att främja, stärka och skydda de mänskliga rättigheterna, identifiera nya arbetsmetoder för att ytterligare stärka kunskapen om och respekten för de mänskliga rättigheterna hos civila samhället och företag som investerar i fattiga länder, identifiera vilka aktörer, strukturer och processer som verkar för eller bromsar fattigdomsinriktade reformer i utvecklingsländerna, förebygga och bekämpa gränsöverskridande organiserad brottslighet och korruption, främja jämställdhet mellan könen osv. Bland de huvuddrag som sorterar under kategorin Hållbar utveckling anförs bl.a. att politiken för global utveckling skall bidra till omställningen till ett hållbart samhälle, nationellt och internationellt, att vara pådrivande internationellt när det gäller att miljöanpassa och effektivisera energisystemen och att vara ett föregångsland i det globala klimatarbetet. Bland de övriga huvuddragen märks bl.a. konflikthantering och säkerhet vari regeringen anför att politiken skall bidra till att den internationella förmågan att hantera konflikters alla faser skall förbättras samt bidra till nedrustning, icke-spridning av kärnvapen och skärpt kontroll av konventionella vapen. Utskottet konstaterar att , i betänkande 2003/04:UU3 politik för global utveckling, förutsatte att "de operativa målen för politiken för global utveckling, vilka måste finnas inom de olika politikområdena, utformas så att de blir mät- och uppföljningsbara". Utskottet konstaterar vidare att i samma betänkande underströk att inventeringar samt problem- och konsekvensanalyser av den förda politiken inom de olika politikområdena är viktiga metodinstrument "för att klarlägga bl.a. målkonflikter och för att underlätta en samstämd målstyrning samt en öppen redovisning". Därtill begärde i sitt tillkännagivande angående koordineringsfrågorna att regeringen skulle säkerställa "att uppkomna målkonflikter kan avdömas på politisk nivå". Utskottet anser att arbetet med att förbättra målens mätbarhet är prioriterat och bör fortgå och att och därunder lydande myndigheter har goda förutsättningar att, på grundval av successivt tillvunna erfarenheter, utveckla de operativa målsättningarna för respektive huvuddrag. Det måste dock, anser utskottet, finnas en beredskap och förståelse för att detta arbete kommer att ta tid. Vad avser den eventuella uppkomsten av målkonflikter vill utskottet understryka betydelsen av såväl intern som extern utvärdering av den förda politiken. Också koordineringsfrågorna inom - som behandlas närmare på annan plats i detta betänkande - är av stor betydelse för att målkonflikter skall kunna identifieras och hanteras. Det skall dock i detta sammanhang framhållas, såsom också gjordes av i betänkande 2003/04:UU3, att det "inte är möjligt att för alla de olika typer av målkonflikter som kan tänkas uppstå formulera generella riktlinjer för deras lösning". Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:U3 (mp) yrkande 1, 2004/05:U4 (c) yrkandena 2-4, 2004/05:U19 (kd) yrkande 3, 2004/05:U21 (fp) yrkande 2, 2004/05:U22 (fp) yrkandena 2-5, 2004/05:U23 (mp) yrkandena 1 och 2, 2004/05:U24 (c), 2004/05:U278 (v) yrkande 1, 2004/05:U307 (m) yrkande 14, 2004/05:U331 (kd) yrkandena 5 -6, 2005/06:U253 (v), 2005/06:U336 (fp) yrkande 8 samt 2005/06:U383 (kd) yrkande 4. anför i partimotion 2005/06:U349 (kd) yrkande 11 att har riktat kritik mot att genomförandet av politiken för global utveckling inte granskas av en oberoende organisation. Motionärerna instämmer i denna kritik och anser att utvärderingen och granskningen bör utföras av en oberoende organisation. Härigenom, anför motionärerna, ökas trovärdigheten och objektiviteten. I den enskilda motionen 2004/05:U19 (kd) yrkande 2 begärs att politiken för global utveckling måste konkretiseras. Motionärerna konstaterar vidare (yrkande 4) att deras syn på PGU överensstämmer med de slutsatser som presenteras i den utvärdering av svenskt bistånd som har genomfört (. , 2005).