bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — har i sitt yttrande avstyrkt motionsförslag som gäller avdraget för övriga utgifter (avsnitt 4), det förhöjda grundavdraget till fysiska personer i stödområde A (avsnitt 6), hushållstjänster (avsnitt 7), pensionssparande (avsnitt 8), avdrag för gåvor till ideella organisationer (avsnitt 9), skattereduktionen för fackföreningsavgift och a-kasseavgift (avsnitt 10) och beskattningen av lånedatorer (avsnitt 11). avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi258 (m) yrkandena 5, 15, 23, 24, 26 och 42, Fi296 (c) yrkande 4, Fi309 (kd) yrkande 4, Fi317 (fp) yrkande 11 och Fi321 (kd) yrkandena 21, 23, 24, 28 och 31. Beskattningen av sjömän i det nordiska skatteavtalet Regeringen föreslår (avsnitt 5.2.10 och punkt 43) att den skattefrihet som enligt den särskilda övergångsbestämmelsen i artikel 31.3 i det nordiska skatteavtalet gäller för i obegränsat skattskyldiga sjömän som uppbär ersättning för arbete ombord på danskt, färöiskt, finskt, isländskt eller norskt skepp i internationell trafik, förlängs till att gälla också vid taxering. tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag. Begränsningsregeln för fastighetsskatt m.m. Regeringen föreslår (avsnitt 5.3.1 och punkt 47) att den andel av hushållsinkomsterna som i normalfallen högst ska gå till fastighetsskatt på en permanentbostad sänks från till . Regeringen anför att taxeringsvärdena väntas öka med i genomsnitt , i vissa delar av landet med , och anser därför att det finns skäl att utvidga begränsningsregeln till att omfatta fler hushåll än vad som är fallet . Motionärerna föreslår bl.a. ett tak för skatteuttaget på småhus, sänkta skattesatser, en övergång till en låg avgift och olika finansieringar av de föreslagna förändringarna. tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag (avsnitt 5.3.1 och punkt 47) och avstyrker motionerna Fi219 (c) yrkandena 1 och 2, Fi258 (m) yrkandena 16-19, Fi307 (kd) yrkandena 1-4, Fi317 (fp) yrkande 16, Fi318 (kd) yrkande 7 och Sk528 (c) yrkandena 6 och 7. har i sitt yttrande vidare avstyrkt motionsförslag som gäller förmögenhetsskattens allmänna utformning (avsnitt 14), förmögenhetsskatt på överlikviditet i onoterade bolag (avsnitt 15) och uthyrning av privatbostad (avsnitt 16). avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi219 (c) yrkande 3, Fi258 (m) yrkande 13, Fi296 (c) yrkande 2, Fi317 (fp) yrkande 2, Fi319 (kd) yrkandena 2, 6 och 12, Fi321 (kd) yrkande 7, Sk390 (m), Sk437 (m), Sk451 (m, fp, kd, c) och Bo335 yrkande 11 (c). Höjd fastighetsskatt på vattenkraftverk Regeringen föreslår (avsnitt 5.3.2 och punkterna 32 och 36) att fastighetsskatten på vattenkraftverk höjs från till . Därutöver höjs fastighetsskatten på vattenkraftverk tillfälligt med , från till . Den tillfälliga höjningen ska gälla under taxeringsåren 2007-2011. Syftet med den tillfälliga höjningen är att finansiera stödet för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus (avsnitt 5.10.1) och stödet för konvertering från oljeuppvärmning av bostadshus (avsnitt 5.10.2). tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag. Regeringen aviserar (avsnitt 5.3.3) att reformerade regler för beskattningen av fåmansbolagens ägare (3:12-reglerna) kommer att träda i kraft . När reformen har fått full verkan kommer skatten att ha sänkts med totalt . Motionärerna avsätter ytterligare för att skapa utrymme för ett eget förslag som går längre än regeringens aviserade förslag. delar i likhet med skatteutskottet regeringens bedömning och avstyrker motionerna Fi258 (m) yrkande 31 och Fi317 (fp) yrkande 6. har i sitt yttrande vidare avstyrkt motionsförslag som gäller riskkapitalavdrag m.m. (avsnitt 19), uppskov med beskattningen av kapitalvinst (avsnitt 20), etableringskonto och starta-eget-sparande (avsnitt 21), räntebeläggning av obeskattade reserver (avsnitt 22), schablonintäkten för bostadsrättsföreningar (avsnitt 23) och avdragsrätt vid ombyggnad och underhåll (avsnitt 24). avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi258 (m) yrkandena 20, 32, 38-40, Fi296 (c) yrkandena 5 och 6, Fi317 (fp) yrkandena 3-5 och 8, Fi319 (kd) yrkande 4, 5, 11 och 15, N480 (kd) yrkandena 11 och 12 och Bo335 (c) yrkande 12. Skattereduktion för stormfälld skog Regeringen bedömer (avsnitt 5.4.2) att den som i de särskilt stormdrabbade länen äger skogsmark med stormskadad skog och som säljer virke från denna bör, under vissa förutsättningar, tillgodoräknas en skattereduktion baserad på den mängd virke som forslas ut ur skogen. Syftet med reduktionen är att stödja och ge incitament till utforsling och omhändertagande av stormskadat virke till de skogsägare vars skog har skadats under stormen . Kommissionens tillstånd måste avvaktas innan stödet kan beslutas. delar i likhet med skatteutskottet regeringens bedömning (avsnitt 5.4.2). Fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar Regeringen föreslår (avsnitt 5.5.1.1 och punkt 37) att fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar höjs . Höjningarna träder i kraft . Regeringen anför att fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar bör likställas med fordonsskatten på personbilar och att ett första steg togs när fordonsskatten på lätta bussar och lätta lastbilar höjdes . Som ett andra steg genomförs nu en ytterligare höjning . För att undvika att fordonsskatten i den lägsta viktklassen för bensindrivna lätta bussar och lätta lastbilar överstiger skatten för motsvarande bensindrivna personbilar genomförs en uppdelning av den lägsta skatteviktsklassen i två klasser som skattehöjningen begränsas i dessa två klasser. Motionärerna avslår regeringens förslag. tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi275 (m) yrkande 3 och Fi258 (m) yrkande 10. har i sitt yttrande vidare avstyrkt motionsförslag som gäller punktskatten på bensin och diesel (avsnitt 27). avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Fi258 (m) yrkande 9. Höjd effektskatt på kärnkraft Regeringen föreslår (avsnitt 5.5.1.2 och punkt 45) att den skatt som tas ut för den installerade termiska effekten i kärnkraftverken höjs till per megawatt och månad. Höjningen träder i kraft . Regeringen anser att de elprishöjningar som den inledda utsläppshandeln orsakar har bidragit till icke obetydliga intäktsökningar för kärnkraftsproducenterna. Motionärerna avslår regeringens förslag. tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi241 (fp) yrkande 17 och N436 (fp) yrkande 7. Regeringen föreslår (avsnitt 5.5.1.3 och punkt 42) att skatten på naturgrus höjs per ton naturgrus. Höjningen träder i kraft . I det av fastställda miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ingår ett delmål för naturgrusanvändning som innebär att uttaget av naturgrus 2010 ska vara högst . Ett viktigt verktyg för att nå naturgrusmålet är den modell för regional materialförsörjningsplanering som utvecklats av geologiska undersökning, SGU, där både ballast- och grundvattentillgångar värderas. Leveranserna av ballast, inklusive naturgrus, ökade 2004 med enligt SGU. Även om det finns goda möjligheter att delmålet om naturgrusanvändning kommer att kunna nås inom utsatt tid kan det därför finnas anledning att ytterligare öka incitamentet att reducera naturgrusanvändningen. Motionärerna föreslår dels att skatten i stället sänks, dels att höjningen skjuts upp för att ge svensk betongindustri möjlighet att genom forskning klargöra hur en övergång till bergmaterial kan ske med bibehållen kvalitet. tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi275 (m) yrkande 4 och Fi258 (m) yrkande 30 och Fi260 (c). Regeringen föreslår (avsnitt 5.5.1.4 och punkt 44) att skatten på avfall som deponeras höjs per ton avfall. Höjningen träder i kraft . Regeringen anför att avsikten med avfallsskatten är att den ska öka de ekonomiska incitamenten att behandla avfall på ett från miljö- och naturresurssynpunkt bättre sätt. tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag. Regeringen anför att en skatt på flygresor bör införas, utformad som en skatt på transporterade passagerare. Skattesatsen kan komma att uppgå till per passagerare beroende på utformningen. Skatten bör kunna träda i kraft . Regeringen anför att det är angeläget att alla delar av samhället bidrar till att minska skadliga utsläpp och uppfylla relevanta miljömål. Detta gäller också luftfarten. Ett system som är väl beprövat, relativt enkelt och som redan tillämpas av flera länder är skatt på transporterade passagerare eller på antal passagerarplatser. och har t.ex. varianter av sådan beskattning. Även passageraravgiften, som ingår i de svenska luftfartsavgifterna, tas ut enligt denna metod. Då det är angeläget att få ett system för beskattning av flygtrafiken i kraft utan onödig fördröjning bedömer regeringen att en sådan lösning ligger närmast till hands. Beskattning bör principiellt kunna ske baserad på alla avgångar från svenska flygplatser. Det är önskvärt att en skatt utformas med möjlighet att ta regionalpolitiska hänsyn och att en skatt i övrigt ska kunna innehålla olika differentieringar för att uppnå största ändamålsenliga styreffekt. En lämplig skattenivå kan ligga i intervallet 50 till per passagerare beroende på utformningen. En skatt torde kunna träda i kraft . Motionärerna motsätter sig planerna på en flygskatt eftersom den försämrar flygets konkurrensvillkor, innebär ökade kostnader för näringslivet och dessutom inte är färdigberedd av regeringen. Vidare anförs att den saknar miljöstyrande effekt och att det i stället bör prövas att införa gemensamma skatter på flyget inom EU, alternativt att låta flygtransporter omfattas av ett system med handel av utsläppsrätter. delar i likhet med skatteutskottet regeringens bedömning (avsnitt 5.5.1.5) och avstyrker motionerna Fi258 (m) yrkande 41, Fi293 (c) yrkande 10, Fi321 (kd) yrkande 38, N440 (m) yrkande 3 och T497 (m) yrkande 15. Höjd skatt på el för el-, gas-, värme- och vattenförsörjning, m.m. Regeringen föreslår (avsnitt 5.5.1.6 och punkt 40 delvis) att energiskatten på el som förbrukas för el-, gas-, värme- eller vattenförsörjning höjs och att elleverantörernas egenförbrukning blir skattepliktig. Vidare slopas de förhöjda energiskattesatserna på el som förbrukas i större elpannor . Ändringarna träder i kraft . tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag. Höjd energiskatt på el Regeringen föreslår (avsnitten 5.5.1.7 och 5.5.1.8 samt punkt 40 delvis) att energiskatten på el som förbrukas i hushålls- och servicesektorerna höjs med per kWh utöver den fastställda indexuppräkningen om per kWh. Höjningen träder i kraft . Regeringen anför att den gröna skatteväxlingen syftar till en ökad miljörelatering av skattesystemet och att energiskatten på el bidrar till ett mer effektivt utnyttjande av el. Som en del i skatteväxlingen bör energiskatten på el därför höjas. Höjningen omfattar inte el som förbrukas inom tillverkningsindustrin eller inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna. Motionärerna avslår regeringens förslag. tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi321 (kd) yrkande 12 och Fi293 (c) yrkande 9. Beskattning av avfall som förbränns Regeringen gör bedömningen (avsnitt 5.5.1.9) att en beskattning av den fossila delen av avfall som förbränns bör införas inom ramen för det befintliga energiskattesystemet. Ändringen bör kunna träda i kraft . Regeringen anför att en betydande del av det avfall som uppstår i samhället nyttiggörs som uppvärmningsbränsle och konkurrerar som sådant med andra bränslen. Förutom att skapa likvärdiga villkor för olika fossila bränslen innebär förslaget en kraftfull styrning mot miljömässigt bättre utnyttjande av avfallet genom att premiera förbränning där både värme och el utvinns. Regeringen avser att skyndsamt bedriva arbetet med att presentera ett förslag till lagstiftning i frågan samt att ge in en ansökan till kommissionen om godkännande av förslaget från statsstödssynpunkt. De nya reglerna bör kunna träda i kraft . Flera motionärer motsätter sig regeringens planer på en skatt på avfall som förbränns eftersom den kan leda till att avfall inte utnyttjas på bästa sätt. I en motion föreslås att regeringen bör utvärdera effekterna av avfallsförbränningsskatten samt eventuella behov av kompletterande lagstiftning för att uppnå den av EU beslutade avfallshierarkin. anser i likhet med regeringen och skatteutskottet att en skatt på avfall som förbränns bör införas inom ramen för det befintliga energiskattesystemet och ser när det gäller det planerade ikraftträdandet inte någon anledning att avvika från den bedömning som regeringen redovisat. Utskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi258 (m) yrkande 51, MJ394 (fp) yrkande 30, MJ522 (m) yrkande 13 och MJ535 (mp) yrkande 1. Koldioxidskatten i den handlande sektorn Regeringen bedömer (avsnitt 5.5.2) att den övergripande principen ska vara att styrningen mot minskade koldioxidutsläpp i de anläggningar som omfattas av utsläppshandeln ska ske genom handelssystemet. Koldioxidskatten ska därför slopas för bränslen som förbrukas i dessa anläggningar. Avvecklingen av koldioxidskatten för anläggningarna i energisektorn bör dock ske gradvis. Regeringen föreslår (avsnitt 5.5.2 och punkt 40 delvis) att koldioxidskatten slopas helt för bränslen som förbrukas i industrianläggningar som omfattas av handelssystemet. Koldioxidskatten slopas även helt för bränslen som förbrukas i kraftvärmeanläggningar som omfattas av handelssystemet och vars elverkningsgrad uppgår till och vars totalverkningsgrad uppgår till . Koldioxidskatten för bränslen som förbrukas i övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet sätts i ett första steg ned med belopp som motsvarar per kg koldioxid. Ändringarna tillämpas från . Regeringen anför vidare (avsnitt 5.5.3.6) att någon förlängning inte är nödvändig av den övergångsvis gällande begränsningsregeln för koldioxidskatteuttaget avseende kalk- och cementbranschen m.m. (1,2-procentsregeln) eftersom de företag som berörs av 1,2-procentsregeln bedriver verksamhet på anläggningar som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Regeringen anför att införandet av utsläppshandeln innebär i att två styrmedel används parallellt för att styra mot minskade utsläpp av koldioxid. En dubbel miljöstyrning uppstår, vilket är ineffektivt ur samhällsekonomisk synvinkel. En samordning av koldioxidskatt och utsläppshandel är därför önskvärd för att uppnå en effektiv miljöstyrning. Den energiintensiva basindustrin i konkurrerar till en stor del på en internationellt konkurrensutsatt marknad. Ett slopande av koldioxidskatten är centralt för denna industris framtida konkurrenskraft då det till viss del kan kompensera för den kostnadsökning som handeln med utsläppsrätter innebär. För att helt kunna slopa koldioxidskatten även för bränslen som förbrukas av icke energiintensiva industriföretag i anläggningar inom handelssystemet, avser regeringen därför att ansöka hos kommissionen om ett särskilt undantag. Ett sådant undantag kan beslutas genom enhälligt beslut av rådet på förslag från kommissionen enligt artikel 19 i direktivet. Vidare krävs kommissionens godkännande av förslaget från statsstödssynpunkt (jfr punkterna 51.1 a och 51.2 b i gemenskapens miljöriktlinjer). Det är angeläget att de ekonomiska styrmedlen utformas på ett sådant sätt att framtida investeringar i högeffektiv kraftvärmeproduktion främjas, i syfte att säkerställa en tillräcklig omfattning av svensk elproduktion. Oberoende av vilket bränsle som används är kraftvärme mycket effektivt jämfört med kondenskraft när det gäller utsläpp av koldioxid. Regeringen föreslår därför att koldioxidskatten helt slopas för bränslen som förbrukas för värmedelen vid kraftvärmeproduktion i kraftvärmeanläggningar som omfattas av utsläppshandeln och har en elverkningsgrad på och en totalverkningsgrad på . Utöver nya högeffektiva anläggningar bedöms endast ett fåtal befintliga kraftvärmeanläggningar komma att omfattas av den totala koldioxidskattebefrielsen. Vad gäller koldioxidskatten för övriga anläggningar i energisektorn inom handelssystemet bör den i ett första steg sättas ned från den generella koldioxidskattenivån, vilket motsvarar en nedsättning med per kg koldioxid. För kraftvärmeanläggningar föreslås alltså denna skattenedsättning gälla utöver den befintliga skattenedsättningen om och blir nu totalt . Regeringen planerar att lämna in ansökningar till kommissionen för att erhålla nödvändiga gemenskapsrättsliga godkännanden och bedömer att förslagen, sedan sådana godkännanden erhållits, kan behandlas av med tillämpning fr.o.m. . Motionärerna föreslår dels att koldioxidskatten behålls med en rätt att avräkna utgiften för inköp av utsläppsrätter, dels en lagteknisk justering i syfte att garantera att skattebefrielsen för effektiv kraftvärme inte missbrukas. delar i likhet med skatteutskottet regeringens bedömning att det bör vara en övergripande princip att styrningen i den handlande sektorn sker genom handelssystemet och har i sak ingen invändning mot regeringens förslag om att slopad och sänkt koldioxidskatt inom den handlande sektorn genomförs med verkan fr.o.m. (avsnitt 5.5.2 och punkt 40 delvis). I likhet med skatteutskottet anser finansutskottet att kommissionens godkännande bör avvaktas innan antar lagförslaget i nu aktuell del. Regeringens förslag (punkt 40 delvis) bryts därför ut ur ärendet och överlämnas till skatteutskottet för fortsatt beredning. Utskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi293 (c) yrkande 15 och N338 (mp,-) yrkande 4. Enligt finansutskottets mening är det inte lämpligt att låta kalk- och cementindustrins undantag löpa ut . Undantaget har stor betydelse för de berörda företagen, och det finns en risk att beskedet om kommissionens inställning dröjer. Utskottet föreslår därför att fattar beslut om en treårig förlängning av kalk- och cementindustrins undantag (1,2-procentsregeln). Inkomstberäkningen baserar sig på att de berörda företagen är befriade från koldioxidskatt och berörs därför inte. I sitt yttrande har skatteutskottet avstyrkt motionsförslag om att skattebefrielsen för torv (avsnitt 36) skall avskaffas. avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi258 (m) yrkande 50 och Fi321 (kd) yrkande 39. Regeringen föreslår (avsnitt 5.5.3.5 och punkt 40 delvis) att den inledda avtrappningen av avdraget för energiskatt på el som produceras i vindkraftverk, miljöbonusen, fortsätter. För landbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh och för havsbaserad vindkraft sänks avdraget per kWh. Ändringarna träder i kraft . Regeringen anför att merparten av de tidigare stödsystemen för den förnybara elproduktionen löpte ut vid utgången av 2002 eller i anslutning till införandet av elcertifikatsystemet . Regeringen bedömde dock att elcertifikatsystemet behövde kompletteras med övergångsregler för vindkraften. En avtrappning av miljöbonusen inleddes därför fr.o.m. i stället för att den avskaffades. infördes en produktionsgräns för hur länge vindkraftsproduktionen i ett kraftverk kan berättiga till skatteavdrag. Avtrappningen föreslås fortsätta i enlighet med det förslag som presenterades i budgetpropositionen . För havsbaserad vindkraft avses avdraget bli per kWh . Regeringen har för avsikt att hos kommissionen begära ett statsstödsgodkännande för att behålla denna nivå till utgången av 2026. Motionärerna yrkar att miljöbonusen till vindkraftverk slopas. tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslag och avstyrker motion Fi258 (m) yrkande 47. Miljöinriktad fordonsskatteomläggning för tunga fordon Regeringen bedömer (avsnitt 5.5.5) att åkerinäringens konkurrenssituation bör förbättras och miljöstyrningen i fordonsbeskattningen öka genom att tunga motorfordon som uppfyller de obligatoriska avgaskrav för nya fordon som träder i kraft eller kommande högre krav får sänkt fordonsskatt. har i likhet med skatteutskottet inte någon invändning mot den aviserade fordonsskatteomläggningen för tunga fordon. Miljöinriktad fordonsskatteomläggning för lätta fordon m.m. Regeringen bedömer (avsnitt 5.5.6) att fordonsskatten för lätta fordon bör läggas om till att vara koldioxidbaserad. Detta kan ske i samband med att en ny förenklad och moderniserad lagstiftning för fordonsbeskattningen införs. Regeringen avser att återkomma till med förslag till ett nytt system för uttag av fordonsskatt med ikraftträdande . har i likhet med skatteutskottet inte någon invändning mot den aviserade fordonsskatteomläggningen för lätta fordon. Skattelättnader för dieselbilar med låga partikelutsläpp Regeringen bedömer (avsnitt 5.5.7) att en skattelättnad bör införas för vissa dieseldrivna personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar med låga partikelutsläpp. I avvaktan på att strängare avgaskrav antas på EU-nivå som garanterar att de lätta dieselfordonen förses med partikelfilter (eller annan anordning med motsvarande funktion) anser regeringen att det är angeläget att stimulera introduktionen av lätta dieselfordon med särskilt låga partikelutsläpp. En skattelättnad som gynnar försäljningen av sådana fordon bör därför införas. Lättnaden bör utformas i huvudsak på det sätt som föreslagit och som står i överensstämmelse med kommissionens rekommendation om en frivillig kravnivå. Detta innebär att en särskild miljöklass (Miljöklass 2005 PM) skapas för lätta dieselfordon vars partikelutsläpp är högst /km och att en skattelättnad kopplas till denna miljöklass. Skattelättnaden bör totalt uppgå till per fordon och kunna räknas av mot påförd fordonsskatt om åtminstone . har föreslagit att endast fordon som tas i bruk eller senare ska komma i fråga för den nya miljöklassen. Regeringen avser dock att låta även äldre fordon som uppfyller kraven för den nya miljöklassen komma i fråga för den aktuella skattelättnaden. Ett sådant system kräver dock ytterligare beredning. Arbetet bedrivs med inriktningen att ett lagförslag ska kunna lämnas för att träda i kraft . har i likhet med skatteutskottet inte någon invändning mot att den aviserade skattelättnaden för dieselbilar med låga partikelutsläpp genomförs. Diesel i arbetsfordon i stormfälld skog m.m. Regeringen bedömer (avsnitt 5.5.8) att diesel som används i arbetsmaskiner inom yrkesmässig skogsbruksverksamhet i det stormdrabbade bör befrias från energi- och koldioxidskatt. Regeringen anför att de områden som drabbats av skador av större omfattning i skogsbeståndet med anledning av stormen är belägna i län, , , län, , , och och att skattebefrielsen därför bör geografiskt begränsas till dessa län. För att få del av skattebefrielsen bör krävas att beslutar om att påförd skatt skall återbetalas efter ansökan från den som är berättigad till befrielsen. Den diesel som kan komma i fråga för en skattebefrielse är sådan som används i traktorer, motorredskap och terrängmotorfordon. Skattebefrielsen bör således inte avse skogsnäringens timmertransporter på väg. Liksom för skattereduktionen för stormfälld skog fordrar förslaget kommissionens godkännande från statsstödssynpunkt innan det kan beslutas och träda i kraft. Förslaget har anmälts till kommissionen . Avsikten är att förslaget skall träda i kraft . Motionärerna sänker skatten på diesel till per liter inom jord- och skogsbruk. har i likhet med skatteutskottet inte någon invändning mot den aviserade skattebefrielsen för diesel i arbetsfordon i stormfälld skog och avstyrker motionerna Fi296 (c) yrkande 8 och Fi321 (kd) yrkande 40. Regeringen anför att koldioxidneutrala drivmedel även efter 2008 bör ges konkurrenskraftiga skattevillkor. En särskild utredare bör tillkallas för att analysera och lämna förslag på hur alternativa drivmedel långsiktigt bör främjas. I budgetpropositionen lades huvudkomponenterna för en skattestrategi för alternativa drivmedel fast. I budgetpropositionen modifierades den ursprungliga strategin på så sätt att koldioxidneutrala drivmedel befriades från både koldioxidskatt och energiskatt.