bet · GS01UU10 · 2005-04-26 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att avskaffa vetorätten inom EU:s utrikes- ochsäkerhetspolitik.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att det är viktigt att EU tydligt uppmanar Rysslandoch övriga aktörer att samarbeta inom ramen för för att verka fören fredlig utveckling i Kaukasus.2004/05:U282 av och (båda s):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om förbättrad samordning av EU-ländernas Afrikapolitik.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om reformering av EU:s jordbrukspolitik med negativakonsekvenser för afrikanska länder.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en samlad och förnyad Afrikapolitik med fokus påfattigdomsbekämpning, demokratiutveckling och korruptionsbekämpning.2004/05:U302 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att regeringen inom ramen för EU skall uppmuntra fördjupad dialog med Afrikanska unionen (AU) vad gäller bl.a. kravenpå en modell för etiskt ledarskap i Afrika.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att nu gällande protektionism bör avvecklas vad gällerrestriktioner för införsel av ekologisk jordbruksproduktion från u-ländertill EU.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att inom EU verka för att tullarna mot världens 49fattigaste länder tas bort snabbare - även för bananer, ris och socker.2004/05:U303 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att den inom EU arbetar för nyamedlemsstaters förmåga att uppnå demokrati, mänskliga rättigheter ochrättsstatens principer och att detta skall vara grunden för graden avsamverkan och slutligt medlemskap i unionen.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att EU i sitt samarbete med de nya medlemsländernaskall prioritera ett fungerande yttre gränsskydd och korruptionsbekämpningi samverkan med EU:s nya grannar.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU-satsningar för att stoppa människosmuggling via denya medlemsländerna.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att verka för att EU genom sitt utvecklingssamarbetepå stöder en omfattande kompletteringsutbildning av poliser ochandra myndigheter för utveckling av fungerande rättssamhällen.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att EU bör genomföra en uppföljningskonferens omtransnationell organiserad brottslighet i EU:s närområde.2004/05:U305 av i m.fl. (m):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att en sammanhållen EU-politik är det bästa sättetatt konstruktivt kunna bidra till transatlantiska åtaganden förMellanöstern.2004/05:U309 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om nordiskt samarbete i ett utvidgat europeiskt samarbete.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att verka för en ekonomisk och demokratisk utvecklingi enklaven . tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om medverkan i uppbyggandet av det arktiska universitetet.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om det arktiska samarbetet inom ramen för EU:s arktiskafönster.2004/05:U311 av m.fl. (kd):12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bör arbeta för en global samordning avgenomförandet av de internationella miljökonventionerna, såsom hållerpå att ske inom EU (integreringen av hållbar utveckling i samtligapolitikområden, kemikaliestrategin, den integrerade produktpolitiken[IPP], det sjätte miljöhandlingsprogrammet, klimatförändringsstrateginm.m.).13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att bör verka för att våra goda erfarenheterav miljöhänsyn inom biståndspolitiken inkluderas i EU-biståndet och attstörre hänsyn tas till miljöaspekter i samtliga biståndsprojekt.17. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att verka för en global integrering av EU:s strategiför hållbar utveckling och klimathandlingsprogrammet, med betoning påen förankring i den fattiga världen.2004/05:U312 av m.fl. (kd):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s nordliga dimension.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att hävda nordiska intressen i det utvidgade EU.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att underlätta för och att bli intagnai EU-gemenskapen.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att verka för en ekonomisk och demokratisk utvecklingi enklaven . tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en nordisk region inom EU.2004/05:U313 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att regeringen inom EU skall arbeta för att eliminerahandelshinder för export.2004/05:U314 av m.fl. (kd):13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att framtida hot mot säkerheten i företrädesvisskall hanteras och lösas gemensamt inom EU.2004/05:U331 av m.fl. (kd):8. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att på nationell nivå verka för införandet av ettsystem med konsekvensbeskrivningar inom regeringens departement införpolitiska beslut, och för regelverk som styr svenska myndigheter, ompåverkan på utvecklingsländerna utifrån rättighets- och fattigdomsperspektivetsamt om att ett sådant system även bör inrättas på EU-nivå.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att skall verka för en mer sammanhållenutvecklings-, handels- och utrikespolitik inom EU och arbeta för attintegrera rättvisefrågorna inom alla EU:s politikområden.2004/05:U337 av m.fl. (mp, fp, v, c):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om EU:s ansökarländer.2004/05:U342 av och (båda mp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen anförs om att i de pågående förhandlingarna om "EUPolicy Guidelines land reform" kräver en bättre analys av orsakernatill hunger på landsbygden.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen sägs om att ursprungsbefolkningars och minoriteters mänskligarättigheter särskilt uppmärksammas och respekteras när det gällermarkpolitik och jordreformer inom EU:s utvecklingsbistånd.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen sägs om att jordreformer som syftar till att bekämpa hungeroch fattigdom, förbättra jämställdhet mellan kvinnor och män och säkraekologisk uthållighet prioriteras i EU:s utvecklingsbistånd.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen sägs om att de nya riktlinjerna skall innehålla en oberoendekontrollinstans och en klagomöjlighet för att utvecklingsländerna skallkunna ställa EU till svars.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad som imotionen sägs om att regeringen skall informera om de pågåendeförhandlingarna och inhämta synpunkter innan förhandlingarnaavslutas.2004/05:Sf322 av m.fl. (v):4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om initiativ i EU angående romers mänskliga rättigheter.2004/05:A351 av och (båda s):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att samkönade par som är anställda inom bör hasamma rättigheter och samma skyldigheter inom EU som heterosexuella par.Bilaga 2EU-nämndens yttrande 2004/05:EUN1yBilaga 3Utrikes- och finansutskottens offentliga utfrågning den 4 maj 2004Ordföranden (): Som ordförande i finansutskottetber jag att få hälsa er hjärtligt välkomna till denna gemensamma utfrågningsom är anordnad av finansutskottet och utrikesutskottet och som gälleren utfrågning av statssekreterare angående EU:slångtidsbudget. Jag ber speciellt att få vända mig till medmedarbetare och hälsa dem hjärtligt välkomna hit.Vi tänkte lägga upp utfrågningen på så sätt att inleder.Ungefär 20 minuter är aviserat. Därefter öppnas för frågor frånledamöterna i finans- och utrikesutskotten. Därefter har också övrigaledamöter möjlighet att ställa frågor.Utfrågningen kommer att hålla på som längst . bryter vi, även om det skulle finnas någon fråga kvar.Än en gång hjärtligt välkomna hit. Jag ber att få lämna över ordet tillstatssekreterare : Herr ordförande! Tack för tillfälletatt få presentera kommissionens förslag till ny långtidsbudget förEuropeiska unionen.Vi står i början av en process som inleddes med att justkommissionen presenterade en första skiss över hur man anser att unionensutgifter ska fördelas för . Det som inleds är enförhandlingsprocess som enligt planerna ska vara , mensom säkerligen kan komma att ta , där medlemsländernaska försöka bli eniga om det här förslaget.Jag tänkte börja med att kort redogöra för hur kommissionens skissförslagser ut och därefter tala något om de svenska prioriteringarna somregeringen preliminärt ser dem i det här inledande skedet av den fas somvi nu står i.I det förslag som kommissionen presenterade väljer manatt på ett ganska översiktligt sätt beskriva hur man anser att unionensutgifter ska fördelas. Man anger den utgiftsnivåsom man vill att EU:s kostnader ska ligga på . Deska motsvara i genomsnitt av EU:s samlade bruttonationalinkomst.Det är en siffra som ska jämföras med vad utgiftsnivån är . I dagligger den på . Det är alltså en ganska avsevärd ökningsom kommissionen föreslår när det gäller utgifterna för den här perioden.Om man försöker översätta den här utgiftsnivån i pengar blir det mycketstora tal. Man föreslår alltså en total utgiftsram för den kommandesjuårsperioden på . Det är bara att multipliceradet med 9,15 så får man vad det blir i svenska kronor. Det är alltsåmycket, mycket stora tal som vi talar om.Det innebär en kraftig ökning av utgiftsnivån. Kommissionen säger självi sin motivering att det här i första hand beror på utvidgningen avunionen. Vi vet ju alla att unionen består av 10 nyamedlemmar utöver de 15 som redan finns.Men när vi tittar på det här konstaterar vi att utvidgningen visserligenär en del av kostnadsökningen, men innehåller det här förslageten mycket generös utfasning framför allt av de så kallade strukturstöden,alltså stöden till regionalpolitiken i de nuvarande medlemsländerna.Jag ska strax återkomma till det.Vad man gör i det här förslaget är egentligen att inte göra några somhelst omprioriteringar, utan man tar i princip alla de gamla utgifternaoch lägger ett antal nya utgifter på dem, dels för att täcka utvidgningen,dels för att man sprider unionens utgifter på fler politikområden äntidigare.När det gäller spridningen på nya politikområden kan vi konstatera attunionen traditionellt sett spenderar sina pengar på två områden,jordbrukspolitik och regional- och strukturstöd. Där ligger någonstansmellan 80 och av unionens samlade utgifter. Men i det nya förslagetföreslår man att man ska öka utgifterna på ett antal områden, den såkallade Lissabonstrategin, alltså den strategi som finns för att stimuleratillväxt, social sammanhållning och hållbar utveckling i unionen. Enhel del nya utgifter föreslås på rätts- och inrikesområdet och även påutrikespolitikens område.Den bild jag visar är säkerligen omöjlig för er längst bak att se, menjag vill ändå på det här sättet illustrera hur man ser de planeradeutgifterna år för år . Procentsiffrorna visaratt det är en ganska expansiv budget som kommissionen presenterar. Vitalar om mycket kraftiga ökningar.Här finns en begreppsmässig definition som kanske är viktig att göra.Man gör i kommissionens förslag skillnad mellan dels vilka åtagandenunionen kan göra under ett visst år, dels vilka betalningar som unionengör under . Många av de utgifter som unionen har, framför alltpå regionalpolitikens område, sträcker sig . Därför laborerarman med två tak i budgeten. Man sätter ett tak för vilka åtaganden manfår göra. Sedan sätter man ett annat tak för vilkafaktiska utbetalningar som unionen ska få göra under varje givet år. Densiffran ligger något lägre, . Bägge de här siffrorna syns i detvå kolumner som finns längst upp i det diagram jag visar. Som ni serär det stora ökningar under den här perioden.Ett annat sätt att illustrera ökningarna är att titta på den procentuellatillväxten på olika utgiftsområden. Här visar jag en bild över denprocentuella ökningen 2007 respektive 2013 i förhållande till vad som ärplanerade utgifter . Som alla procentberäkningar luras den härtabellen lite grann. Som jag sade inledningsvis är det viktigt att kommaihåg att huvuddelen av EU:s utgifter ligger på två områden, strukturfonderoch jordbruk. Där ligger en väldigt stor majoritet, 80-85 %.Man kan direkt av den här bilden konstatera att förslaget på jordbruksområdetinnebär en mycket modest ökning. Det är ett resultat av en överenskommelsesom träffades av , då man bestämde sigför att ha som riktlinje för det här budgetarbetet att utgifterna förjordbrukspolitiken inte skulle öka med . Denöverenskommelsen omfattar av anslaget för jordbruket.Det som inte var med i den överenskommelsen var anslag för landsbygdsutveckling,som är en post som kan förhandlas fritt i den kommande budgetförhandlingen.Den överenskommelsen, som kommenterades i positiva ordalag av väldigtmånga - även om många, inklusive regeringen, gärna hade sett att manskulle kunna gå längre i omstrukturering - innebär ändå att man harlagt ett ganska tydligt tak för jordbruksutgifterna.Däremot ser vi när det gäller strukturfonderna att kommissionens förslaginnebär kraftiga ökningar. Enligt det förslag som kommissionen har lagtfram ska merparten av unionens utgifter för regionalpolitiska åtgärdertill och med 2013 gå till de befintliga medlemsländerna, alltså tillEU-15. ska gå till de nya medlemsländerna. Det här är ju enpunkt som har kritiserats mycket. Jag återkommer strax till den.Sedan ser vi också det jag pekade på tidigare, nämligen att kommissionenföreslår kraftiga utgiftsökningar på en rad nya politikområden. Förtillväxt, forskning och utveckling samt TEN, som står för transeuropeiskanätverk, alltså ett antal infrastrukturprojekt som har funnits med idiskussionen , är det mycket, mycket kraftiga ökningar iprocentuella tal, även om de i reella tal inte är så stora. Det är enkraftig ökning vad gäller rätts- och inrikesområdet, inte minst tillåtgärder för gränsskydd. På utrikespolitikens område är det ambitionsökningar,och även administrationskostnaderna far i väg ganska rejält.Det är viktigt att komma ihåg att de förslag som kommissionen lade frami februari är ett mycket preliminärt förslag. Det innehåller intesärskilt många detaljer utan man kommer att återkomma med detaljer i börjanav juni månad. Men vi har ändå valt att försöka vara tidiga när detgäller att kommentera och diskutera de förslag som kommissionen harlagt fram.Regeringens utgångspunkter i det här läget är listade på den här bilden.Först och främst kommer att vara fortsatt nettobetalare tillunionen. Vi tillhör den grupp av länder, och kommer att fortsätta atttillhöra den grupp av länder, som kommer att betala mer till unionen änvi får tillbaka. Det beror på att vi relativt sett har en hög BNP percapita, men framför allt på att vi på de två utgiftsområden som ärunionens största, jordbrukspolitiken och regionalpolitiken, inte kanräkna med särskilt mycket i återflöde. Vi har med europeiska mått mätten hyfsad regional utjämning i vårt land, som är ett resultat av denregionalpolitik som har förts , och vi har en struktur påvårt jordbruk som inte heller ger oss särskilt mycket tillbaka i återflöden.Det gör att när vi nu diskuterar budgeten konstaterar vi att om vi villkomma till rätta med den situation som vi har , nämligen att Sverigebetalar en mycket hög avgift, är inte ökat återflöde någon lösning påvår situation. Vi har en sådan struktur att det bara kan ge oss marginellatillskott. De tillskotten kan vara väsentliga, men de löser inte vårtproblem som stor nettobetalare. Vår främsta strategi bör därför varaatt försöka begränsa utgifterna för unionen. Det är enbart så vi islutändan kan hålla nere vår egen avgift.En viktig utgångspunkt i vårt tänkande är att när vi granskar varjeföreslagen utgift på den europeiska nivån måste det, för att vi skakunna säga ja till den, finnas ett tydligt europeiskt mervärde, detvill säga det måste kunna gå att mer eller mindre leda i bevis att dethär är någonting som faktiskt alla tjänar på att det sker på europeisknivå snarare än på nationell nivå. Om man lägger det rastret på menarvi att man kan vara ganska hårdhänt i sin granskning av de utgiftsförslagsom kommissionen har lagt fram.I sak tycker vi att det är rimligt att man försöker öka ambitionerna påområden som rör Lissabonstrategin, som rör migration, som rör kampenmot brottslighet och som rör utrikespolitikens område. Men det handlaråterigen om ganska summor som man kan öka med på de här områdena.Vår huvudmålsättning är alltså att försöka begränsa den svenska avgiften.Det är det som är nummer ett i prioritet. Innebär det att vi inte villvara med och betala solidariskt för utgifter som är nödvändiga? Nej,absolut inte. Vi kommer att solidariskt betala. Men vi menar att detrent strategiskt, taktiskt i det här läget är en viktig utgångspunktatt försöka begränsa den svenska avgiften så mycket som möjligt.Vi har valt att tillsammans med ett antal andra likasinnade länderlansera tanken på ett utgiftstak på europeisk nivå. Som säkert de flestaav er känner till skrev sex stycken stats- och regeringschefer, inklusivevår egen regeringschef, ett brev till kommissionens ordförande den 14december där man lade fast den politiska målsättningen för dehär sex länderna, nämligen att vi vill att man lägger ett utgiftstak påhögst av EU:s BNI. Det bör vara målsättningen för den budget somman nu diskuterar.Det är ett projekt som vi kör tillsammans med , med ,med , med och med . Det är de sexstörsta nettobetalarna. Vi vet att det också finns andra länder som igrund och botten sympatiserar med denna ganska hårda budgetrestriktivalinje, som av olika skäl inte ville skriva under brevet när innehålletlades fast men som vi ändå tror kan ligga ganska nära denposition som dessa sex länder har i de förhandlingar som snart på allvarsätter i gång.Hur uppnår vi då detta enprocentsmål? Jo, det viktigaste och det bästasättet att uppnå det på är att vi i den nya flerårsbudgeten koncentrerarutgifterna för sammanhållningspolitiken till de nya medlemsländerna. Vimenar att det är viktigt att de nya medlemsländerna oavkortat ska fådet som tillkommer dem på det här området. De rika länderna bör självasvara för sin regionala utjämning. Som jag sade innehåller förslaget enutfasning som är så modest att fortfarande skulle avregionalpolitiken riktas till de befintliga medlemsländerna. Här finnsalltså mycket att ta av.Ett sätt att uppnå enprocentstaket menar vi är att grunden för hur manbedömer om ett land ska få regionalstöd eller inte bör vara att mantittar på landets samlade BNI. Man tittar alltså på vad som är densamlade rikedomen för ett enskilt medlemsland. fungerar systemetså att man tittar på enskilda regioner och ser om de kommer över enviss andel av genomsnittet vad gäller BNP per capita. Gör de inte detkan de få regionalstöd. Vi menar att man bör gå över till att titta påenskilda länder som helhet. Då faller ganska raskt ett antal länderbort, framför allt i , som får regionalstöd i ganskastor omfattning.Samtidigt är det viktigt att vi är både hårda och realistiska på sammagång. Den tuffa linje som vi nu slår an vet vi kan vara svår att få hemfullt ut. Skulle vi hamna i en situation där det trots allt blir enutfasning som är något långsammare än vi egentligen skulle velat hafinns det ett egenintresse som vi bör bevaka. Det är det så kalladegleshetskriteriet.Som alla vet lever vi i ett land som är stort, mörkt, kallt och glestbefolkat. Det är klart att får vi en uppgörelse där ocksåbefintliga medlemsländer ska få en del av regionalstödet är det viktigtatt även vi i ett sådant läge bevakar våra egna intressen. Då är detviktigt att detta gleshetskriterium finns med som ett element ifördelningen av regionalstöden.Men det är en taktisk fråga som det är svårt att ta ställning till nu.När slår man om på allvar från att vara hård och säga "inget regionalstödtill de befintliga medlemsländerna", till att vända om och säga "okej,nu ser vi att det blir en viss summa pengar för de befintligamedlemsländerna, alltså bör vi bevaka våra egna intressen". Det där får visom sagt bevaka under förhandlingarnas gång.Det andra sättet att uppnå enprocentstaket är att hålla hårt på taketför det traditionella jordbruksstödet, det vill säga hålla fast vid denöverenskommelse som jag tidigare refererade till och som man träffadei . Som ni såg på den procentfördelning som jagvisade tidigare innebär faktiskt den här överenskommelsen att man trotsallt lägger ett tak som är ganska så tydligt och definitivt. Det finnsväl en hel del som talar för att det kan vara möjligt att till och medpressa de verkliga utgifterna på jordbruksområdet under det här taket.Det pågår förhoppningsvis en frihandelsrunda, enWTO-runda, där trycket på den europeiska unionen att liberalisera sinjordbrukspolitik kommer att vara mycket starkt. Vi håller det inte föruteslutet, kanske till och med för troligt, att utfallet av den härfrihandelsrundan kan tvinga unionen att ta ett nytt tag i diskussionernaom utgifterna för jordbrukspolitiken, förhoppningsvis då i begränsanderiktning.Men som jag sa omfattar den överenskommelse som träffades 2002 baraungefär av de totala utgifterna för jordbrukspolitiken. Den såkallade landsbygdsutvecklingen finns inte med i den överenskommelsen.Där finns alltså möjlighet till en hård och öppen förhandling somförhoppningsvis kan leda till ytterligare begränsningar.Ytterligare ett element som vi vill få in i den här diskussionen är atthitta ett långsiktigt skydd mot orimliga nettobördor. Vi är den näststörsta nettobetalaren per capita . Vimenar att det är rimligt att man hittar någon form av mekanism som sätterett tak för hur mycket ett land betalar netto till unionen. Kommissionenhar också i sitt meddelande som kom föreslagit att man börtitta närmare på detta.Det här är en väldigt känslig fråga, för det finns ett land, som nisäkert vet, som redan har ett slags nettokorrigeringsmekanism. Som ett resultat av en hård förhandling förd avdåvarande premiärminister lyckades man få fram denbrittiska rabatten som ju innebär att i praktiken betalarväldigt mycket mindre till unionens budget än vad dess ekonomiska styrkaegentligen skulle leda till.Det här är i och för sig en orimlig ordning tycker väl i stort settalla länder utom . Men vi menar att det rimliga snararevore att försöka hitta en objektiv transparent mekanism som sätter etttak för hur mycket ett land netto ska betala till unionen. Men det måstegivetvis kopplas till att man försöker hantera den så kallade brittiskarabatten på ett lämpligt sätt.Vad finns det då för olika scenarier för hur den svenska avgiften tillunionen utvecklas med de olika antaganden som jag har beskrivit? Somjag sa motsvarar EU-budgetens andel av BNI . Detinnebär att vi priser har en avgift på 24 miljarderkronor, ungefär. Från det ska då räknas ett återflöde som ligger någonstansmellan 10 och 12 miljarder. Det varierar lite år . Det brev somde sex länderna skrev med förslag på ett utgiftstak på innebär ändåatt vår avgift skulle gå , framförallt som ett resultat av utvidgningen.Om man tittar på kommissionens förslag ser man att med de åtaganden somunionen ska få göra 2013 skulle avgiften hamna på 38 miljarder kronor.Går man i stället på betalningarna är det "bara" 35 miljarder kronor.Som sagt, det är stora pengar det handlar om.