bet · GT01FiU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Inom FN, och EU pågår därför, via de nationella statistikmyndigheterna, i stället ett omfattande arbete med att utveckla indikatorer för hållbar utveckling inom olika områden. Till exempel arbetar SCB med att utveckla 100 indikatorer som ska följa upp den reviderade svenska strategin för hållbar utveckling som regeringen redovisade i skrivelse 2003/04:129. Arbetet görs på uppdrag av och Samordningskansliet för hållbar utveckling och samordnas med FN:s, och arbete inom området. Indikatorerna ska omfatta följande kärnområden - framtidens miljö, begränsa klimatförändringarna, befolkning och hälsa, social sammanhållning, välfärd och trygghet, sysselsättning och lärande i ett kunskapssamhälle, hållbar ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft, regional utveckling och regionala förutsättningar, utveckling av ett hållbart samhällsbyggande samt global utveckling. Tjugo av de 100 indikatorerna är huvudindikatorer inom de olika kärnområdena, och indikatorerna ska överlämnas till . Det är utskottets förhoppning att indikatorerna ska kunna fungera som god vägledning vid utformningen av den ekonomiska politiken. Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ525 (fp, kd, c, mp) yrkande 5. Utskottets förslag i korthet Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till senareläggning av premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid. Regeringen föreslår att starten för premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid flyttas . PPM ska inom ramen för premiepensionssystemet, enligt lag, erbjuda pensionssparare möjlighet att före pension teckna ett efterlevandeskydd för sin familj. PPM har gjort en bedömning av den ekonomiska risken i premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid. PPM konstaterade att riskerna för ett betydande ekonomiskt underskott för skyddet är så stora att det finns anledning att (innan reglerna börjar tillämpas) utreda om och i så fall på vilka villkor ett efterlevandeskydd före pensionstid bör erbjudas. har därför beslutat att flytta fram införandet av premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid. Det senaste beslutet om senareläggning innebär att skyddet skall träda i kraft . remitterade, efter samråd med den s.k. Genomförandegruppen, en promemoria med förslag till ett förnyat efterlevandeskydd. Remisstiden har löpt ut. Förslaget om att nu på nytt senarelägga starten för efterlevandeskyddet har beretts med Genomförandegruppen. Vid beredningen av ärendet har PPM, , och beretts tillfälle att lämna synpunkter. Beredningen av frågan hinner inte avslutas inom den tidsram som krävs för att PPM inom rimlig tid och till rimlig kostnad ska kunna anpassa sina tekniska system till att hantera också ett efterlevandeskydd före pensionstid redan per . Det finns därför skäl att överväga en senareläggning av starten. Ytterligare ett skäl för en senareläggning är enligt regeringen att Utredningen om premiepensionssystemets funktion ska lämna sitt betänkande , vilket kan komma att påverka systemets utformning. Regeringen föreslår därför, i samråd med Genomförandegruppen, att starten för ett efterlevandeskydd före pensionstid inom premiepensionssystemet bör senareläggas . Som en följd av detta bör också den "extra" möjlighet för pensionssparare som fyllt att gå in i efterlevandeskyddet när systemet startar, flyttas fram till början av 2008. Utskottet noterar att Utredningen om premiepensionssystemets funktion (SOU 2005:87), som åberopas i propositionen, överlämnades till regeringen . I utredningen lämnas ett antal förslag i syfte att förenkla och effektivisera premiepensionen. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till senareläggning av premiepensionens efterlevandeskydd före pensionstid. 5.11 Om uppdrag m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om vidgning av uppdrag till att även omfatta inlåning från allmänheten. Motstående motionsyrkanden liksom motioner om försäljning av avstyrks. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). Regeringen föreslår i budgetpropositionen att uppdraget för Bostadsfinansieringsaktiebolag, , utvidgas till att även omfatta inlåning från allmänheten (prop. 2005/06:1 utg.omr. 24 förslagspunkt 9). erbjuder bolån via telefon och Internet. Den totala marknaden för bolån uppgick till varav andel uppgick till . har drygt 390 anställda. Regeringen konstaterar att på bolånemarknaden är en betydande aktör. uppgift är att med utgångspunkt i sedvanlig företagsekonomisk målsättning och en effektiv försäljningsorganisation bidra till mångfald och konkurrens. skapar en kontinuerlig prispress på bolånemarknaden genom att erbjuda bolån till attraktiva villkor vilket i sin tur gynnar samtliga som lånar pengar till sin bostad och inte bara kunder. Konkurrenssituationen leder till pressade marginaler vilket i sin tur ställer krav på affärsutveckling. Konkurrensen och kundernas ökade rörlighet ställer krav på ständig förändring. kan endast erbjuda en produkt till konsumenterna, bolån. I takt med att omvärlden förändras bör även tillåtas förändra och utveckla verksamheten. Därmed förädlas erbjudandet till konsumenterna och det ger goda möjligheter att även kunna fortsätta att utmana och vara ett konkurrenskraftigt företag och leva upp till statens krav på avkastning och utdelning. Ett område som ur tillväxt- och lönsamhetssynpunkt bedömts som intressant för är inlåning från allmänheten. Den nya lagen om bank- och finansieringsrörelse (2004:297) som trädde i kraft öppnade för ökad mångfald och valfrihet på inlåningsmarknaden. Bankernas tidigare inlåningsmonopol avskaffades. Genom möjligheten till inlåning i kommer konsumenterna att kunna erbjudas attraktiva villkor för sitt sparande. Möjligheten att erbjuda inlåning ökar också diversifiering och ger bolaget ytterligare refinansieringsmöjligheter. Inlåningen avses omfattas av insättningsgarantin enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. I motion Fi281 anförs att staten inte ska bedriva affärsverksamhet på väl fungerande marknader. och bedriver affärsmässig verksamhet på marknader som präglas av hög effektivitet och god konkurrens mellan privata aktörer. Bolagen bör säljas (yrkande 3). Moderata samlingspartiet yrkar i motion N477 avslag på regeringens förslag om vidgat uppdrag för (yrkande 2). anför i motion N386 att insteg på marknaden skulle kunna störa marknadens utveckling och förhindra att fler aktörer etablerar sig (yrkande 22). I stället för att ges ett utvidgat uppdrag bör staten avveckla sitt ägande i . De nya ägarna bör sedan avgöra hur bolaget ska utvecklas . När det gäller frågan om försäljning av vill utskottet erinra om sin tidigare behandling (bet. 2003/04:FiU2 s. 51 f., bet. 2004/05:FiU2 s. 45 f.). Utskottet har anfört att såväl som väl fyller sina platser i kretsen av statliga bolag. De bidrar till konkurrens och mångfald på sina respektive marknader som bolagen redovisar god avkastning. Enligt utskottets mening har det därför inte funnits någon anledning att för tillfället ompröva ägarförhållandena i och . Utskottet vidhåller denna uppfattning. Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens förslag om en vidgning av uppdrag. Som regeringen anför bör, i takt med att omvärlden förändras, tillåtas förändra och utveckla verksamheten. Inlåning från allmänheten är ett område som bedömts som intressant för . En sådan verksamhet ger goda möjligheter att även vara ett konkurrenskraftigt företag. Bankernas tidigare inlåningsmonopol avskaffades genom den nya lagen om bank- och finansieringsrörelse (2004:297) som trädde i kraft . Genom möjligheten till inlåning i kommer konsumenterna att kunna erbjudas attraktiva villkor för sitt sparande. Möjligheten att erbjuda inlåning ökar också diversifiering och ger bolaget ytterligare refinansieringsmöjligheter. Inlåningen avses omfattas av insättningsgarantin enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Utskottet tillstyrker således propositionens förslag (prop. 2005/06:1 utg. omr. 24 förslagspunkt 9) och avstyrker motionerna N477 (m) yrkande 2, Fi281 (fp) yrkande 3 och N386 (kd) yrkande 22. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion om att en större del av Svenska Spels överskott ska gå till föreningslivet. Jämför reservation 6 (m). m.fl. (m) anser i motion Kr255 att samhällets ungdomssatsningar måste utformas så att ungdomars kulturella skapande inom t.ex. dans, teater, musik och konst likställs med idrotten, inte minst när det gäller skatter och sociala avgifter. Samhället ska stå neutralt och ge samma villkor för kulturföreningar som för idrottsföreningar. Motionärerna anser att en betydligt större del av Svenska Spels överskott ska gå till föreningslivet och komma kulturen och idrotten till godo, i stället för att försvinna till statskassan som en extra skatt (yrkande 11). Vinstmedel från ska enligt bolagsordningen inte delas ut till aktieägarna, utan helt disponeras på det sätt som regeringen föreskriver. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning att en betydligt större andel av bolagets överskott borde tillfalla föreningslivet och inte statskassan. En stor del av det överskott som uppkommer i genereras av idrottsrörelsen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Målen för politikområdet Finansiella system och tillsyn, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att ändra målen för politikområdet Finansiella system och tillsyn. 2005/06:Fi306 av m.fl. (kd) yrkandena 1 och 3. Jag anser att mål för politikområdet Finansiella system och tillsyn är vagt formulerat i vissa delar. Affärsetikens betydelse och förtroendet hos allmänheten och finansiella aktörer behöver betonas mer i de övergripande målformuleringarna. Såväl affärsetiken som allmänhetens förtroende går att mäta med ett flertal metoder. Affärsetiken kan, förutsatt en effektiv tillsyn, exempelvis speglas av antalet anmälningar eller fällningar gällande insiderbrott. Den kan på även mätas i form av hur mycket resurser som anses behöva läggas på kontroll, tillsyn och beivrande av brott. Allmänhetens och finansiella aktörers förtroende för finansmarknadens funktion mäts redan i form av s.k. förtroende- eller kvalitetsindex. Sådana mätningar bör utvecklas för att bidra till en relevant utvärdering av måluppfyllelsen på detta politikområde. En utvecklad form av sådana mätningar skulle troligen även i sig kunna bidra till en ökad måluppfyllelse. Jag anser därför att målet för politikområdet Finansiella system och tillsyn bör förändras i denna del i enlighet med förslag i motion Fi306 på följande sätt (våra tillägg anges nedan kursiverade): - Det finansiella systemet ska vara effektivt, främja en välutvecklad affärsetik och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd. - Tillsynen ska bedrivas effektivt för att upprätthålla och stärka allmänhetens och finansiella aktörers förtroende för den finansiella sektorn. Utan förtroende från investerare, småsparare och andra intressenter blir den finansiella sektorn inte konkurrenskraftig. Detta förtroende kan byggas antingen via lagar och regleringar, via tillsyn eller via normer och självreglering i branschen. I de flesta länder, liksom i , finns alla dessa tre "ben" för att skapa önskvärdt funktionssätt och förtroende. Jag menar dock att det finns brister i på flera områden: Vår lagstiftning är alldeles för mild och tandlös, framför allt på insiderområdet. Den tillsyn som framför allt ska stå för är långt ifrån tillräcklig. De i och för sig ambitiösa regler och normer som branschen själv har satt upp följs för dåligt. Jag anser att det är mycket angeläget att vända den utveckling som går åt fel håll. Därför förordar jag flera viktiga förändringar för att upprätta finansmarknadens förtroende och funktionssätt, såsom skärpt insiderlagstiftning, stärkande av , förstärkt anmälningsskyldighet för arbetsgivare att anmäla misstanke om bulvankonton och verkningsfulla påföljder inom ramen för börsens egen övervakning. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag har framfört om förändringen av målformuleringen för politikområdet Finansiella system och tillsyn och om åtgärder för att skapa ordning och reda på finansmarknaden. Detta innebär att bifaller motion Fi306 (kd) yrkandena 1 och 3. Uppdragen för myndigheterna inom utgiftsområde 2, punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om uppdragen för myndigheterna inom utgiftsområde 2. 2005/06:Fi281 av m.fl. (fp) yrkande 1. Statens verksamhet ska bedrivas effektivt. Varje ineffektivt använd skattekrona är en stöld från skattebetalarna. Inom utgiftsområde 2 finns flera myndigheter vars arbetsuppgifter delvis överlappar varandra. Vi anser att det måste göras en översyn i syfte att nå bättre samordning och ge tydligare uppdrag till de olika myndigheterna. Översynen bör också innebära att verksamheternas innehåll prövas mot vilket behov de anses tillgodose. Ökad samordning skulle enligt vår mening kunna ge betydande effektivitetsvinster för statsförvaltningen. Med detta tillstyrker vi motion Fi281 (fp) yrkande 1. Statens administrativa kostnader, punkt 7 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om statens administrativa kostnader. 2005/06:Fi314 av m.fl. (c) yrkande 8. presenterade () rapporten för OH-kostnader. I rapporten drar ESV slutsatsen att alla myndigheter kan öka effektiviteten genom att utnyttja modern teknik och s.k. shared service-lösningar. ESV bedömer att den totala OH-kostnaden i statens myndigheter uppgår till ca , vilket motsvarar av statens driftkostnader. har länge hävdat att möjligheten till besparingar inom statliga myndigheter är stor. Vår uppfattning, som stöds av ESV:s undersökning, är att en effektivare kostnadshantering är fullt möjlig. förespråkar en effektivare myndighetsstyrning och anser att statsfinansiella besparingar är möjliga, vilket inte minst kommer till uttryck i vårt budgetalternativ. Vi anser att ESV bör få fortsätta arbetet med att undersöka de administrativa kostnaderna i den svenska statsförvaltningen. Detta fortsatta arbete ska inte bara inriktas på att frigöra resurser till myndigheternas kärnverksamhet utan också på att minska de administrativa kostnaderna för statens myndigheter. Med detta tillstyrker jag motion Fi314 (c) yrkande 8. Statistik över ideella organisationers vård och omsorg, punkt 13 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om statistik över ideella organisationers vård och omsorg. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Sk526 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 4. Olika former av ideella organisationer och företag spelar en avgörande roll för den vård och omsorg som utförs i samhället. Däremot finns det ingen statistisk uppföljning, sammanställning eller redovisning av verksamheternas omfattning. samlas statistik in för enbart den vård och omsorg som utförs i offentlig regi. Enligt vår uppfattning bör även den ideella vård- och omsorgsverksamheten följas upp och särredovisas på samma sätt som den offentliga vården. Vi anser därför att den vård och omsorg som ges av stiftelser, föreningar, trossamfund och bolag utan vinstutdelning måste synliggöras genom att statistik och fakta sammanställs och redovisas inom ramen för svenska sociala och statistikförande myndigheters arbete. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi anfört om statistik över ideella organisationers vård- och omsorgsverksamhet. bifaller därmed delvis motion Sk526 (c, m, fp, kd) yrkande 4. Om uppdrag m.m., punkt 16 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att uppdrag utvidgas till att även omfatta inlåning från allmänheten. 2005/06:Fi281 av m.fl. (fp) yrkande 3, 2005/06:N386 av m.fl. (kd) yrkande 22 och 2005/06:N477 av Per m.fl. (m) yrkande 2 och avslår proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 9. Vi anser att de statligt ägda bolagen () och fastighetsbolaget ska säljas. Båda bolagen bedriver affärsmässig verksamhet på marknader som präglas av hög effektivitet och god konkurrens mellan privata aktörer. bör säljas och inte i statlig ägo få ett vidgat uppdrag. Vi motsätter oss således regeringens förslag i denna del. Det statliga ägandet av näringslivet i är alltför omfattande. Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. Det är då fel att staten äger bolag som konkurrerar med privata företag. Statliga bolag har t.ex. tillgång till en säkerhet med staten i ryggen som ett privat företag inte har. Det privata företaget tvingas därmed konkurrera med en konkurrent som kan erbjuda priser till kunderna med statens hela finansiella stabilitet som grund. Investeringsbesluten riskerar att snedvridas när politiska överväganden kommer in i bilden. Offentliga medel riskerar att satsas på projekt som inte klarar konkurrensens krav. Vi föreslår att avslår regeringens förslag om vidgat uppdrag för samt tillkännager för regeringen som sin mening vad vi anfört om en försäljning av och . Detta innebär att avslår propositionens förslag (prop. 2005/06:1 Utg.omr. 24 punkt 9) och bifaller motionerna Fi281 (fp) yrkande 3, N386 (kd) yrkande 22 samt N477 (m) yrkande 2. Statliga spel, punkt 17 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om statliga spel. 2005/06:Kr255 av m.fl. (m) yrkande 11. Idrottsföreningar är ekonomiskt gynnade i förhållande till föreningar som bedriver kulturell ungdomsverksamhet, t.ex. teater, musik, dans och konst. Vi anser att kulturföreningar ska ha samma villkor som idrottsföreningar, inte minst när det gäller skatter och sociala avgifter. Vi anser också att en betydligt större del av det överskott som uppstår inom ska gå till föreningslivet och direkt komma idrotten och kulturen till godo i stället för att försvinna in i statskassan som en extra skatt. Därmed tillstyrker utskottet motion Kr255 (m) yrkande 11. Anslagen inom utgiftsområde 2 (m) (), () och () anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens, och de grönas budgetförslag . Det innebär att nu har låst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . För gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 2 inte får överstiga 11 808 870 tkr under fortsatta behandling. Moderata samlingspartiets förslag på utgiftsområdet understiger denna nivå och kan således formellt tas upp till behandling. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 2. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha begränsats med 1 006 223 tkr på det sätt som framgår av Moderata samlingspartiets motion Fi315. Där föreslår vi att uppgifter begränsas och att myndigheten eftersträvas en ökad grad av avgiftsfinansiering, vilket innebär att anslaget kan minskas. Vi anser att bör sammanföras med och ombildas till en ny myndighet, . Detta möjliggör besparingar genom samordningsfördelar. Vad gäller den nya förvaltningspolitiska myndigheten menar vi att respektive myndighet ska se till att kvalitets- och kompetensförsörjning, effektivitet och utvecklingsarbete upprätthålls. Mot den bakgrunden anser vi att det inte finns behov av den nya myndigheten. Vi säger vidare nej till regeringens förslag att införa s.k. statliga kompetensöverföringsjobb. Vi motsätter oss också införandet av en trängselskatt. Stationerna för registrering av fordon är emellertid i stort sett på plats, men en del av driftskostnaderna bör kunna undvikas. Vårt nej innebär också att vi inte tillgodoräknar oss de skatteintäkter som försöket väntas inbringa. I sammandrag föreslår vi följande ändringar av anslagen på utgiftsområdet. Försök med trängselskatt i -1 006 223 Anslagen inom utgiftsområde 2 (fp) () och () anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens, och de grönas budgetförslag . Det innebär att nu har låst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . För gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 2 inte får överstiga 11 880 870 tkr under fortsatta behandling. liberalernas förslag på utgiftsområdet understiger denna nivå och kan således formellt tas upp till behandling. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 2. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning att det finns utrymme att göra besparingar inom myndigheternas administration och anser att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha begränsats med på det sätt som framgår av liberalernas motion Fi281. Vårt budgetalternativ på detta område innebär att SCB:s anslag minskar med genom begränsningar i myndighetens uppgifter samt ökad avgiftsfinansiering av verksamheten. Vi anser dessutom att statistik (RiR 2004:8) bör ligga till grund för en tydligare uppdelning mellan den anslagsfinansierade och den avgiftsfinansierade verksamheten. Vidare sparas på den nya förvaltningspolitiska myndigheten. Vi säger nej till regeringens förslag att införa s.k. statliga kompetensöverföringsjobb. har genomgående och konsekvent sagt nej till regeringens förslag avseende statliga trängselskatter. Flertalet investeringar är dock redan gjorda. Vi beräknar emellertid att ca kan sparas genom att undvika drifts och informationskostnader samt planerade avvecklingskostnader. I sammandrag föreslår vi följande ändringar av anslagen på utgiftsområdet. Försök med trängselskatt i Anslagen inom utgiftsområde 2 (kd) () anför: har i första steget av budgetprocessen ställt sig bakom regeringens, och de grönas budgetförslag . Det innebär att nu har låst såväl utgiftstak som ramar för de 27 utgiftsområdena samt fattat beslut om de skatte- och avgiftsförändringar som ska träda i kraft . För gäller därmed att de samlade utgifterna för utgiftsområde 2 inte får överstiga 11 880 870 tkr under fortsatta behandling. förslag på utgiftsområdet understiger denna nivå och kan således formellt tas upp till behandling. Eftersom riksdagsmajoriteten i första steget av budgetprocessen gett budgetpolitiken en helt annan inriktning än den vi önskat, avstår vi från att redovisa något formellt motförslag till anslagsfördelning inom utgiftsområde 2. Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Vi vidhåller vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha begränsats med på det sätt som framgår av motion Fi306.