bet · GT01FiU3 · 2005-11-29 00:00:00 — Regeringen föreslår att även den verksamhet som ska bedrivas av Rådet för främjande av kommunala analyser finansieras inom ramen för detta anslag. Anslagen 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader och 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området föreslås ändras från obetecknade anslag till ramanslag. Till anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning föreslår regeringen att ska anvisa ett ramanslag på 58 . I enlighet med vad regeringen aviserade ekonomiska proposition tillförs anslaget . I detta belopp ingår som avser kompensation till kommunerna för ökade kostnader till följd av förändringar i gymnasieskolan. Vidare föreslår regeringen att anslaget tillförs mot bakgrund av den problematik som framkommit angående kommuners möjlighet att ge undervisning till asylsökandes barn som varit registrerade i mottagandesystem, s.k. gömda barn. Till följd av de i den aktuella budgetpropositionen föreslagna förändringarna avseende avdragsrätten för den allmänna pensionsavgiften 2006 ökar de kommunala skatteintäkterna. Regeringen föreslår att statsbidragen till kommuner och landsting reduceras i motsvarande grad. Anslaget föreslås därför minskas med 2006. Regeringen föreslår även att grundavdraget höjs 2006, vilket minskar de kommunala skatteintäkterna med . För att neutralisera effekterna av denna förändring föreslås att anslaget höjs med motsvarande belopp. Enligt de fastställda införandereglerna i utjämningssystemet för LSS-kostnader kommer summan av bidragen för utjämningen att överstiga summan av avgifterna. Regeringen har i budgetpropositionen angett att en reglering av mellanskillnaden bör ske genom en motsvarande minskning av anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Mellanskillnaden regleras med eftersläpning. översteg bidragen avgifterna med , vilket således har reglerats 2005. , när regleringen återställs, ökar anslagsnivån med jämfört med nivån 2005. beräknas bidragen överstiga avgifterna med . Därför minskas anslaget med 2006. Utöver nämnda regleringar och tillskott görs ett antal andra regleringar och överföringar till och från andra anslag till följd av en riktad satsning på personalförstärkning i förskolan, en övergång till statlig finansiering av vissa påbyggnadsutbildningar inom vuxenutbildning, ett införande av en nationell vårdgaranti respektive ett bidrag till finansieringen av det nya radiokommunikationssystemet för samhällssektorn. Sammanlagt innebär dessa regleringar och överföringar att det generella statsbidraget höjs med . Till anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting föreslår regeringen att ska anvisa ett ramanslag på . I detta belopp ingår som enligt regeringens bedömning ska kunna disponeras för ett särskilt bidrag i händelse av att kommuner på eget initiativ önskar sammanslagningar sinsemellan. Dessutom reserveras inom anslaget medel för ett villkorat bidrag som beviljats för omstruktureringskostnader. Bidraget uppgår till , varav hälften redan har utbetalats. För att få resterande del av bidraget måste ha fullgjort sina åtaganden enligt en avtalad plan samt uppnått ekonomisk balans senast i bokslutet . Anslaget minskar med till följd av de i budgetpropositionen föreslagna överföringarna till andra anslag. Bland annat finansieras en ökning av anslaget 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området. Överföringarna föranleds dessutom av att särskilda satsningar på hivförebyggande arbete i storstäderna samt insamling av ekonomiska uppgifter från kommuner och landsting ska permanentas och finansieras från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg respektive utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningen. Medel överförs också till utgiftsområde 19 Regional utveckling för att finansiera utgifter i samband med försvarsomställningen. För att täcka kostnader till följd av stormen som finansieras inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande minskar anslaget med . Därutöver minskas anslaget med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Till anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader föreslår regeringen att ska anvisa 1 . Till anslaget 48:4 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området föreslår regeringen att ska anvisa . Anslaget ökas med eftersom finansieringen av Rådet för redovisning har ändrats genom ett tilläggsavtal som slutits mellan staten å ena sidan och och å andra sidan. Enligt tilläggsavtalet ska parterna finansiera hälften av verksamheten vardera, vilket innebär att statens andel uppgår till . Därutöver ökar anslaget med till följd av ett avtal som förbinder å ena sidan staten och å andra sidan och att stödja verksamheten i Rådet för främjande av kommunala analyser med högst vardera. Ökningen av anslaget finansieras genom en motsvarande minskning av anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi303 att anvisar mer än regeringen under anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Denna stora ökning beror i huvudsak på att motionärernas skatteförslag, liksom förslag på flera utgiftsområden, påverkar kommunernas intäkter och kostnader. De viktigaste förändringarna gäller förslaget om arbetsavdrag samt besparingar i transfereringssystemen. Dessa förändringar leder till ett inkomstbortfall för kommunerna, och detta kompenseras genom en höjning av anslaget. Dessutom föreslår motionärerna att några av de specialdestinerade statsbidragen samt de av regeringen föreslagna riktade stöd till kommunerna som ges på statsbudgetens inkomstsida överförs till det generella statsbidraget. En del föreslagna regelförändringar - nämligen höjd maxtaxa, höjda avgifter för läkemedelsförmånen, avskaffande av LSS-utjämningen samt överföring av ansvaret för assistansersättningen från kommunerna till staten - innebär även ökade intäkter respektive sänkta kostnader för kommunerna. I enlighet med finansieringsprincipen justerar motionärerna statsbidragen till kommunerna för att neutralisera dessa effekter. Nettoresultatet blir oförändrat för kommunerna. Vidare avvisar motionärerna regeringens förslag till vårdgaranti och medel för ökad tillgänglighet i vården inom det aktuella utgiftsområdet till förmån för egna förslag som påverkar utgiftsområde 9. Även sysselsättningsstödet till kommuner och landsting avvisas och flyttas till generella statsbidrag. bedömer man att behovet av vuxenutbildning kommer att fortsätta minska, varför ersättningen till kommunerna kan minskas med . I stället finansierar motionärerna sitt förslag till förändringar av skatteutjämningssystemet i enlighet med partiets motion 2003/04:Fi46 (m) som väcktes med anledning av regeringens förslag till ändringar i det kommunala utjämningssystemet. Detta förslag beräknas ge kommunerna i ökade statsbidrag. Därutöver ökas anslaget med för att möjliggöra satsningar på ökad kvalitet i den kommunala verksamheten. Anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting bedöms kunna avvecklas då behovet av särskilda insatser upphör till följd av politik som leder till förändringar av skatteutjämningssystemet samt flera andra åtgärder som förbättrar kommunernas och landstingens ekonomiska situation. Motionärerna behåller dock inom anslaget för bidrag till eventuella sammanslagningar mellan kommuner. Slutligen avvisar motionärerna anslaget 48:3 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader eftersom man föreslår att utjämningssystemet för LSS-kostnader avskaffas. liberalerna föreslår att anvisar mer än regeringen under anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Partiet föreslår ett antal skatteförändringar som övervägande sänker kommunernas skatteinkomster. Effekterna av dessa förslag neutraliseras genom en uppräkning av anslaget. minskas anslaget i enlighet med finansieringsprincipen för att kompensera staten för de utgifter för vårdgarantin som enligt oppositionspartiernas gemensamma förslag inrättas under utgiftsområde 9. Motionärerna avvisar dessutom regeringens bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting, anslaget 48:2. budgetförslag avseende utgiftsområde 25 presenteras i motion Fi241 utan att något formellt yrkande med anledning av anslagsfördelningen väcks. föreslår i motion Fi318 (yrkande 13) att anvisar mer än regeringen under anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Denna ökning beror huvudsakligen på att partiets förslag till skatteförändringar, förändringar av transfereringssystemen samt ett införande av fastighetsavgift medför ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn, vilka i enlighet med finansieringsprincipen regleras genom förändringar av statsbidrag till kommuner och landsting. Dessutom tillförs anslaget för sådana kommunsatsningar som t.ex. kommunalt vårdnadsbidrag, reformering av maxtaxan och ökad kvalitet i barnomsorgen samt tryggare boende för äldre. minskas anslaget till följd av förslaget om höjd maxtaxa i barnomsorgen som medför inkomstförstärkningar för kommuner. Motionärerna avvisar därutöver regeringens satsningar på sysselsättningsstöd respektive vårdgaranti och ökad tillgänglighet i vården. Partiets satsning på en nationell vårdgaranti sker i stället under utgiftsområde 9. Vidare anser att anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting ska slopas eftersom regeringen inte bör ha ett särskilt konto där pengar godtyckligt kan fördelas till kommuner. Bland insatser som finansieras av anslaget nämner motionärerna ett tillskott på till följd av försvarsomläggningen - ett beslut som har motsatt sig. föreslår i motion Fi313 att anvisar mindre än regeringen under anslaget 48:1 Kommunalekonomisk utjämning. Partiets skatteförslag innebär en förstärkning av de kommunala skatteintäkterna med , varför statsbidraget till kommuner och landsting i enlighet med finansieringsprincipen minskas i motsvarande grad. Statsbidraget minskas dessutom då effekterna av förslagen om höjda läkemedelsavgifter samt ny beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten neutraliseras. Motionärerna föreslår att kommunerna kompenseras för partiets förslag till en ny utformning av a-kassan samt starta-eget-sparande. I likhet med de övriga borgerliga partierna avvisar motionärerna regeringens satsning på ökad tillgänglighet i vården och nationell vårdgaranti till förmån för satsningar inom utgiftsområde 9. föreslår man att det tillfälliga sysselsättningsstödet på statsbudgetens inkomstsida överförs till anslaget. Motionärerna anser därutöver att de specialdestinerade bidragen för personalförstärkning i förskola, skola och fritidshem och statligt stöd för utbildning av vuxna bör omvandlas till generella statsbidrag till kommunerna. För att underlätta jämförbarheten med regeringens förslag i budgetpropositionen låter man emellertid de berörda anslagen ligga kvar på utgiftsområde 16. Vidare vill motionärerna förstärka den regionala utvecklingspolitiken. Anslaget 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting minskas därför med , som motsvarande höjning görs på utgiftsområde 19. Därmed ökar enligt motionärerna det lokala inflytandet över statens medel och deras användning. Regeringens och motionärernas förslag till anslag inom utgiftsområde 25 sammanfattas i nedanstående tabell: Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Regeringens förslag i tusental kronor, oppositionspartiernas förslag i förhållande till regeringen i konstaterar att kommunsektorns ekonomi, problem, har stärkts väsentligt . Betydligt mindre utgiftsökningar, framför allt inom landstingen, tillsammans med skattehöjningar och höjda statsbidrag har bidragit till att det ekonomiska resultatet i kommunsektorn förbättrades kraftigt . Kommunsektorn kunde då återigen redovisa ett överskott. En återhållsam kostnadsutveckling tillsammans med stora statliga tillskott och starkare tillväxt i skatteunderlaget bedöms leda till en kraftig resultatförbättring 2005 och 2006. Dessa år väntas överskott på . Även om kommunsektorn som helhet visar förbättrade resultat, finns det många kommuner som inte uppnår ett positivt resultat i sina budgetar. Dessutom står varje kommun och landsting inför stora utmaningar i den alltmer nära framtiden. Efterfrågan på verksamhet väntas öka till följd av den demografiska utvecklingen, som behovet av nyrekryteringar kommer att växa i takt med stora förestående pensionsavgångar. Därför är det enligt utskottets mening särskilt viktigt att kommuner och landsting även får möjlighet att ytterligare utveckla välfärdstjänster av hög kvalitet på lika villkor samt erbjuda en god arbetsmiljö. För att detta ska vara möjligt är det avgörande att en sund ekonomi råder i den kommunala sektorn. Utskottet ser mot den bakgrunden positivt på att regeringen, i enlighet med vad som aviserats , nu tillför kommunsektorn ytterligare resurser inom ramen för utgiftsområde 25. Utskottet välkomnar också regeringens sysselsättningspaket med plusjobb och utbildningsvikariat som tillsammans med en satsning på landstingen i syfte att minska sjukfrånvaron kan ge ett väsentligt bidrag till en ökad sysselsättning i kommunsektorn. Vid sidan om regeringens särskilda satsningar på utbildningsväsende, hälso- och sjukvård samt äldreomsorg är dessa tillskott viktiga för att säkra en god service inom de gemensamt finansierade välfärdstjänsterna. I detta sammanhang noterar utskottet att oppositionspartierna, med undantag för , i sina budgetar redovisar betydande ökningar av medel under utgiftsområde 25 jämfört med regeringens förslag. Bakom dessa siffror återfinns emellertid stora omfördelningar. , kompenserar nämligen kommuner och landsting med för det inkomstbortfall som deras respektive skatteförslag och förändringar i transfereringssystemen leder till. Även effekterna av partiernas respektive förslag om statligt ansvar för assistansersättningen, avskaffad utjämningsavgift för LSS-kostnader, höjda patientavgifter, höjd maxtaxa i barnomsorgen samt fastighetsavgift ingår i dessa regleringar. minskar däremot de generella statsbidragen med eftersom partiets förslag att ersätta olika avdrag i inkomstbeskattningen med statliga skatterabatter leder till ökade skatteinkomster i kommunsektorn. Även effekten av förslag till ökade avgifter för läkemedel på kommunernas inkomster regleras via statsbidragen. Utskottet kan mot bakgrund av det ovanstående konstatera att merparten av oppositionens förändringar på anslaget 48:1 utgörs av regleringar för effekter av partiernas egna förslag. Dessa förändringar har således ingen reell nettoeffekt på kommunernas resurser. Oppositionen tillför inte heller några nya resurser till kommunsektorn genom omföringar av riktade statsbidrag och sysselsättningssatsningar från andra delar av statsbudgeten till utgiftsområde 25. I budgetalternativ flyttas på detta sätt motsvarande regeringens satsningar på personalförstärkningar i förskola och skola samt utbildning för vuxna inom utgiftsområde 16. Även flyttar motsvarande regeringens satsning på förskolepersonal. Dessutom avvisar , i regeringens sysselsättningsstöd på statsbudgetens inkomstsida och i stället tar upp dessa medel som en ökning av statsbidragen. Oppositionspartierna motsätter sig vidare regeringens satsningar på vårdgaranti och ökad tillgänglighet i vården till förmån för ett gemensamt förslag om en nationell vårdgaranti finansierad med medel som ska anvisas inom utgiftsområde 9. Detta innebär att medlen under utgiftsområde 25 i de borgerliga budgetalternativen minskas med . Utskottet noterar dock att inte räknar in en motsvarande omfördelning trots att man i sin partimotion anger att man gör just detta. Utskottet har understrukit vikten av särskilda satsningar på olika kommunala verksamheter. Åtskilliga av regeringens satsningar för kommuner och landsting vid sidan om de generella statsbidragen har emellertid bemötts av kritik från oppositionspartiernas sida med hänvisning till att specialdestinerade statsbidrag inkräktar på det kommunala självstyret. Utskottet har därför svårt att förstå hur oppositionens aktuella förslag till omfattande riktade satsningar på såväl vården som omsorgen, skolan och kulturen utanför ramen för utgiftsområde 25 stämmer överens med den borgerliga retorik som så ofta framförs i andra sammanhang. När man bortser från dessa riktade satsningar redovisar och ett tillskott till generella statsbidrag till kommunsektorn på 1,7 respektive . budgetalternativ resulterar däremot i en indragning av de generella statsbidragen på . förslag tillför inga nya resurser utöver regeringens budget. Oppositionen avvisar dock gemensamt också regeringens förslag till satsningar på sysselsättning inom kommunsektorn. Men det är bara som återför en del av dessa resurser till kommunerna via utgiftsområde 25. De övriga partierna avfärdar däremot hela sysselsättningspaketet på utan att redovisa om dessa medel på något annat sätt används för att förstärka anslagen till kommunerna. Detta leder utskottet till slutsatsen att , respektive förslag i verkligheten innebär att de kommunala verksamheterna betydligt försvagas jämfört med regeringens förslag. Denna slutsats blir enligt utskottets bedömning ännu mer befogad när man tar hänsyn till på vilket sätt oppositionen finansierar sina skattesänkningar samt de generella och riktade satsningar på kommunsektorn som beskrivs i parti- och kommittémotionerna. I oppositionens skapas utrymme för sänkta skatter på inkomster, förmögenheter och fastigheter genom att villkoren för sjuka, arbetslösa och förtidspensionerade kraftigt försämras. Oppositionen utlovar många satsningar, men inför nya avgifter för t.ex. arbetslöshetsförsäkringen, trafikförsäkringen, läkemedel och öppenvården. I likhet med sitt detaljerade ställningstagande till dessa förslag i samband med behandlingen av riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (bet. 2005/06:FiU1) måste utskottet även i detta sammanhang ta bestämt avstånd från de borgerligas politik. Utskottet ser tydligt att oppositionspartiernas förslag leder till ökade klyftor i samhället. Skillnaderna ökar mellan dem som har arbete och dem som inte har arbete. Skillnaderna ökar mellan dem som är friska och dem som är sjuka. Det som kallas förstärkta drivkrafter för arbete är inget annat än en lång rad försämringar för de särskilt utsatta i samhället. Nedmonteringen av den sociala tryggheten i arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen, vid sidan om högre avgifter inom de offentliga verksamheterna, ger mycket långtgående, negativa återverkningar för den enskilda individen. Men även den kommunala sektorn påverkas negativt. När sjuka, arbetslösa och förtidspensionerade tvingas betala skattesänkningarna för de bättre ställda i samhället minskar kommunernas och landstingens ekonomiska utrymme. När de mest utsatta befolkningsgrupperna får det svårt att klara vardagen räcker inte ens de av redovisade ökningarna av generella och specialdestinerade statsbidrag för att trygga den svenska välfärden. kommuner och landsting riskerar i stället att ställas inför stora problem. En politik som leder till en sådan utveckling är för utskottets del oacceptabel. I oppositionens reserveras vidare inte ens mindre belopp för oförutsedda händelser i kommuner och landsting. De borgerliga avvisar nämligen delar av eller hela anslaget till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. gör det med hänvisning till sin politik som förväntas minska behovet av liknande insatser. ser dessa medel som en del av resurser till allmän regional politik. accepterar däremot inte att detta anslag skulle användas till finansiering av tillskott med anledning av kostnader som kan uppstå i kommuner till följd av försvarsomställningen. Utskottet ställer sig mycket tveksamt till en sådan hantering av resurser avsedda för särskilda insatser i kommunsektorn. Mot bakgrund av den svåra ekonomiska situation som många kommuner och landsting i oppositionens sannolikt tvingas möta borde man i stället ytterligare utöka det finansiella skyddsnätet för den kommunala sektorn. Statsbudgeten måste enligt utskottets mening omfatta en reserv för tillfälliga bidrag till enskilda kommuner och landsting så att dessa ska kunna klara svåra ekonomiska påfrestningar till följd av oförutsedda krissituationer. vill utskottet erinra om att det i statsbudgeten inom utgiftsområde 19 finns ett särskilt anslag för insatser med anledning av försvarsomställningen. Det nya anslaget finansieras med medel som överförs från det inom utgiftsområde 25 aktuella anslaget. Utskottet anser att denna finansiering ligger i linje med respektive anslags ändamål. Sammanfattningsvis vill utskottet betona att Moderata samlingspartiets, liberalernas, och förslag till anslagstilldelning på utgiftsområde 25 måste ses i ljuset av de försämringar i grundläggande trygghetssystem som oppositionen förespråkar. Sådana försämringar är för utskottet oacceptabla. Motionärerna hävdar att deras politik kraftigt utökar det ekonomiska utrymmet för kommunsektorn jämfört med regeringens förslag. Skillnaden består dock till övervägande del av kompensation för effekter av oppositionens egna förslag samt omfördelning av resurserna mellan olika delar av statsbudgeten. Utskottet avvisar mot den bakgrunden de förslag som förts fram av oppositionspartierna. Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 25. Motionerna Fi303 (m), Fi313 (c) och Fi318 (kd) yrkande 13 avstyrks därmed. Skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2004/05:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn till handlingarna. har uttalat sig om betydelsen av en väl fungerande uppföljning av den kommunala sektorn. Regeringens årliga skrivelse, Utvecklingen inom den kommunala sektorn, utgör med sin övergripande redovisning av läget i kommunsektorn ett viktigt inslag i återrapporteringen av resultatinformation till . Den föreliggande redovisningen av de olika kommunala verksamheterna avser i huvudsak förhållandena t.o.m. . Den ekonomiska redovisningen sträcker sig dock . Regeringen konstaterar att den förbättring av kommunernas sammanlagda resultat som noterades 2003 fortsatte även . Sammantaget uppvisade kommunsektorn ett överskott på i slutet av föregående år. Kommunerna uppvisade ett överskott på och landstingen ett underskott på . Kommunerna har därmed redovisat ett överskott . Landstingen har däremot redovisat underskott . Förra årets underskott är dock det lägsta . har präglats av ett tydligt konjunkturförlopp som medförde en successivt ökande tillväxt i skatteintäkterna och en successivt minskande tillväxt 2002-2004. De kraftiga kostnadsökningarna i kommunsektorn 2001 och 2002 dämpades 2003 och 2004. Den ökning av de kommunala skatteintäkterna 2004 som följde av tillväxten i skatteunderlaget var den lägsta . Detta motverkades av en påtaglig dämpning av kostnadsökningen och av skattehöjningar. Resultatutvecklingen påverkades även av vissa inkomstökningar, återbetalning av parkeringsmoms till kommunerna och stora reavinster vid försäljning av mark och fastigheter. De extraordinära posterna har haft relativt stor betydelse för kommunerna och liten betydelse för landstingen. har andelen kommuner och landsting med positivt resultat ökat och uppgår till för kommunerna och för landstingen. Regeringen konstaterar att den ekonomiska utvecklingen i enskilda kommuner och landsting tyder på att införandet av balanskravet 2000 haft en positiv effekt. Det har bidragit till ett ökat fokus på resultatet som underskott har uppmärksammats i större utsträckning. Av de kommuner och landsting som hade underskott är det dock färre än hälften som lyckats återställa det egna kapitalet under de två följande åren i enlighet med balanskravet. Antalet anställda i kommuner och landsting har ökat och uppgick till ca 850 000 årsarbetare vid utgången av 2003.