bet · GS01NU16 · 2005-06-02 00:00:00 — och rådet har antagit nyaEG-direktiv om offentlig upphandling och upphandling inom de s.k. försörj-ningssektorerna, som förenklar och moderniserar regelverket på området.Bland annat skapas incitament för de upphandlande myndigheterna att använ-da sig av elektronisk kommunikation inom offentlig upphandling. De nyareglerna skall ha införlivats av medlemsstaterna senast den 1 februari 2006.Statsrådet erinrade om uppdrag rörande de nämn-da EG-direktiven. Han nämnde också att ett förslag till tilläggsdirektiv tillutredningen bereds inom , bl.a. diskuteras en översyn avreglerna som inte styrs av EG-direktiven i syfte bl.a. att förenkla dessa regle(Tilläggsdirektiv till beslöts - dir.2005:39.) Förenklingen bör leda till ökade möjligheter för små och medelsto-ra företag att delta i upphandlingar. har inlett en översynav rättsmedelsdirektiven, dvs. de EG-direktiv som styr möjligheterna att meddomstols hjälp erhålla rättelse vid felaktigt genomförda upphandlingar, upp-gav statsrådet vidare. Regeringen kommer i EU-arbetet att verka för att effek-tiva rättsmedel införs avseende bl.a. otillåtna direktupphandlingar. Regering-en har vidare gett Verket för näringslivsutveckling () i uppdrag attkartlägga och analysera de problem som små företag kan ha när de deltar ioffentliga upphandlingar och att lämna förslag till åtgärder. För små och medelstora företag harelektroniskt baserad upphandling betydelse genom att den underlättar an-budsgivningen, sade statsrådet avslutningsvis. Regeringen gav i december2004 Statskontoret i uppdrag att leda en arbetsgrupp med uppgift att spridainformation om de nya upphandlingsdirektiven i de delar som berör elektro-nisk upphandling.KommunallagenNär det gäller kommunallagen, som ansvarar för, kannoteras att kommunernas möjlighet att selektivt stödja företag, som berörs inågra motioner, begränsas av denna lags bestämmelser. I den mån en kom-mun skulle utnyttja de möjligheter som finns att bevilja stöd är den skyldig atbeakta om statligt stöd. I dessa fall krävs som regel ett godkän-nande av kommissionen innan ett stöd kan utbetalas. haräven s.k. direkt effekt, vilket innebär att ett enskilt företag kan vända sig tsvensk domstol eller till kommissionen med klagan om statligt stöd sommisstänks vara otillåtet. Stöd som konstateras vara otillåtet skall återbetalasKommissionen har också på egen hand initierat granskningsförfarande i någrafall av icke anmälda kommunala stöd och prövar då förenligheten med EG-rätten.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om konkurrens på lika villkor mellan offent-lig och privat sektor på ett mer övergripande plan utifrån yrkandena i motio-nerna från allmänna motionstiden. Därefter behandlar utskottet proposition2004/05:140 om genomförande av transparensdirektivet vad avser förslagettill lag om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. och den motion somväckts med anledning härav. Slutligen behandlas övriga lagförslag i proposi-tionen.Konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektorEn bärande princip inom näringspolitiken är att likvärdiga villkor skall gällaför olika aktörer på marknaden. I det fall att offentliga aktörer agerar på konkurrensmarknader får detta sålunda inte ske på ett sådant sätt att det privataföretagandet hämmas otillbörligt; myndighetsuppgifter skall hållas isär frånkommersiell verksamhet. Enligt de riktlinjer för konkurrenspolitiken somriksdagen fattat beslut om skall andelen av den samlade ekonomin där kon-kurrens råder öka, och på nya marknader skall strukturer och regler stödjauppkomsten av en balanserad och väl fungerande konkurrens. Vidare gälleratt statligt stöd inte får snedvrida konkurrensen, dvs. statligt stöd till svenföretag får inte innebära att andra företag konkurreras ut. Policyn för detsvenska statsstödet skall stödja arbete i EU mot subventioner somskadar industrin.I vissa av de här aktuella motionerna begärs tillkännagivanden om avveck-ling av snedvridande företagsstöd. Utskottet har tidigare i avsnittet om kon-kurrenspolitikens inriktning angett att en av grundpelarna i konkurrenspoliti-ken är att statligt stöd inte får snedvrida konkurrensen. Det bör också noterasatt även gäller kommunalt stöd.Beträffande förhållandet mellan småföretag och den offentliga sektorn villutskottet framhålla - i linje med det tidigare sagda - att en självklar utgångspunkt är att sund konkurrens skall råda mellan privat och offentlig verksam-het. vill utskottet betona att förhållandena i olika kommuner ochlandsting kan variera påtagligt. På vissa håll kan det privata utbudet varamycket begränsat. Utskottet vill också understryka att vissa aktiviteter inomden kommunala verksamheten kan ha olika sociala funktioner, t.ex. aktiviteterdär funktionshindrade får en meningsfull sysselsättning.När det gäller frågan om införande av en konfliktlösningsregel i konkur-renslagen, som efterfrågas i en motion, bereds denna fråga, som redovisats,inom . Utskottet vill i detta sammanhang erinra om detarbete som utfört på uppdrag av regeringen och som redo-visades i rapporten och marknader. I rapportenbeskrivs de problem som kan uppstå när offentliga aktörer agerar på konkur-rensutsatta marknader. Konkurrensproblem har identifierats i samband medatt offentliga aktörer bedriver konkurrensutsatt verksamhet. Problemen före-faller särskilt kännbara för små företag som verkar på lokala marknader.Dessa effekter är negativa, eftersom de riskerar att hämma tillväxten av nyaoch växande företag på marknaden. Snedvriden konkurrens leder till förlusterför samhället - resurser används mindre effektivt, köpare av varor och tjänsterkan få betala mer för dessa än vad som är nödvändigt och privata företag kantappa marknadsandelar. är det svårt för en lokal näringsidkareatt påvisa att det förekommer korssubventionering eller andra former avkommunala subventioner inom kommunens verksamheter. En kommunalverksamhets alltför låga priser kan väcka misstankar, men det är ofta svårt attlägga fram konkreta bevis. Redovisning av verksamhet och kon-kurrensutsatta aktiviteter kan flyta ihop.Regeringen ser allvarligt på denna problematik och arbetar för att kommatill rätta med problemen - ett arbete som har hög prioritet. För att en lösningav de aktuella problemen skall få genomslagskraft är det dock viktigt att denvinner acceptans hos alla parter. Arbetet med att hitta lösningar bör därför ski dialog med de berörda parterna. Regeringen hyser, enligt vad utskottet erfa-rit, goda förhoppningar om att i ett sådant samarbete kunna utveckla en ord-ning som kan råda bot på de aktuella konkurrenskonflikterna. Utskottets åsiktär att offentliga aktörer bör arbeta aktivt för att minska konfliktytorna i förlande till privata aktörer genom att göra konsekvensanalyser innan de offent-liga aktörerna startar näringsverksamhet. Sådan verksamhet bör bedrivas såatt konkurrensen inte snedvrids för små och nystartade företag i den privatasektorn.I Konkurrensverkets nyssnämnda rapport sägs att existerande regelverkoch frivilliga lösningar inte har varit tillräckliga för att lösa de problem souppstår när offentliga aktörer agerar på konkurrensutsatta marknader. lade i rapporten fram bl.a. följande förslag:- Åtgärder bör vidtas för att tillförsäkra att gällande lagar och riktlinjerföljs, och det behövs fortsatt arbete för att förtydliga när offentlig närings-verksamhet skall få bedrivas.- Införandet av en nationellt utformad reglering av subventioner bör över-vägas.- En offentlig aktör bör enbart få använda information eller kompetensupparbetad i myndighetsrollen för försäljning av tjänster och varor i konkur-rens med privata aktörer om denna information eller kompetens också erbjudskonkurrerande företag på samma villkor.Utskottet anser, mot bakgrund av vad som här anförts, att regeringen böråterkomma till med förslag till åtgärder för att komma till rätta medkonkurrensproblemen mellan offentlig och privat sektor. I ett sådant arbetebör ett domstolsförfarande övervägas. Regeringen bör återkomma till riksda-gen i frågan så att under /06 kan behandla regering-ens förslag.Regeringen bör vidare redovisa sina förslag med anledning av de tre nyss-nämnda förslagen från och återkomma till medförslag om bl.a. hur en nationellt utformad reglering av subventioner kanutformas. En sådan regel skulle kunna fungera som ett nationellt komplementtill den EG-rättsliga regleringen av statligt stöd. När det gäller dessa frågorkan det dock komma att krävas beredningsarbete av sådan omfattning attregeringen kan behöva ytterligare tid. Regeringen bör emellertid under riks-mötet /06 återkomma till med en redovisning av sitt arbetemed dessa frågor.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande ställa sig bakom vad utskottetnu har anfört. Ett sådant beslut av kan till viss del anses tillgodosvissa av de här aktuella motionerna. Yrkandena och motiveringarna i motio-nerna har emellertid en sådan utformning och ett sådant innehåll att någottillstyrkande inte kan bli aktuellt. Motionerna avstyrks därmed i berörda delarGenomförande av transparensdirektivetUtskottet ser med tillfredsställelse på att nu - med regeringens förslatill lagstiftning - genomför EU:s transparensdirektiv. Detta direktiv har somsyfte att underlätta granskning av företags ekonomiskaförhållanden vid tillämpningen av EG-fördragets statsstödsregler och övrigakonkurrensregler för företag och stater. Direktivet och den nu aktuella lag-stiftningen skall däremot inte ses som ett medel för att reglera förhållandetmellan offentlig och privat sektor på nationell nivå utan skall skapa underlagför tillämpningen av EU:s konkurrensregler.I den här aktuella motionen 2004/05:N22 (kd) vill motionärerna användatransparensdirektivet och dess genomförande i den nationella lagstiftningenför att reglera förhållandet mellan offentlig och privat sektor på nationell niUtskottet menar att detta är fel väg att gå. Som tidigare anförts anser utskottatt en bärande princip inom näringspolitiken är att likvärdiga villkor skallgälla för olika aktörer på marknaden. I det fall att offentliga aktörer agerarkonkurrensmarknader får detta sålunda inte ske på ett sådant sätt att det privata företagandet hämmas otillbörligt; myndighetsuppgifter skall hållas isär frånkommersiell verksamhet. Offentligt stöd får inte snedvrida konkurrensen, dvs.offentligt stöd till svenska företag får inte innebära att andra företag konkurras ut. Utskottet vill här hänvisa till det förslag om tillkännagivande till reingen som utskottet i föregående avsnitt lagt fram. Genom detta tillkännagi-vande anmodas regeringen att återkomma till med förslag till åtgär-der för att komma till rätta med konkurrensproblemen mellan offentlig ochprivat sektor så att under /06 kan behandla regering-ens förslag.När det åter gäller transparensdirektivet har under utskottets beredning avärendet uppstått en fråga hur det skulle hanteras nationellt i det fall att stoleksundantaget skulle bestämmas till en nivå under den som anges i direkti-vet, dvs. i nettoomsättning för företag eller 800 miljo-ner euro i balansomslutning för kreditinstitut. gör enligttransparensdirektivet anspråk endast på information över dessa storleksgrän-ser. Hur stora effekter en sänkt storleksgräns skulle få för Konkurrensverketoch dess tillsynsverksamhet är svårt att överblicka. Utskottet känner oro föratt en begränsning av undantagen i den föreslagna lagen skulle kunna få ickeönskvärda konsekvenser för och innebära att andra ange-lägna uppgifter för verket - t.ex. kartellbekämpning - skulle få mindre ut-rymme.Enligt uppgift från saknas det information om hurtransparensdirektivet har införlivats i nationell lagstiftning i andra EU-ländeI vissa länder skiljer sig rättsordningarna så kraftigt från t.ex. den svenskadet inte blir meningsfullt att göra jämförelser. I , där rättsordningenrelativt likartad den svenska, införlivades de senaste ändringarna i transpa-rensdirektivet i finsk lag . Där har man valt att införaundantagen enligt direktivet rakt av i lagstiftningen, dvs. i lagen finns sam-handelsundantaget och storleksundantaget med storleksgränserna 40 miljonereuro respektive 800 miljoner euro.Utskottet anser att det inte bör göras någon utvidgning avtillämpningsområdet i förhållande till vad som krävs enligt transparensdirek-tivet, vare sig när det gäller storleksundantaget eller samhandelsundantaget.Utskottet vill härvid återigen erinra om det föreslagna tillkännagivandet tillregeringen om att återkomma till med förslag om hur en nationelltutformad reglering av subventioner kan utformas. Med detta tillgodoses tillviss del det bakomliggande syftet med den aktuella motionen 2004/05:N22(kd).Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till lag om in-syn i vissa finansiella förbindelser m.m. och avstyrker motion 2004/05:N22(kd).Övriga lagförslagPropositionen innehåller också förslag till ändringar i lagen om marknads-domstol, lagen om redovisning och bokföringslagen. När det gäll-er de båda sistnämnda lagarna har utskottet blivit uppmärksammat på ettproblem som kan uppstå när det gäller arkivering enligt transparensdirektivet.Denna arkivering föreslås i propositionen bli reglerad genom ändringar idessa båda lagar. Kommuner och Landsting har i en skrivel-se till uppmärksammat att med detta förslag kommerde organisationer som berörs av den föreslagna lagen om insyn i vissa finan-siella förbindelser m.m. i praktiken inte att kunna gallra sina verifikationerförrän , trots att det finns fullgoda kopior av informationen. En avanligare företeelse är att organisationer skannar in verifikationer för attkunna behandla dem i elektroniska ärendehanteringssystem. I och med att detfinns en fullgod kopia av originaldokumentet bortfaller behovet av att behållaoriginalet.För att hantera det nämnda problemet föreslår utskottet att skallgöra ett tillägg i de två aktuella lagförslagen, på så sätt att en mening medföljande lydelse läggs till de av regeringen föreslagna lydelserna av förslagentill ändring i lagen om redovisning respektive i bokföringslagen(se bilaga 3): Förstöring får dock ske om informationen bevaras på annatsätt.Med denna ändring tillstyrker utskottet de tre här aktuella lagförslagen.Kriminalisering av kartellerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om kriminalisering av kartel-ler. Utredningen om en modernisering av konkurrensreglerna av-lämnade sitt slutbetänkande, i vilket presenteradesen konkret lagstiftningsmodell för en kriminalisering inom konkur-rensrätten. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avseråterkomma till i frågan. Utskottet finner ingen anledningatt föregripa den fortsatta beredningen. Jämför reservationerna 4(fp) och 5 (kd).MotionernaI fem motioner tas frågan om kriminalisering av karteller upp.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om kriminalisering av kartellsam-arbete, anförs det i motion 2004/05:N249 (fp). Kartellbildning är mycketskadlig för samhällsekonomin och måste betraktas som en brottslig handling.Det finns ett starkt konsumentintresse av att olagliga karteller bekämpaseffektivt, eftersom det i slutändan alltid är konsumenterna som får stå förkostnaderna för en ineffektiv konkurrens i form av högre priser eller sämreutbud, anför motionärerna. De anser att karteller också innebär en orättmätigförmögenhetsöverföring från konsumentkollektivet till de företag som brytermot konkurrenslagen. Privata monopol och kartellbildningar hör inte hemma ien marknadsekonomi, varför tendenser till detta måste bekämpas med kraft,säger motionärerna. De menar att kartellsamarbete skall kriminaliseras ochbeläggas med höga böter. De vill ge mer resurser både föratt utreda fler fall av misstänkt kartellsamarbete och för att om möjligt snab-bare kunna föra avslöjade fall av kartellsamarbete till domstol. Det är bra attdet inom EU införts nya, effektivare regler för kartellbekämpning, anförmotionärerna. De tar avstånd från det s.k. tjallerisystem som beslu-tade om (det s.k. leniencyprogrammet) och som innebär bl.a. attkonkurrensskadeavgiften för det företag som avslöjar en kartellbildning kansättas ned. Detta beslut anser motionärerna att bör riva upp. Riks-dagen gjorde ett tillkännagivande om att regeringen skall utredafrågan om kriminalisering av kartellsamarbete och återkomma till ,erinrar motionärerna om. De hänvisar till vad utskottet anförde om att krimi-nalisering kan vara ett verksamt instrument vid bekämpningen av kartellsam-arbete och att förlita sig till enbart en administrativ sanktionsavgift, somleniencyprogrammet innebär, kan leda till att företagen kalkylerar med riskför upptäckt och eventuell konkurrensskadeavgift och ställer det mot denvinst som kartellsamarbetet väntas ge, varför olagligt kartellsamarbete börjämställas med annan ekonomisk brottslighet. Med en kriminalisering avolagligt kartellsamarbete blir lagen också mer tydlig och kan därmed ha enpreventiv effekt, anför motionärerna.Ett tillkännagivande om kriminalisering av kartellsamarbete föreslås ocksåi motion 2004/05:N413 (fp) - med likartad motivering som i nyssnämndamotion 2004/05:N249 (fp).Även i motion 2004/05:MJ332 (fp) begärs ett tillkännagivande om krimi-nalisering av karteller. Lokala konkurrenter till de tre detaljhandelsblockenICA, KF och hindras av oligopolsituationen i grossistledet, menframför allt av att det är svårt att starta ett nytt företag i , anför mnärerna. De menar att risken också ökar för karteller, eftersom dagligvaru-handeln kontrolleras av så få aktörer.Också i motion 2004/05:N393 (kd) begärs ett tillkännagivande om krimi-nalisering av karteller. har det uppdagats alltfler olagligakarteller, där företag inom flyg-, olje- och byggbranscherna ertappats medprissamarbete och uppdelning av marknader i syfte att ge sig själva ekono-miska fördelar på andras bekostnad, säger motionärerna. De menar att dengällande konkurrenslagstiftningen, där enbart företagsböter utdöms, är otill-räcklig och att lagstiftningen bör vässas genom en kriminalisering av kartelleroch att personliga straff som böter eller fängelse skall vänta dem som ertappasoch fälls. har, på förslag av tillsammans medövriga borgerliga partier och , anmodat regeringen att utredakriminalisering av karteller, vilket skedde mot Socialdemokraternas ochVänsterpartiets vilja, erinrar motionärerna om. De förutsätter att ett förslagändrad lagstiftning föreläggs riksdagen.Slutligen föreslås även i motion 2004/05:Bo306 (kd) att skallbegära att regeringen skall återkomma till med förslag till lagstift-ning som innebär en kriminalisering av kartellsamverkan. Den risk som före-tag tar att upptäckas och belastas med konkurrensskadeavgifthar inte visat sig vara tillräckligt avskräckande, anför motionärerna. De draren parallell till den insiderlagstiftning som tillkom ,vilken innefattar straff i stället för sanktionsavgift. Regeringen har tidigarehävdat att rättsväsendet inte har tillräckliga resurser för att klara den ytterre belastning som kriminalisering innebär, säger motionärerna. De anser attdet rimligtvis bör ankomma på regeringen att tillförsäkra rättsväsendet sådanaresurser att brott kan utredas och lagföras.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingRiksdagen beslöt , på förslag av regeringen, om införande av ettprogram - det s.k. leniencyprogrammet - för eftergift och nedsättning avkonkurrensskadeavgift, med syfte att främja avslöjandet och bekämpandet avskadliga karteller (prop. 2001/02:167, bet. 2001/02:NU16). Beslutet innebaratt konkurrensskadeavgift får efterges för ett företag som har överträtt förbu-det mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag om företaget anmä-ler överträdelsen till , innan verket har fått tillräckligt un-derlag för att ingripa mot överträdelsen och något annat företag som deltagit iöverträdelsen inte har gjort anmälan tidigare. Det berörda företaget skallockså lämna all information om överträdelsen som företa-get har tillgång till. Förutsättningar för eftergift skall vidare vara att föresamarbetar fullt ut med under utredningen av överträdelsenoch att det har upphört eller efter sin anmälan upphör att medverka iöverträdelsen. Konkurrensskadeavgift skall dock inte få efterges om företagethar haft den ledande rollen i överträdelsen och det med hänsyn till omstän-digheterna därför är uppenbart oskäligt med eftergift. Konkurrensskadeavgif-ten får vidare sättas ned om ett företag i väsentlig mån har underlättat utred-ningen inte bara av den egna överträdelsen utan även av andras medverkan.Har detta skett i högst väsentlig mån får avgiften efterges helt. Syftet är attalla kartellmedlemmar skall ha ett incitament att medverka i Konkurrensver-kets utredning. I två reservationer (c; fp) avvisades regeringens förslag.Frågan om kriminalisering av kartellsamarbete behandlades också i nyss-nämnda sammanhang. gjorde därvid, på förslag av utskottet, etttillkännagivande om att regeringen skall utreda frågan om kriminalisering avkartellsamarbete och återkomma till i frågan (bet. 2001/02:NU16).I en reservation (s, v) avvisades kravet på en utredning.Våren 2003 gjorde - genom att ställa sig bakom en reservation(m, fp, kd, c, mp) - ett förnyat tillkännagivande i frågan om kriminaliseringav kartellsamarbete och anmodade regeringen att tillsätta den avriksdagen tidigare begärda utredningen och återkomma till i frågan(bet. 2002/03:NU10, rskr. 2002/03:194). I reservationen - som alltså blevriksdagens beslut - erinrades om nyssnämnda tillkännagivandefrån våren 2002.Frågan om kriminalisering av kartellsamarbete behandlades åter våren2004, med anledning av motionsyrkanden, vilka på utskottets för-slag avslog (bet. 2003/04:NU13). Utskottet konstaterade att regeringen inovember 2003 hade gett Utredningen om en modernisering av konkurrens-reglerna tilläggsdirektiv (dir. 2003:175), genom vilket det tidigare utred-ningsuppdraget hade utvidgats till att omfatta frågan om kriminalisering avförbud mot konkurrensbegränsande samarbete mellan företag respektiveförbud mot missbruk av dominerande ställning, vilket innebar en utvidgning iförhållande till beställning, som enbart avsåg karteller. Å andrasidan hade en viss avgränsning gjorts i förhållande till beställninggenom att det i direktiven sades att kriminaliseringsmodellen skall inriktas påvad som bör betecknas som särskilt allvarliga fall och gälla ett kärnområde avsådana skadliga beteenden. Utskottet fann den angivna avgränsningen rimlig,med hänvisning till att det därigenom skulle kunna undvikas olika svåra pro-blem som tidigare (ej genomförda) utredningsförslag var behäftade med ge-nom att förbudsområdet gjordes för stort. I en reservation (m, fp, kd, c) före-slogs att skulle göra ett nytt tillkännagivande i frågan, eftersomreservanterna ansåg att det lämnade utredningsuppdraget inte helt stod i över-ensstämmelse med tidigare beslut.UtredningsbetänkandeUtredningen om en modernisering av konkurrensreglerna avlämnade i de-cember 2004 sitt slutbetänkande Konkurrensbrott - en lagstiftningsmodell(SOU 2004:131).I utredningens överväganden konstaterades att utredningen har haft i tek-niskt uppdrag att ta fram en konkret lagstiftningsmodell för en kriminaliseringinom konkurrensrätten. Enligt direktiven skulle kriminaliseringsmodelleninriktas på vad som bör betecknas som särskilt allvarliga fall och gälla ettkärnområde av sådana skadliga beteenden. Utredningen har gjort bedömning-en att, om konkurrensrättens förbud skall kriminaliseras, det straffbara områ-det bör begränsas till horisontella karteller. Vertikala konkurrensbegränsning-ar och missbruk av dominerande ställning bör inte kriminaliseras.