bet · GT01BoU4 · 2005-11-10 00:00:00 — Dessutom förekommer även annan extern medverkan genom förordnanden av sakkunniga, sysslomän och sakägare i form av hantlangning. Till detta kommer att lantmäterimyndigheterna har genomfört en omfattande effektivisering av förrättningsverksamheten för att uppnå uppsatta mål om kortare handläggningstider och lägre kostnader. Antalet aktörer i ett fastighetsbildningsärende har minskat, IT-stödet för handläggningen har utvecklats och arbetsprocessen rationaliserats även i andra avseenden. Regeringen ger också i propositionen uttryck för att lantmäteriförrättningen är rättssäker, effektiv, rationell och ger positiva samhällsekonomiska effekter i samhällsbyggnadsprocessen. Utskottet kan ansluta sig till denna bedömning. Däremot delar inte utskottet motionärernas uppfattning om att möjligheterna till extern medverkan vid lantmäteriförrättningar bör utökas utöver vad som är möjligt. Enligt utskottets mening har det skett en positiv utveckling i verksamheten. Arbetet med kvalitetssäkring bör därför fortsätta. Motionerna 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 8, 2005/06:Bo4 (c) yrkande 1 samt 2005/06:Bo5 (m) yrkande 3 avstyrks sålunda. Uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om begränsningar i uppdragsverksamheten i anslutning till fastighetsbildning. Jämför reservation 5 (m, kd). I propositionen redovisar regeringen som sin bedömning att lantmäterimyndigheterna med hänsyn till närhets-, service- och effektivitetsaspekter bör få bedriva viss uppdragsverksamhet som har direkt anknytning till en fastighetsbildningsåtgärd. En lantmäterimyndighet bör även få utföra vissa andra uppdrag i de delar av landet där förutsättningar för marknadslösningar inte finns samt vissa uppdrag åt andra statliga myndigheter. De preciseringar som regeringen och gjorde i anslutning till verksamhetens omstrukturering 1996 bör enligt regeringen utgöra grunden för en tydligare avgränsning av uppdragsverksamhetens innehåll. Uppdragsverksamhet i direkt anslutning till fastighetsbildning bör enligt motion 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 7 begränsas kraftigt och detaljregleras i lantmäteriinstruktionen. Framväxten av ny teknik m.m. gör enligt motionen att hela landet kan förses med de tjänster som lantmäteriet utför. Omsorgen om att det skall finnas tillgång till lantmäteritjänster också i glesbygd motiverar enligt motion 2005/06:Bo5 (m) inte att avsteg görs från principen om att sådana tjänster bör tillhandahållas av privata företag. I motionens yrkande 4 förordas därför att lantmäterimyndigheterna inte bör få bedriva viss uppdragsverksamhet med direkt anknytning till en fastighetsbildningsåtgärd. De länsvisa lantmäterimyndigheterna får utföra uppdragsverksamhet med en naturlig koppling till fastighetsbildningen. Av instruktionen för det statliga lantmäteriet framgår sålunda att lantmäterimyndigheterna i länen mot avgift får bedriva myndighetsservice som har ett naturligt samband med myndighetsutövningen. En precisering av vilka uppdrag som lantmäterimyndigheterna får utföra som lokal myndighetsservice görs sedan i föreskrifter. Enligt regeringen finns det ur regionalpolitisk synvinkel starka motiv för att bedriva lokal myndighetsservice. Det gäller bl.a. i de delar av landet där det inte finns någon alternativ utförare av uppdrag som kräver lantmäterikompetens. Även enligt utskottets mening talar flera skäl för att lantmäteriet bör få bedriva viss uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning. måste verksamheten omgärdas av klara regler när det gäller uppdragens art m.m. Som framhålls i propositionen skall självfallet inte lantmäterimyndigheterna bedriva sådan verksamhet som kan påverka förtroendet för myndighetsutövningen. Lika självklart är det att den uppdragsverksamhet som myndigheten bedriver skall ske på ett konkurrensneutralt sätt. har också konstaterat att det inte finns belägg för att problem med rättssäkerhet och opartiskhet har uppkommit efter omorganisationen 1995/96. Verksamheten har enligt utredningen inte heller väckt misstro hos sakägarna. Regeringen uttrycker dessutom i propositionen att den avser att förtydliga och avgränsa uppdragsverksamheten i anslutning till fastighetsbildning genom föreskrifter i instruktionen för det statliga lantmäteriet. För att upprätthålla förtroendet för den konkurrensutsatta verksamheten är det enligt regeringen vidare viktigt att lantmäterimyndigheternas uppdragsverksamhet hålls strikt åtskild från sådan uppdragsverksamhet som bedrivs i , Metria. Med hänvisning till det nu anförda är inte utskottet berett att förorda att uppdragsverksamheten i anslutning till fastighetsbildning begränsas på det sätt som föreslås i motionerna. Som framgår av redovisningen ovan finns det inte några belägg för att det i verksamheten skulle finnas problem med rättssäkerhet eller opartiskhet. Till detta kommer att regeringen aviserar att ytterligare förtydliganden och avgränsningar av verksamhetens omfattning kommer att göras. I den mån förslagen i motionerna 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 7 och 2005/06:Bo5 (m) yrkande 4 härigenom inte kan anses tillgodosedda avstyrks de av utskottet. Ett råd som stöd för samordningsfunktionen Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om att något råd som stöd för samordningsfunktionen inte skall inrättas liksom motionsförslaget om att rådet bör ligga direkt under regeringen. Jämför reservationerna 6 (m, fp) och 7 (kd). Enligt regeringens bedömning bör ett rådgivande organ inrättas vid för att bereda frågor som rör samordningsroll. Rådet bör ansvara för att en nationell strategisk plan för den samlade informationsförsörjningen inom geodataområdet tas fram. Regeringens styrning av lantmäteriet behöver enligt motion 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 9 förstärkas. Som en del i detta bör läggas direkt under regeringen, åtminstone . Det faktum att lantmäteriet föreslås få bedriva uppdragsverksamhet även fortsättningsvis talar, tillsammans med INSPIRE-direktivet, för att samordningen, åtminstone initialt, bör ligga direkt under regeringen. Enligt motion 2005/06:Bo5 (m) yrkande 5 torde inte inrättandet av ett geodataråd fordra riksdagsbeslut. Frågan om att inrätta ett råd får i stället anses ingå i den styrning av de statliga verken som sker genom regleringsbrev. Något geodataråd skall enligt motion 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 3 inte inrättas vid . Eftersom rådets uppgifter ryms inom verkets ordinarie verksamhet finns det inte anledning att inrätta ett särskilt råd. Inte minst har behovet av samordning och samverkan mellan aktörerna inom området geografisk information och fastighetsinformation lyfts fram. Ett av de senaste exemplen återfinns i propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175) där regeringen översiktligt redovisat sin bedömning att bör ges ett nationellt samordningsansvar för produktion, samverkan och utveckling inom området grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. Det finns inte heller några tecken på att samordningsbehovet kommer att minska. Trenden är i stället den motsatta. Behovet av samordning och samverkan mellan aktörer inom området geografisk information och fastighetsinformation kan förväntas öka i takt med att spridningen och användningen av informationen ökar. Det gäller på såväl nationell som internationell nivå. Ett exempel på det senare är att Europeiska kommissionen har föreslagit ett direktiv om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i gemenskapen (INSPIRE), KOM (2004) 516, med syftet att bl.a. stödja EU:s miljöarbete. Förslaget innefattar bl.a. krav på att en offentlig instans i varje medlemsland utses som ansvarig för kontakter med kommissionen i samband med direktivets genomförande m.m. och rådets direktiv om vidareutnyttjande och kommersialisering av handlingar från den offentliga sektorn (2003/98/EG) ställer också krav på samverkan och samsyn på olika nivåer för att möjliggöra en effektiv användning. Den nu i korthet skisserade utvecklingen belyser enligt utskottets mening det behov som finns och som kommer att finnas av att på olika nivåer samordna informationsförsörjningen inom geodataområdet. Här har naturligtvis en nyckelroll. Det innebär att verket måste ges så goda förutsättningar som möjligt att svara upp mot sitt ansvar. Här kan enligt utskottets mening ett rådgivande organ som är knutet till fylla en viktig funktion. Utskottet delar sålunda uppfattningen i kd-motionen om att ett råd med ansvar för samordningsfrågor bör inrättas. Mot bakgrund bl.a. av den nyckelroll som har delar däremot inte utskottet uppfattningen att rådet bör inrättas direkt under regeringen. Utskottet kan i sak även ställa sig bakom den uppfattning som förs fram i m-motionen om att inrättandet av ett råd inte torde fordra ett riksdagsbeslut. Något sådant förslag föreläggs inte heller . Däremot är det enligt utskottets mening riktigt att regeringen redovisar sin bedömning i frågan på det sätt som skett. Utskottets ställningstagande i dessa delar innebär slutligen att förslaget i fp-motionen om att något råd inte bör inrättas avstyrks. Med det nu anförda avstyrker utskottet förslagen i motionerna 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 9, 2005/06:Bo5 (m) yrkande 5 samt 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om att uppdragsverksamheten bör avvecklas. Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c). uppdragsverksamhet (Metria) är enligt regeringens bedömning ett betydelsefullt instrument för att sprida användningen av geografisk information och fastighetsinformation. Uppdragsverksamheten säkerställer tillgången till lantmäterianknutna tjänster av hög kvalitet i hela landet. Uppdragsverksamhetens inriktning och innehåll bör förtydligas och avgränsas genom en fördjupad styrning från regeringen. För bör det i detta fall vara fråga om verksamhet som har anknytning till den grundläggande läges- och fastighetsanknutna informationen. Ytterligare kriterier bör enligt regeringen vara att verksamheten inte lämpligare bedrivs i annan form och att den bedrivs under strikt konkurrensneutrala former samt att den är ekonomiskt och organisatoriskt väl avskild från övrig verksamhet. För verksamhet där andra aktörer finns är det naturligt att begränsar sin verksamhet. Det är angeläget att marknads- och konkurrensrådet ägnar ovan nämnda områden särskild uppmärksamhet. bör redan nu upphöra med att utveckla programvaror för marknadens behov. Urvalet av vilka som blir återförsäljare bör göras i öppen konkurrens, och man bör sträva efter att det för varje produkt blir mer än en återförsäljare. Någon bolagisering av hela eller delar av produktions- och uppdragsverksamheten bör enligt regeringen därför inte genomföras. Enligt motion 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 4 bör Metria avvecklas genom försäljning. Förslaget lämnas mot bakgrund av att privata företag med hög kompetens och intressant prisbild växer fram i såväl som . Datafångst, lagring och tillhandahållande av data m.m. kan i princip ske från vilken plats som helst. Metria kan enligt motionen därför avvecklas genom försäljning. I motion 2005/06:Bo4 (c) yrkande 2 föreslås att verksamheten inom ramen för uppdragsdivisionens Metria bör privatiseras. Som uppdragsverksamheten bedrivs ger den en samverkan med myndighetsuppgifterna som gynnar Metria gentemot andra aktörer. För att Metria skall verka på marknaden under samma villkor som övriga aktörer bör verksamheten därför privatiseras. Även i motion 2005/06:Bo5 (m) yrkande 2 föreslås att uppdragsverksamhet bör avyttras. Dagens uppdragsverksamhet leder enligt motionen såväl till en snedvridning av konkurrensen som till andra marknadsstörningar. Verksamheten måste därför helt skiljas från myndighetsrollen och övergå i nytt, privat huvudmannaskap. Enligt motion 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 4 kan privata företag tillhandahålla de tjänster som Metria tillhandhåller. Uppdragsverksamheten inom Metria bör därför avvecklas. Som redovisas i propositionen innebar beslut i samband med omstruktureringen 1996 att lantmäteriorganisationens uppgifter skall bestå av såväl myndighets- som uppdragsverksamhet. uttalades att sådan uppdragsverksamhet som kan skada förtroendet för myndighetsutövningen eller av andra skäl bör bolagiseras skulle avskiljas från organisationen och bolagiseras. Så har också skett med den fastighetsekonomiska uppdragsverksamheten som har avskilts och bolagiserats (). Bolaget har sedermera privatiserats. Någon ytterligare bolagisering har inte kommit till stånd. När det gäller den kvarvarande delen av uppdragsverksamhet är den i huvudsak begränsad till att omfatta sådana tjänster som har en nära anknytning till kärnverksamheterna. Den är inriktad mot produkter och tjänster som bidrar till att öka samhällsnyttan av den gemensamma infrastruktur som statens och kommunernas investeringar i grundläggande information utgör. Som anförs i propositionen är verksamheten en viktig förutsättning för det statliga lantmäteriets långsiktiga utveckling och bidrar till en effektiv och rättssäker fastighetsmarknad. finns det tecken på att det inte alltid finns andra aktörer som kan ta över all den verksamhet som bedriver. Som framhålls i propositionen är risken att det inte finns någon aktör som är villig eller har kompetens att hantera vissa tjänster, som i hög grad har karaktären av infrastruktur. Effekten kan bli att tjänsten försvinner från marknaden, även om efterfrågan finns. Enligt utskottets mening talar de nu redovisade skälen för att det inte bör ske någon bolagisering av hela eller delar av produktions- och uppdragsverksamheten. En förutsättning för utskottets ställningstagande är att uppdragsverksamhetens inriktning och innehåll förtydligas och avgränsas genom en fördjupad styrning från regeringen i enlighet med vad som aviseras i propositionen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 4, 2005/06:Bo4 (c) yrkande 2, 2005/06:Bo5 (m) yrkande 2 samt 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 4. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om att något marknads- och konkurrensråd inte bör inrättas. Jämför reservation 9 (m, fp). Enligt regeringens bedömning bör ett marknads- och konkurrensråd inrättas vid och fungera som ett forum för dialog mellan verket och den privata sektorn. bör utarbeta en samlad marknads- och konkurrenspolicy som tydliggör verkets roll och uppgifter inom uppdragsområdet. Eftersom myndighetsrollen bör renodlas finns det enligt motion 2005/06:Bo5 (m) yrkande 6 inte något behov av ett marknads- och konkurrensråd. Något sådant råd bör därför inte inrättas. Även förslaget i motion 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 5 innebär att det inte bör inrättas något marknads- och konkurrensråd. Enligt motionen bör dialogen mellan verket och den privata sektorn rymmas inom den ordinarie verksamheten, och konkurrensfrågorna på vanligt sätt hanteras av . Avsikten med att inrätta ett marknads- och konkurrensråd är att öka förståelsen för de villkor som styr verkets respektive företagens verksamhet och att förbättra relationen mellan och de privata företagen. Det är en strävan som utskottet naturligtvis kan ställa sig bakom. Som framhålls i propositionen kan en väg att uppnå detta vara att få till stånd en utvecklad dialog mellan aktörerna och genom att insynen i uppdragsverksamhet ökar. Även enligt utskottets mening ligger det ett betydande värde i att ett forum för informations- och åsiktsutbyte mellan verket och övriga aktörer tillskapas. Inte minst gäller det i en situation där en statlig myndighet verkar i konkurrens med andra aktörer. Som redovisas i propositionen ger rådet möjlighet att informera om sitt arbete för att utveckla konkurrensneutraliteten m.m. som de privata företagen får möjlighet att framföra sin syn på vilka krav som bör ställas på ur ett konkurrensperspektiv och på hur verket kan utveckla sin marknadsfrämjande roll. Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda förslagen i motionerna 2005/06:Bo5 (m) yrkande 6 och 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 5 om att något råd inte bör inrättas. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om hur konkurrenspolitik bör utformas. Jämför reservationerna 10 (m) och 11 (kd). För att öka insynen i uppdragsverksamhet och tydliggöra dess roll inom uppdragsområdet gör regeringen bedömningen att en offentlig marknads- och konkurrenspolicy bör utarbetas. Regeringen avser att ge i uppdrag att utarbeta en sådan policy. I detta arbete bör marknads- och konkurrensrådet medverka. I motion 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 3 ställs krav på att regeringen, utifrån de fastställda förvaltningspolitiska riktlinjerna, skall redovisa de särskilda skäl som enligt regeringen motiverar att lantmäteriet skall bedriva konkurrensutsatt verksamhet. Enligt motionen bör uppdragsverksamheten i princip avvecklas. Som en följd av detta bör uppdragsverksamheten upphöra i de fall det inte finns tydliga och mycket starka skäl för att den skall fortgå. Enligt motionens yrkande 5 bör den uppdragsverksamhet som bedrivs gentemot bank- och kreditväsendet ses över. Verksamheten bör enligt förslaget belysas mot bakgrund av den internationalisering som sker inom området. Slutligen förordas i yrkande 6 att regeringen skall återkomma med noggranna beräkningar inför framtida beslut angående konkurrensutsättning. Enligt motionen är det viktigt att det fortsatta arbetet med databasuppbyggnad och ajourhållning upphandlas i betydande omfattning - detta för att genom konkurrensutsättning vässa arbetsformer m.m. I motion 2005/06:Bo5 (m) yrkande 1 framhålls behovet av att öka konkurrensen på lantmäteriområdet. Förslaget lämnas bl.a. mot bakgrund av att det i många länder finns möjlighet också för privata aktörer att medverka i fastighetsbildning m.m. Utskottet har i det föregående uttalat sig för att bör kunna få bedriva viss uppdragsverksamhet i konkurrens med andra aktörer. får naturligtvis inte den konkurrensutsatta verksamheten bedrivas så att den snedvrider konkurrensen eller på annat sätt ger oönskade marknadseffekter. Det finns mot den bakgrunden anledning att erinra om de insatser av olika slag som aviseras i syfte att ge den konkurrensutsatta verksamheten en sådan inriktning och omfattning att negativa effekter inte uppkommer. Utskottet vill bl.a. peka på att regeringen avser att förtydliga och avgränsa uppdragsverksamheten i anslutning till fastighetsbildning genom föreskrifter i instruktionen för det statliga lantmäteriet. När det gäller den uppdragsverksamhet som bedrivs i , Metria, är avsikten att verksamhetens inriktning och innehåll skall förtydligas och avgränsas genom en fördjupad styrning från regeringen. Det förutsätter att verksamheten inte lämpligare bedrivs i annan form och att den bedrivs under strikt konkurrensneutrala former samt att den är ekonomiskt och organisatoriskt väl avskild från övriga verksamhet. Inrättandet av ett marknads- och konkurrensråd och utarbetandet av en konkurrenspolicy ingår också bland de åtgärder som aviserats i syfte att avgränsa uppdragsverksamheten. Även om det naturligtvis alltid kan hävdas att vidtagna åtgärder inte är tillräckliga eller att de inte har rätt inriktning eller omfattning är utskottet inte nu berett att förorda ytterligare åtgärder i syfte att avgränsa den konkurrensutsatta verksamheten. I den mån det visar sig att de nu aviserade åtgärderna i något avseende visar sig otillräckliga får det förutsättas att kompletterande åtgärder vidtas utan att gör något särskilt uttalande om detta. Förslagen i motionerna 2005/06:Bo3 (kd) yrkandena 3, 5 och 6 samt 2005/06:Bo5 (m) yrkande 1 avstyrks med hänvisning härtill. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om - fastighetsindelning och informationsförsörjning, jämför reservation 12 (kd), - redovisningen av intäkter, jämför reservation 13 (m, c), - myndighetssamverkan, jämför reservation 14 (kd), - myndighetssammanslagning, jämför reservation 15 (c) samt - ortnamnsvården, jämför reservation 16 (m, fp, kd, c). I motion 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 1 ställs krav på att åtgärder skall vidtas för att få till stånd rationalisering och effektivisering av verksamhetsgrenen fastighetsindelning och informationsförsörjning. Enligt motionen är det möjligt att genom ytterligare digitalisering, standardisering m.m. korta handläggningstiderna och minska kostnaderna i verksamheten. , liksom andra statliga myndigheters, verksamhet skall naturligtvis bedrivas så rationellt och kostnadseffektivt som möjligt. Som utskottet ser det ingår det som en självklar del i det statliga uppdraget. En slutsats av detta är att det i första hand är den enskilda myndigheten som har att ta ställning till hur olika delar av verksamheten skall svara mot dessa krav. Här har också regeringen ett särskilt ansvar när det gäller styrningen av verksamheten genom regleringsbrev m.m. Det hindrar inte att det kan finnas anledning också för att från tid till annan pröva inriktningen av olika verksamheter utifrån mera allmänna utgångspunkter. Utskottet är dock inte berett att på de i motionen angivna grunderna nu uttala sig för hur en specifik del av lantmäteriverksamheten skall bedrivas. Motion 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 1 avstyrks sålunda. I motion 2005/06:Bo5 (m) yrkande 7 konstateras att en betydande del av lantmäteriverksamheten finansieras på annat sätt än genom anslag, och då i första hand tvingande avgifter. Enligt motionen bör statlig verksamhet som finansieras via tvingande avgifter redovisas som intäkter i statsbudgeten. På motsvarande sätt skall hela kostnaden för verksamheten redovisas som en utgift. Redovisningen av intäkter och utgifter i lantmäteriverksamheten sker enligt de allmänna regler som gäller för statliga myndigheter i övrigt. Utskottet är för sin del inte berett att förorda att dessa principer överges. Motion 2005/06:Bo5 (m) yrkande 7 avstyrks med hänvisning härtill. De beröringspunkter som finns motiverar enligt motion 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 10 en ökad samverkan mellan när det gäller geografisk information. Det ligger naturligtvis ett värde i att myndigheter som har liknande eller angränsande uppgifter samverkar på olika sätt för att effektivisera och förbättra sina respektive verksamheter. Ansvaret för att en sådan samverkan kommer till stånd åvilar i första hand de berörda myndigheterna och regeringen. Normalt sett fordras därför inte medverkan. I den mån det finns förutsättningar för ett utökat samarbete mellan och när det gäller geografisk information får det förutsättas att en samverkan kommer till stånd utan ett särskilt uttalande av . Något tillkännagivande i enlighet med förslaget i motion 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 10 kan sålunda inte anses erforderligt. Enligt motion 2005/06:Bo4 (c) yrkande 3 bör möjligheterna att slå samman myndigheter med tangerande områden, som och , ses över. En smalare och effektivare organisation av statens myndigheter bör enligt motionen eftersträvas. Genom den föreslagna sammanslagningen kan administrationen minskas och synergieffekter erhållas. Utskottet delar uppfattningen att en så effektiv och rationell myndighetsorganisation som möjligt bör eftersträvas. Det kan bl.a. innebära att myndigheter med sammanfallande eller angränsande uppgifter samverkar inom specifika områden eller rent av slås samman. Utskottet vill här erinra om sammanslagningen av dåvarande och till det som är . Utskottet är dock inte berett att på de i motionen angivna grunderna förorda att ytterligare sammanslagningar kommer till stånd. Motion 2005/06:Bo4 (c) yrkande 3 avstyrks. I motion 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 1 föreslås att uppgifter när det gäller att verka för ett ändamålsenligt ortnamnsskick bör utvärderas. Enligt motionen ger verkets ställningstaganden i ortnamnsfrågor upphov till kritik hos dem som berörs, varför frågan bör ses över. har som nationell ortnamnsmyndighet ansvaret för samordningen inom det statliga ortnamnsområdet. Denna samordning konkretiseras i första hand genom arbetet i . Rådet har inga beslutsbefogenheter i formell mening, men en fri, rådgivande och kontaktskapande funktion.