bet · GS01SOU10 · 2005-02-01 00:00:00 — Liknandeyrkanden framförs i motion 2003/04:So571 av MartinAndreasson m.fl. (fp, v, c, mp) yrkande 1, motion2004/05:U257 av m.fl. (v) yrkande 32,motion 2004/05:So566 av m.fl. (fp,v, c, mp) yrkande 1 samt i motion 2004/05:So620 avBörje Vestlund m.fl. (s) yrkande 1.I motion 2003/04:So640 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att ett förtroendekontrakt börupprättas mellan politiska företrädare och vårdensprofessioner (yrkande 14). Vidare begärs i yrkande18 ett tillkännagivande om betydelsen av teamarbetei vården och i yrkande 20 ett tillkännagivande omatt personal- eller kamratstöd bör tillhandahållasvid lex Maria- anmälan.I motion 2003/04:So644 av ()begärs tillkännagivanden dels om betydelsen avinternationella nätverk som kan berika den svenskasjukvården i dessa sammanhang (yrkande 5), dels omvikten av proaktiva och integrerade arbetssätt,vilka bidrar till ökad folkhälsa och ökatvälbefinnande för att reducera ohälsa ochillabefinnande (yrkande 6).I motion 2004/05:So217 av () begärstillkännagivanden om att inrätta ett nationelltkunskapscentrum för ambulansvård (yrkande 1). Vidarebegärs att ett nationellt börförläggas till (yrkande 2).Likalydande motionsyrkanden finns i motion2003/04:Ub216 av () yrkandena 1 och 2.Även i motion 2003/04:So440 av ()begärs ett tillkännagivande om satsning på ett nyttnationellt för ambulanssjukvården iBorås och i motion 2003/04:So565 av Anne-MarieEkström (fp) begärs ett tillkännagivande om attinrätta ett nationellt förambulansvård. Liknande yrkanden framförs i motion2004/05:So470 av () yrkandena1 och 2 samt i motion 2003/04:Ub275 av Else-MarieLindgren (kd) yrkandena 1 och 2.I motion 2004/05:So300 av ochMargareta () begärs ett tillkännagivandeom att alla personer skall ha egna hälsokort att hamed sig vid varje besök inom hälso- och sjukvården.På så sätt skulle man lättare se och genom det kommaihåg när och varför man senast sökte vård.I motion 2004/05:So311 av ()begärs ett tillkännagivande om kopiering avlegitimation i anslutning till faderskapstest. Föratt minska risken med att fusk förekommer vidfaderskapstest måste, enligt motionären, kopieringav legitimationen ske och sparas tillsammans medprovsvaret. På så sätt undviker man att misstankaruppstår om att fel person har lämnat provet.I motion 2004/05:So438 av ()begärs ett tillkännagivande om att se övermöjligheterna att införa kostnadsfriapreventivmedel, i syfte att dels minska spridningenav vissa sexuellt överförbara sjukdomar, delsaborter.I motion 2004/05:So639 av () begärsett tillkännagivande om behovet av certifiering avambulanspersonal.I motion 2004/05:So643 av LiselottHagberg och () begärs etttillkännagivande om att bygga uppkompetens inom ett vårdcenter, på riks-nivå, med uppgift att behandla ochrehabilitera patienter som lämnat manipu-lativa rörelser (yrkande 1) samt om attforskning och utbildning bedrivs inomområdet (yrkande 2).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslagtill riksdagsbeslut som behandlas iavsnittet.1. ochfinansiering (punkt 1)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 1. bifallerdärmed motionerna 2003/04:K253 yrkande 2,2003/04:Sf289 yrkande 5, 2003/04:Sf405 yrkande 8(delvis), 2003/04:So213, 2003/04:So269 yrkande 2,2003/04:So401 yrkandena 1 och 4-7, 2003/04:So503yrkandena 3, 6 och 7, 2004/05:K310 yrkande 2,2004/05: So220 yrkandena 1-3, 2004/05:So221yrkandena 1, 2 och 5, 2004/05:So394 yrkandena 1, 5och 8, 2004/05:So594 yrkande 8, 2004/05:So605yrkande 5 och 2004/05:So606 yrkande 1 samt avslårmotionerna 2003/04:So237, 2003/04:So274 yrkande 1,2003/04:So354 yrkande 3, 2003/04:So394 yrkandena 1och 2, 2003/04:So428 yrkande 11, 2003/04:So441,2003/04:So493, 2003/04:So513 yrkande 3,2003/04:So556, 2003/04:So591 yrkande 6,2003/04:So595, 2003/04:So630, 2003/04:So640yrkandena 1-3, 10, 11 och 17, 2004/05:Sf359 yrkande7, 2004/05:So251, 2004/05:So264 yrkandena 1-4,2004/05:So265 yrkande 1, 2004/05:So428 yrkande 1,2004/05:So471 yrkande 2, 2004/05:So542 yrkande 1,2004/05:So605 yrkandena 2, 10, 11, 17, 19 och 20,2004/05:So606 yrkandena 2-7 och 2004/05:So627.StällningstagandeSjukvården står inför ett vägskäl. Fantastiskamöjligheter öppnas genom forskningsframgångar ochtekniska framsteg om vi genomför rätt förändringar.Men klarar vi inte att skapa ett fungerandefinansieringssystem, klarar vi intekompetensförsörjningen och klarar vi inte att genomtillgänglighet och kvalitet vinna och behållamedborgarnas förtroende, då har vi inom några få åren andra klassens sjukvård. Det finns tvåöverskuggande problem för framtiden. Det är dels attsäkra den långsiktiga finansieringen, dels att säkrapersonal- och kompetensförsörjningen. Till dettakommer att den svenska sjukvården intelängre klarar av att ge människor vård i tid.Långtidssjukskrivningar och sjukpensioneringar fårersätta vård och rehabilitering. Den svenskasjukvården står dåligt att möta framtidenskrav.Först om dessa problem löses på ett sådant sättatt vård kan ges när människor upplever att debehöver den och på ett sådant sätt att de sompatient och kund har inflytande över den, kan vårdenbehålla människornas förtroende.Om framtidens möjligheter på sjukvårdsområdetskall kunna tas till vara ställs krav på depolitiker som styr sjukvården. Det krävs bl.a. eninsikt om att dagens modell med finansiering ochproduktion genom landsting suboptimerarvårdresurserna. Man saknar den helhetssyn påsamhällsekonomin som behövs, och man kan därför intebedöma sjukvårdens alternativkostnader, somsjukskrivning, sjukpensionering ochproduktionsbortfall eller uppkomna kostnader inomkommunernas omsorg.Vi vill byta perspektiv på sjukvården, från enkostnad till en resursskapande verksamhet.Rätt skött kan sjukvården bli en högteknologiskoch forskningsintensiv tillväxtmotor.Vi vill bejaka såväl globaliseringen som IT-utvecklingen. Vi tycker det är naturligt attmänniskor får söka vård utomlands när de inte fården hemma. Vi vill ha en offentligt finansieradobligatorisk hälsoförsäkring, en vårdgaranti ochökat utrymme för mångfald med bl.a. privataalternativ. Vi vill att försäkringskassorna skall fåköpa vård av offentliga eller av andra vårdgivareför att stimulera utveckling och mångfald och föratt säkra tillgängligheten. Då påskyndastillfrisknande och återgång till normalt liv. Denonda spiralen med ökade långtidssjukskrivningar ochsjukpensioner kan brytas.Att få vård av god kvalitet, när man behöver den,är en fundamental rättighet i ett välfärdssamhälle.Patienten måste få en starkare ställning isjukvården genom att erbjudas rättigheter ochalternativ - valfrihet. Det krävs att hon fårresurser och är välinformerad.I dag är hennes rättigheter enbart politiska,indirekta och kollektiva. Det är därför vi föreslåren tydlig patienträttighetslag och nationellfinansiering genom en allmän obligatoriskhälsoförsäkring. Med en sådan följer pengarnapatienten, som styr resurserna genom ett eget val avvårdgivare. Den finansieras gemensamt och omfattaralla, oavsett inkomst och hälsotillstånd.De ekonomiska medel som tillförs hälsoförsäkringenbör självklart omfatta den del av landstingsskattensom går till sjukvård och de statligaersättningarna till sjukvårdshuvudmännen. På längresikt bör även de delar av sjukpenningförsäkringenoch förtidspensionerna som avser rehabiliteringingå. Därigenom kan de offentliga resursernautnyttjas bättre, eftersom avvägningar mellanrehabilitering, vård, sjukskrivning ochförtidspensionering görs i ett helhetsperspektiv ochi ett sammanhang.Även statens subventioner av läkemedel bör ingå ihälsoförsäkringen. Ett antal samordningsfördelarskulle därmed kunna uppnås, inte minst vidintroduktion av nya läkemedel som initialt ofta haren högre kostnad men som genom bättre effekterbidrar till en effektivare vårdinsats totalt sett.Västra län med 1,5 miljoner invånareinrymmer praktiskt taget alla former av vård, frånregionsjukvård till närsjukvård. Dessutomkompletteras detta av alternativa vårdgivare. Vianser därför att det finns goda förutsättningar föratt på försök införa en försäkringsbaserad sjukvårdi län.Vi vill också påpeka att hindrasregelmässigt läkare med annan specialitet änallmänmedicin att arbeta i primärvården. Det tyckervi är fel. En breddad kompetens i primärvården är nuytterst angelägen, inte minst som primärvården fårta hand om alltfler mycket vårdkrävande patienter.Alltfler administrativa uppgifter läggs på läkareoch sjuksköterskor. Det stora flertalet rapporter,redovisningar, sammanställningar och enkäter tar deerfarnas tid i anspråk. Vid en internationelljämförelse arbetar svenska läkare med administrativauppgifter i en omfattning som är oacceptabel.Administrativt arbete måste begränsas och utföras avsärskilt avdelad personal. Läkarsekreterare ochekonomer m.fl. är en tillgång som måste användas.Socialstyrelsens utredning Omfattning avadministrationen i vården visar att en 10-procentigminskning av administrativ tid är möjlig.Det finns väl dokumenterat att resurstillskotttill olika verksamheter - om de skall medföravaraktiga förbättringar i verksamheten - måste följaefter nödvändiga strukturella reformer i stället föratt komma före. Annars motverkar de sitt syfte, somframgår av både internationella och svenskaerfarenheter. Motivationen för nytänkande ochförändring minskar, särskilt som det i interåder konkurrens mellan olika producenter.Vi måste nu först åstadkomma att resursernanyttjas bättre än genom mångfald ochkonkurrens samt betalningssystem som klokt avvägermellan fast ersättning och prestationsrelaterad föratt få rätt incitament. Resurserna måste användasför att korta köer, minska antaletlångtidssjukskrivna och behovet avsjukpensioneringar. Det är för hela samhället ochden framtida välfärden bättre att resursernakanaliseras så än till åtgärder som ofta är passiva,som långtidssjukskrivningar och sjukpensioneringar ibrist på behandling och rehabilitering.Det är tydligt att de vårdgivare som inte har fastanslag för sin finansiering utan i stället fårbetalt per utförd behandling har betydandeincitament att bli effektiva. Ett problem med fastaanslag för att finansiera sjukvården är attpatienten för vårdgivaren blir en kostnad. Ju flerpatienter som behandlas, desto dyrare försjukvården. När landstingsdrivna verksamheter skallspara sker det ofta genom att färre än nödvändigtges vård. Budgeten måste hållas. Detta skaparlidande och samhällsekonomiska förluster. Sverigebör studera systemen i och i föratt vinna kunskap för en nydaning av den svenskavårdens organisation och styrning.Det är viktigt att understryka att utgångspunktenför hälso- och sjukvården bör vara etthelhetsperspektiv på hälsa där det hälsofrämjandeoch förebyggande arbetet ges ökat utrymme, där denenskildes delaktighet och eget ansvarstagande sessom viktiga resurser och där hälso- och sjukvårdenorganiseras så att den tar till vara dessa.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.2. ochfinansiering (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. bifallerdärmed motion 2003/04:So513 yrkande 3 och avslårmotionerna 2003/04:K253 yrkande 2, 2003/04:Sf289yrkande 5, 2003/04:Sf405 yrkande 8 (delvis),2003/04:So213, 2003/04:So237, 2003/04: So269 yrkande2, 2003/04:So274 yrkande 1, 2003/04:So354 yrkande 3,2003/04:So394 yrkandena 1 och 2, 2003/04:So401yrkandena 1 och 4-7, 2003/04:So428 yrkande 11,2003/04:So441, 2003/04:So493, 2003/04:So503yrkandena 3, 6 och 7, 2003/04:So556, 2003/04:So591yrkande 6, 2003/04: So595, 2003/04:So630,2003/04:So640 yrkandena 1-3, 10, 11 och 17,2004/05:K310 yrkande 2, 2004/05:Sf359 yrkande 7,2004/05:So220 yrkandena 1-3, 2004/05:So221 yrkandena1, 2 och 5, 2004/05:So251, 2004/05:So264 yrkandena1-4, 2004/05:So265 yrkande 1, 2004/05:So394yrkandena 1, 5 och 8, 2004/05:So428 yrkande 1,2004/05:So471 yrkande 2, 2004/05:So542 yrkande 1,2004/05:So594 yrkande 8, 2004/05:So605 yrkande 2, 5,10, 11, 17, 19 och 20, 2004/05:So606 yrkandena 1-7och 2004/05:So627.StällningstagandeVi anser att sjuksköterskorna med en bättrefortbildning skulle kunna ta ett bättre ansvar förpatienter med folksjukdomar som diabetes, astma,högt blodtryck m.m. Som exempel kan nämnas att närfler sjuksköterskor har ansvaret för diabetes- ochastmamottagningar kan fler läkare avlastas förhembesök till patienterna. Vidare kandistriktssköterskornas rätt att förskriva läkemedelutvidgas en del. Både personal och patienter vinnerpå ett ökat ansvar för sjuksköterskorna.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.3. ochfinansiering (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. bifallerdärmed motionerna 2003/04:So591 yrkande 6,2003/04:So640 yrkandena 1-3, 10, 11 och 17,2004/05:So542 yrkande 1, 2004/05:So605 yrkandena 2,5, 10, 11, 17, 19 och 20 och 2004/05:So606 yrkandena1-7 samt avslår motionerna 2003/04:K253 yrkande 2,2003/04:Sf289 yrkande 5, 2003/04:Sf405 yrkande 8(delvis), 2003/04:So213, 2003/04:So237,2003/04:So269 yrkande 2, 2003/04:So274 yrkande 1,2003/04:So354 yrkande 3, 2003/04:So394 yrkandena 1och 2, 2003/04:So401 yrkandena 1 och 4-7,2003/04:So428 yrkande 11, 2003/04:So441, 2003/04:So493, 2003/04:So503 yrkandena 3, 6 och 7,2003/04:So513 yrkande 3, 2003/04:So556,2003/04:So595, 2003/04:So630, 2004/05:K310 yrkande2, 2004/05:Sf359 yrkande 7, 2004/05:So220 yrkandena1-3, 2004/05:So221 yrkandena 1, 2 och 5,2004/05:So251, 2004/05:So264 yrkandena 1-4,2004/05:So265 yrkande 1, 2004/05:So394 yrkandena 1,5 och 8, 2004/05: So428 yrkande 1, 2004/05:So471yrkande 2, 2004/05:So594 yrkande 8 och2004/05:So627.StällningstagandeJag anser att sjukvården även skallfinansieras solidariskt. En solidariskt finansieradsjukvård, byggd på människovärdes- ochbehovsprincipen kräver prioriteringar. Med dettaföljer en avgränsning mot de åtaganden som inteomfattas av en solidarisk finansiering. Sådanainsatser bör den enskilde själv finansiera ochprioritera genom exempelvis olikaförsäkringslösningar. De patienter som har destörsta behoven skall prioriteras. Jag anser att enparlamentarisk kommitté bör tillsättas med uppdragatt se över vårdbehoven och vilka av dessa behov somskall tillgodoses i den gemensamt finansieradevården.Målet för hälso- och sjukvården, dvs. en god hälsaoch en vård på lika villkor för hela befolkningenhåller på att förlora förankring i verkligheten.Sjukvården utnyttjas inte på lika villkor. Omkroniskt och svårt sjuka inte får en god och värdigvård kommer trovärdigheten för svensk hälso- ochsjukvård att skadas i grunden.Antalet vårdplatser måste utökas inomslutenvården. Det gäller såväl somatisk sompsykiatrisk vård. Utbyggnaden av vårdplatser måsteäven gälla de särskilda boendeformerna,hemsjukvården, missbrukarvården, akutvården ochmånga av landets BB-avdelningar.Kristdemokraterna vill också undersöka effekternaav att ekonomiska resurser styrs till den verksamhetsom patienten personligen anser har bäst kvalitet.Ett väl avgränsat försök med "patientpeng" skullevara intressant att följa och dra slutsatser av.Försök med patientpeng bör i första hand provas närdet gäller tjänster som t.ex. barnhälsovård,primärvård och sjukgymnastik.Alltfler administrativa uppgifter läggs på läkareoch sjuksköterskor. Det stora flertalet rapporter,redovisningar, sammanställningar och enkäter tar deerfarnas tid i anspråk. Vid en internationelljämförelse arbetar svenska läkare med administrativauppgifter i en omfattning som är oacceptabel.Administrativt arbete måste begränsas och utföras avsärskilt avdelad personal. Läkarsekreterare ochekonomer m.fl. är en tillgång som måste användas.Socialstyrelsens utredning Omfattning avadministrationen i vården visar att en 10-procentigminskning av administrativ tid är möjlig.För att människor skall känna trygghet inför sinegen och anhörigas ålderdom måste all vård ochomsorg ha hög kvalitet. En värdighetsgaranti ärsärskilt viktig i vården av de äldre. Den skallomfatta såväl medicinsk kvalitet somomvårdnadskvalitet. Särskild uppmärksamhet ochhänsyn skall visas personer med nedsatt autonomi,t.ex. barn och äldre, demenshandikappade, individermed utvecklingsstörning och talsvårigheter. Studierhar visat att patienter med kommunikations- ochförståndshandikapp inte sällan reagerar med oro ochaggressivitet när de känner smärta. Tyvärr är detvanligt att ett sådant beteende tolkas som en normalutveckling av sjukdomen. Dessutom behandlas oron ochaggressiviteten med lugnande mediciner som kan fåmotsatt effekt än den avsedda, dvs. de sjuka blirännu oroligare.En omsorgs- eller värdighetsgaranti skall vara såkonkret utformad att det går att följa upp vad somutlovats. Behandlingen av patienter som inte självakan föra sin talan ställer extra stora krav påvårdpersonalen vad gäller lyhördhet och förmåga atttolka signaler. En funktion som äldreombudsman skallfinnas i varje kommun som stöd för de äldre ochderas anhöriga. Värdighetsgarantin skall vara enförsäkran om att god vård ges - även när man intelängre är kapabel att föra sin egen talan. Anser envårdtagare eller anhörig att verksamheten inteinfriar de krav som värdighetsgarantin anger, skallman kunna vända sig till en instans för klagomål.Garantin blir också ett stöd för personalen och börföljas upp genom öppna och kontinuerligakvalitetsredovisningar.Vad jag nu anfört bör ges regeringen till känna.4. ochfinansiering (punkt 1)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 4.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2003/04:So354yrkande 3 och 2003/04:So394 yrkandena 1 och 2 samtavslår motionerna 2003/04:K253 yrkande 2,2003/04:Sf289 yrkande 5, 2003/04:Sf405 yrkande 8(delvis), 2003/04:So213, 2003/04:So237,2003/04:So269 yrkande 2, 2003/04:So274 yrkande 1,2003/04:So401 yrkandena 1 och 4-7, 2003/04:So428yrkande 11, 2003/04:So441, 2003/04:So493,2003/04:So503 yrkandena 3, 6 och 7, 2003/04:So513yrkande 3, 2003/04:So556, 2003/04:So591 yrkande 6,2003/04:So595, 2003/04:So630, 2003/04:So640yrkandena 1-3, 10, 11 och 17, 2004/05:K310 yrkande2, 2004/05:Sf359 yrkande 7, 2004/05:So220 yrkandena1-3, 2004/05:So221 yrkandena 1, 2 och 5,2004/05:So251, 2004/05: So264 yrkandena 1-4,2004/05:So265 yrkande 1, 2004/05:So394 yrkandena 1,5 och 8, 2004/05:So428 yrkande 1, 2004/05:So471yrkande 2, 2004/05:So542 yrkande 1, 2004/05:So594yrkande 8, 2004/05:So605 yrkande 2, 5, 10, 11, 17,19 och 20, 2004/05:So606 yrkandena 1-7 och 2004/05:So627.StällningstagandeVi anser att primärvården tillsammans med kommunensäldrevård, geriatrik, hemsjukvård och internmedicinskall vara sjukvårdens bas. Detta kallar vinärsjukvård. På vårdcentraler och hälsocentralerskall det även vara möjligt att ha en första kontaktmed andra specialister än allmänläkare, exempelvispsykiatriker och geriatriker. Närsjukvården somfinns nära människan skall samverka för att kunnaerbjuda en bra och tillgänglig vård näramedborgarna. Att komma till rätta medtillgängligheten handlar inte enbart, och kanskeinte främst, om ekonomiska resurser. Det handlar omett organisationsmönster och om att kunna styrapatienterna till rätt vårdnivå. En stor del av depatienter som hamnar på sjukhusens akutmottagningarskulle kunna få sitt vårdbehov uppfyllt inärsjukvården. Det förutsätter dock en markantförstärkning av närsjukvården vad gäller personaloch tillgänglighet. Den lokala hälsocentralen börför de allra flesta vara den naturliga platsen förmötet mellan medborgarna och vårdpersonalen. Detskall vara lätt att få en första kontakt med vårdenoch sedan få rätt vård. Det bör vara i kontakt ochsamtal med vårdpersonalen som det fastställs vilkenvård som den enskilda patienten behöver. Destrukturella problem som finns inom primärvårdenkan, och bör, lösas inom ramen för offentlig drift.Vi anser att vård och omsorg skall vara offentligtfinansierad, ges utifrån behov och i huvudsak drivasi offentlig regi. Vården och omsorgen skall inriktasmot ett ökat patient- och personalinflytande i formav korta beslutsvägar, långtgående och tydligadelegeringar och former för reell patientpåverkan.All vård och omsorg skall ha en helhetssyn påmänniskan som utgångspunkt för insatsen. Med detmenas att patientens fysiska, psykiska och socialabehov skall beaktas och vägas samman. Alternativadriftsformer till den offentliga kan utgöra godakomplement och ge ökad demokrati, underförutsättning att vinstintresset inte är det primärasyftet. Exempel på detta kan vara brukarägdaverksamheter, ideella stiftelser och kooperativ.Vård- och omsorgspersonalens kreativitet ochkompetens måste ges möjlighet att utvecklas. Det kanbara ske om förutsättningarna är stabila över tid.Vi anser därför att konsekvenserna av den redangenomförda konkurrensutsättningen nu bör utvärderasur ett ekonomiskt och kvalitativt perspektiv utifrånklienter och personal.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.5. ochfinansiering (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 5.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2003/04:So269yrkande 2, 2003/04: So428 yrkande 11, 2003/04:So441,2004/05:So264 yrkandena 1-4, 2004/05:So265 yrkande1 och 2004/05:So394 yrkandena 1, 5 och 8 samt avslårmotionerna 2003/04:K253 yrkande 2, 2003/04:Sf289yrkande 5, 2003/04:Sf405 yrkande 8 (delvis),2003/04:So213, 2003/04:So237, 2003/04:So274 yrkande1, 2003/04:So354 yrkande 3, 2003/04:So394 yrkandena1 och 2, 2003/04:So401 yrkandena 1 och 4-7,2003/04:So493, 2003/04: So503 yrkandena 3, 6 och 7,2003/04:So513 yrkande 3, 2003/04:So556,2003/04:So591 yrkande 6, 2003/04:So595,2003/04:So630, 2003/04:So640 yrkandena 1-3, 10, 11och 17, 2004/05:K310 yrkande 2, 2004/05:Sf359yrkande 7, 2004/05:So220 yrkandena 1-3,2004/05:So221 yrkandena 1, 2 och 5, 2004/05:So251,yrkande 1, 2004/05:So428 yrkande 1, 2004/05:So471yrkande 2, 2004/05:So542 yrkande 1, 2004/05:So594yrkande 8, 2004/05: So605 yrkandena 2, 5, 10, 11,17, 19 och 20, 2004/05:So606 yrkandena 1-7 och2004/05:So627.StällningstagandeUtgångspunkten för hälso- och sjukvården bör varaett helhetsperspektiv på hälsa där dethälsofrämjande och förebyggande arbetet ges ökatutrymme, där den enskildes delaktighet och egetansvarstagande ses som viktiga resurser och därhälso- och sjukvården organiseras så att den tartill vara dessa.Den första linjen är ett starkt folkhälsoarbeteoch bra informationssystem som möjliggör egenvård.Insikter och kunskaper om hur livsstilen påverkarhälsan måste spridas. Rådgivning och rön om egenvårdav enklare åkommor eller besvär måste finnas lätttillgängligt i form av telefonrådgivning,informationssystem på Internet och skriftligainformationsmaterial.Den andra linjen är en närvård som arbetar medindividen i centrum. har i skriftenNärvård -- en vårdpolitisk idé skisserat en vårdidésom ligger nära "vårdideologi".Närvårdsidén handlar om en ny organisation förvården, där den hälso- och sjukvård som inte kräversärskilt hög specialisering organiseras lokalt näramedborgarna medan den högspecialiserade vårdensamordnas. Närvården handlar - i Vårdförbundetsbedömning - förutom primärvården om bl.a.specialistvård inom invärtesmedicin, gynekologi,barnhälsovård, mödrahälsovård, kirurgi, psykiatri,geriatrik, sjukgymnastik och arbetsterapi. Resurserför diagnostik samt vårdplatser skall finnas inomnärvården. Men också den kommunala vården spelar enviktig roll i en fungerande närvård. Med hjälp avlotsar, hemvårdsteam, en bra vård- ochhälsoupplysning och samarbete med myndigheter ochandra aktörer skapas en vårdorganisation medindividen i centrum.