bet · GT01FiU6 · 2005-10-27 00:00:00 — I förarbetena inför pensionsbeslutet bedömdes att det behövdes överföringar motsvarande penningvärde för att långsiktigt kompensera de större åtagandena i statsbudgeten (Överföringspromemorian Ds 1998:7). beslutade att en kontroll av buffertfondernas styrka och den slutliga storleken på överföringen från AP-fonderna till staten skulle genomföras 2004. Om kontrollen resulterade i att ytterligare medel skulle överföras skulle detta ske (bet. 1999/2000:FiU19). Vid en kontroll bestämde den s.k. genomförandegruppen, bestående av representanter från de fem partier som står bakom det nya pensionssystemet, att inga medel ska överföras , men att frågan om en eventuell ytterligare överföring får tas upp på nytt . Gruppen var överens om att pensionssystemet fortfarande har en skuld gentemot staten men gjorde bedömningen att den nuvarande relationen mellan fördelningssystemets tillgångar och dess pensionsskuld uttryckt i det s.k. balanstalet inte medger en överföring utan att risken för en aktivering av den automatiska balanseringen blir för stor. I anslutning till utskottets behandling av skrivelsen om AP-fondernas verksamhet 2003 (bet. 2004/05:FiU6) tillkännagav för regeringen att regeringen i vårpropositionen - eller på annat sätt - efter överenskommelse i genomförandegruppen bör återkomma till med en tidsplan om när den slutliga kontrollen av överföringsbeloppet ska vidtas och när eventuella ytterligare medel ska överföras från AP-fonderna till staten. I vårpropositionen skrev regeringen att frågan tagits upp i genomförandegruppen och att gruppen framhållit att den anser det vara väsentligt att en slutlig ställning tas och att det inte dröjer för länge innan det sker. Regeringen anförde vidare: Därutöver behöver också hanteringen av överskott i pensionssystemet övervägas. Betänkandet Utdelning av överskott i inkomstpensionssystem (SOU 2004:1005) har remitterats och bereds i . Frågorna kommer att fortsätta beredas med Genomförandegruppen . Mot denna bakgrund behövs det enligt regeringens mening ytterligare tid för att bereda frågan om en tidsplan. Regeringen avser därför att återkomma i frågan i budgetpropositionen . I budgetpropositionen volym 6 tar regeringen upp frågan på nytt och skriver följande: Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för hanteringen av frågan. De fem partierna bakom reformen har under dessa överläggningar gjort bedömningen att det fortsatt kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonden. I detta sammanhang har också frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet diskuterats. Mot bakgrund av dessa överläggningar anser regeringen att frågan om kriterier för ytterligare överföringar bör hanteras i samband med att frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet föreläggs i proposition. Utskottet ställer sig bakom de bedömningar om förutsättningarna för överföring av medel från AP-fonden till statsbudgeten som de fem partier som står bakom pensionsreformen gjort. Med det som anförts avstyrker utskottet motion Sf386 (v) yrkande 3. Regeringens utvärdering av AP-fonderna Utskottets förslag i korthet genomför en ny upphandling av utvärderingsresurser. I samband därmed breddas inriktningen av utvärderingarna av AP-fondernas verksamhet. Med detta besked avstyrker utskottet motionen. Jämför reservation 2 (fp). I motion Fi24 av m.fl. (fp) konstateras att regeringen i skrivelsen redovisar en genomgång av fondernas olika strategier vad gäller placeringar. Detta väcker enligt motionärerna frågan om vilket syfte regeringen har med sin skrivelse. Som den nu är utformad får den karaktären av att vara en genomgång av huruvida den enskilda fonden slagit index eller ej. Det kan uppfattas som ett implicit krav på ett mycket kortsiktigt beteende. Skrivelsen bör i stället utformas som en analys av fondernas avkastning i relation till pensionsåtagandena, inte i relation till marknadernas utveckling som (yrkande 1). I anslutning till förändringen av AP-fondernas organisation och placeringsregler beslutades att regeringen även i fortsättningsvis skulle ansvara för den årliga utvärderingen av fondernas verksamhet (prop.1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19). I propositionen framhölls att utvärderingar borde göras av fondernas såväl externa som interna effektivitet. Den externa utvärderingen borde innehålla bedömningar av fondernas strategiska förvaltningsmål som bygger på fondernas åtaganden gentemot pensionssystemet samt de operationella mål som satts upp utifrån förvaltningsmålen. Den interna utvärderingen borde ta fasta på i vilken grad de operationella målen uppnåtts. Av naturliga skäl har utvärderingarna i viss mån fokuserats kring interna frågor som fondernas avkastning i förhållande till uppsatta jämförelseindex samt fondernas aktivitet och kostnadsutveckling. Enligt uppgifter från ska emellertid regeringen genomföra en ny upphandling av utvärderingsresurser. I samband därmed ska även utvärderingsmandatet breddas så att kommande utvärderingar i större utsträckning än tidigare kommer att fokusera på bl.a. fondstyrelsernas strategiska beslut. Enligt utskottets mening är detta en naturlig utveckling som ligger i linje med förslaget i motion Fi24. Enligt utskottets mening finns det av detta skäl ingen anledning för att vidta någon åtgärd till följd av motionens förslag. Utskottet avstyrker därför motion Fi24 yrkande 1. Utskottets förslag i korthet I bereds förslag om att infoga i det reformerade pensionssystemet samt att anpassa fondens regelverk till det som gäller för buffertfonderna. I avvaktan på regeringens beredning avstyrker utskottet motionens förslag. Jämför reservation 3 (fp). I motion Fi24 av m.fl. (fp) anförs att regeringen räknar som en buffertfond men att fonden inte ingår i fempartiuppgörelsen om pensionssystemet. Därför bör, enligt motionärerna, helt och fullt inordnas i buffertsystemet genom att dess nuvarande direktiv ersätts med direktiven och placeringsreglerna för Första till Fjärde AP-fonderna. Det bör också övervägas i vilken form en samordning med Andra AP-fonden kan ske (yrkande 2). (dåvarande sjätte fondstyrelsen) bildades genom att den s.k. avvecklingsstyrelsen, dvs. den styrelse som skulle avveckla löntagarfonderna, bytte namn till sjätte fondstyrelsen (prop. 1995/96:171). Fondstyrelsen fick i uppdrag att placera i aktier för att öka tillgången på riskvilligt kapital för onoterade företag (prop. 1995/96:25). är en del av pensionssystemets buffert men ingick inte i fempartiöverenskommelsen om det nya pensionssystemet och omorganiseringen av AP-fondssystemet . Därför skiljer sig fondens mål och placeringsbestämmelser från de övriga buffertfondernas regelverk. Det finns heller inga bestämmelser som reglerar överföringar av medel från till pensionssystemet. presenterade en promemoria om i det reformerade pensionssystemet (Ds 2004:25). I promemorian föreslås bl.a. att Sjätte regelverk så långt det är möjligt ska anpassas till det regelverk som gäller för Första till Fjärde AP-fonderna samt att regelverket moderniseras för att mer passa dagens marknader för onoterade aktier. Vidare föreslås att fullt ut infogas i det reformerade pensionssystemet, bl.a. genom att tillvägagångssättet för leverans av kapital från till pensionssystemet regleras samt att fonden får samma övergripande mål som Första till Fjärde AP-fonderna - att kapitalet ska förvaltas så att det blir till största möjliga nytta för inkomstpensionen. I promemorian föreslås också att får möjlighet att placera kapital i utländska tillgångar. I enlighet med reglerna för övriga buffertfonder ska dock högst av fondens kapital få vara exponerat för valutarisk. Promemorian har varit ute på remiss och frågan bereds i . Utskottet vill avvakta resultatet av regeringens beredning innan ställning tas till förändringar i Sjätte regelverk. Därför avstyrker utskottet motion Fi48 yrkande 2. Riskkapital och regionala utvecklingsfonder Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om att pensionssystemets tillgångar bör användas i närings- eller regionalpolitiskt syfte. Jämför reservationerna 4 (v) och 5 (mp). I motion Fi264 av m.fl. (mp) anförs att det finns stora fördelar, samhällsekonomiskt och för den enskilde individen, att skapa regionutvecklingsfonder i olika regioner i . Sådana utvecklingsfonder skulle stimulera utvecklingen i den egna regionen t.ex. genom att delar av löntagarnas pensionskapital placeras så att det gynnar sysselsättningen i regionen. Det skulle också bidra till att öka ägarinflytandet och ägaransvaret. Det kapital som till delar skulle kunna avsättas till regionutvecklingsfonder är enligt motionärerna premiepensionsmedel samt avtalspensionerna på både det privata och offentliga området. Tillsammans uppgår detta kapital till åtskilliga . I finns olika regionala utvecklingsfonder. Erfarenheterna visar att fonderna varit framgångsrika och enligt oberoende forskare hade fonderna skapat 50 000 nya jobb i (yrkande 1). Enligt motionärerna bör regeringen verka för att det på försök startas en regionutvecklingsfond i någon av regioner samt att regeringen utreder förutsättningarna för tillkomsten av regionutvecklingsfonder (yrkandena 2 och 3). I motion A308 av () anförs att staten bör möjliggöra och stimulera tillkomsten av lokala och regionala fonder, som kan bistå med nödvändigt riskkapital för att skapa tillväxt i hela landet samt skapa ett långsiktigt ägande. De s.k. Kanadafonderna bör i detta sammanhang studeras närmare. De pensionsfonder som löntagarna äger gemensamt bör användas i syfte att långsiktigt utveckla produktionen, skapa jobb och en hållbar utveckling. Fonderna bör också ges möjlighet att kunna ge sina ägare makt och inflytande som motsvarar ägarandelen i de företag fonderna äger aktier (yrkande 6). I motion N366 av () anförs att den svenska finansmarknaden inte klarar att förse behövande företag med det riskkapital de behöver för att växa. Inte minst till såddfinansieringen är det svårt att få till stånd ett jämnt finansieringsflöde över olika konjunkturfaser. Samhället bör därför ta ett övergripande ansvar för att lånekapital och riskkapital når ut i hela landet. Den viktigaste insatsen för att förbättra kapitalsituationen för svenska företag vore att låta AP-fonderna avsätta en mindre del av sitt kapital till riskkapitalinvesteringar för att stimulera framväxten av nya företag. Det skulle räcka med att av fondernas kapital avsätts för riskkapital. För att riskkapitalet ska nå ut i alla delar av landet bör placeringarna ske via regionala bolag. AP-fonderna borde också vara mer aktiva i rollen som ägare av företag. får fonderna äga högst av ett företag. Om fonderna tilläts ha större ägarandelar i sina största innehav skulle deras placeringar kunna främja ett långsiktigt och aktivt ägarskap i svenska företag. Utskottet har återkommande behandlat motionsförslag om att tillgångarna i pensionssystemet borde kunna användas för näringspolitiska ändamål, senast i betänkandet om AP-fondernas verksamhet 2003 (bet. 2004/05:FiU6). Enligt utskottets mening är det viktigt att det förs en livlig och konstruktiv debatt om kapital- och riskkapitalförsörjningen i näringslivet. När det gäller AP-fonderna är emellertid de fem partier som står bakom pensionsreformen överens om att de medel som tillförs AP-fonderna inte ska användas i närings-, regional- eller ekonomisk-politiska syften. Fondernas tillgångar ska däremot förvaltas till största möjliga nytta för pensionssystemet, och avkastningen ska långsiktigt maximeras i förhållande till risken i placeringarna. Av detta skäl finns det ingen anledning för utskottet att föreslå att vidtar någon åtgärd med anledning av motionsförslagen. Utskottet avstyrker därför motionerna Fi264 (mp) yrkandena 1-3, A308 yrkande 6 (v) samt N366 (s). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Överföring av medel från AP-fonderna till statsbudgeten, punkt 2 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om överföringar från AP-fonderna till statsbudgeten. 2005/06:Sf386 av m.fl. (v) yrkande 3. har förts över från AP-fonderna till statsbudgeten för att täcka statens kostnader för förtids- och efterlevandepensioner. Vid vad man tidigare kallade för en slutlig kontrollstation bestämde den s.k. genomförandegruppen att inga nya medel skulle överföras men att man senare skulle ta ställning till framtida överföringar från AP-fonderna. har genomförandegruppen kommit fram till att det under överblickbar framtid saknas förutsättningar för att föra över medel från AP-fonderna till staten samt att frågan framöver ska behandlas i anslutning till frågan om hantering av överskott i pensionssystemet. Uppgifter från visar att risken är överhängande att den s.k. bromsen i pensionssystemet ska slå till och att pensionärerna därmed kommer att få lägre pensioner. Risken för att bromsen slår till ökar kraftigt om genomförandegruppen beslutar sig för att föra medel från AP-fonderna till statsbudgeten. uppfattning är att bör fatta beslut om att inga ytterligare medel ska föras över från AP-fonderna till statsbudgeten, detta för att förhindra att bromsen slår till samt för att säkra pensionssystemets långsiktiga hållbarhet. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag anfört om överföringar från AP-fonderna till staten. Jag tillstyrker motion Sf386 (v) yrkande 3. Regeringens utvärdering av AP-fonderna, punkt 3 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om regeringens skrivelse om AP-fonderna och utvärderingarna av fondernas resultat. 2004/05:Fi24 av m.fl. (fp) yrkande 1. Utformningen av regeringens utvärderingar av AP-fondernas placeringsstrategier fokuserar i alltför stor utsträckning på om fondernas avkastning över- eller understigit fondernas uppsatta jämförelseindex. Detta sätt att bedriva utvärderingarna riskerar att uppmuntra till ett mycket kortsiktigt placeringsbeteende hos fonderna. Det som är intressant från pensionssystemets synpunkt är inte hur fondernas avkastning utvecklats i relation till marknaden, utan hur avkastningen långsiktigt ter sig i förhållande till de åtaganden om pensionsutbetalningar som finns i pensionssystemet. Vi anser därför att regeringens skrivelse om AP-fonderna samt utvärderingarna av AP-fondernas avkastning bör inriktas mot analyser av AP-fondernas resultat ställda mot de långsiktiga åtagandena i pensionssystemet. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi anfört om regeringens skrivelse och regeringens utvärderingar av fondernas resultat. Vi tillstyrker därmed motion Fi24 yrkande 1. Avveckling av , punkt 4 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om . 2004/05:Fi24 av m.fl. (fp) yrkande 2. är inte en del av fempartiuppgörelsen om pensionssystemet, men fondens kapital ingår i pensionssystemets totala buffertfondering. Fonden är en främmande fågel i systemet. Fondens uppgift är att agera riskkapitalfond med bl.a. inriktning mot små och medelstora företag. Vi anser att staten inte ska kunna bedriva näringspolitik på det sätt som riktlinjerna för ger möjlighet till. har dock inte fonden utnyttjat denna möjlighet, utan kapitalet har förvaltats på ett sätt som stämmer väl överens med de riktlinjer som fastställts för Första till Fjärde AP-fonderna. Vår uppfattning är därför att ska inordnas i buffertsystemet genom att dess nuvarande direktiv ersätts med de direktiv och placeringsregler som gäller för Första till Fjärde AP-fonderna. Möjligtvis bör denna förändring ske genom att inordnas i Andra AP-fonden. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad vi anfört om . Vi tillstyrker därmed motion Fi24 yrkande 2 (fp). Riskkapital och regionala utvecklingsfonder, punkt 5 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om pensionskapital och regionalt riskkapital. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:A308 av () yrkande 6 och 2005/06:Fi264 av m.fl. (mp) yrkandena 1-3 och 2005/06:N366 av (). Den viktigaste metoden för att klara framtidens pensionskostnader är enligt uppfattning att upprätthålla en uthållig, hög sysselsättning och en låg arbetslöshet i den svenska ekonomin. Det förutsätter bl.a. ett aktivt och differentierat näringsliv. För att nå det målet krävs en aktiv och målmedveten näringspolitik. anser därför att reglerna för placeringar av pensionskapitalet i bör förändras för att möjliggöra och befrämja en mer aktiv näringspolitik. För att skapa tillväxt i hela landet är det också angeläget att analysera och diskutera riskkapitalförsörjningen i olika delar av samt hur ett långsiktigt regionalt ägande kan uppmuntras. En intressant konstruktion i detta sammanhang är de regionala s.k. Strukturutvecklingsfonderna som startades upp i . anser att regeringen bör utreda möjligheterna att förbättra tillgången på regionalt riskkapital. I detta sammanhang bör Kanadafonderna närmare studeras. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag anfört om placeringar av pensionskapital och regionalt riskkapital. Jag tillstyrker därmed delvis motion A308 (v). Motionerna Fi264 (mp) yrkandena 1-3 och N366 (s) avstyrks. Riskkapital och regionala utvecklingsfonder, punkt 5 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om regionala utvecklingsfonder. 2005/06:Fi264 av m.fl. (mp) yrkandena 1-3 och 2005/06:N366 av () och 2005/06:A308 av () yrkande 6. Bristen på riskvilligt kapital är ett av de största hindren för en blomstrande regional och lokal ekonomisk utveckling. Dessutom är löntagarnas inflytande över hur deras pensionspengar placeras i olika företag och tillgångar mycket begränsat. Enligt min mening skulle det finnas många fördelar, såväl samhällsekonomiska som för den enskilde individen, med att inrätta regionutvecklingsfonder uppbyggda av pensionspengar i olika delar av . Fonderna skulle stimulera utvecklingen i den egna regionen genom att delar av löntagarnas pensionskapital placeras så att det gynnar sysselsättningen på orten eller i regionen. Dessutom skulle därmed också löntagarnas inflytande och ägaransvar öka. Fonderna skulle erhålla kapital genom att löntagarna avsätter en viss mindre del av t.ex. premiepensionsmedlen och avtalspensionerna på både det privata och offentliga området till sin egen regionala utvecklingsfond. Totalt uppgår dessa medel till åtskilliga . I finns olika regionala utvecklingsfonder. Erfarenheterna visar att fonderna varit framgångsrika, och enligt oberoende forskare hade fonderna skapat 50 000 nya jobb i . Jag anser att regeringen bör verka för att det på försök startas en regionutvecklingsfond i någon del av samt att regeringen utreder förutsättningarna för tillkomsten av regionutvecklingsfonder. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag anfört om regionala utvecklingsfonder. Jag tillstyrker därmed motion Fi264 (mp) yrkandena 1-3. Motionerna N366 (s) och A308 (v) avstyrks. Förteckning över behandlade förslag Regeringens skrivelse 2004/05:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2004. 2004/05:Fi24 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att genomgången av skr. 2004/05:130 bör ha en inriktning mot en analys av fondernas resultat med sikte på de långsiktiga pensionsåtagandena. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att Sjätte nuvarande direktiv och placeringsregler bör upphöra och att fonden fullt ut bör inordnas i buffertfondssystemet med samma direktiv och placeringsregler och att detta bör ske genom en samordning med Andra AP-fonden. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Fi264 av m.fl. (mp): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om fördelen med tillkomsten av regionutvecklingsfonder. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att verka för att det på försök startas en regionutvecklingsfond i någon av landets regioner. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen låter utreda förutsättningarna för tillkomsten av regionutvecklingsfonder. 2005/06:Sf386 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inte en enda överföring till får ske från AP-fonderna. 2005/06:N366 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om riskkapital. 2005/06:A308 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att olika pensionsfonder skall användas i syfte att långsiktigt utveckla produktionen samt skapa jobb och en hållbar utveckling.