bet · GS01NU11 · 2005-04-05 00:00:00 — Embryot tillden har, som jag sade förut, funnits i rättspraxis,men blir den gällande på i stort sett helatjänsteområdet, och den blir allomfattande.Jag ser de här två frågorna, om det administrativasamarbetet och om ursprungslandsprincipen, somömsesidigt beroende. Det skulle förmodligen inte gåatt ha en ursprungslandsprincip om man inte - dettror jag ligger nära det villvärna om också - har en effektiv och väldigt snabbkontakt mellan myndigheterna i olika länder för attkolla: Hur var det nu med grekisk konsumenträtt ochsvensk konsumenträtt - hade vi berättigade skäl attställa högre krav på konsumenträtten på ett visstområde? Då ska man snabbt via kontakterna kunnakolla det och kunna ingripa även i svensk rätt omdet är så att det finns legitima skyddsintressen atträdda.Det behöver alltså inte finnas en motsättning iMaria två frågor. Låt mig ta det i svenskdebatt största exemplet på motsättningar. Det kommervi säkert att komma in mer på om , när IreneWennemo får ordet. Diskussionen omursprungslandsprincipen och arbetsrätten är för migett praktexempel på att kommissionen i sinaformuleringar har visat att man inte fullt ut harförstått den svenska modellen på arbetsmarknaden,men det finns ingenting som tyder på attkommissionen med det här förslaget så att säga harvelat komma åt den svenska modellen förarbetsrätten. Här är ju vi på ettpar steg ifrån förhandlingarna. ärmed, och jag vet att LO, TCO, ocharbetsmarknadens parter själva är väldigt engageradei förhandlingarna och i hur texten nu ska se ut föratt det ska stå klart vad som är undantaget.Men det går att hitta en text - det är jagfullständigt övertygad om. Kommissionen är inte uteefter att ändra på den svenska modellen. Kan manbara beskriva exakt hur undantaget ska se ut kommersäkert alla parter att bli nöjda.Det var också en fråga om det administrativasamarbetet. Jag tror att det blir väldigt viktigtför företagen. Det blir en viss byråkrati - det ärhelt klart. Det kommer att i alla medlemsländerkrävas byråkrater som sitter och rattarinformationsutbyte om det här och om vad som funkaroch inte funkar och sköter tillsynen avtjänsteföretagen tillsammans mellan olika länder.Alternativet är att det är de stackarssmåföretagarna själva som tvingas ta reda på allareglerna i stället, och det går inte. Det blir ingenhandel.Jag hoppas nu att jag har visat att vi inte ärhelt naiva och att vi har en viss förståelse även påKommerskollegium för att det finns problem ochhotbilder som vi tror måste lösas för att det härska bli ett bra direktiv. Och vill jagändå svara på sista fråga om vad som är denstörsta faran. Som jag ser det är den absolut,avgjort största faran att vi på något sättmissar tåget. Jag visade en bild om knowledgeintensive services och var framtidens tjänster ochframtidens finns. Faran är attSverige finner att vi sumpade chansen. Vihade en mogen frukt att plocka. Vi är bäst i Europapå att internt, inom , ha klarat övergångentill tjänstesamhället. Faran är att vi missar tåget.Marianne Åbyhammar, : Vad är nytt?Jag vill lyfta fram en viktig fråga, och det är atthittills har medlemsstaterna själva kunnat bestämmasin skyddsnivå på viktiga områden av allmäntintresse såsom konsumentskydd, produktsäkerhet ochhälsa. Det här ändras genom direktivet genom att manhar väldigt få områden i det här avseendet som ärfullt harmoniserade, det vill säga lägger upp enmaxnivå eller ett regelsystem som medlemsstaternamåste tillämpa. På de flesta områden som ärharmoniserade är det en miniminivå som gäller, därmedlemsstaterna själva kan bestämma skyddsnivån förolika grupper och olika frågor, och det här systemetsätts ur spel genom ursprungslandsprincipen.Gunilla Wahlén (v): Jag har ett par frågor till HansAlldén allra först. Vi ska ju få en övergångsperiodnär det gäller värdetransporter, hasardspel ochfordringar. Hur lång väntar man sig att denövergångsperioden ska vara? Med den tidsram somfinns nu: Är det deadline 2010? Innebär detta attSvenska automatiskt kommer att få konkurrens2010? Blir det så, eller är det någonting som ärförhandlingsbart? Finns det områden, undantag, somdet går att permanenta , som är giltiga? Kanman förhandla sig till det?Det gäller också auktorisationskrav ochlegitimationskrav. Inom olika yrkesgrupper har vi juolika krav - man är legitimerad sjuksköterska,läkare och annat för att få utöva sitt yrke. Kommerett land att kunna få införa nya krav, till exempelatt en dietist ska vara legitimerad? Det är haneller hon inte , men vi vill kanske införa det.Har vi rätt att göra det efter att det här har trätti kraft? Hur mycket påverkas sådant?När det gäller upphandling av tjänstenambulanssjukvård, där vi har krav på att man ska haen legitimerad sjuksköterska i ambulansen: Gällerursprungslandets principer då, om det är ett annatlands företag som driver ambulanssjukvård, ellergäller hemlandets regler?Jag vill också höra om konsumenträtt. Ångerveckatill exempel, som gäller i , är det något somkan behållas om man köper en tjänst? Gällerursprungslandets regler eller svenska regler då?I har vi infört märkning, som till exempelmärkning av ursprunget för fisk, det vill sägavarifrån den kommer. Det ska finnas i fiskbutiken.Om det är en utländsk firma, måste den följa desvenska reglerna, eller ska den följa sittursprungslands regler?Ordföranden: Jag får uppmana ledamöterna att försökaprecisera frågorna så att de kanske blir lite merkoncisa.Karl (): Jag har en fråga tillbåde och . Man kunde höraav deras inlägg att det finns en ganska stordifferens i fråga om synen på hur detkommer att ta att genomföra det härtjänstedirektivet. Jag skulle vilja ha meraprecisering av detta: Vad är det för problem manser, framför allt i ett längre tidsperspektiv, somHåkan redovisade? Vad är det för problem manser, som skulle kunna göra att det tar så ?Hans Alldén, kommissionen: Det var en del ganskaspecifika frågor om övergångsperioden. När detgäller spel tror jag inte att man kan säga något omen absolut tidsgräns där. Det beror på vad översynenger för resultat. Jag tror inte att man kan säga nuatt översynen kommer att resultera i ett tydligtförbud i den ena eller andra riktningen.Ambitionen att titta på de tre områdena finns där,men jag tror att man inte kan säga helt säkert attdet blir det ena eller andra förbudet exakt ettvisst år. Det beror på innehållet i det man kommerfram till, helt enkelt. Man måste dock enligtdirektivet lägga fram någon form av förslag.Auktorisationskrav togs upp. Såvitt jag haruppfattat det finns det inget förbud mot att införanya motiverade auktorisationskrav med hänsyn tillfolkhälsa till exempel. Det finns inget sådant veto,så att säga, i förslaget.Ambulansvård är ju en väldigt specifik tjänst. Jagvet inte om jag vågar uttala mig om den specifikatjänsten. Den kan ju ändå trots allt tillhöraområdet hur man organiserar hälsa, och där sägerdirektivet i stort sett ingenting. Direktivetsomfattning när det gäller hälsa och sjukvård är, somjag uppfattar det, mycket begränsad. Det kan gärnakommissionen återkomma till efter att ha tittatnärmare på det juridiska, men kommissionen har gjortett särskilt papper om just hälsoaspekterna, och detpapperet berör i stort sett bara förordning 1408,som handlar om patienters rätt till förhandsbeskedmed avseende på om de ska behandlas på sjukhus ellerom det bara gäller vård . Jag tror alltsåinte att man nu kan säga att ambulansvården kommeratt utsättas för fri konkurrens. Jag uppfattar inteatt direktivet ger några antydningar om det.När det gäller konsumenträtt ochkonsumentinformation är väl det här ett exempel påhur väldigt olika man kan uppfatta en politik.Kommissionen för sin del hade ju hoppats att det härförslaget skulle ha uppfattats som en demonstrationför stärkt konsumentskydd och konsumenträtt. Storadelar av direktivet handlar faktiskt om det, och dåinte bara så att säga frivilliga rättigheter i formav information utan också skyldigheter att informerakonsumenterna om garantier och så vidare.Det är korrekt att den här frågan ominternationell privaträtt är omdiskuterad, ochuppenbarligen har det blivit ett problem i mångamedlemsländer att beröra den här frågan och reda utden så att säga, men kommissionen vill inte isamband med det här förslaget ändra på sininställning. I de frågor som gäller avtalstvister avolika slag är det fortfarande hemlandsprincipen somska gälla som en övergripande princip.Sedan var det en fråga om genomförandetakten. Påpolitisk nivå, såväl inom den kommission som sitteri dag som den som tillträder - det är ialla fall delvis samma personer - finns det nog oro för att behandlingen av det här förslagetkommer att kunna dra ut . Man har inte pånågot sätt övergivit den offentliga tidtabell somjag redogjorde för tidigare, men det äruppenbarligen så att många medlemsländer kommer medväldigt många förslag till undantag, och det ärklart att en schweizerost med väldigt många hål slut kan rasa sönder som en helhet om det blirför många hål i den. Många medlemsländer anser attde så att säga är bäst på vartenda område, vare sigdet gäller sjukvård eller konsumentgarantier. Mananser att man är bättre än de andra medlemsländerna.Det finns alltså väldigt stora risker här.Den här delen är en väldigt viktig del avLissabonstrategin. Drar det här ut så hardet blivit ett väldigt stort misslyckande, om manjämför med de politiska uttalanden som gjordes ibörjan av när Lissabonstrategin infördes,om så att säga inga resultat alls kan visas uppframåt 2010. Jag skulle alltså vilja säga att detfinns en reell oro på politisk nivå inom Europeiskakommissionen.Håkan , : Först vill jag taupp frågor om olikaauktorisationskrav och ambulanssjukvård. Frågorna omångervecka och märkning av fisk överlämnar jag medvarm hand till gäller ambulanssjukvården är det så här: Manska inte överdriva effekten avursprungslandsprincipen när det gäller den typen avtjänstehandel som handlar om att det är ett stort,antingen offentligt eller privat, företag som köpertjänsterna. Där är det avgörande för tjänstenskvalitet och vilka specifikationer som ska gällanästan aldrig lagverket, vare sig i eller iGrekland. I stället gäller det vilken specifikationsom det står om i upphandlingen. Där är det ju såatt i är det bara landsting som upphandlarambulanssjukvård. Vill man ha en sjuksköterska medhar man rätt att ställa sådana krav. Det blir i såfall frågan om hur för offentligupphandling är utformade som avgör vilken typ avkrav man får och inte får ställa i den typen avupphandling. På en ganska stor del avsjukvårdsområdet är det ju så att det bara finns enköpare så att säga i . Den köparen ställersina specifikationer, och det är det som avgörsnarare än vad det står i tjänstedirektivet eller isvensk eller grekisk lag.K G Abramsson ställde en fråga om tiden. Om jagvore skulle jag förstås också ha iuppdrag att uttala den officiella versionen, att detmåste vara klart till 2010, och det är en jättebramålsättning. Men vi ser ju tyvärr något annat. Jagtycker att det är negativt. Jag är snarare enmissnöjd realist än att jag försöker säga att detvore bra om det tog . Det finns ju långakravlistor med undantag från alla medlemsländerhittills i form av reservationer i diskussionerna iBryssel. Vi har från sida våra undantag,och alla länder har sina undantag. Att förhandla nedsådana listor till en minsta gemensam nämnare, dettar tid.Jag tror alltså tyvärr att det kommer att ta tidinnan man är färdig med ett direktiv, och det kommertyvärr att vara så att man blir tvungen att bygga inundantag för kompromissens skull. Länder som harvissa märkliga särkrav och inte vill avskaffa demöver natten, helt enkelt för att skydda sin egenindustri, kommer att säga: Ja, vi går med på det härdirektivet om vi får behålla just det här fram till2012 eller om vi får fortsätta med den här praxisenfram till 2011. Den typen av övergångsregler brukastyvärr ibland i . Vi tycker illa om det, visom verkar för en generellt väl fungerande inremarknad, men det är en avvägning. Politik är ju attvälja mellan olika intressen. Någonstans ska manhitta en kompromiss, och den kommer tyvärr, trorjag, att bli försenad och omgärdad avgenomförandetider.Sedan kommer det att ta tid att genomföra detadministrativa samarbetet. Vi behöver bestämma ossför varje land av de 28 länder som är med på dethär. Även , och är jufullt ut med i inre marknaden och kommer attförutsättas sätta upp sina kontaktpunkter. Vi kommeratt behöva utnämna vilken statlig myndighet ellerorganisation som ska ta hand om detta. Vi kommer attbehöva bygga upp modalitet för kommunikation medmera. Jag är alltså en besviken realist, men jagtror att det kommer att ta tid.Marianne Åbyhammar, : Tack för fråganom ångerrätten. Det var en väldigt väl ställd fråga,för den illustrerar så väl svårigheten i att göraklart vad som omfattas av undantaget frånursprungslandsprincipen.Ska man uppfatta regeln om ångervecka som enmarknadsrättslig offentligrättslig regel somomfattas av ursprungslandsprincipen så är det detantal dagar som etableringslandet har ställt upp somångervecka. Det här området är harmoniserat genomminimidirektiv i distansavtalsdirektivet. Idirektivet står det . Det har vitolkat som i , medan det finns olikatolkningar i olika medlemsländer av hur många dagarsom ångerrätten faktiskt ska gälla.Den andra frågeställningen gäller kanske encivilrättslig regel eftersom det blir en del avavtalet för konsumenten. Då är det undantaget frånursprungslandsprincipen. Men det är bara undantagetom direktivet inte är fullt harmoniserat. Är dådistansavtalsdirektivet fullt harmoniserat? Nej, mankan väl förmodligen inte säga att det är fråga omfull harmonisering.Mitt tips är alltså att i valet mellan om dettaomfattas av undantaget eller inte så är det välförmodligen ett undantaget område, och då kommerolika regler att gälla.Vad gäller märkning av livsmedel kan jag intesvara så specifikt. Det är klart: Det omfattas välinte av något undantag, utan det äretableringslandets regler som gäller. Om de ärharmoniserade kanske kraven är desamma i olikaländer, men de kan ändå vara harmoniserade på enminiminivå, så det kan skilja något mellanmedlemsstaterna.Ordföranden: Då har vi två frågeställare kvar.Eftersom vi ligger kraftigt efter i tiden hoppas jagpå såväl korta frågor som korta svar.Håkan (): Ja, jag ska fatta mig kort.Delvis har jag fått svar på de frågor jag tänkteställa. Det är helt klart att det ärursprungslandsprincipen som skapar osäkerhet och oroi den här diskussionen, och min fråga är om det ärså, som jag uppfattar det, att man då i skahålla ordning på 25 olika regelverk om det härgenomförs. Då krävs det ju, som har sagts här, enväldig massa byråkrati. Har man gjort någraberäkningar om hur omfattande denna byråkratibehöver vara för att det ska fungera och man skakunna hålla den administrativa kontakten med alladessa 25 länder och att det ska fungera snabbt ocheffektivt?Den andra frågan handlar om detta: Det finns, somhar sagts här, en mängd olika reservationer och kravpå undantag. Är det möjligt att få några permanentaundantag här, eller är det enbart övergångsreglerdet handlar om?Anne-Marie (): Fru ordförande, jag har enfråga som ansluter till den förra frågan. Dethandlar helt enkelt om med vilken lätthet detadministrativa samarbetet kan komma att utvecklasframöver. Vi har ju helt olika rättstraditioner iEU-länderna, alltifrån Code iKontinentaleuropa till common law-systemet i Englandoch de skandinaviska rättssystemen. Det har jukommit till olika uttryck när det gäller tillexempel konsumentskyddet vad gäller alltifrånmyndighetsutövning och det offentligrättsligasystemet till mer av privaträttsliga lösningar ochdomstolsförfaranden.Hur kan ett administrativt samarbete gestalta signär man har så otroligt olika utgångspunkter attarbeta utifrån?Hans Alldén, kommissionen: Ja, det är inte lätt attsvara på frågan om vilken byråkrati som det härsamarbetet kommer att kräva. Det är en riktigtolkning att det måste fungera. Det är en viktiggrundtanke i direktivet, som jag uppfattar det, attsådant här administrativt samarbete ska kunnafungera för att man ska kunna bygga upp förtroendet.Men man kan vända på det: Hade man fortsattsektoriellt eller enbart gått på domarså hade man ju ändå haft samma problem, fast då hademan över huvud taget inte berört det utan barahoppats på att någon sorts gradvis harmoniseringskulle ske.Nu finns det ju som ett komplement till förslagetom administrativt samarbete och skyldighet och såvidare i båda riktningarna ändå konvergenselement idet hela och också en gradvis harmonisering. Den skaändå leda till att vissa regler blir mer ochmer gemensamma. Jag vet inte om det kan finnas någoti kommissionens konsekvensbedömning. Det finns enbred rapport om konsekvensbedömningar av förslaget.Det kan finnas en kostnadsberäkning för byråkratindär - jag kan faktiskt inte svara på det. Jag harinte sett någon i alla fall.Vad gäller ursprungslandsprincipen blir väl svaretungefär detsamma: Alternativet hade varit attfortsätta som förut, och då hade man ju ändå haftprecis lika många olika regimer att arbeta med.Alternativet är alltså heller ingen lösning.Att ursprungslandsprincipen kom med i förslagettrots att den är omgärdad av så pass många undantagberor på att det ändå är det som har upplevts somett hinder av tjänsteleverantörerna, nämligen vissadelar som följer av ursprungslandsprincipen. Det harenligt undersökningar upplevts som väldigt svårahinder för tjänsteleverantörerna, och det hade varitväldigt konstigt om man inte åtminstone i direktivethade försökt ange några element somursprungslandsprincipen kan förbättra.Håkan , : Vad gäller HåkanLarssons frågor om ursprungslandsprincipen tror jagatt vi inte ska överdriva hur allomfattande den härprincipen blir. Jag sade förut att den blirallomfattande, men den kommer bara att gälla vidtillfällig tjänsteutövning, alltså när man gör ettpåhugg i ett land och sedan åker hem igen. Videtablering gäller alltså inteursprungslandsprincipen. Vid etablering gäller fulltut de lagar som gäller i landet man etablerar sig i.Om vi alltså tar exemplet med märkning av fiskigen så är det så att om fisken ligger i fiskhyllanpå Lidl, som är etablerat i , så gällersvensk lag fullt ut. Det är bara om det är enfiskbuss från som åker över till ochsäljer som det är fråga omursprungslandsprincipen som ska gälla i så fall.På samma sätt: Om man vill göra en seriösupphandling av ambulanssjukvård i så utgårjag ifrån att man har etablerat sig i det härlandet. Men jag har svårt att se att det går attsköta ambulanssjukvård så. Det kan ju bero påSveriges geografiska läge, delvis. Det kanske ärlättare när det är väldigt nära mellan storstäder iBenelux, och och så vidare, menför del är det förmodligen så att det ärganska svårt att bedriva de här korta påhuggen genomatt bara åka över gränsen hela tiden.Det kom frågor från både och om hur stor byråkrati det kan bli ochom det kommer att fungera eller inte. Lite grann kanman väl turnera fråga och sägaatt hela ju är ett sätt att faktisktöverbrygga de här skillnaderna. Det är en utmaningvarenda dag - det kan jag tala om - för alla oss somarbetar med EU-rättsliga frågor. Vi har något somheter SOLVIT på där vi försökerkommunicera med de andra medlemsländerna med sådanahär kontaktpunkter som lite grann liknar det vi skabygga upp här med tjänstedirektivet. Det finns jugnissel och problemet att man inte förstår varandra,men alternativet är inte bättre.Vad gäller hur stor byråkrati det kan röra sig omtror jag inte att vi ska överdriva det. Jag ser inteframför mig en ny myndighet. Jag ser framför migsnarare en ny funktion på en existerande myndighetoch en handfull tjänstemän, maximalt, som arbetar iSverige med de här frågorna. Det kanske är så attdet är ambitiöst. Det kan också vara så att detstörsta problem som vi upptäcker , om visätter det här på rullning, inte blir att det blirför dyrt och byråkratiskt utan att vi kanske tog detpå allvar - jag gissar att vi gör det, lutherska ochkloka som vi är - medan andra medlemsländer kanskeinte är lika ambitiösa, så att man ringer och ingensvarar och man får inte något vettigt svar frånnågot annat medlemsland. Vad vet jag!Marianne Åbyhammar, : Administrativtsamarbete är enligt min erfarenhet ett väldigtresurskrävande sätt att arbeta på när man ska arbetaöver gränserna och på olika språk. Man ska användasig av formalia som man inte är van vid i vanlighandläggning på myndigheter. Man vet inte om det fårnågon effekt i det andra landet eller vilken effektdet får. Vilka sanktioner kan det bli fråga om?Vilken skyldighet har myndigheten i det andra landetatt faktiskt ta det här på allvar och prioritera denhär tillfälliga näringsutövaren i ett annat land?Vi har fått en förordning om samarbete påkonsumentskyddsområdet. Den är ännu inte publicerad- så färsk är den förordningen - men där finns detregler som jag mera tror på än dem som stipuleras idet här direktivet eftersom de är mer detaljeradeför när en myndighet kan neka att vidta åtgärder,när en myndighet i ett annat land måste vidtaåtgärder och också lite mer konkret hur det ska gåtill. Visserligen blir det byråkrati, men man ökarändå förutsebarheten i hanteringen.Ordföranden: för det! Tack alla medverkande,och tack för alla frågor! Då var första delen av denhär hearingen avklarad.Ordföranden: Då har vi kommit till den andra delenav näringsutskottets utfrågning omtjänstedirektivet. går turen till två avarbetsmarknadens parter, och vi börjar med LO ochhälsar , chef för den näringspolitiskaenheten där, välkommen.Irene Wennemo, LO: Fru ordförande,riksdagsledamöter! Det är väldigt roligt att fåkomma hit och presentera våra ståndpunkter ochberätta hur vi ser på tjänstedirektivet. Det här ären väldigt viktig fråga för oss. Våra förbund,särskilt de som jobbar inom de här sektorerna, ärväldigt engagerade i denna fråga och har lagt nedmycket möda och kraft för att förstå vilka effektertjänstedirektivet kan ha på våra förhållanden. Vårasysterorganisationer i andra länder har också börjatfästa allt större avseende vid tjänstedirektivet ochlägga ned mycket möda på att försöka påverka menockså förstå konsekvenserna av det, vilket intealltid är helt enkelt. Vi tror att det här är en avde stora frågorna ur ett arbetstagarperspektiv somvi håller på med i EU-systemet för tillfället.Man kan säga att grundtankarna bakomtjänstedirektivet har LO förståelse för. Det ärangeläget att protektionistiska hinder mot rörlighetav tjänster kan reduceras. Det är extra viktigt förSverige som tillhör de mera öppna och avregleradeekonomierna i . Vi har mycket att vinna pådet, precis som tog upp tidigare. Mende här vinsterna gör inte att vi får tappa bort dehot som kan finnas i tjänstedirektivet,hoten mot vissa viktiga delar av den svenskavälfärdsmodellen.Som vi ser det finns det problem på två områden.Det första är regleringen av arbetsmarknaden.Sverige har ett annat system för att regleraarbetsmarknaden än vad man har i många länder iövriga . Vi reglerar mycket mer genomkollektivavtal och mindre med lag. Att vi inte harnågon lagstiftning om minimilöner är ett väldigttydligt exempel på det. Man har valt att i ställetreglera lägstlönerna via kollektivavtal.Arbetstidslagstiftningen är ett annat tydligtexempel där vi har mindre lagstiftning och där vilämnar mycket större frihet för avtalsslutandeparter att anpassa arbetstidsförläggning tillbranschens och arbetstagarnas behov. Det ärnågonting som vi tycker har fungerat bra i Sverige.Man har fått en ganska flexibel och välfungerandearbetsmarknad, där man också tar hänsyn tillarbetstagarnas behov.Det andra hotet i tjänstedirektivet riktar sig mermot vår välfärdsmodell. Allra tydligast gäller detsjukvårdens finansiering och styrning. Men det finnsäven andra problem och oklarheter - som frågan kringSystembolaget, spelmonopolet och Apoteksbolaget.Jag tänkte nämna helt kort hur vi ser på de härtvå problemen.Vad gäller den första frågan, arbetsmarknadensreglering, tycker vi att huvudproblemet ärursprungslandsprincipen.