bet · GS01KU20 · 2005-01-01 00:00:00 — noterade sakförhållandena för utländska dotterbolag till statligt ägda före- tag och kunde konstatera att det är ett mycket begränsat antal sådana dotterbolag där detta problem kan uppstå. Av detta skäl fann närings- utskottet att det inte förelåg skäl för att göra ett uttalande. I en reservation (m, fp, kd, c) framhölls att det inte var acceptabelt att riksdag som företrädare för ägarna, det svenska folket, inte har en tillräcklig insyn i och kontroll över en så stor del av verksam- het som det här var frågan om. Omsättningen i uppgick till mer än enligt årsredovisning. Riksda- gen borde anmoda regeringen att utreda frågan om vilken insyn och kontroll den svenska staten bör ha i och andra statliga företags utländska dotterbolag och återkomma med förslag som tillgodoser de redovisade kra- ven. När det gäller förändringar i statliga bolags verksamhetsinriktning fram- höll näringsutskottet att statens innehav av aktier i statliga bolag i så gott som samtliga fall kan härledas till riksdagsbeslut. I grund och botten finns 6 REGERINGENS STYRNING AV således riksdagsbeslut som anger bolagets övergripande verksamhet. Vid ägarstyrningen av de statliga bolagen har regeringen att utgå från de rikt- linjer för bolagets verksamhet som angetts i det riksdagsbeslut som ligger till grund för beslutet att bilda eller förvärva bolaget eller som, i vissa fall, därefter antagits. Vanligen återspeglas beslut i företagens bolags- ordning. Enligt den ordning som råder är regeringen vid förvalt- ningen av de statliga bolagen således begränsad av de beslut fattat. Detta innebär bl.a. att regeringen inte har möjligheter att lägga andra upp- gifter på ett statligt bolag än de som inryms i vad som beslutats av . Av detta följer även att regeringen, i den händelse den önskar genomföra en förändring av ett bolags inriktning som inte kan inrymmas i vad beslutat, bör vända sig till . ville betona att vad som är en väsentlig ändring av ett bolags inrikt- ning måste ses i det enskilda fallet. Den ordning som råder fungerar enligt utskottets uppfattning väl. Något uttalande för att förändra denna kunde näringsutskottet inte ställa sig bakom. När det gäller ansåg näringsutskottet att bolagets verksamhet inte ändrats på ett sådant sätt att den inte ryms inom ramen för vad tidigare beslutat för bola- get. såg följaktligen inte att bolagets tidigare etablering på den tyska marknaden som en fråga för att avgöra. I en reservation (fp, kd, c) framfördes att expansion i i grunden var en fråga som borde ha underställts . Investering- arna i överensstämmer inte med de miljöpolitiska mål beslutat eller de riktlinjer för bolagets verksamhet som fastställt. Även investeringarnas omfattning gör att frågan borde ha varit föremål för ett riksdagsbeslut. Att bolagets investeringar i inte står i överens- stämmelse med vad har beslutat hade enligt reservanterna även klargjorts av (bet. 2002/03:KU30). Sammanfattnings- vis saknades enligt reservationen såväl ett regelverk kring som tydliga riktlinjer för regeringens förvaltning av de statliga bolagen när det gäller vilka åtgärder regeringen kan vidta utan att behöva godkän- nande. Regeringen borde därför genomföra en översyn och inom nuva- rande mandatperiod återkomma med förslag till på området. Vägledande för detta arbete skulle vara att ägarnas ställning, genom riksda- gens försorg, skall stärkas när det gäller bestämmandet över de statliga bolagen och deras verksamhet så att liknande situationer som den med Vat- tenfall inte behöver upprepas framgent. I en motivreservation (m) framhölls att enligt aktiebolagslagen måste ändringar av verksamheten som kräver ändring av bolagsordningen under- ställas bolagsstämman. Ändringar av bolagsordningen i statliga bolag borde godkännas av . Fördelen med en sådan ordning är att ägarna ges en större möjlighet till insyn och övervakning. Det innebär också en högre grad av likabehandling mellan statligt ägda och privat ägda bolag. Något riksdagsuttalande för att klargöra denna ståndpunkt ansågs inte erforderligt. 6 REGERINGENS STYRNING AV Betänkandet debatterades och ställde sig bakom utskottsmajoritetens förslag (prot. 2004/05:113). Utskottet har hållit en utfrågning med kanslirådet i Närings- departementet (bilaga B2). har framhållit att han som ledamot i har samma ansvar som vilken ledamot Regeringens ägarpolicy förmedlas på flera olika sätt. mella sättet är på bolagsstämman. En s.k. bolagsmapp eller ägarmapp som innehåller regeringens ägarpolicy och även de riksdagsbeslut som rör Vat- tenfalls verksamhet, överlämnas till ordföranden som distribuerar den inom Om ägaren har ytterligare att förmedla till styrelsen sker detta genom ordföranden, . Det som återrapporteras till ägaren är större händelser eller rena ägarfrå- De operativa frågor som hanteras i styrelsen är inte frågor för ägaren, utan de hanteras av ledning och styrelse. Men självklart hålls den politiska ledningen informerad om större och viktigare händelser som rör bolagets När det gäller danska Elsam hade den politiska ledningen infor- merats både skriftligt och muntligt om utvecklingen i . När det faktiskt visade sig vara ett avgörande läge genom- fördes också ett par möten med den politiska ledningen, ordföranden och Styrelsen gjorde inte den bedömningen att förvärvet av Elsam borde De är ägarförvaltningen som avgör om en fråga är av sådan vikt att det skall underställas . I detta fall gjorde ägar- förvaltningen mot bakgrund av egna beslut den bedömningen att det inte skulle göras. Bolagiseringsbeslutet anger att skall kunna delta i internationaliseringen av elmarknaden. I det beslut som följde på bolagiseringspropositionen står även att bolaget måste kunna disponera sina resurser på precis samma sätt som privatägda företag. 1996/97 beslutat att skall drivas på ett affärsmässigt sätt och uppfylla marknadsmässiga avkastningskrav. På det sättet har man gett en ram inom vilken skall verka. De här besluten faller inom den ramen, enligt den bedömning som ägarförvaltningen har gjort. har inga särskilda instruktioner för hur han skall bete sig i styrelsearbetet i syfte att förverkliga beslut om att aktivt skall medverka i omställningen av energisystemet. Om ägaren vill att bolaget skall agera på ett visst sätt används formella kanaler. gaste är bolagsstämman, men när det gäller mer löpande synpunkter fram- förs dessa till styrelseordföranden. Han kan förmedla sin kvalificerade bedömning om styrelsen har frågor om hur ägaren ser på vissa förhållan- har dock ingen juridisk möjlighet att särskilt instruera styrelsen att fatta ett visst beslut eller göra på ett visst sätt. lagslagen har han samma ansvar som vilken annan ledamot i styrelsen. 6 REGERINGENS STYRNING AV Investeringen i Elsam skedde mot bakgrund av behovet av att värna Vat- tenfalls konkurrenskraft och det värde som representerar. Den står inte i motsatsförhållande till vad skall åstadkomma för omställ- ningen av energisystemet i . Särskilt på är de invester- ingar som gjort för att stärka sitt bolag en förutsättning för att man skall kunna delta kraftfullt i omställning. Ägaren har ju ett ansvar för att bolaget långsiktigt skall vara konkurrenskraftigt, och bolaget har en stra- tegi som inte på något särskilt sätt skiljer sig från hur de större energibola- gen i just nu arbetar. Han har inte fått några direktiv från statsminister. Styrningen har på flera plan förändrats sedan uttalande genom . efter riksdagsbeslutet fattades inga for- mella beslut men det finns olika formlösa sätt att försöka styra bolaget. Först och främst har detta uttalande från naturligtvis förmedlats till styrelsen via ordföranden. I styrelsearbetet har diskussionerna kring förny- bar energi intensifierats och forsknings- och utvecklingsfrågorna diskute- rats mer . Detta har bl.a. resulterat i olika program, exempelvis för vindkraften men även för att gå igenom alla vattenkraftanläggningar där det nu med elcertifikatssystemet finns möjlighet att göra olika invester- ingar för att öka kapaciteten i anläggningarna. Den diskussion som fördes med ordföranden har gett konkreta resultat i form av satsningar i förnybar energi i . Efter har också diskussionen inten- sifierats om hur man kan göra kopplingen tydligare mellan beslut och styrningen av , och regeringen har föreslagit en ändring av bolagsordningen. Det är dock tidigt att utvärdera och andra aktö- rers satsningar på det här området eftersom det är fråga om investeringar som kanske skall betala sig , och tillståndsprocessen för att få bygga ett vindkraftverk kanske i vissa fall kan ta upp till . Det har definitivt skett en ökad fokusering på förnybar energi i styrelsearbetet i . Det vore olyckligt om det uppstod en klyfta där bolag och ledning har en enorm kunskapsfördel före ägaren. Därför anses att bolagsförvaltningen skall ha sina ansvariga förvaltare i styrelsen för att löpande kunna följa arbetet, ligga nära styrelsen, hålla sig informerad och ha en hög och god kompetens. Det skiljer sig inte på något sätt från hur det ser ut i övriga näringslivet när det gäller långsiktiga och aktiva ägare. utgörs dels av enheten för statligt ägande, dels naturligtvis av den politiska ledningen. När det gäller den löpande kontakten med ordföranden och led- ningen för bolaget är det någonting som ägarenheten har hand om. Det är praktiskt ogörligt för ministern att hålla kontakt med 4050 bolag. När det gäller investeringarna utomlands har man naturligtvis fört en diskussion om vad de innebär för bilden av men där också tagit grund i beslut att måste kunna delta i internationalise- ringen. Man har också utgått från att det innebär att bolaget måste verka utifrån de förutsättningar som gäller. 6 REGERINGENS STYRNING AV anläggningarna med fossila bränslen. Det företag som vill växa blir alltså ägare till sådana anläggningar, och då gäller det att ta hand om anläggning- arna på bästa sätt. Systemet för handel med utsläppsrätter sätter de ekono- miska incitamenten för att effektivisera produktionen i Utfrågning med ordföranden i , Dag Utskottet har också hållit en utfrågning med ordföranden i , Dag Klackenberg (bilaga B3). har beskrivit avvägningen mellan de olika mål som är bestämda för Vatten- Ett uppdrag är att förvalta statens kapital på ett effektivt sätt. finns ett avkastningskrav som nu uppnått. Sedan finns en öns- kan från att bolaget skall vara aktivt i omställningen mot ett hållbarare energisystem och ett miljömål. Dessutom finns det en önskan om låga och stabila elpriser. Det femte målet är säkerhetsmålet. skall vägas ihop till något som fungerar. En av de svåraste uppgifterna är att finna bra produktionssätt att ställa om till. Det gäller att finna en vind- kraftsteknik som fungerar, solceller som kan bli lönsamma, svartlutsutnytt- är ledande i detta arbete. Det finns en verklig samsyn i att skall vara pådrivande i den långsiktiga utvecklingen. därför företaget är inne på områden där man inte ser en omedelbar lönsam- het eller avkastning. driver frågan om att komma över mer Det är klart att dessa fem mål kolliderar, vilket kan vara ett bekymmer för men är ett bekymmer för hela den energipolitiska diskussio- Ägaren har uppgifter när det gäller avvägningen men det är som i sin dagliga verksamhet skall se till att man håller sig inom ramen för de fem målen. Några mål är lätta att uttolka, t.ex. avkastningskravet. det gäller miljömålen finns det lagstiftning som tillämpas av olika myndig- Det finns en miljöbalk. När det gäller sådana mål som är svåra att beskriva operativt, som omställning till hållbar energiproduktion, behövs det redovisas praktiskt fungerande lösningar. Sedan får man se om de håller Den strategi som haft ligger fast. när det definitiva omställningsbeslutet i energipolitiken fattas som det finns anledning att i grunden ompröva strategin. Dag Klackenbergs bedömning är att ägarenhet och den politiska enheten har haft tillräcklig information om planer för att kunna avgöra om det fanns anledning att gå till . regeringen, har i varje beslut av vikt haft möjlighet att påverka. löpande ägarkontakter med . terna med departementsrådet och statssekreteraren är något mer sällan förekommande. Av och till har han kontakter med statsrådet. 6 REGERINGENS STYRNING AV Formella samtalsuppteckningar förekommer inte. I styrelsen däremot före- kommer dokumentation. Det skulle vara svårt att göra samtalsuppteck- ningar , och det är dessutom svårt att ange vad som är direktiv, instruktioner eller vad som är frågor. Det bör absolut finnas ett krav på öppenhet, och bolaget har tagit stora steg i det avseendet under Dag Klackenbergs tid som ordförande. Det finns mycket utförliga styrelseprotokoll, och företaget har gett ut rapporter om ståndpunkten i miljöfrågor, i etiska frågor m.m. Det finns inte samtalsupp- teckningar från kontakterna med ägaren men däremot finns det i styrelse- protokollen redovisat vilka kontakter som förekommit och innehållet i kontakterna. Det är viktigt att det inte finns uppteckningar av sådant som man från företagets sida inte vill att konkurrenterna skall kunna läsa. Revisionsrapporten har delats ut till styrelseledamöterna och analyserats. Styrelsen har diskuterat med företagsledningen vad som kan göras för att förbättra informationen. Från företagets sida hade man hoppats kunna komma in på den danska marknaden. Några aktieägare i ville ha som ägare i stäl- let för det danska , och ville komma åt vindkraftskun- nande. I finns de största vindkraftsinvesteringarna. Om man har vattenkraft tillsammans med vindkraft kan man utnyttja detta mycket väl. äger av det mest miljöeffektiva verket, Ave- döre i . Dag Klackenberg fick inga instruktioner från ägaren i samband med Elsamaffären men fick med sig ett antal frågor som om det var en bra affär och om vad det betydde för vindkraften. investe- rar inte i ny kolkraftsproduktion utan i befintlig kolkraftsproduktion. Det är en viktig skillnad. Han och ägarförvaltningen har resonerat i dessa termer. Han uppfattade att var på väg i den riktning som riksdagsbeslu- tet 2003 innebar. Det förhållandet att det ställs lägre avkastningskrav på t.ex. vindkraft och biobränsle är exempel på utvecklingen. Problemet är att hitta långsiktigt lönsamma projekt i linje med och regeringens regelverk. Vid omställningen till vindkraft måste det finnas ett regelverk som är hållbart över tiden. Det måste finnas utsläppsrätter eftersom produk- tionskostnaden för vindkraft är kilowattimmen och marknadspriset 30. Avkastningskraven har sänkts men det går inte att lägga allt på Vatten- fall. följer numera elcertifikatsmodellen. Dag Klackenberg känner inte så väl till om det skulle förekomma att företaget inte utnyttjar certifi- katsberättigad produktion. Framöver kommer möjligheterna att utnyttjas maximalt. har utskottet hållit en utfrågning med statsrådet , bilaga B9, som bl.a. anförde följande. 6 REGERINGENS STYRNING AV Det bästa sättet att ta ansvar och möta de berättigade krav som finns på , är att skapa ett långsiktigt konkurrenskraftigt bolag som klarar av att konkurrera med de stora internationella energibolagen. ten för regeringens syn på och arbete med är naturligtvis de beslut i som direkt rör . att bolaget kan göra kraftfulla satsningar inom förnybar energi. har bolaget investerat i förnybar energiproduktion. Genom bl.a. beslutet att investera 1 ½ miljard kronor i en vindkraftspark i Lillgrund kommer att nu även öka vindkraftsproduk- blir därmed landets ledande vindkraftsoperatör. är det ledande energiföretaget då det gäller invester- ingar i elproduktion från förnybara energikällor. granskningsbeslut 2003 är ett mycket viktigt beslut. Det skulle vara regeringen fullständigt främmande att bortse från ett beslut i grundat på betän- Beslutet har lett till förändringar och förbättringar. Regeringen anser att skall öka sina insatser och sin ambition när det gäller förnybar energi. Det finns dessutom behov av att utveckla och modernisera ägarstyrningen av . Därför har regeringen kommit överens med samarbetspartierna om ett tillägg till bolagsordningen, där det markeras att skall ta den ledande rollen i omställningsarbetet, vilket också uttalat. Styrningen av är allt annat än formlös. för styrningen av mycket formella. De tar sin utgångspunkt i beslut om , aktiebolagslagen och de riktlinjer för ägar- styrning som utarbetats i . lämnar ägaren anvisningar till bolaget. Dessa utgörs av riksdagsbeslut och riktlinjer från ägaren. Därutöver pågår en löpande dialog med bolaget. regeringens sida redovisas även regelbundet ägarpolicyn för . dagen har tidigare utan anmärkning behandlat den skrivelsen. konkurrerar på en europeisk elmarknad. renterna finns EON, som är näst största energibolag med nästan dubbelt så stor elförsäljning som , och EDF, som är största elbolag med över 35 miljoner kunder i . Det är på den mark- naden som skall konkurrera. Energi och ägs av utländska bolag. bolag måste överleva och vara framgångsrikt på denna marknad. cis som fattat beslut om skall affärsmässigheten och att vara ledande i energiomställningen gå hand i hand. Det kan självklart finnas målkonflikter på både kort och lång sikt när man fattar beslut. Ett sådant exempel är investeringar i långsiktiga lös- ningar som ännu inte fullt ut har marknadsmässiga förutsättningar. viktigt att fatta de långsiktiga besluten därför att de på lång sikt är mark- 6 REGERINGENS STYRNING AV I frågan om skulle investera i var det mycket vik- tigt för och den politiska ledningen på Näringsdepar- tementet att göra just avvägningen mellan marknadsmässighet och att vara ledande i energiomställningen. finns det en gemensam nordisk elmarknad. Den är helt integrerad och är hemmamarknad. Den el som producerar finns i svenska kablar. Den el som producerar finns i norska kablar. För att vara framgångsrik är det viktigt att man har förutsättningar att klara konkurrensen och också kan agera internationellt. En investering i Elsam är en klok och strategiskt riktig affär. De investeringar som har gjorts i , och som eventuellt skulle kunna komma till stånd i är vinstgivande investeringar som innebär att vinsterna tas hem till och ger resurser och muskler för att investera i förnybar energi på hemmaplan. Bolaget har fått budskapet att regeringen önskar se mer av investeringar i förnybar energi, inte minst vindkraft. Elsam är största vindkrafts- elproducent. Det är mycket intressant att få in den kunskap och den erfarenhet som Elsam därmed har. De länder som inte har tillgång till vat- tenkraft är än så länge beroende av fossila bränslen. Det är ett stort problem och en stor utmaning att ställa om energisystemet. Regeringen har arbetat mycket aktivt med, inte minst , att gå vidare i ägarstyrningen, att öka kommunikationen, att se till att det finns årsredovisningar av professionellt snitt i alla statliga bolag, att alltmer ha öppna bolagsstämmor och att uppmuntra genomlysning. Detta är oerhört viktiga principer. är det naturligtvis så att ett bolag som agerar på en tuff internationell marknad och kommunicerar affärsbeslut med äga- ren eller förslag till framtida strategier har svårt att låta allt detta vara offentligt. Utskottet har hållit en utfrågning med förre näringsmi- nistern som anfört i huvudsak följande. beslutade att bolagisera . Beslutet innebar att ansvaret för övergick från staten till ett självständigt bolag eller till ett självständigt rättssubjekt. Det innebar att styrningen av Vatten- fall förändrades. Staten kan inte som ägare till ett bolag utöva styret på samma sätt som när den styr sin egen verksamhet i t.ex. ett affärsverk som utgör en del av statsverket. För såväl bolag som myndigheter sker styr- ningen på två sätt, genom den rent formella styrningen och den informella styrningen. Den formella styrningen innebär att ägaren beslutar om de över- gripande målen för verksamheten, vilket i fallet sker genom beslut. Till skillnad från styrningen av en myndighet finns i styr- ningen av bl.a. också aktiebolagslagen som inte gör någon skillnad mellan vem det är som äger ett bolag. Aktiebolagslagen slår fast ansvarsfördelningen mellan styrelse, ledning och ägare. 6 REGERINGENS STYRNING AV styrningen finns den generella ägarpolicy och de riktlinjer som har utarbe- tats i och som anger regeringens inställning i vissa principiella frågor inom vissa prioriterade områden. Den del av styrningen som kan kallas informell handlar om den dagliga förvaltningen av bolagen som man av praktiska skäl inte kan sköta på ett lika detaljerat sätt som den mer övergripande hanteringen. Inom ramen för den informella styrningen förs en löpande dialog med framför allt styrelsens ordförande men också med bolagets verkställande direktör. har kontakter med exempelvis revisorer, banker, ratinginstitut och långivare. Det handlar om att hålla sig informerad och kanske förmedla ägarens syn på någon aktuell fråga och ibland agera som bollplank och rådgivare. Vid händelser av större karaktär skall styrelsens ordförande se till att en samsyn uppnås med ägaren. ningen framställs ibland som något konstigt. Om man använder uttrycket formlös låter det kanske som att det råder brist på styrning. Tvärtom är det på detta sätt som ägare förvaltar sina bolag på ett ansvarsfullt sätt. Det gäller inte minst om bolaget är konkurrensut- satt och företagsledningen därför ständigt måste agera för att försvara och utveckla bolagets konkurrenskraft. Det vore inte seriöst och ansvarsfullt att som ägare i detalj försöka styra bolagets hela dagliga verksamhet. Denna ordning har själv slagit fast i ett antal riksdagsbeslut, senast i näringsutskottets betänkande 2002/03:NU3 då utlands- Utskottet upprepade då sitt ställningstagande från 2001 om ägarens roll och ansvarsfördelning gentemot styrelse och ledning. Dessutom har regeringen i sin skrivelse till om företag med statligt ägande redovisat såväl förvaltningsmodell som Vat- tenfalls strategi och inriktning utan att det riktats någon anmärkning. Vid en rad olika möten och diskussioner med styrelsens ordförande för- medlades beslut och inställning. måste öka sina ambitioner inom förnybar energi, och ledningen i måste ägna mer tid, mer engagemang och mer upp- märksamhet på sin nivå åt frågorna som gäller omställning av det svenska Under tid som näringsminister har en inten- siv aktivitet pågått i olika områden för att påverka i dessa avseenden. exempel har drivit att ledningen skall dela upp sitt engage- mang när det gällde de förnybara energikällorna. Den mångfald av täta kontakter och det deltagande i styrelsearbete och annat som är en del i styrningen skulle bära väldigt långt om varje replik Det är vid viktigare händelser och frågor av annan bety- delse anteckningar bör göras. Detta är dock något som ständigt måste förändras och utvecklas. har inget emot att det dokumente- ras mer om det visar sig praktiskt och om det nu skulle vara lämpligt av 6 REGERINGENS STYRNING AV Efter beslut om inleddes ett noggrant arbete i syfte att miljömålen skulle bli uppgraderade i bolagets arbete. mycket bredare arbete än bara miljöfrågorna som KU hade tagit upp. var också frågor med konsumentinriktning - frågor om elavbrott varje vin- ter, frågor om ersättning vid elavbrott, frågor om hur man kan förebygga detta och frågor om hur man snabbare kan få tillbaka strömmen när stor- men väl kommer. Investeringarna i gjordes före tid som närings- gjordes ingen ytterligare sådan investering så han hade inte anledning att ge något särskilt godkännande eller icke-godkän- nande av den tyska affären. Om anser att bolaget har förändrats i en riktning som strider mot intentioner får man naturligtvis ta det på allvar och värdera det, men det är lite svårt att förstå vad det är för strategiskifte som bolaget självt skulle ha genomfört. förhållandet att köpt företag i utlandet är inte ett plötsligt och för okänt strategiskifte, utan när bolaget bildades anfördes som ett av skälen att det skulle kunna delta i den europeiska omstruktureringen av Det sades uttryckligen ifrån att utländska förvärv inte Det är självklart att ett företag som är störst i på att producera