bet · GT01KU10 · 2005-12-01 00:00:00 — Lägst andel utnämnda kvinnliga myndighetschefer har Närings-, Justitie- och Jordbruksdepartementen (24, 29 respektive ). Vid två departement, - som slogs samman med - samt , är kvinnorna i majoritet bland de utnämnda myndighetscheferna (90 respektive ). Tabell 5.4 Kön och utnämnda myndighetschefer per departement Andel kvinnor (%) Kommentar: Uppgifterna i tabellen avser . * bildades Utbildnings- och genom en sammanslagning av . I tabellen redovisas uppgifter avseende det nya Utbildnings- och under (). En stor del av de utnämningar som hänförs till (fr.o.m. Utbildnings- och ) gäller utnämningar av universitets- och högskolerektorer. Utesluter man dessa påverkas dock inte resultatet för . Andelen utnämnda kvinnor är alltjämt . Enligt regeringsformen får vid tillsättning av statliga tjänster avseende fästas endast vid sakliga grunder. Exempel som nämns är förtjänst och skicklighet, men hänsyn får tas även till andra grunder så länge de är sakliga. Som tidigare framhållits av utskottet skall politisk bakgrund inte diskvalificera någon från att utnämnas till statlig tjänst, t.ex. generaldirektör. I vissa fall kan politisk erfarenhet t.o.m. vara särskilt värdefull för ledningen av en offentlig organisation. Vad som i sådana fall är relevant är inte vilket politiskt parti den person som utnämns har representerat, utan det att han eller hon har haft vissa uppgifter i en politisk och offentlig miljö och utfört dessa på ett sådant sätt att det är meriterande för den tjänst som skall tillsättas. I sammanhanget kan även nämnas att har i uppdrag att se över regeringens utnämningsmakt. Frågan om ökad öppenhet vid utnämningar kommer då att behandlas. Enligt utskottets mening ger granskningen i denna del inte underlag för någon annan bedömning än att regeringen har utövat utnämningsmakten i enlighet med regeringsformens bestämmelser. Bilden från granskningen 2003 är i stort sett oförändrad. Flertalet utnämnda myndighetschefer har inte politisk bakgrund som t.ex. statsråd, riksdagsledamot, statssekreterare eller kommunalråd, och bland dem som har politisk bakgrund är bakgrunden statssekreterare vanligast. Då regeringarna under de senaste drygt tio åren har varit socialdemokratiska har flertalet statssekreterare som utnämnts till myndighetschef bakgrund inom Socialdemokraterna. Vad gäller kön kan utskottet konstatera att utvecklingen sedan granskningen 2003 har gått i riktning mot en större andel kvinnor bland dem som utnämns till myndighetschefer. Uppdelat per departement är bilden alltjämt att andelen kvinnor respektive män bland de utnämnda myndighetscheferna i vissa fall skiljer sig kraftigt åt. Vid flera departement finns en klart större andel män bland dem som utnämnts, medan det vid några departement finns en klart större andel kvinnor. Granskningen ger i denna del inte anledning till något uttalande från konstitutionell synpunkt. Följande reservation har avgivits. I rubriken anges inom parentes vilket avsnitt i utskottets granskning som behandlas i reservationen. Utnämningsmakten (avsnitt 5) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med "Enligt utskottets mening ger granskningen" och slutar med "bakgrund inom Socialdemokraterna" bort ha följande lydelse: Enligt vår mening är överrepresentationen av utnämnda myndighetschefer med bakgrund inom regeringspartiet så stor att den kan väcka misstanke om att inte enbart sakliga grunder vägs in vid utnämningen. Argumentet, som tidigare anförts av regeringen, att statssekreterare skall ses som en särskild grupp i sammanhanget, är enligt vår mening ohållbart. tillbaka är statssekreterare i praktiken partipolitiskt bundna tjänster, och det vore således fel att i en granskning som denna bortse från att dessa har en partipolitisk bakgrund. Vi vill i sammanhanget även betona att, enligt gällande lagstiftning, av sakliga grunder skall skickligheten sättas främst vid tillsättning av statlig tjänst, om det inte finns särskilda skäl för något annat. skall inte redovisa sitt uppdrag förrän . I avvaktan på detta bör rutinerna inom ändras för att skapa bättre förutsättningar för att i efterhand kunna granska vad som har legat till grund för olika utnämningar. De kravprofiler som tas fram inom innan sökandet efter kandidater påbörjas bör därför finnas tillgängliga för den händelse att granskning skulle inledas.