bet · GT01SoU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Det är enligt utskottet inte aktuellt att införa en expeditionsavgift vid uttag av receptbelagda läkemedel. Regeringens förslag till medelsanvisning tillstyrks och motionerna So631 (fp) i denna del samt So693 (m) i denna del avstyrks. Bidrag till hälso- och sjukvård (13:3) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvården. bör vidare, med hänvisning till pågående arbete, avslå två motioner om nationellt stöd till PION m.fl. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 13:3 Bidrag till hälso- och sjukvård. Syftet med anslaget är att genom riktade satsningar förbättra hälso- och sjukvårdens kvalitet och tillgänglighet m.m. Från anslaget utbetalas vissa statsbidrag i enlighet med den överenskommelse som träffas mellan staten och om vissa ersättningar till hälso- och sjukvården. Vidare ingår i anslaget ersättning till , medel för metod- och kunskapsutveckling, ersättning till smittbärare, statlig ålderspensionsavgift, ersättning för vissa kostnader och förluster som uppkommit till följd av myndighetsingripanden för att hindra spridning av smittsam sjukdom enligt smittskyddsförordningen, kostnader för patientförsäkring och vissa skadeersättningar, stöd till nationellt utvecklingsarbete inom vården och omsorgen, medel till projekt mår ?, medel för inrättande av nationellt register över alternativ- och komplementärmedicinska utövare, medel till upprättande och drift av läkemedelsförteckning, medel till , medel till Nationella rådet för organ- och vävnadsdonation samt bidrag till och Hälsa, till Vidarkliniken och till Rett center. Regeringen tecknade en permanent överenskommelse med om tillgänglighet och införande av en nationell vårdgaranti fr.o.m. . För ändamålet ökades anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning med 2005, samt med . Genom införandet av en vårdgaranti tas ett viktigt steg för att förbättra kvaliteten i och tillgängligheten till hälso- och sjukvården. Enligt regeringens mening är några av de mest centrala utmaningarna för den svenska hälso- och sjukvården dels att, med hjälp av en fortsatt hög kvalitet, jämställdhet och god tillgänglighet på lika villkor för hela befolkningen, bibehålla förtroendet för det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet, dels att klara den framtida finansieringen av vården. Vidare har regeringen och gemensamt avsatt medel för utveckling av en nationell sjukvårdsupplysning per telefon och ett medicinskt beslutsstöd kopplat till upplysningen. kommer systemet att implementeras i ett par landsting. Målsättningen är att en majoritet av befolkningen skall ha tillgång till en nationell sjukvårdsupplysning med det gemensamma telefonnumret 1177 . Möjligheterna att med hjälp av IT-stöd utveckla och förnya hälso- och sjukvården och dess administration bör enligt regeringen prövas i än högre grad än vad som redan görs. Regeringen och har inom ramen för Dagmaröverenskommelsen tagit ett gemensamt initiativ till en fördjupad nationell samverkan kring IT-frågorna. För att förverkliga intentionerna i överenskommelsen inrättades en nationell ledningsgrupp för IT i vård och omsorg . Ledningsgruppens arbete skall utmynna i en nationell IT-policy för vård och omsorg, där områden som är strategiskt viktiga för nationellt koordinerade investeringar kommer att identifieras. Den kommande nationella IT-policyn skall fungera som ett strategiskt planeringsverktyg för alla aktörer inom vård- och omsorgssektorn. Målsättningen är att den nationella IT-policyn för vård och omsorg skall kunna presenteras /06. Den nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg har beviljats för arbetet inom ramen för Dagmaröverenskommelsen. Som en följd av den nationella handlingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården bildades (Fammi). Fammis ändamål är att genom kunskapsutveckling och kunskapsspridning bidra till att utveckla den primärvård som finansieras av landstingen och kommunerna. Regeringens avsikt är att stödja Fammi också . I budgetpropositionen avsätts vidare till driften av ett nationellt register över alternativ- och komplementärmedicinska utövare. I motion So356 av m.fl. (c, m, fp, kd, mp) begärs ett tillkännagivande om att PION får del av nationella medel, t.ex. Dagmarmedel, för drift och utveckling av sin verksamhet. I takt med att alltmer patientinformation finns att tillgå på Internet blir söktjänsten i PION, enligt motionärerna, i allt högre grad en tjänst för allmänhet och vårdpersonal i hela och allt mindre en tjänst endast för de anslutna landstingen och regionerna. har dessa landsting och regioner varit ensamma om att bära kostnaderna för både drift och utveckling av PION. Motionärerna anför att det ligger i IT:s natur att utveckling av IT-tjänster kan decentraliseras, och det är därför särskilt viktigt att tjänster som utvecklats geografiskt och verksamhetsmässigt långt från "centrum" också ges nationellt stöd, särskilt när tjänsten har nationell bärighet. I motion So553 av m.fl. (v) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om att beredningen av nationellt stöd till PION m.fl. informationssystem riktade till allmänheten bör prioriteras. Motionärerna ser med tillfredsställelse på att regeringen nu tagit tag i frågan om nationell samordning av IT inom hälso- och sjukvården. I det arbetet anser motionärerna att man skyndsamt behandlar frågan om informationssystem till patienterna via databaser, t.ex. Infomedica och PION. behandling och pågående arbete driver hemsidan "", där man bl.a. kan läsa om sjukdomar, behandlingar, läkemedel samt rättigheter och skyldigheter för patienter och för sjukvårdspersonal. Vidare finns där en förteckning över länkar och adresser till patient- och handikapporganisationer m.m. Hemsidan är gratis att använda och drivs utan kommersiella intressen. Ägare är alla landsting och . Databasen bygger på ett samarbete mellan landstingen i , , , , NU-sjukvården i samt (). Databasen omfattar referenser till olika dokument i form av böcker, tidskrifter, broschyrer, videoband och andra medier. I PION finns även adresser till patientföreningar samt länkar till föreningar och fulltextdokument på Internet. Databasen uppdateras kontinuerligt och bygger på ett kvalitetsurval av medier och länkar, gjort av bibliotekarier vid sjukhusbiblioteken. PION finansieras helt av de deltagande sjukhusbiblioteken. Yrkanden om att PION bör få del av nationella medel behandlades i socialutskottets betänkande 2004/05:SoU1 (18 f.). Yrkandena resulterade i ett tillkännagivande från utskottet om behovet av stöd till utveckling av IT-baserade patientinformationssystem. Enligt tillkännagivandet borde regeringen överväga hur utvecklingen av PION, Patientinformation Online, skulle kunna ges nationellt stöd (rskr. 2004/05:114 och 115). I regeringens skrivelse 2004/05:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen anfördes att regeringen inte har för avsikt att tillföra medel till regionala satsningar som PION. I ett yttrande till ifrågasatte socialutskottet detta redovisningssätt samt anförde att man saknade närmare analys i anslutning till den frågeställning som tillkännagivandet avser (skr. 2004/05:75, bet. 2004/05:KU24). I regeringens avlämnade proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (bilaga 17, IT-användning inom bl.a. det hälso- och sjukvårdspolitiska området, s. 407) anförs följande: Även inom många enskilda landsting har tjänster för nätbaserad hälsoinformation tagits fram. Genom det regionala samarbetsprojektet - Patientinformation Online - ges patienter, anhöriga och vårdpersonal möjlighet att via en webbportal hitta referenser till litteratur, tidskrifter och annat informationsmaterial som finns tillgängliga på deltagande landstings sjukhusbibliotek. Därutöver finns länkar till externa nätbaserade informationskällor. har genom ett tillkännagivande från socialutskottet ställt sig positiv till utveckling av nationella tjänster för nätbaserad hälsoinformation. Frågan om hur detta område kan utvecklas och samordnas på bästa sätt bereds nu inom . Propositionen bereds av trafikutskottet. Kammarbehandling av betänkandet är planerad till . Den i budgetpropositionen nämnda nationella ledningsgruppen för IT i vård och omsorg har, enligt uppgift från , arbetat med att ta fram ett gemensamt dokument där man brett inom vård- och omsorgssektorn enas om en vision om hur IT skall användas för att förbättra tillgänglighet, vårdkvalitet och effektivitet. Gruppen - som består av representanter från , Kommuner och Landsting, , , samt - skall även peka ut vilka områden som behöver hanteras nationellt, vilka aktörer som skall ansvara för olika delar av utvecklingen samt skapa en tidsatt prioriteringslista över kommande satsningar. Behovet av nätbaserad hälsoinformation och en nationell vårdportal på Internet har lyfts fram som ett prioriterat område i den kommande nationella IT-policyn. Detta bedöms vara en central tillgänglighetsfrämjande åtgärd för kontakterna mellan medborgarna och vården. Ledningsgruppen skriver i en lägesrapport att "många IT-baserade tjänster i vården, däribland tillhandahållande av kvalitetskontrollerad nätbaserad hälsoinformation till medborgarna, är mycket kostsamma och förutsätter i praktiken ofta samarbete på nationell nivå eller mellan flera huvudmän och andra aktörer. Nationella ledningsgruppen avser därför att överväga behovet av insatser inom detta område". Ett första utkast till den nationella IT-policyn beräknas vara klart . Vid fjolårets budgetbehandling beslutade att ge regeringen till känna att den bör överväga hur utvecklingen av databasen kan ges nationellt stöd. Regeringen anförde att den inte har för avsikt att tillföra medel till regionala satsningar som PION (skrivelse 2004/05:75). I ett yttrande (protokoll 2004/05:29 ) över skrivelsen ifrågasatte socialutskottet detta redovisningssätt samt anförde att det saknades närmare analys i anslutning till den frågeställning som tillkännagivandet avsåg. Utskottet vidhåller denna inställning. Utskottet ser emellertid mycket positivt på det initiativ som regeringen och tagit när det gäller en fördjupad nationell samverkan kring IT inom hälso- och sjukvården och ser fram emot den nationella IT-policyn för vård och omsorg som skall presenteras av den nationella ledningsgruppen på området. Utskottet delar bedömningen att det är av stor vikt att patientinformation till allmänheten prioriteras i detta arbete. Enligt vad utskottet erfarit kommer utskottets tillkännagivande från /05 att behandlas i sammanhanget. Motionerna So356 (c, m, fp, kd, mp) och So553 (v) yrkande 12 får med det anförda i huvudsak anses tillgodosedda. Utskottet anser att den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd, och den tillstyrks därför. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 13:4 . bör därmed avslå ett motionsyrkande om annan medelsanvisning till anslaget. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 13:4 (). SBU har till uppgift att vetenskapligt utvärdera tillämpade och nya medicinska metoder ur ett samlat medicinskt, ekonomiskt, socialt och etiskt perspektiv. Det övergripande målet är att genom vetenskapliga kunskapssammanställningar stärka beslutsunderlaget inom hälso- och sjukvården, inkluderande tandvården, för att därigenom bidra till en mer effektiv och evidensbaserad hälso- och sjukvård. Myndigheten skall sammanställa utvärderingarna på ett enkelt och lättfattligt sätt samt sprida dem så att vårdgivare och andra berörda kan tillägna sig den kunskap som vunnits. Vidare skall SBU utvärdera hur denna kunskap har använts och vilka resultat som har uppnåtts. SBU bedriver ett särskilt program (Alert) för tidig utvärdering av nya metoder som är på väg in i sjukvården. Enligt regeringen bör inriktningen av SBU:s verksamhet i stort kvarstå. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att till anslag 13:4 för anvisar mer än regeringen föreslagit. Den verksamhet som SBU bedriver har enligt motionärerna stor betydelse för sjukvårdens utveckling. SBU:s rapporter är av god kvalitet och spridningen av dessa har ökat, men enligt motionärerna vore det önskvärt med en ännu bättre informationsspridning. Resurser avsätts därför för att informera om och öka spridningen av SBU:s rapporter i den svenska sjukvården. Utskottet delar motionärernas åsikt att SBU:s rapporter håller mycket hög kvalitet. Det är mycket positivt att spridningen av rapporterna har ökat. Den föreslagna medelsanvisningen bedöms vara väl avvägd. Utskottet tillstyrker därför medelstilldelningen och avstyrker motion So693 (m) i denna del. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 13:6 . bör därmed avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning till anslaget. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 13:6 . är nationell expert- och tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård, socialtjänst, tandvård, stöd och service till funktionshindrade, hälsoskydd och smittskydd. har även ett samlat sektorsansvar för handikappolitiken i vård- och omsorgsfrågor. Myndigheten skall säkerställa och främja god hälsa, social välfärd, omsorg och vård på lika villkor för hela befolkningen. Vidare ingår i samverkansområdena Skydd, undsättning och vård samt Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen (utgiftsområde 6). Inom anslaget avsätts medel för bl.a. kostnader för drift och administration av det hos . Registret kommer bl.a. att möjliggöra för att göra epidemiologiska analyser av olika läkemedels risker och nytta. Vidare avsätts inom anslaget medel för driften av det nationella rådet för organ- och vävnadsdonation. har ett särskilt regeringsuppdrag att bedriva tillsyn som, utifrån ett patientperspektiv, skall bidra till att förbättra kvaliteten i sjukskrivningsprocessen. Medel avsätts även 2006 och 2007 för detta ändamål. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att till anslag 13:6 för anvisar mer än regeringen föreslagit. Enligt motionärerna är tillsyn och kontroll på sjukvårdens område av central betydelse för att garantera patienternas säkerhet och välfärd. Motionärerna föreslår därför en ytterligare förstärkning av den oberoende tillsynen på området, genom inrättandet av en särskild tillsynsorganisation under . Denna organisation föreslås utnyttja de resurser som finns i nuvarande . Dessutom tillförs medel för att hantera tillkommande uppgifter som sköts av länsstyrelserna. Yrkanden om detta återfinns även i motion Sk496 av m.fl. (m) yrkande 10 samt i motion So424 av m.fl. (m) yrkandena 7 och 8. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 39 (delvis) yrkas att till anslag 13:6 för anvisar mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna föreslår besparingar och effektiviseringar av myndighetens administration. I motion So660 av m.fl. (c) yrkande 7 (delvis) yrkas att till anslag 13:6 för anvisar mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna föreslår bl.a. effektiviseringar av myndighetens verksamhet. Mot bakgrund av regeringens bedömning av verksamhet i budgetpropositionen finner utskottet ingen anledning att frångå regeringens förslag till medelsanvisning. Utskottet tillstyrker därför medelstilldelningen och avstyrker motionerna Sk496 (m) yrkande 10, So424 (m) yrkandena 7 och 8, So660 (c) yrkande 7 i denna del, So693 (m) i denna del samt So703 (kd) yrkande 39 i denna del. Bidrag till psykiatri och social psykiatri (13:9) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 13:9 Bidrag till psykiatri och social psykiatri. bör därmed avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning till anslaget. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 13:10 Bidrag till psykiatri och social psykiatri. Regeringen tillsatte en nationell psykiatrisamordnare (dir. 2003:133) med uppgift att se över vården och de sociala stöden till psykiskt sjuka och psykiskt funktionshindrade. Psykiatrisamordnaren lämnade en rapport till regeringen med en översikt av dagsläget samt en första bedömning av behovet av resurstillskott. Mot bakgrund av förslagen i rapporten avsatte regeringen för att förbättra tillgängligheten till, och stödja och stimulera verksamhetsutveckling inom, vård och socialt stöd för personer med psykisk sjukdom och/eller psykiskt funktionshinder (prop. 2004/05:1 utg.omr. 9, bet. 2004/05:SoU1, rskr. 2004/05:114 och 115). För samma ändamål föreslår regeringen att avsätts . Regeringen har vidare genom beslut gett i uppdrag att i nära samarbete med den nationella psykiatrisamordnaren besluta om fördelning och utbetalning av medlen (S 2003:09). Satsningen utgörs av två delar. Den första delen avser ca 2005 och ca 2006 för satsningar på vård, sysselsättning och boende. Medlen i denna del skall fördelas länsvis efter ansökan. Ansökan skall vara gemensam för länets landsting och deltagande kommuner. Den andra delen, ca vartdera och 2006, avser en särskild satsning på verksamhetsutveckling, t.ex. inom områdena samverkan, rehabilitering, sysselsättning, kvalitet och arbetssätt. Medel i denna del kan endast sökas av statliga myndigheter, landsting och kommuner. lämnade en första redovisning av läget när det gäller riktlinjer, arbetsformer och utbetalning av medlen. Av redovisning framgår att satsningen skapat en bred samverkan mellan kommuner och landsting, vilket är ett av de grundläggande syftena med satsningen. Satsningen fyller en viktig funktion i syfte att ge huvudmännen möjlighet att starta processer som inte skulle ha kommit till stånd utan statliga tillskott och som kan ge resultat också på lång sikt. Uppföljningen av insatserna skall slutredovisas . I motion So631 av m.fl. (fp) (delvis) yrkas att till anslag 13:9 Bidrag till psykiatri och social psykiatri för anvisar mer än regeringen föreslagit. Mot bakgrund av de kvarvarande bristerna inom psykiatrin och behovet av långsiktig kvalitetsutveckling föreslår motionärerna större statliga bidrag till psykiatrin än regeringen föreslagit. Det innebär, anför motionärerna, att de underkänner regeringens sätt att hantera de statliga bidrag som fördelats efter särskilda ansökningar. Beredningsprocessen medel påbörjades alldeles , innebar en tung administrativ process och har motverkat långsiktigheten. I motion So432 av m.fl. (fp) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om en särskild besöksgaranti till de barn- och ungdomspsykiatriska mottagningarna. Motionärerna vill ha en särskild besöksgaranti till BUP. Det skall aldrig ta mer än en månad att få komma till ett första besök. Ett liknande yrkande återfinns i motion Kr376 av m.fl. (fp) yrkande 32. I motion 2004/05:So657 av () yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om översyn av rutiner samt resursförstärkning till psykiatrin. Ett likalydande yrkande återfinns i motion So221 av () yrkande 2. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 39 (delvis) yrkas att till anslag 13:9 Bidrag till psykiatri och social psykiatri för anvisar mer än regeringen föreslagit. Enligt motionärerna har de resurstillskott som regeringen föreslår en kortsiktighetens prägel och riskerar att försvinna i kommunernas och landstingens prioriteringar. Motionärerna anför vidare att deras resurstillskott för 2006-2008 skapar förutsättningar för att kvaliteten på den psykiatriska vården och omsorgen skall nå upp till en anständig nivå . I motion 2004/05:So640 av m.fl. (kd) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om behovet av en tydligare politisk markering att satsningen på psykiatrin är långsiktig och bestående. Ett liknande yrkande återfinns i motion So662 av m.fl. (kd) yrkande 4. Utskottet ställer sig fortsatt mycket positivt till regeringens satsning för att på olika sätt förbättra tillgängligheten till vård och socialt stöd för personer med psykisk sjukdom och/eller psykiskt funktionshinder. Utskottet kan konstatera att intresset för satsningen, enligt rapporter, har varit stort och att ansökningar inkommit från i stort sett landets alla kommuner. Liksom regeringen anser utskottet att inriktningen som angavs i budgetpropositionen bör kvarstå. Regeringens förslag till medelsanvisning får därför anses som väl avvägt. Medelstilldelningen tillstyrks och motionerna 2004/05:So640 (kd) yrkande 4, 2004/05:So657 (fp) yrkande 2, So221 (fp) yrkande 2, So432 (fp) yrkande 16, So631 (fp) i denna del, So662 (kd) yrkande 4, So703 (kd) yrkande 39 i denna del samt Kr376 (fp) yrkande 32 avstyrks. Nationell vårdgaranti (13:10, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, 13:10 Nationell vårdgaranti. bör även avslå motionsyrkanden om vårdgaranti inom den psykiatriska hälso- och sjukvården. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att till ett nytt anslag, Nationell vårdgaranti, för anvisar . För att garantera alla vård har motionärerna tillsammans med de andra borgerliga partierna kommit överens om en nationell vårdgaranti som är fullt införd och som då gäller alla medicinskt motiverade diagnoser och vårdkedjans alla insatser. För detta ändamål avsätts första året (2006) och andra året (2007). Enligt motionärerna ger det ett ordentligt tillskott för att klara av att korta vårdköerna som det är den reform som behövs för att även hindra att vårdköer uppstår. Även i motion Sf382 av Per m.fl. (m) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en nationell vårdgaranti, och i motion So424 av m.fl. (m) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att införa en vårdgaranti som ger patienten rätt till vård , hos offentlig eller privat vårdgivare. I motion Sf297 av () yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att avskaffade vårdköer och en reell vårdgaranti kan påverka sjuktalen. I motion So646 av m.fl. (m) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om införande av en psykiatrisk vårdgaranti. Enligt motionärerna bör psykiskt sjuka ha samma rätt som kroppsligt sjuka att få vård och rehabilitering . I motion So631 av m.fl. (fp) (delvis) yrkas att till ett nytt anslag, Nationell vårdgaranti, för anvisar . Detta belopp skall läggas till avsatta medel, , under anslag 48:1 Kommunalekonomisk utjämning (utg.omr. Enligt motionärerna skall vårdgarantin utvecklas till sitt innehåll så att framför allt psykisk sjukdom och missbruk omfattas av garantin. Vårdgarantin skall också omfatta förebyggande insatser när det finns effektiv hjälp och behandling att erbjuda, såsom rökavvänjning. Enligt motionärerna förutsätter en fungerande vårdgaranti bl.a. att vård upphandlas i konkurrens. Även i motion So432 av m.fl. (fp) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om en utvecklad vårdgaranti och i motion So431 av m.fl. (fp) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om vårdgaranti för rökavvänjning. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 39 (delvis) yrkas att till ett nytt anslag, Nationell vårdgaranti, för anvisar . I yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om behovet av en nationell vårdgaranti värd namnet. Enligt motionärerna skall den nationella vårdgarantin omfattande alla medicinskt motiverade diagnoser vara fullt genomförd . De långa köerna, bristen på personal på många håll och den tid det tar för att genomföra nödvändiga förändringar både vad avser organisation och arbetsformer gör att vårdgarantin byggs ut i två steg. I det första steget ingår de diagnoser och behandlingar som omfattades av den nationella vårdgaranti som den borgerliga regeringen införde 1991-1994, samt ytterligare ett 10-tal behandlingar främst för barn och äldre. I motion So660 av m.fl. (c) yrkande 7 (delvis) yrkas att till ett nytt anslag, Nationell vårdgaranti, för anvisar . I yrkande 1 begärs att beslutar att uppta ett nytt anslag för en nationell vårdgaranti. Motionärerna anför att de vill verka för att stärka medborgarnas tillgänglighet till vården och vill därför genomföra en nationell vårdgaranti. För en nationell vårdgaranti behövs det mer resurser, i en engångsinsats, för att beta av befintliga vårdköer. Men enligt motionärerna räcker det inte med pengar.