bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Utskottet anser att det är angeläget att åtgärder vidtas för att den arbetslivsinriktade rehabiliteringen skall öka. Det är således viktigt att rehabiliteringsutredningarna genomförs på avsett sätt och att avstämningsmöten sker på ett tidigt stadium. Beträffande avstämningsmöten ser utskottet, som angivits ovan, positivt på ambition att dessa skall uppgå till 90 000. Utskottet bedömer att detta kommer att medföra ökad rehabilitering och ytterligare minskad sjukskrivning. Utskottet förutsätter även att den finansiella samordningen kommer att utvecklas. För att nå det uppsatta målet att halvera sjukfrånvaron anser utskottet att regeringen behöver ta initiativ till ytterligare åtgärder. Utskottet noterar att den nya organisationen för socialförsäkringen stärker regeringens möjligheter att uppnå ohälsomålet genom gemensamt förhållningssätt och bättre utnyttjande av samhällets samlade resurser. Samverkan med andra myndigheter och arbetsgivarnas medfinansieringsansvar bör även bidra till en fortsatt minskning av sjukskrivningarna Vidare tar regeringen initiativ till ytterligare ett antal åtgärder som har redovisats ovan. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet, även med beaktande av att har sänkt prognosen för anslaget , regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget 19:1 för . Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf425 yrkandena 1, 2, 4 och 8 i denna del, Sf382 yrkandena 2 och 7, Sf360 yrkande 1 i denna del, Sf384 yrkandena 3, 4 och 7, So640 yrkande 9, Sf213 yrkande 1, Sf428 yrkandena 5-7, 12, 14 i denna del, 16, 19, 20, 22 och 25 i denna del, Sf346 i denna del, Sf366, Sf405 i denna del, Sf335 yrkandena 1, 7-11 och 17, Sf432 yrkande 16, So552 yrkande 12, So423 yrkande 1 i denna del och A417 yrkande 12. styrelses framställning angående beräkning av utgifterna för anslaget till sjukpenning Utskottets förslag i korthet bör avslå styrelses framställning angående sjukpenninganslaget. bör vidare avslå en motion om sjukpenninganslaget. Jämför reservationerna 49 (fp, kd, c) och 50 (m). har granskat regeringens beslutsunderlag till inför besluten om sjukpenninganslagen. Resultaten har redovisats i granskningsrapporten - utgiftsutveckling under kontroll? (RiR 2004:25). Med anledning av granskningen har överlämnat en framställning till . I framställningen (2004/05:RRS16) anförs sammanfattningsvis följande. Sjukpenninganslaget är ett av statsbudgetens största anslag. Anslaget har ökat från till . Utgifterna har blivit avsevärt större än regeringen beräknat. granskning visar att regeringens bedömning av anslagsutvecklingen under en rad år varit felaktig, att viktiga antaganden till grund för anslagsberäkningarna inte redovisats för samt att informationen i anslutning till utgiftsprognoserna löpande varit knapphändig. Styrelsen föreslår ett tillkännagivande om att regeringen skall förse med ett kvalificerat och väl underbyggt underlag inför besluten om sjukpenninganslaget. Utskottet har fått information av med anledning av den aktuella granskningsrapporten. I motion 2004/05:Sf22 av () begärs ett tillkännagivande om att erfarenheter skall tas till vara vid beräkning av sjukpenninganslag. Motionären anför bl.a. att regeringen inte har tagit till vara de erfarenheter som gjorts av beteendeförändringar hos de försäkrade till följd av höjda ersättningsnivåer och generösa ersättningsregler . Sådana faktorer borde ha redovisats och diskuterats i budgetförslagen. Utskottet noterar att regeringen, vilket även anges i granskningsrapporten, i budgetpropositionen för angett att den resultatredovisning som regeringen lämnar till i budgetpropositionen även fortsättningsvis bör utvecklas i syfte att öka möjligheter att bedöma statliga verksamheters måluppfyllelse och att ställa resultaten i relation till kostnaderna, så att ges ökade förutsättningar att bedöma de av regeringen föreslagna anslagsnivåerna (prop. 2004/05:1, volym 1, avsnitt 11). Utskottet noterar även att i budgetpropositionen finns granskningsrapporten redovisad och att regeringen har angivit att revisionens iakttagelser bl.a. har beaktats i arbetet med regeringens strategi för det fortsatta arbetet med att minska sjukfrånvaron. Beträffande den årliga bedömningen av anslagen vill utskottet peka på att bedömer om de underlag som regeringen presenterar är tillräckliga eller om det finns anledning att begära in kompletterande information för att kunna besluta i anslagsfrågorna. Beträffande en mer generell bedömning av avseende den aktuella frågan är föremål för regeringens handläggning. Det saknas därför anledning för att nu göra något tillkännagivande. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet styrelses förslag. Utskottet avstyrker även motion 2004/05:Sf22 med det anförda. 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Därmed bör avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning till anslaget. bör avslå motionsyrkanden om bl.a. ersättningsnivån i aktivitets- och sjukersättningen, kriterier för hel förmån, efterkontroll samt studier vid aktivitets- och sjukersättning. Jämför reservationerna 51 (m), 52 (m), 53 (v), 54 (m), 55 (fp), 56 (fp), 57 (v, mp) och 58 (m). Ett nytt ersättningssystem har trätt i kraft och innebär att förtidspension och sjukbidrag har ersatts av aktivitets- och sjukersättning (prop. 2000/01:96, bet. 2000/01:SfU15, rskr. 2000/01:257). De nya förmånerna utges till personer som drabbats av långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan. Reglerna innebär att försäkrade som är kan få aktivitetsersättning, dock tidigast fr.o.m. det år de fyller . Ersättningen kan beviljas för längst i taget. är skyldig att erbjuda den som beviljats aktivitetsersättning möjlighet att delta i aktiviteter. Sjukersättning kan utges till personer i åldern . Både aktivitets- och sjukersättning utges dels i form av en inkomstrelaterad ersättning, dels i form av garantiersättning för den som har haft inga eller låga förvärvsinkomster. Förmånerna kan utges som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Garantinivån i sjukersättningen uppgår till 2,40 prisbasbelopp. gäller enligt 16 kap. 1 § andra stycket AFL att senast efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns förutsättningar för att tillerkänna den försäkrade aktivitets- eller sjukersättning i stället för sjukpenning, trots att denne inte har ansökt härom. infördes regler om vilande förtidspension. Reglerna syftar till att stimulera till återgång i arbetslivet och ett i övrigt aktivt liv och innebär följande. En försäkrad som uppburit sjuk- eller aktivitetsersättning får behålla förmånen , som denne prövar på att arbeta. Om den försäkrade därefter fortsätter att arbeta skall sjukersättningen förklaras vilande som återstår av en tjugofyramånadersperiod utan att förmånen får dras in eller sättas ned. Aktivitetsersättningen får vilandeförklaras längst till utgången av den period som beslutet om aktivitetsersättning omfattar. Sjukersättning och aktivitetsersättning skall inte betalas ut under vilken den försäkrade är intagen i kriminalvårdsanstalt, häktad eller är intagen i ett särskilt ungdomshem för verkställande av sluten ungdomsvård under förutsättning att institutionsvistelsen sammanlagt överstiger . Förmånen skall därvid tillfälligt dras in för tiden efter det att den försäkrade varit intagen och högst den tid för vilken förmånen är beviljad. För tid fr.o.m. den trettionde dagen före frigivningsdagen skall den tillfälligt indragna förmånen åter betalas ut. Från anslaget bekostas utgifter för aktivitets- och sjukersättning, inklusive statlig ålderspensionsavgift, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning och kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. I budgetpropositionen föreslås att för till anslaget 19:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. anvisar ett ramanslag på . I propositionen framhålls att det har skett en successiv ökning av antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar och eftersom utflödet från dessa förmåner, bl.a. av demografiska skäl, varit lågt har även antalet personer som uppbär dessa förmåner, det s.k. beståndet, ökat kraftigt. Beståndet ökade från ca 425 000 vid utgången av 1999 till närmare 540 000 vid utgången av 2004 och uppgår 2005 till närmare 553 000 personer. beräknas dock ett minskande antal nya förmåner bli beviljade. Parallellt med detta kommer successivt alltfler personer med sjukersättning att övergå till ålderspension, främst beroende på den demografiska situationen. Sammantaget beräknas detta leda till att beståndet förmånstagare ökar i en avtagande takt. infördes en bestämmelse som innebär att senast efter sjukanmälningsdagen skall ha utrett om det finns förutsättningar att tillerkänna den sjukskrivne aktivitets- eller sjukersättning. I vilken utsträckning denna regel påverkat inflödet till aktivitets- och sjukersättning är ännu svårt att bedöma. På regeringens uppdrag har i en första redovisning konstaterat att socialförsäkringsadministrationen brustit i tillämpningen av denna bestämmelse. Sammanfattningsvis hade lagregeln följts i endast av granskade ärenden. Variationerna i bedömningen var stora mellan länen. har gjort uppskattningar som visar att ca 2 500 personer hade sin ersättning till någon del vilande för att pröva att förvärvsarbeta. Antalet av de försäkrade återtagna förmånerna har stabiliserats kring . Den övervägande delen av personerna i vilandesystemet har halv aktivitets- och sjukersättning. De som ansöker om vilande aktivitets- eller sjukersättning är främst personer med partiell ersättning som redan är etablerade på arbetsmarknaden och vill pröva att utöka omfattningen på sitt förvärvsarbete. En successivt avtagande ökning av antalet tillkommande personer med långvarig eller varaktig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan är att vänta . Det nationella målet innebär att antalet nya aktivitets- och sjukersättningar skall minska i förhållande till 2002. Detta innebär att årsgenomsnittet av antalet nybeviljade ersättningar 2008 skall vara lägre än det totala antalet nybeviljade ersättningar 2002 efter tillägg för den demografiska utvecklingen. Detta årsgenomsnitt uppgår till ca 64 200 och överskreds både 2003 och 2004. I praktiken krävs därför att antalet nybeviljade aktivitets- och sjukersättningar inte får överskrida 5 075 t.o.m. . Det bör kunna uppnås och därmed även målet. För att säkerställa att både detta mål och halveringsmålet uppnås krävs dock ytterligare åtgärder inom hela ohälsoområdet. (Se ovan under anslag 19:1.) Per m.fl. (m) begär i motion Sf425 yrkande 8 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen har föreslagit. Minskning av den pensionsgrundande inkomsten i aktivitets- och sjukersättningen och att beslut om sådan förmån skall fattas av tjänsteman medför besparingar i anslaget. I motionens yrkande 5 begär motionärerna ett beslut om att av antagandeinkomsten i förtidspensionen skall vara pensionsgrundande fr.o.m. . Detta innebär att pensionsrätten blir samma som i sjukpenningen. Motionsyrkandet framställs även i Sf332 av Per m.fl. (m) yrkande 2. I motion Sf426 av Per m.fl. (m) begärs i yrkande 1 i denna del ett beslut att höja den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget för förtidspensionärer fr.o.m. med 0,068 prisbasbelopp, vilket motsvarar en höjning med . Slutligen begär Per m.fl. (m) i motion Sf382 yrkande 10 ett tillkännagivande om att förtidspensionering skall ske genom tjänstemannabeslut och inte genom beslut av socialförsäkringsnämnd. m.fl. (fp) begär i motion Sf360 yrkande 1 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen har föreslagit. Minskning av den pensionsgrundande inkomsten i aktivitets- och sjukersättningen och att beslut om sådan förmån skall fattas av tjänsteman medför besparingar i anslaget. I motion Sf384 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att beslut om sjuk- och aktivitetsersättning skall fattas av tjänstemän på , och således inte av socialförsäkringsnämnd, och i samråd med försäkringsläkare. m.fl. (kd) begär i motion Sf428 yrkande 25 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen har föreslagit. Minskning av den pensionsgrundande inkomsten i aktivitets- och sjukersättningen och att beslut om sådan förmån skall fattas av tjänsteman samt avskaffande av ettårsregeln medför besparingar i anslaget. I motionens yrkande 8 begär motionärerna att regeln om att skall pröva om sjukpenning skall övergå till sjuk- eller aktivitetsersättning skall slopas. Motionärerna framhåller att regeln riskerar att leda till att sjukpenning rutinmässigt övergår till sjuk- eller aktivitetsersättning utan att rehabiliteringsinsatser sätts in. I yrkande 9 begärs att en successiv omprövning av samtliga tidigare beviljade aktivitets- och sjukersättningar görs. I yrkande 14 i denna del begär motionärerna ett tillkännagivande om att beslut om aktivitets- och sjukersättning skall fattas av tjänstemän på och inte av socialförsäkringsnämnd. Slutligen begär motionärerna i yrkande 21 ett beslut om att av antagandeinkomsten i sjuk- eller aktivitetsersättningen skall vara pensionsgrundande. m.fl. (c) begär i motion Sf405 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen har föreslagit. Minskning av den pensionsgrundande inkomsten i aktivitets- och sjukersättningen och att beslut om sådan förmån skall fattas av tjänsteman medför besparingar i anslaget. I motion Sf335 av m.fl. (c) begärs i yrkande 19 ett tillkännagivande om att kontroller och adekvata rehabiliteringsåtgärder även skall riktas till mottagarna av sjuk- och aktivitetsersättning. I yrkande 20 begärs ett förtydligande av 7 kap. 3 § AFL. Sjuk- och aktivitetsersättning skall bara beviljas om arbetsförmågan av medicinska eller psykiatriska skäl bedöms förhindra återgång till något arbete eller till utbildning som kan leda till anställning. Arbetsförmågan skall således prövas mot hela arbetsmarknaden. Per m.fl. (m) begär i motion Sf382 yrkande 11 tillkännagivanden om sänkt ersättning i förtidspensionen. Ersättningsnivån bör sänkas från av antagandeinkomsten från efter ett regeringsskifte. Motionärerna framhåller att sänkta ersättningar har en tydlig effekt på utnyttjandet av förtidspensionen. Motionärerna anser även att möjligheten att arbeta en åttondel av en heltidstjänstgöring vid hel förtidspension bör tas bort, eftersom kontrollproblemen är betydande. Yrkandet framställs även i motion Sf425 av Per m.fl. (m) yrkande 6. I motion Sf382 yrkande 12 begärs att förtidspensionen skall omprövas regelbundet, särskilt i fall där tveksamhet kan råda om arbetsförmågan. m.fl. (fp) anser i motion Sf384 yrkande 6 i denna del att det skall vara möjligt att behålla arbetslöshetsersättning och SGI vid återgång från förtidspension till arbete. Vidare bör det vara möjligt att ha förtidspension vilande under studietid. m.fl. (v) begär i motion Sf239 att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om utvidgad rätt till sjuk- och aktivitetsersättning på garantinivå för personer som är arbetsoförmögna vid bosättning i , men som inte fått uppehållstillstånd av flyktingskäl. de () begär i motion Sf208 yrkandena 1 och 2 två tillkännagivanden om sjuk- eller aktivitetsersättning, dels att beslut om sådan förmån inte skall få fattas under fängelsetid eller rättspsykiatrisk vårdtid eftersom det innebär att den dömdes chanser att klara sig på vanligt sätt i samhället döms ut på förhand, dels att dessa förmåner skall få behållas än de nu gällande första och sista av en anstaltsvistelse. I motion Sf277 av () begärs en översyn av nivåerna i sjuk- och aktivitetsersättningen med syfte att dessa blir mer flexibla. Även i motion Sf345 i denna del av och () framställs ett sådant yrkande. I motion Sf344 i denna del av och () begärs ett tillkännagivande om behovet av att kunna samordna studiestöd på deltid med partiell sjuk- och aktivitetsersättning. Motionärerna framhåller att rehabilitering i form av studier med en stegvis ökning av insatsen kan vara en mycket bra rehabiliteringsåtgärd. m.fl. (mp) framhåller i motion Ub381yrkande 2 i denna del att de som har sjuk- eller aktivitetsersättning bör kunna ha vilande aktivitets- och sjukersättning under studier. Det måste också bli lättare för människor som har sjuk- eller aktivitetsersättning på heltid att kunna studera på deltid. I motion Kr214 av och () begärs ett tillkännagivande om en uppluckring av bidragsregler vid aktivitets- och sjukersättning för att möjliggöra studier. Motionärerna anför att människor med sådan ersättning som ser en möjlighet att få studera bromsas i sin ambition av stelbenta regler som innebär att studierna blir en ekonomisk belastning. () begär i motion So547 yrkande 7 att rutinerna för förtidspensioneringar, som utgår ifrån förslitningsskador och andra kroppsliga arbetshinder, måste ses över. Motionären anför att förtidspensioneras alltför många unga och medelålders människor efter lång tids sjukskrivning, i vissa fall utan några som helst rehabiliteringsförsök. Särskilt gäller detta personer med diffusa diagnoser som har sin botten i en psykologisk eller psykiatrisk problematik. m.fl. (mp) begär i motion Fi229 yrkande 8 ett tillkännagivande om att regeringen skall vidta åtgärder för att förbättra möjligheterna för volontär verksamhet. Motionärerna framhåller att volontär verksamhet måste kunna bedrivas utan att ersättningar som sjukersättning, sjukpenning och arbetslöshetsersättning påverkas. De myndigheter som arbetar med arbetsmarknadsåtgärder, hälsofrämjande samt hanterar sjukskrivningar och förtidspensioner måste få ett tydligare uppdrag att samverka i syfte att underlätta för dem som vill verka i den sociala ekonomin. I motion A368 av m.fl. (v) yrkande 19 begärs ett tillkännagivande om åtgärder mot att ställa försäkrade utan försörjning. Motionärerna anför att då sjukersättning minskas eller dras in kan den enskilde ställas utan försörjning eftersom denne vare sig får lön eller sjukpenning. Enligt utskottets mening måste det finnas ett rimligt ekonomiskt skydd vid långvarigt nedsatt arbetsoförmåga av medicinsk art. De nya förmånerna sjuk- och aktivitetsersättning utges i form av en inkomstrelaterad ersättning och ett grundskydd. Utskottet anser att de reformerade reglerna fyller kravet på att ge en långsiktig ekonomisk trygghet. Förtroendemannainflytande är och har varit ett viktigt inslag i försäkringskassornas verksamhet. I samband med att nya bestämmelser i om inrättande av socialförsäkringsnämnder trädde i kraft uttalades i proposition 1997/98:41 att socialförsäkringsnämnder skulle avgöra ärenden som hade väsentlig betydelse för den enskilde från försörjningssynpunkt och ärenden där ersättningen var ägnad att höja den enskildes livskvalitet. skulle ärendeslaget innehålla utrymme för bedömning. Det innebar att socialförsäkringsnämnd bl.a. skulle avgöra frågor om förtidspension. Utskottet anförde i betänkande 1997/98:SfU8 att förtroendemannainflytandet var ett viktigt inslag i försäkringskassornas verksamhet. Ledamoten kunde bidra med sin livserfarenhet och sina erfarenheter och kunskaper om samhället, arbetsmarknaden, lokala och regionala förhållanden m.m. Detta stärkte rättssäkerheten och gav en bättre förankring i olika medborgargrupper. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag. I proposition 2003/04:152 Anpassningar med anledning av en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration angavs att ordningen med att vissa mer kvalificerade socialförsäkringsärenden avgörs av en socialförsäkringsnämnd har bl.a. den fördelen att detta ger förtroendemannainflytande i beslutsfattande i enskilda ärenden. Det fanns inte tillräckligt underlag för att ändra beslutsordningen. Utskottet gjorde ingen annan bedömning i betänkande 2004/05:SfU4. Utskottet vidhåller nu sina ställningstaganden. Hel sjuk- eller aktivitetsersättning får försäkrad vars arbetsförmåga är helt eller i det närmaste helt nedsatt. Uttrycket "helt eller i det närmaste helt nedsatt" menar att uttrycka samma nedre gräns i fråga om graden av nedsättning som det mer teoretiska "sju åttondelar". I proposition 1997/98:111 som låg till grund för kriteriet framhölls att det kunde vara mycket svårt att avgöra huruvida nedsättningen av arbetsförmågan var fullständig eller om det kvarstod någon mindre arbetsförmåga. Ett krav på nedsättning av arbetsförmågan kunde leda till mindre rimliga resultat, och det kunde också på grund av de svåra bedömningarna befaras öka risken för bristande enhetlighet i tillämpningen. Även om det i ett enskilt fall ansågs möjligt att fastställa att en individ hade en återstående arbetsförmåga av mycket liten omfattning måste också hänsyn tas till vilka de reella möjligheterna var att utföra förvärvsarbete med utnyttjande av en sådan marginell arbetsförmåga. Enligt regeringen borde kravet för rätt till hel förtidspension vara att arbetsförmågan var nedsatt med minst sju åttondelar. Förslaget borde som övervägande konsekvens få att de som uppbar hel ersättning gavs möjlighet att utnyttja en liten återstående arbetsförmåga i t.ex. ideellt eller politiskt arbete utan att det formella kravet för rätt till förtidspensionen ifrågasattes. Utskottet uttalade i betänkande 1997/98:SfU11 att utskottet redan i det av godkända betänkandet 1993/94:SfU12 ansåg att det fanns anledning för regeringen att noga följa utvecklingen av de ändrade förtidspensionsnivåerna och återkomma med förslag om tillämpningen ändå skulle bli sådan att handikappade personer på grund av reglerna inte får möjlighet att delta i samhällslivet. Utskottet välkomnade det framlagda förslaget. Utskottet anser inte att det finns skäl att nu ändra gällande kriterier för rätt till hel aktivitets- eller sjukersättning och avstyrker därmed motionerna Sf382 yrkande 11 i denna del och Sf425 yrkande 6. Utskottet konstaterar att för den som har hel aktivitets- eller sjukersättning finns utrymme att utnyttja en viss arbetsförmåga för volontär verksamhet. Utskottet är inte berett att föreslå något tillkännagivande med anledning av vad som anförts i motion Fi229 yrkande 8 som därmed avstyrks. Enligt vad utskottet erfarit skulle en person som vid årlig realränta får sjukersättning vid 45 respektive med få en ålderspension vid som skulle bli ca respektive mindre realt om av antagandeinkomsten skall vara pensionsgrundande. Utskottet har i sitt yttrande 2005/06:SfU1y uttalat att den som drabbats av medicinskt grundad långvarig eller varaktig arbetsoförmåga inte bör komma i vare sig bättre eller sämre läge i ålderspensionshänseende än vad som skulle vara fallet om han eller hon hade fortsatt att arbeta. Utskottet kunde därför inte ställa sig bakom förslaget att av antagandeinkomsten i aktivitets- och sjukersättningen skall vara pensionsgrundande. Utskottet vidhåller sin uppfattning. En ersättning kan dras in av om en person har fått en ökad arbetsförmåga. finns det två typer av efterkontroll. Den traditionella efterkontrollen görs av efter bedömning från fall till fall, dvs. om det anses finnas behov av det. Den andra typen av efterkontroll innebär att en förnyad utredning skall göras minst i de fall där sjukersättning har beviljats utan tidsbegränsning. I de fall där sjukersättningen är tidsbegränsad skall en ny utredning av arbetsförmågan göras då perioden med sjukersättning löper ut. Reglerna om förnyad obligatorisk utredning gäller i ärenden som beslutas fr.o.m. . Utskottet har i sitt yttrande till finansutskottet /05:SfU1y framhållit det angelägna i att åtgärder vidtas för att följa upp beviljade aktivitets- och sjukersättningar och även att rehabiliteringsinsatser vidtas för denna grupp. Regeringen har i propositionen uttalat att skall ges i uppdrag att i samverkan med AMS vidta nya och förstärkta insatser för långtidssjuka och försäkrade som uppbär tidsbegränsad aktivitets- och sjukersättning.