bet · GS01KU23 · 2005-02-08 00:00:00 — Av kamrarna valdes den första av landstingen och delandstingsfria städerna. Den andra kammaren valdes av de röstberättigademedborgarna direkt. I förarbetena till den partiella författningsreformen(prop. 1968:27 s. 189) konstaterades att det hade blivit en alltmerspridd uppfattning inom alla politiska partier att tvåkammarriksdagenhade spelat ut sin roll. Därvid pekades på att ingen hade försvarat denbetydande opinionseftersläpning i som följde främst avförstakammarledamöternas långa valperioder. Vidare framhölls att ingenheller hade förnekat att det är en brist i ett system med två likaberättigadekamrar att motsatta majoritetsförhållanden kan försvåra regeringsbildningenoch försvaga regeringspolitiken. Likaså angavs att tvåkammarsystemetdärjämte hade arbetstekniska olägenheter.Utskottets ställningstagandeDe frågor som aktualiseras i motion 2004/05:K229 berör vissa av grunddrageni statsskicket. Utskottet ser inga skäl att överväga en förändring avden nuvarande ordningen på området med en direktvald enkammarriksdagsom på riksplanet företräder hela det folk varifrån all offentlig maktutgår. En avgörande förtjänst med enkammarsystemet är att sammansättningenav den lagstiftande församlingen bestäms av folket vid val som äger rumvid ett och samma tillfälle. Motionen bör därför avslås.Valperiodens längdUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning till pågående utredningsarbete attriksdagen avslår en motion om förändring av valperiodens längd.MotionenI motion 2004/05:K230 av () yrkande 2 föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om attmandatperioden för kommunal- och riksdagsval blir femårig i samband medvalet . Motionären menar att man, under förutsättning att Sverigefortfarande är med i EU , skall gå över till ett system medfemåriga mandatperioder och att kommunalvalet, riksdagsvalet och valettill skall äga rum på samma dag.Gällande bestämmelserMellan var valperioden . Vid de överläggningarsom hölls mellan företrädare för riksdagspartierna omvissa författningsfrågor kom man överens om att mandatperioden förriksdagen samt landstings- och kommunfullmäktige skulle förlängas . Valperioden blev fyraårig genom beslut (se prop.1993/94:115, bet. 1993/94:KU44 och 1994/95:KU1).Ordinarie val till förrättas numera enligt 3 kap. 3 §regeringsformen . I 3 kap. 5 § ges en bestämmelse om när nyvaldriksdag skall samlas. Vidare anges att varje val gäller för tiden fråndet att den nyvalda har samlats till dess den närmast däreftervalda samlas, och att är valperiod.I riksdagsordningen finns bestämmelsen att ordinarie val till riksdagenhålls (1 kap. 1 §). Närmare bestämmelser om tidpunkten förval finns i vallagen (1997:157). Enligt 1 kap. 10 § denna lag skallordinarie val till samt val till landstings- och kommunfullmäktigehållas . Valdag skall vara den tredje söndagen i september.Vid /04 (bet. 2003/04:KU13) avstyrkte utskottet en radmotioner rörande tidpunkten för val till , landsting ochkommunfullmäktige med hänvisning till de samtal som då hade inletts om enöversyn av regeringsformen. Därvid avstyrktes en motion (m) som bl.a.aktualiserade frågan om en förläggning av riksdagsvalen till våren.Beslut om att utlysa ett extra val fattas av regeringen. Ett extra valändrar emellertid inte tidpunkten för nästa ordinarie val.För val till är riket indelat i valkretsar, och riksdagsmandatenutgörs av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat (3 kap. 6 §regeringsformen). De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna pågrundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigadei varje valkrets och antalet röstberättigade i hela landet. Dennafördelning fastställs i sänder.I kommunallagen (1991:900) finns bestämmelser om mandattider inomkommuner och landsting. Mandattiden är för ledamöterna och ersättarnai fullmäktige (5 kap. 5 §).I artikel 190.3 fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen1Försenaste lydelse, se Europeiska unionens officiella tidning 325 av den24 . föreskrivs att företrädare skallväljas för en period av . Ytterligare bestämmelser om val avledamöter till finns i valrättsakten från 19762Aktenden om allmänna direkta val av företrädare i församlingen() samt beslutet av Europeiska unionens råd av den 25juni och om ändring av nämnda akt.. Valrättsaktenhar antagits av samtliga medlemsstater i enlighet med deras respektivekonstitutionella bestämmelser och ingår i det man brukar kalla EG:sprimärrätt, dvs. den har status som fördrag. För svenskt vidkommandegäller att valrättsakten ingår i den uppräkning av olika gemenskapsrättsligafördrag och andra instrument som finns i 4 § lagen med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen (1994:1500).Enligt artikel 9.1 skall valet förrättas i helaunionen och den perioden skall börja morgon och sluta närmastföljande söndag. Det står medlemsstaterna fritt att välja valdag undertidsperioden. För det första direktvalet av ledamöter till parlamentetår 1979 valde rådet . Sedan den tidpunktenfastställts gäller den även för senare val (artikel 10.1). Om det skullevisa sig omöjligt att hålla kommande val skallrådet enhälligt bestämma en annan period som då måste infalla undertiden (artikel 10.2).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att resultatet av det arbete som bedrivs avGrundlagsutredningen bör avvaktas. Motion 2004/05:K230 yrkande 2 bör därföravslås.FörtroendekommissionUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning till pågående utredningsarbete attriksdagen avslår en motion om inrättande av en förtroendekommission förpolitiken. Jämför reservation 6 (mp).MotionenI motion 2004/05:K237 av () yrkande 1 föreslås attriksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionenanförs om behovet av en förtroendekommission för politiken. Motionärenanför bl.a. att en sådan kommission skulle kunna titta på nödvändigareformer för att minska politikerföraktet, åtgärder för att minskaklyftan mellan väljare och valda, ökade möjligheter för allmänheten attdelta i det politiska samtalet och analysera orsakerna till politikerföraktet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det arbete som skall bedrivas av i väsentliga delar har en sådan inriktning somefterfrågas i motion 2004/05:K237 yrkande 1. Motionen bör därför avslås.EU-medlemskapet och grundlagenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning till dels beredningen av förslagettill ett nytt konstitutionellt fördrag för EU, dels pågående utredningsarbetei att avslår två motionsyrkanden om analysoch översyn av förhållandet mellan EU-medlemskapet och regeringsformensbestämmelser. Jämför reservation 7 (v, mp).MotionernaI motion 2004/05:K228 av m.fl. (m) yrkande 13 föreslåsatt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring av reglerna i regeringsformen som rör EU-medlemskapet(delvis). Motionärerna anser att det bör ske en översyn av regeringsformensregler för EU-medlemskapet, i synnerhet reglerna för överföring avbeslutanderätt.I motion 2004/05:K282 av m.fl. (v) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omtilläggsdirektiv till om behovet av att analyserakonsekvenserna av EU-medlemskapet för den svenska författningen medavseende bl.a. på risken för en fortsatt federalistisk utveckling,möjligheterna till ansvarsutkrävande och de svenska grundlagarnasförhållande till EG-rätten (delvis). Motionärerna anser att regeringsformenbör förändras så att de konstitutionella spärrar som finns mot enfortsatt federalistisk utveckling av EU stärks. I motionen anförs vidareatt det av regeringsformen tydligare bör framgå att svensk grundlag äröverordnad på icke-delegerade områden samt att suveränt tolkarvilka dessa områden är.BakgrundInför anslutning till Europeiska unionen (EU) gjordes vissagrundlagsändringar (prop. 1993/94:114, bet. 1993/94:KU21, rskr. 1993/94:275,bet. 1994/95:KU9, rskr. 1994/95:24). I 10 kap. 5 § första stycketregeringsformen infördes en på ett medlemskap i särskilt inriktadregel som gjorde det möjligt för att överlåta beslutanderätttill Europeiska gemenskaperna. Därutöver infördes i regeringsformen enbestämmelse om val till (8 kap. 4 §). Dessutom infördesändringar i tryckfrihetsförordningen som gällde rätten till reklam (1kap. 9 §) och rätten att äga en svensk periodisk skrift (5 kap. 1 §).Grundlagsändringarna trädde i kraft den 1 december 1994.I grundlagsärendet om ändringar i regeringsformen - samarbetet i EU m.m. (prop. 2001/02:72, bet. 2001/02:KU18, prot. 2001/02:124, bet.2002/03:KU6, rskr. 2002/03:15) fick 10 kap. 5 § första stycket regeringsformensin nuvarande lydelse. Enligt bestämmelsen kan inom ramen församarbete i EU överlåta beslutanderätt som inte rör principerna förstatsskicket. Sådan överlåtelse förutsätter att fri- och rättighetsskyddetinom det samarbetsområde till vilket överlåtelsen sker motsvarar detsom ges i regeringsformen och i den europeiska konventionen angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.Riksdagen beslutar om sådan överlåtelse genom beslut, varom minst trefjärdedelar av de röstande förenar sig. beslut kan ocksåfattas i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Överlåtelsekan beslutas först efter godkännande av överenskommelse enligt2 § samma kapitel.I 10 kap. 2 § första stycket regeringsformen föreskrivs att regeringeninte får ingå bindande internationell överenskommelse utan att riksdagenhar godkänt denna, om överenskommelsen förutsätter att lag ändras ellerupphävs eller att ny lag stiftas eller om den i övrigt gäller ämne ivilket skall besluta.Vidare sägs i andra stycket att är i fall som avses i första stycketsärskild ordning föreskriven för det riksdagsbeslut som förutsätts,skall samma ordning iakttas vid godkännandet av överenskommelsen.Enligt tredje stycket får regeringen inte heller i annat fall än somavses i första stycket ingå för riket bindande internationell överenskommelseutan att har godkänt denna, om överenskommelsen är av störrevikt. Regeringen kan dock underlåta att inhämta godkännandeav överenskommelsen, om rikets intresse kräver det. I sådant fall skallregeringen i stället överlägga med innan överenskommelseningås.I det aktuella grundlagsärendet infördes också ett nytt fjärde styckei 10 kap. 2 § regeringsformen som innebar att kan godkännasådan överenskommelse som avses i första och tredje styckena och somingås inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen, även omöverenskommelsen inte föreligger i slutligt skick.Därutöver infördes också ett nytt första stycke i 10 kap. 6 § regeringsformen.Ändringen innebar att regeringens skyldighet att informera och samrådamed i EU-frågor grundlagsfästes.Grundlagsändringarna trädde i kraft den 1 januari 2003.Vid riksdagsbehandlingen av det aktuella grundlagsärendet konstateradekonstitutionsutskottet (bet. 2001/02:KU18 s. 46-47) bl.a. att det ännuinte gick att uttala sig om vad framtidsdebatten inom EU kunde kommaatt resultera i. Vidare uttalade utskottet följande.Emellertid kan det förväntas att det förberedande konventet ochregeringskonferensen kommer att leda fram till förslag om förändringarav EU-samarbetet. Detta kan i sin tur medföra behov av överväganden medbl.a. konstitutionella inslag i medlemsländerna i samband med derasgodkännanden av en eventuell fördragsrevision. För svenskt vidkommandekan det enligt utskottets mening vara lämpligt att i ett eventuelltsådant sammanhang skapa utrymme för mer allmänna överväganden kring t.ex. hur vi själva beskriver vårt deltagande i EU-samarbetet, inte minstnär det gäller uppgiftsfördelningen mellan EU och enskilda medlemsstater.Härvid kan bl.a. konstateras att de svenska grundlagsreglerna kringEU-samarbetet återfinns i 10 kap. regeringsformen, som allmäntrör förhållandet till andra stater. Oaktat EU-samarbetets särprägelbåde till omfattning och karaktär, framstår de regler som är särskiltinriktade på detta samarbete närmast som undantagsregler eller särlösningari förhållande till vad som annars gäller.Regeringskonferensen om ett nytt konstitutionellt fördrag för Europainleddes i . Konferensens uppgift var att taställning till det förslag till nytt konstitutionellt fördrag som framlagtsav konventet om EU:s framtid (framtidskonventet) samt ändringsförslagfrån medlemsstaterna. avslutades i den 18juni 2004, då stats- och regeringscheferna vid rådets möteenades om utformningen av det nya fördraget. Det konstitutionellafördraget undertecknades i och träder i kraft den1 , förutsatt att samtliga medlemsländer då har ratificeratfördraget. Det nya, konstitutionella fördraget ersätter fördragen omEuropeiska unionen och Europeiska gemenskapen.I departementspromemorian Fördraget om upprättande av en konstitutionför (Ds 2004:52), som utkom , redovisas dehuvudsakliga förändringarna i förhållande till nu gällande fördrag.Vidare görs bl.a. en bedömning av huruvida den samlade effekten avfördraget är förenlig med 10 kap. 5 § första stycket regeringsformen (s.93 -95).Därvid erinras om att vid anslutning till EU och vidtillträdet till Amsterdam- och Nicefördragen gjorde bedömningen attfri- och rättighetsskyddet inom EG ligger i nivå med det som gäller iSverige. Enligt promemorian innebär det nya fördraget inte någon ändringi detta avseende, snarare innebär fördraget att fri- och rättighetsskyddethar stärkts genom att det har kommit till tydligare uttryck.När det gäller kravet på att överlåtelsen inte får röra principerna förstatsskicket konstateras att det nya fördraget förutsätter att beslutanderätti viss utsträckning förs över till unionen. Det framhålls emellertidatt unionens beslutsbefogenheter på områden där grundläggande principeri konstitutionella system berörs, som också har bedömtsvara fallet, är utomordentligt begränsade (jämför bet. 1993/94:KU21 s.28). Mot den bakgrunden bedöms i promemorian att överlåtelsen varkeni sak eller i omfattning är av sådant slag att den rör principerna förstatsskicket. Inte heller tillsammans med vad som har överlåtitstill EG bedöms överlåtelsen vara av sådan omfattning att den kan ansesröra principerna för statsskicket. Enligt promemorian finns därför ingakonstitutionella hinder mot att tillträder det nya fördraget.PågåendeutredningsarbeteAv direktiven till framgår att frågor som rörregeringsformens bestämmelser om förhållandet till andra stater ochmellanfolkliga organisationer faller utanför uppdraget.Beträffande frågor som gäller det svenska medlemskapet i EU och en stärktroll för hänvisas därvid i direktiven till att Riksdagskommitténenligt sina direktiv bl.a. har i uppdrag att förutsättningslöst prövaformerna för arbete med EU-frågor och föreslå de organisatoriskaoch författningsmässiga förändringar som är nödvändiga för att riksdagenskall kunna delta i EU-samarbetet på ett effektivt och ansvarsfulltsätt. Vidare hänvisas till att det i uppdrag ocksåingår att pröva formerna för kontakterna med regeringen. Det framhållsockså att en utgångspunkt för arbetet enligt direktiven till Riksdagskommitténskall vara att EU-frågorna så långt som möjligt skall integreras i detsedvanliga riksdagsarbetet. En annan utgångspunkt skall vara att tydliggörariksdagens roll och stärka inflytande i EU-samarbetet.Utskottets ställningstagandeI motionerna aktualiseras frågor om behovet av en analys och översyn avförhållandet mellan EU-medlemskapet och regeringsformens bestämmelser.Utskottet vill inledningsvis i sammanhanget erinra om vissa allmännauttalanden i grundlagsärendet där 10 kap. 5 § första stycket regeringsformenfick sin nuvarande lydelse (bet. 2001/02:KU18 s. 42 f.).I det ärendet konstaterade utskottet bl.a. att frågan om grundlagenbehöver ändras kan aktualiseras i samband med en fördragsändring sominnebär att ny överlåtelse av beslutanderätt behöver ske. Utskottetslog också fast att det i sista hand ankommer på den svenska riksdagenatt avgöra om en grundlagsändring behöver göras på grund av en nyöverlåtelse av beslutanderätt. Vidare framhöll utskottet att det inte gåratt ange i några entydiga termer hur långt EU-samarbetets räckvidd kansträcka sig utan att grundlagen behöver ändras. Utskottet fann det inteminst därför betydelsefullt att, såsom dittills varit fallet, enfördragsändrings eventuella krav på en ny överlåtelse av beslutsbefogenheterblir föremål för analys och debatt innan fördragsändringen godkänns avriksdagen.Departementspromemorian om Fördraget om upprättande av en konstitutionför är nu föremål för remissberedning, vilket kan antas ge upphovtill en debatt i de aktuella frågorna, t.ex. när det gäller frågor omuppgiftsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna. På motsvarande sättkan kommande betänkande förväntas bli föremål förremissbehandling och därigenom bidra till en debatt på området, exempelvisnär det gäller hur arbete med EU-frågor skall organiserasinom ramen för en framtida ordning för subsidiaritetskontroll. Mot denanförda bakgrunden bör enligt utskottets mening remisshanteringen avdessa ärenden och den fortsatta beredningen av frågorna avvaktas.Motionerna 2004/05:K228 yrkande 13 och 2004/05:K282 avstyrks följaktligen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. uppdrag, punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tilläggsdirektiv till Grundlagsutredningen.Därmed bifaller motionerna 2004/05:K413 och 2004/05:K417 samtavslår motionerna 2004/05:K273, 2004/05:K319 och 2004/05:K323 yrkande2.StällningstagandeJag anser att regeringen genom tilläggsdirektiv skall ge Grundlagsutredningeni uppdrag att genomföra en utredning med syfte att fastställa en tydligkommunal kompetens i grundlagen, t.ex. genom hänvisning till en särskildkommunalordning likartad riksdagsordningen. Huvudbestämmelserna i ensådan "kommunalordning" om den kommunala beslutskompetensen skulle barakunna ändras på samma sätt som grundlag eller vid ett beslutstillfällei med tre fjärdedelars majoritet. I tilläggsbestämmelsernaskulle man med enkel majoritet kunna besluta om vissa praktiskaföljdbestämmelser.Jag menar också att regeringen skall låta utreda subsidiaritetsprincipeni syfte att grundlagsfästa den och därmed göra den till en vägledandenorm för den demokratiska uppbyggnaden. Detta arbete kan lämpligenutföras inom ram.2. uppdrag, punkt 1 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tilläggsdirektiv till Grundlagsutredningen.Därmed bifaller motionerna 2004/05:K273 och 2004/05:K319 samtavslår motionerna 2004/05:K323 yrkande 2, 2004/05:K413 och 2004/05:K417.StällningstagandeJag anser att regeringen skall besluta om tilläggsdirektiv till översynenav regeringsformen med innebörden att det konstitutionella regelverketsförhållande till och samspel med de sociala, ekonomiska och kulturellamaktrelationerna i samhället, bl.a. ur ett könsmaktsperspektiv, analyseras.Ytterligare ett maktperspektiv som förtjänar uppmärksamhet är detetniska, dvs. frågor om grundlagarna tar hänsyn till att dess institutioneroch regler skall tjäna ett samhälle där diskriminering på grund avetnicitet är en daglig erfarenhet för en stor del av dess medborgare.I tilläggsdirektiv skall regeringen också, enligt min mening, geGrundlagsutredningen i uppdrag att utreda monarkins avskaffande.3. uppdrag, punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om tilläggsdirektiv till Grundlagsutredningen.Därmed bifaller motion 2004/05:K323 yrkande 2 och avslårmotionerna 2004/05:K273, 2004/05:K319, 2004/05:K413 och 2004/05:K417.StällningstagandeEn central brist i regeringens direktiv till utredningen är den begränsningman lagt på utredningen genom att förbjuda den att studera frågan omstatsskickets grundläggande principer. Utredningen kommer med andra ordinte att ha möjlighet att överväga huruvida den i grund och bottencentraliserade enhetsstaten är den bästa organisationsformen för 2000-taletssamhälle. På denna punkt bör utredningen vidgas och ges möjlighet attockså studera decentraliserade samhällsformer, som t.ex. en federalorganisation.4. Författningskonvent, punkt 2 (fp, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att ett konvent eller ett konventsliknandeorgan tillkallas vid sidan av och/eller i nära anslutning tillGrundlagsutredningen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:K285yrkande 1 och 2004/05:K437 yrkande 1.StällningstagandeVi anser att idén i om öppenhet, referens-och arbetsgrupper bör fullföljas genom att ett konvent eller konventsliknandeorgan tillkallas vid sidan av och/eller i nära anslutning till denparlamentariskt sammansatta kommittén. Vi tänker oss att konventet skallbestå av representanter från olika delar av landet, och inte enbarteller kanske ens främst från de etablerade politiska partierna. Konventetskall således vara öppet för såväl det civila samhället, marknaden somden offentliga sektorn. Vidare måste konventet också samla representanterfrån dagens olika nivåer - såväl kommuner, landsting, regioner somriksdag.5. Flerkammarsystem, punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om införande av flerkammarsystem. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:K229.StällningstagandeJag anser att det är dags att pröva tanken att komplettera riksdagensdirektvalda kammare med en regional representation, där kammaren ochden regionala representationen har olika sammansättning och delvis olikauppgifter. Den nya kammaren skall därvid vara ett forum för värnandetav självstyret och trygga människors möjlighet att lokalt besluta omsina egna angelägenheter. Detta kan uppnås genom att den direktvaldakammaren kompletteras med att kommuner och regioner blir direktrepresenterade i en regional representation för att där kunna bromsacentraliseringstendenser. Regeringen skall även fortsättningsvis ha sittmandat från den direkt valda kammaren.6. , punkt 6 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en förtroendekommission. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:K237 yrkande 1.StällningstagandeProblemet med den växande klyftan mellan väljare och valda, och detökade politikerföraktet, förtjänar att tas på allvar. I grunden äventyrarkänslor som dessa det demokratiska samhällets fundament - förtroendetför de beslut som de valda representanterna fattar. En liknande problematikrörande minskat förtroende bland allmänheten för det svenska näringslivetföranledde att en förtroendekommission tillsattes under ledning av ErikÅsbrink. En förtroendekommission för politiken skulle kunna titta pånödvändiga reformer för att minska politikerföraktet, åtgärder för attminska klyftan mellan väljare och valda, ökade möjligheter för allmänhetenatt delta i det politiska samtalet och analysera orsakerna tillpolitikerföraktet. Det är av särskild vikt att vi som är politisktförtroendevalda visar samma handlingskraft när det handlar om att hanteraminskat förtroende för vårt värv som vi visat när det handlar omnäringslivet. Därför bör en förtroendekommission för politiken omedelbarttillsättas.7.