bet · GT01FöU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Den aktör som begärt hjälpen skall sedan betala motsvarande belopp till . Utfallet på anslaget varierar kraftigt mellan åren. Detta beror på att det är svårt att förutsäga antalet olyckor som kräver räddningsinsatser och konsekvenserna av dessa. Flera beslut om ersättning har också resulterat i överklaganden och i vissa fall har kompletterande utbetalningar beslutats. Utfallet har legat både över och under på statsbudgeten anvisat anslag. Regeringen har i förhållande till 2005 beräknat anslaget enligt följande. Till följd av den generella begränsningen av anslagen har anslaget genom beslut minskats med . Anslaget har ökats med som tidigare beräknades under anslag 6:10 Nämnder m.m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag 7:3 Ersättning vid räddningstjänst m.m. Anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor Anslaget som disponeras av , finansierar verksamhet inom räddningstjänstområdet inklusive olycks- och skadeförebyggande åtgärder samt beredskap och indirekta kostnader för internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Till detta tillkommer finansiering för beredskap och indirekta kostnader beträffande verkets förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i situation då många människor med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget finansierar även bidrag för främjande av den enskilda människans förmåga. Delar av och säkerhetsutbildnings verksamhet finansieras från anslaget liksom delar av verksamheten vid Nationellt centrum för lärande från olyckor (NCO). Anslaget finansierar även ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Verksamheten som finansieras från anslaget är i huvudsak hänförlig till verksamhetsområdet mot olyckor. Anslagssparandet beror främst på den utgiftsbegränsning som regeringen beslutade för anslaget . Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2 Motsvarar 663 999 tkr prisnivå. 3 Motsvarar 660 480 tkr prisnivå. Regeringen har i förhållande till 2005 beräknat anslaget enligt följande. Till följd av den generella begränsningen av anslagen har anslaget genom beslut minskats med . ökades anslaget med för förvaltningskostnader som tidigare beräknats under anslaget 6:5 Civilt försvar. minskar dessa kostnader med 2006 och 2007. Anslaget har minskats med motsvarande belopp. Dessutom har anslaget minskats med som i stället beräknats under anslag 7:1 , dels för finansiering av nya uppgifter avseende farligt gods med , dels för finansiering av investeringsplan med . På grund av avveckling av civilplikten har anslaget minskats med . Beloppet har i stället beräknats under anslag 7:5 Krisberedskap. 2007 minskas anslaget genom beslut med och 2008 med . Anslaget har slutligen minskats med 2006, 2007 och 2008 som i stället beräknas under utgiftsområde 15, anslag 25:2 Studiemedel m.m., och utgiftsområde 16, anslag 25:79 m.m., för att finansiera studiemedelsberättigandet av utbildningen i skydd mot olyckor. Investeringsplan för perioden 20062008 Regeringen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för , såvitt avser samhällets skydd mot olyckor, för perioden 20062008. Investeringar planeras inom Statens räddningsverks internationella verksamhet i och inom för risk- och säkerhetsutbildning. Nyanskaffning av RDS-mottagare för beredskapen runt kärnkraftverken finns med i investeringsplanen för perioden. Systemet för varning av allmänheten genom RDS-mottagare skall fortsätta och ersätta tidigare mottagare i berörda områden runt kärnkraftverken. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor samt till investeringsplan för såvitt avser skydd mot olyckor för perioden 20062008. Anslaget finansierar åtgärder för att bibehålla och förbättra samhällets robusthet mot och förmåga att hantera svåra påfrestningar på samhället, åtgärder som behöver genomföras i nuvarande omvärldsläge för att säkerställa samhällets beredskap inför ett väpnat angrepp och åtgärder för att kunna stödja och ta emot stöd från andra länder vid svåra påfrestningar i fred. Planeringen av åtgärderna sker inom ramen för samverkansområdena Teknisk infrastruktur, Transporter, Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen, Ekonomisk säkerhet, Områdesvis samordning, samverkan och information samt Skydd, undsättning och vård. Dessutom finansieras kostnader vad avser den regionala försöksverksamheten inom det s.k. Gotsam från anslaget. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförlig till politikområdet Totalförsvar, verksamhetsområdet Det civila försvaret och politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar, verksamhetsområdet påfrestningar. Anslagssparandet beror främst på den utgiftsbegränsning som regeringen beslutade för anslaget . Utgiftsbegränsningen har i första hand uppnåtts genom att investeringar inte skett i planerad takt. Prognosen innebär att ett anslagssparande uppstår. Detta beror i huvudsak på regeringens beslut om utgiftsbegränsningar. Även avser regeringen att fatta beslut om utgiftsbegränsningar som innebär att av tillgängliga medel vid ingången av 2006 inte får användas. 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . 2Motsvarar 1 766 736 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 754 413 tkr prisnivå. Investeringsplan för perioden 20062008 Regeringen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplan för krisberedskapen för perioden 20062008. So Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen So Områdesvis samordning, samverkan och information So Skydd, undsättning och vård Investeringar inom samhällets krisberedskap genomförs inom samtliga samverkansområden. Huvuddelen av investeringarna är undantagna från reglerna om lånefinansiering och finansieras i stället med anslag. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslag 7:5 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred som, inklusive tidigare gjorda beställningar, medför utgifter på högst efter 2006. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande Bemyndigandet avser verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena Teknisk infrastruktur, Transporter, Områdesvis samordning, samverkan och information samt Skydd, undsättning och vård. ingår i bemyndiganderamen även forskningsbidrag, vilket tidigare inte varit fallet. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar på högst . Regeringen bemyndigas att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar på högst . övergick till att lånefinansiera beredskapsinvesteringar. Låneramen skall även täcka tidigare gjorda beredskapsinvesteringar. övergick till att lånefinansiera beredskapsinvesteringar. har på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska vårpropositionen bemyndigat regeringen att låta disponera ytterligare i låneramsutrymme för att stärka den nationella beredskapen mot en influensapandemi. Motsvarande bemyndigande behövs även . Den totala låneramen på skall även täcka tidigare gjorda beredskapsinvesteringar. Avgift för elektroniska kommunikationer Regeringen föreslår att avgiftsuttaget för att finansiera åtgärder för att skydda elektroniska kommunikationer mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid som tas ut i enlighet med lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation fastställs till högst . Finansieringen av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som äger allmänna kommunikationsnät av betydelse från allmän synpunkt och som bedriver verksamhet som är anmäld enligt 2 kap. 1 § lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Åtgärder som finansieras genom avgifterna syftar till att säkra de elektroniska kommunikationernas robusthet. Regeringen föreslår att avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften, som tas ut i enlighet med elberedskapslagen (1997:288) för att finansiera beredskapsåtgärder som beslutas med stöd av nämnda lag, fastställs till högst . Finansieringen av åtgärder som genomförs enligt elberedskapslagen (1997:288) sker genom att den som innehar nätkoncession enligt ellagen (1997:857) betalar en avgift. Åtgärderna som finansieras syftar till att tillgodose elförsörjningen i landet vid höjd beredskap. Vid beslut om utformningen av åtgärderna skall även effekterna för beredskapen inför svåra påfrestningar på samhället i fred beaktas. Inom ramen för föreliggande anslag 2006 har beräknats för samverkansområdet Teknisk infrastruktur, för åtgärder för att skydda elektroniska kommunikationer mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid, för elberedskapsåtgärder, för samverkansområdet Transporter, för samverkansområdet Spridning av allvarliga smittämnen, farliga kemikalier och radioaktiva ämnen, för samverkansområdet Ekonomisk säkerhet, för samverkansområdet Områdesvis samordning, samverkan och information, för samverkansområdet Skydd, undsättning och vård samt för vissa fredsfrämjande och humanitära insatser. Kommunerna har en mycket viktig funktion att fylla i samhällets krishanteringssystem och ett värdefullt arbete utförs också i detta sammanhang. I den nya överenskommelsen mellan staten och har de formella grunderna för kommunernas utökade uppgifter lagts fast. Överenskommelsen flyttar fokus från höjd beredskap till svåra påfrestningar. Den gäller under förutsättning att fattar beslut om nödvändigt lagstöd. Regeringen avser att återkomma till med förslag till författningsreglering. Enligt nuvarande överenskommelse skall medlen betalas ut . Den nya överenskommelsen föreskriver att utbetalning skall ske . Utbetalningen avses ske och gälla för hela den verksamhet som kommunerna förväntas bedriva . har beräknats under anslaget för detta ändamål. Kostnader för åtgärder som främst ger en förmåga att motstå och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred beräknas uppgå till ca . I de flesta fall medför åtgärderna en nytta över hela hotskalan, fred såväl som krig. Regeringen har i förhållande till 2005 beräknat anslaget enligt följande. Till följd av den generella begränsningen av anslagen har anslaget genom beslut minskats med . minskades anslaget med för förvaltningskostnader som i stället beräknades under bl.a. anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor. minskar dessa kostnader med och 2007. Anslaget har ökats med motsvarande belopp. Anslaget har ökats med 2006 och 2007 vilka tidigare beräknats under anslag 7:1 . Vidare har anslaget minskats 2008 som i stället beräknats under anslag 7:1 . Anslaget har engångsvis ökats med 2006 på grund av avveckling av civilplikten. Anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor har minskats med motsvarande belopp. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 7:5 Krisberedskap Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag 7:5 Krisberedskap till investeringsplan för krisberedskapen för perioden 20062008 att bemyndigar regeringen att för ramanslag 7:5 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred, som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst efter 2006, att bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar på högst , att bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar på högst , att avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation fastställs till högst och att avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften fastställs till högst . Anslag 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Anslaget finansierar utbyggnad, driftsbidrag och förvaltning av ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. Verksamheten som finansieras från anslaget är hänförlig till verksamhetsområdet mot olyckor. 1Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen . I enlighet med 7§ förordningen (2002:518) med instruktion för tas avgifter ut för finansiering av drift och förvaltning av Rakelsystemet. Intäkterna disponeras av . Resultat (intäktkostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) erhöll regeringen ett bemyndigande för att anskaffa infrastrukturen för det gemensamma radiokommunikationssystemet. Nedan redovisar regeringen avräkningen mot erhållet bemyndigande. Utestående åtaganden vid årets början Erhållet/föreslaget bemyndigande I förhållande till 2005 har regeringen beräknat anslaget i enlighet med den finansiering som framgick i budgetpropositionen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 22 avsnitt 10.10.6). På grund av överklagandet av upphandlingen av och den försening som detta innebar kommer inte att ha några avgiftsintäkter . Verksamheten har under dessa år varit helt anslagsfinansierad. Härledning av anslagsnivån 20062008, för 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2004/05:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag (punkt 17) och anvisar anslag under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet enligt sammanställningen i bilaga 2 i detta betänkande. Detta innebär att motionerna 2005/06:Fö249 (c), 2005/06:Fö256 (kd) och 2005/06:Fö259 (m) avstyrks. Regeringen har i budgetpropositionen för volym 5 lämnat förslag till fördelning av anslag inom utgiftsområde 6 (punkt 17). m.fl. (c) i kommittémotion 2005/06:Fö249, m.fl. (kd) i kommittémotion 2005/06:Fö256 och m.fl. (m) i kommittémotion 2005/06:Fö259 föreslår samtliga att Försvarsmaktens anslag 6:1 och 6:2 tillsammans skall öka med jämfört med regeringens förslag. I partimotion 2005/06:Fi241 av m.fl. som bereds av finansutskottet framförs samma uppfattning. Under avsnitten om respektive anslag i detta betänkande redovisas regeringens och motionärernas förslag utförligare. Under avsnitten om anslagen redovisas också utskottets ställningstaganden till förslagen. Mot bakgrund av vad utskottet anför under avsnitten för respektive anslag och under förutsättning av bifall till finansutskottets betänkande 2005/06:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna föreslår försvarsutskottet att anvisar anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet i enlighet med bilaga 2 i detta betänkande samt avslår kommittémotionerna 2005/06:Fö249 (c), 2005/06:Fö256 (kd) och 2005/06:Fö259 (m). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges inom parentes vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. 1.Anskaffning av viktigare materielprojekt (punkt3) (m,fp,kd,c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 1. Därmed bifaller motion 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) yrkandena 12 och 13 av m.fl. och avslår proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 5. För att välgrundade beslut skall kunna fattas krävs korrekta och utförliga underlag. Ett enigt försvarsutskott har begärt att regeringen skall presentera underlag rörande viktiga materielbeställningar till försvaret. Detta för att skall kunna godkänna beställningarna på goda grunder. Så sent som lovade försvarsministern att budgetpropositionen skulle få en sådan utformning. I den redovisning regeringen nu lämnar anges inte kostnaderna för de enskilda materielprojekten, inte heller om materielen finns att köpa på annat håll eller ens om insatsförsvaret har behov av den. Det är viktigt att den materielplan som föreläggs är spårbar. Det bristande underlaget utesluter att folkvalda kan göra en självständig och korrekt bedömning. Att regeringen muntligen kompletterar informationen förändrar inte detta. Av nämnda skäl motsätter vi oss det godkännande av vad regeringen föreslår i budgetpropositionen punkt 5 om anskaffning av viktigare materielprojekt . bör således bifalla vad som anförs i fyrpartimotionen 2005/06:Fö218 av m.fl. (c, m, fp, kd) om att avslå regeringens förslag om anskaffning av viktigare materielprojekt (yrkande 12) och begära att regeringen återkommer med förslag till anskaffning av viktigare materielprojekt (yrkande 13). 2.Styrning (punkt6) (m,fp,kd,c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 2. Därmed bifaller motion 2005/06:Fö218 (m, fp, kd, c) yrkandena 4 och 11 av m.fl. Det är uppgift att besluta om försvarets långsiktiga inriktning och storlek. Regeringen tar sedan vid och fyller ut beställning. På papperet styr alltså indirekt genom regeringen och regeringen styr Försvarsmakten direkt genom Försvarsdepartementet. Den nuvarande svaga politiska styrningen av Försvarsmakten har utgjort ett problem. styrning av det militära försvaret är näst intill obefintlig, regeringens styrning är allmänt hållen och upp av ett resurssvagt och reaktivt försvarsdepartement. styrningskapacitet är beroende av att regeringens återrapportering om försvarets verksamhet fungerar tillfredsställande. Det gör den inte. Regeringens redogörelser för försvarets verksamhet, som görs i den årliga budgetpropositionen, är endast allmänt deskriptiva och relateras inte till några tydliga mål för försvaret. Viss information redovisas även i försvarsmyndigheternas årsredovisningar. Sammantaget har ingen klar bild vare sig av hur målen uppfylls, av verksamhetens resultat eller av dess kostnader. Regeringen har av fått ett öppet mandat att skapa den insatsorganisation som beställt. Regeringen har misslyckats med att verkställa beställningen. Den uppföljning av det förra försvarsbeslutet som försvarsutskottet genomförde visar tydligt att de förband som skulle produceras inte såg dagens ljus. Omställningen av det svenska försvaret från ett invasionsförsvar till ett flexibelt insatsförsvar är långt ifrån förverkligad. Ett problem är att regeringens regleringsbrev till Försvarsmakten är otydliga. Det är uppenbart att förhållandet mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten måste förändras. En given utgångspunkt är att förändra Försvarsdepartementets kompetens. Försvarsdepartementet måste, oberoende av vilka skäl som lett till dagens situation, öka rekryteringen av personal från andra håll än försvarsmyndigheterna. inriktning för Försvarsmakten separeras i ett långsiktigt och ett ettårigt perspektiv. Det vill säga, den långsiktiga planeringen i form av bemyndigande till regeringen måste särskiljas från den årliga budgeten. Den långsiktiga planeringen skall ange inriktningen för personal- och materielförsörjning samt verksamhetsinriktningen. Den årliga budgeten skall utformas utefter den verksamhet som skall genomföras . Ett särskilt problem är bristen på oberoende expertis. Försvarsdepartementet måste förbättra sin förmåga att analysera information utifrån uppställda mål för försvarsverksamheten. En given åtgärd i sammanhanget är att utnyttja fristående och kompetenta utvärderingsorganisationer. Att snabbt och enkelt anpassa det svenska försvaret till förändrade hot och förutsättningar har visat sig vara såväl svårt som ekonomiskt kostsamt och ta än vad regeringen trott. Omstruktureringen kommer inte att kunna fullföljas med regeringens föreslagna och av beslutade ekonomiska ram. Insatsförbanden kommer att innehålla brister i såväl utbildning och samövning som vapen och annan nödvändig materiel. Att reducera en verksamhet som effektiviteten skall ökas i den nya och mindre försvarsorganisationen kräver i de flesta fall att den verksamhet som skall avvecklas organiseras i en avvecklingsorganisation. Detta ger tydlighet som möjligheterna att föra rätt personal och materiel till den nya och mindre organisationen ökar. Det krävs även kortare ledtider och minskade ekonomiska bindningar för att öka flexibiliteten. Detta är en grundläggande förutsättning för att åstadkomma de operativt användbara insatsförbanden och tillgodose den nödvändiga flexibiliteten i det svenska försvarets utveckling. Personal skall kunna korttidsanställas som ledtid och serielängd i materielbeställningarna reduceras. Utskottet föreslår därför att bifaller motion 2005/06:Fö218 yrkandena 4 och 11 (c, m, fp, kd) av m.fl. 3.Insatsorganisationen (punkt7) (m,fp,kd,c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att utskottets förslag under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförs i reservation 3. Därmed avslår proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 2. I försvarsutskottets betänkande 2004/05:FöU4 ansåg utskottet att regeringens förslag till inriktning av insatsorganisation i propositionen Vårt framtida försvar (prop. 2004/05:5) borde vara preliminär och att regeringen skulle återkomma i frågan i budgetpropositionen . Utskottet pekade på behovet av att regeringen då bl.a. skulle redogöra för beredskapssystemet. Utskottets begäran var grundad på att regeringen i propositionen hade lämnat en otydlig beskrivning av kraven på operativ förmåga hos insatsorganisationen. Regeringen har återkommit i budgetpropositionen där den skriver att det nya beredskapssystemet skall innehålla två förbandsgrupper. Grupp ett med beredskapstid och grupp två med beredskapstid . Förbanden i dessa förbandsgrupper utgör tillsammans insatsförbanden. Ett förband eller del av förband kan ha olika beredskap för nationella respektive internationella insatser. Beredskap för nationella behov upprätthålls i huvudsak med grundorganisationens resurser eller genom mobilisering. Beredskap för internationella insatser upprätthålls genom anställda, kontrakterade eller de som avgivit intresseförklaring för internationella insatser. Regeringen anser att det ofta behövs ytterligare personal och materiel för att kunna upprätthålla förmåga, tillgänglighet och uthållighet nationellt och internationellt för insatsförbanden. Den personal och materiel som krävs för detta organiseras i s.k. resursförband. Inga krav ställs dock på att resursförbanden skall kunna agera som förband, och de är därför inte beredskapssatta inom ramen för det nya beredskapssystemet. Att en stor del av den svenska insatsorganisationen inte åsätts någon beredskap får en rad negativa följder. Först och främst innebär det en överhängande risk för att dessa förband, i den mån ett sådant begrepp kan användas i sammanhanget, utvecklas till rena personal- och materielreserver.