bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ506, 2005/06:MJ541 och 2005/06:MJ560 yrkandena 1-3 och avslår motionerna 2004/05:MJ33 yrkande 5, 2004/05:MJ38 yrkande 57, 2005/06:MJ205, 2005/06:MJ218, 2005/06:MJ237, 2005/06:MJ250, 2005/06:MJ252, 2005/06:MJ274, 2005/06:MJ281, 2005/06:MJ335 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ336 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ343, 2005/06:MJ347, 2005/06:MJ350 yrkande 7, 2005/06:MJ356 yrkande 1, 2005/06:MJ367, 2005/06:MJ422, 2005/06:MJ432, 2005/06:MJ472, 2005/06:MJ489, 2005/06:MJ503, 2005/06:MJ522 yrkande 12, 2005/06:MJ538, 2005/06:MJ573, 2005/06:MJ586, 2005/06:N439 yrkande 2, 2005/06:N443 yrkande 44, 2005/06:N481 yrkande 7, 2005/06:Bo212 yrkande 5, 2005/06:Bo244 yrkande 4, 2005/06:Bo255 yrkande 7, 2005/06:Bo276 yrkande 16, 2005/06:Bo278 yrkande 3, 2005/06:Bo300 yrkande 10 och 2005/06:Bo335 yrkande 24. Jag anser att strandnära bebyggelse som en huvudregel bör vara förbjuden. Syftet är att värna viktiga naturintressen från exploatering. är det viktigt att värna den kommunala självstyrelsen. Det bör därför finnas möjligheter för kommunerna att medge strandnära bebyggelse där inte värdefulla naturintressen eller andra allmänna intressen kolliderar med önskemålen att bebygga strandnära. De nu gällande reglerna är skrivna för befolkningstäta områden med högt exploateringstryck, medan de passar sämre i glesbygd där ibland antalet sjöar och vattendrag är lika stort som antalet innevånare. Naturligtvis är det så att byggnationer ej skall tillåtas där risk för översvämningar finns som kan skada egendom. Men det torde finnas åtskilliga mil av strandnära mark där sådan risk inte föreligger. Avvägningen mellan bevarandeintressen och utvecklingsintressen bör i större utsträckning än överlåtas till de kommuner och medborgare som berörs. Kommunala bedömningar kan bli mer flexibla utifrån regionala och lokala behov och förutsättningar. Jag anser att det är ett omyndigförklarande av kommunerna att se strandskyddet som ett statligt intresse. Eftersom kommunerna har ansvar för planering och byggande måste man ges full rätt att besluta även om strandskydd. Strandskyddet bör komma in i kommunernas översiktsplanering. Kommunen bör t.ex. i arbetet med översiktsplan ta ställning till var dispenser kan lämnas. Kommunen kan också i sitt beslut om översiktsplan ange om det på vissa strandavsnitt bör tas fram en fördjupad översiktsplan eller detaljplan innan dispenser kan lämnas. Jag föreslår därför att rätten att medge undantag från strandskyddsbestämmelserna överförs till kommunerna och att länsstyrelserna erhåller överprövningsrätt. rätt att överklaga strandskyddsärenden bör däremot tas bort. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Strandskyddsbestämmelserna, punkt 203 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 203 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om strandskyddet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ335 yrkande 1, 2005/06:MJ336 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ347, 2005/06:MJ356 yrkande 1, 2005/06:MJ367, 2005/06:N481 yrkande 7 och 2005/06:Bo335 yrkande 24 och avslår motionerna 2004/05:MJ33 yrkande 5, 2004/05:MJ38 yrkande 57, 2005/06:MJ205, 2005/06:MJ218, 2005/06:MJ237, 2005/06:MJ250, 2005/06:MJ252, 2005/06:MJ274, 2005/06:MJ281, 2005/06:MJ335 yrkande 2, 2005/06:MJ343, 2005/06:MJ350 yrkande 7, 2005/06:MJ422, 2005/06:MJ432, 2005/06:MJ472, 2005/06:MJ489, 2005/06:MJ503, 2005/06:MJ506, 2005/06:MJ522 yrkande 12, 2005/06:MJ538, 2005/06:MJ541, 2005/06:MJ560 yrkandena 1-3, 2005/06:MJ573, 2005/06:MJ586, 2005/06:N439 yrkande 2, 2005/06:N443 yrkande 44, 2005/06:Bo212 yrkande 5, 2005/06:Bo244 yrkande 4, 2005/06:Bo255 yrkande 7, 2005/06:Bo276 yrkande 16, 2005/06:Bo278 yrkande 3 och 2005/06:Bo300 yrkande 10. Viljan till nybyggnation hämmas inte minst av en rigid lagstiftning som sätter landsbygdens kanske största konkurrensfördel som boendemiljö ur spel, nämligen den enorma mängd möjligheter till boende nära vatten som det svenska landskapet erbjuder. Så som strandskyddet utformats utgör det ett stort problem för regional och lokal utveckling. Vi vill helt förändra strandskyddsreglerna genom att för över makten till kommunerna. Jag anser att kommunerna har de bästa möjligheterna att utifrån sin kunskap om det lokala behovet och området själva avgöra vilka områden som skall skyddas helt eller användas för rekreation, byggande m.m. Jag anser även att det är viktigt att befintliga verksamheter och boende i skyddade områden vid vatten skall få utvecklas, renoveras och förändras om det sker på ett sådant sätt att den skyddade miljön inte påverkas mer . Detta bör ges regeringen till känna. Strandskyddsbestämmelserna, punkt 203 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 203 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om strandskyddet. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 57 och avslår motionerna 2004/05:MJ33 yrkande 5, 2005/06:MJ205, 2005/06:MJ218, 2005/06:MJ237, 2005/06:MJ250, 2005/06:MJ252, 2005/06:MJ274, 2005/06:MJ281, 2005/06:MJ335 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ336 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ343, 2005/06:MJ347, 2005/06:MJ350 yrkande 7, 2005/06:MJ356 yrkande 1, 2005/06:MJ367, 2005/06:MJ422, 2005/06:MJ432, 2005/06:MJ472, 2005/06:MJ489, 2005/06:MJ503, 2005/06:MJ506, 2005/06:MJ522 yrkande 12, 2005/06:MJ538, 2005/06:MJ541, 2005/06:MJ560 yrkandena 1-3, 2005/06:MJ573, 2005/06:MJ586, 2005/06:N439 yrkande 2, 2005/06:N443 yrkande 44, 2005/06:N481 yrkande 7, 2005/06:Bo212 yrkande 5, 2005/06:Bo244 yrkande 4, 2005/06:Bo255 yrkande 7, 2005/06:Bo276 yrkande 16, 2005/06:Bo278 yrkande 3, 2005/06:Bo300 yrkande 10 och 2005/06:Bo335 yrkande 24. Vi vill omgående ha en skärpning av reglerna så att det vid dispensgivning från strandskyddsreglerna skall krävas synnerliga skäl i stället för som särskilda skäl. Detta bör ges regeringen till känna. Övriga lagstiftningsfrågor m.m., punkt 204 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 204 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om handläggningstiderna för olika ansökningsärenden. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ334 yrkande 5 och avslår motionerna 2003/04:MJ366 yrkande 2 och 2004/05:MJ33 yrkande 14. Det är väsentligt för svenskt lantbruks konkurrenskraft att få tillgång till samma produktionsmedel som lantbruket i övriga EU-länder . Ett exempel är växtskyddsmedel som har avgörande betydelse för växtodlingen. Kötiden på kan uppgå till . Förlängd handläggningstid medför fördröjd tillgång till nya växtskyddsmedel för svenskt lantbruk. Nya produkter är i allmänhet mer specifika än äldre produkter och utvecklade för att minimera risker för hälsa och miljö. Svenskt lantbruk riskerar att inte få tillgång till nya produkter i samma takt som lantbruket i andra europeiska länder, vilket medför konkurrensnackdelar för vår växtodling. Handläggningstiderna för olika ansökningsärenden bör därför fastläggas. Detta bör ges regeringen till känna. Miljömålsstrukturen och uppföljningen, punkt 205 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 205 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en sammanslagning av vissa miljökvalitetsmål. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 16 och avslår motionerna 2004/05:MJ33 yrkande 13, 2004/05:MJ240 och 2004/05:MJ498 yrkande 2. Det vore bra att fortsätta med ett begränsat antal huvudmål inom miljömålsstrukturen. De två målen Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö har i grunden samma bakgrund, nämligen att skydda miljö och människa för skadlig strålning. Regeringen bör därför utreda om de kan slås samman till nästa fördjupade utvärdering. Detta bör ges regeringen till känna. styrelses redogörelse angående miljömålsrapporteringen, punkt 206 (m, fp, kd, c, mp) av (), (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 206 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om miljömålsrapporteringen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ22 yrkandena 1 och 2 samt lägger redogörelse /05:RRS21 till handlingarna. har funnit att miljömålsrapporteringen i vissa väsentliga avseenden inte motsvarar de riktlinjer som låg till grund för beslut. konstaterar att rapporteringen är svår att överblicka. Viktiga delar av den rapportering som efterfrågats saknas eller har brister som gör den svår att tolka. Miljömålsrapporteringen ger inte tillräcklig överblick. Regering och riksdag har efterfrågat årlig översiktlig information. lämnar emellertid mycket omfattande och detaljerad information. Den översiktliga informationen i form av index och nyckeltal har inte fungerat enligt riktlinjerna. Antalet indikatorer är större än vad regeringen förordade i delmålspropositionen. De årliga de facto-rapporternas omfång har mer än fördubblats . Det förekommer också att ger olika budskap i olika rapporteringar. Trots detaljrikedomen saknas viktig information i rapportering. Miljöproblemens orsaker ges inte tillräckligt utrymme, målkonflikter behandlas knapphändigt och det samhällsekonomiska underlaget i rapporten är tunt. En belysning av målkonflikterna är nödvändig för att kostnadseffektiva åtgärder skall kunna genomföras. Underlag för en allsidig belysning av målkonflikterna skulle kunna tillföras av myndigheter som inte är representerade i , exempelvis och . Vi instämmer i att bör vidareutveckla de gröna nyckeltalen och presentera dessa för allmänheten, så som beslutat. bör också utreda om det är lämpligt att vidareutveckla index, dvs. mer aggregerade indikatorer, i syfte att förbättra överskådligheten i rapporteringen. Kostnaderna för de åtgärder som föreslås i miljömålsrapporteringen måste redovisas, liksom hur dessa fördelar sig på olika samhällssektorer. De organisatoriska förutsättningarna för uppföljningen mot miljökvalitetsmålen har enligt bedömning inte utformats så att aktörerna inom området haft möjlighet att leva upp till de krav som följer av riktlinjerna för rapporteringen. Brister finns både när det gäller ansvarsfördelningen i stort och ställning. rekommenderar att regeringen överväger ett antal åtgärder i följande syfte: - förtydliga uppgifter, exempelvis vad gäller rapporteringens innehåll, - precisera kraven på rapporteringen från myndigheterna i regleringsbrev och instruktioner särskilt vad gäller kostnader och konsekvensbeskrivningar, - bättre anpassa rådets ställning och faktiska möjligheter att samordna rapporteringen till de uppgifter som rådet har, - säkerställa att eventuella konflikter mellan miljökvalitetsmålen och andra samhällsmål, som har beslutat, blir allsidigt belysta. Vi anser att bör till kännage för regeringen som sin mening att dessa rekommendationer till regeringen bör följas. föreslår också rekommendationer för . För att förbättra rapporteringen från uppföljningen mot miljökvalitetsmålen rekommenderar att - vidtar åtgärder för att förbättra överskådligheten i informationen och för att på ett enhetligt sätt beskriva drivkrafter och orsaker till miljöproblemen, - utarbetar förslag till system och rutiner som krävs för att rådet ska kunna ge samma budskap i olika rapporteringar samt - så långt möjligt utnyttjar och sammanställer befintligt underlag från olika källor för att belysa kostnader och målkonflikter. Regeringen bör ge i uppdrag att förbättra miljömålsrapporteringen enligt riktlinjer. Detta bör ges regeringen till känna. m.m., punkt 2 (fp, kd, c, mp) (), (), (), () och () anför: I riksdagsmotion 2004/05:MJ510 har representanter för , , lyft fram vikten av att långsiktigt hållbar utveckling på alla nivåer bör vara vägledande vid beslut inom alla politikområden. Motionärerna lyfter fram flera viktiga punkter i sin motion, t.ex. möjligheten att skapa system för de tjänster natursystemet svarar för. Man anser att samhället skulle kunna skapa en marknad för att få balans mellan de ekologiska fotavtrycken och miljöutrymmet. På en sådan marknad skulle alla verksamheter tvingas säkerställa att deras fotavtryck ryms någonstans genom att köpa eller hyra motsvarande miljöutrymme. För avloppsutsläpp måste balansen uppstå inom respektive avrinningsområde. För försurade utsläpp till luft måste balansen uppstå på regional nivå. Motionärerna har lyft fram behovet av att skapa nya institutionella plattformar, s.k. utvecklingsavdelningar, för hållbar utveckling på regeringsnivå, i kommunerna och inom andra instanser i samhället. Vidare anförs att Agenda 21-arbetet på och statlig nivå behöver kvalitetssäkras så att arbetet blir mer systematiskt och inte ad hoc-mässigt. Motionärerna tar även upp trögheten i Cardiffprocessen, som innebär att EU skall integrera miljöhänsyn inom alla sektorsområden, och yrkar att regeringen bör utreda vilka institutionella och strukturella hinder som föreligger för ett effektivt genomförande av densamma. Vi delar motionärernas åsikt att processen försvåras bl.a. av ett antal samhällsmonopol som i flera fall omöjliggör alternativa tekniska lösningar som främjar ekologisk hållbarhet. Vi delar i stort motionärernas syn på dessa och har också delvis följt upp yrkandena i våra egna reservationer. anser vi att yrkandena i övrigt fått en relativt positiv behandling, och vi kommer noggrant att följa upp vad som i fortsättningen sker när det gäller arbetet med hållbar utveckling. Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, punkt 7 (fp) () och () anför: är starkt kritiskt till att regeringen ännu inte har redogjort för för resultaten från den av beslutade översynen av klimatmålet . Om detta arbete hade varit färdigt skulle det också ha varit möjligt att behandla frågor rörande delmålet Begränsad klimatpåverkan i miljömålspropositionen. Det hade varit rimligt att kunna behandla alla mål i miljömålsstrukturen vid ett och samma tillfälle. Detta har inte varit möjligt. står bakom alla de yrkanden som vi har lagt fram vad gäller klimatpolitiken. Vi har t.ex. föreslagit mål för bostadssektorns minskningar och ställt krav på att energipolitiken skall fokusera på att minska klimatpåverkan. Då regeringen tydligt har aviserat att det kommer en klimatproposition avstår vi dock från att reservera oss på dessa punkter och återkommer i stället till dessa frågor i samband med klimatpropositionen. klimatpolitiska mål, punkt 9 (kd) () anför: Jag anser att det är olyckligt att regeringen i avvaktan på en klimatproposition i princip inte behandlar detta mål i miljömålspropositionen. Att en eventuell klimatpropositionen dessutom försenats ytterligare medför att miljömålsarbetet blir haltande eftersom mål och delmål som berör klimatfrågorna är avgörande för arbetet på många andra områden. beslutade om den nuvarande klimatstrategin. I detta beslut låg att arbetet med klimatfrågorna skulle följas upp med kontrollstationer , vilket torde innebära att regeringen skulle återkomma till . De myndigheter som givits i uppdrag att utarbeta underlag för kontrollstationerna avlämnade sina rapporter . Ännu har regeringen inte presenterat någon redogörelse för avstämningsarbetet och än mindre några förslag på området. Utan ett nytt avstamp för klimatstrategiarbetet får regeringen svårt att med bred förankring och kraft föra talan i de internationella förhandlingar som skall inledas, inte minst inom ramen för Kyotoprotokollets olika mekanismer. har antagit en strategi för hur skall bidra till att uppfylla klimatmålet. stöder huvuddragen i denna strategi och menar att insatserna på följande områden behöver ökas: - Utfasning av fossilbränslen i energiproduktionen genom effektivisering och besparing av energi samt uppbyggnad av energisystem baserade på förnybara bränslen. Inhemsk produktion skall stimuleras. - Utfasning av fossilbränslen i transportsektorn. Tydliga mål bör sättas för minskning av användningen av fossila bränslen inom denna sektor. - Åtgärder för att öka kolbindningen i växtlighet. Studier har visat att det finns odlingsmetoder som ökar jordens mullhalt, varvid kol binds. Mer forskning behövs på detta område. - Återvinning av koldioxid och eventuellt lagring av koldioxid under jord. Teknik finns för att i stora förbränningsanläggningar återvinna koldioxid som sedan komprimeras och lagras. Detta är en metod för att snabbare kunna minska koldioxidhalten i luften men är inte någon långsiktigt hållbar metod. Mer forskning behövs också inom detta område. - Internationella åtgärder, exempelvis användning av flexibla mekanismer så att marknaden för handel med utsläppsrättigheter utvecklas, samt omförhandling av internationella avtal i syfte att införliva flygets utsläpp i EU:s handelssystem med utsläppsrätter. avser att återkomma med en mer utvecklad syn på hur arbetet med att begränsa växthuseffekten och klimatförändringar bör bedrivas i samband med behandlingen av den klimatproposition som regeringen förhoppningsvis kommer att presentera för . En restriktiv kemikaliepolitik, punkt 23 (fp) () och () anför: Ett av de viktigaste verktygen för att nå en hållbar utveckling när det gäller kemikaliepolitiken är förslaget till ny kemikaliepolitik i EU, Reach. måste ta ansvar för en tydlig politik för att öka ambitionerna när det gäller Reach. Vi anser att följande krav är viktiga: - Bibehållna, helst höjda, krav på lågvolymkemikalier. - Tydligare krav på att substitutionsprincipen genomförs. - Någon reduktion av antalet kemikalier som skall testas bör inte ske. - Ansvaret för att visa att kemikalier är ofarliga skall ligga på tillverkaren, inte på myndigheterna. - Högre krav måste ställas på information till de s.k. nedströmsanvändarna. finns det naturligtvis förändringsförslag som innebär förbättringar av grundförslaget. Om det är genomförbart anser att det brittiska förslaget om ett ämne-en registrering är ett bra sådant exempel. Arbetet med utformningen av Reach går in i ett mycket viktigt och krävande skede som ställer stora krav på regeringen att nå bästa möjliga resultat. kommer att följa hur regeringen driver dessa förhandlingar. Kostnadsansvar vid kärnteknisk verksamhet m.m., punkt 58 (kd) () anför: har i motion 2004/05:MJ498 krävt att regeringen skall lägga fram förslag till lagstiftning som reglerar omhändertagandet av radioaktivt avfall utifrån principen om producentansvar. Den s.k. lämnade förslag om att alla producenter av produkter med radioaktiva ämnen som komponenter eller produkter i form av strålkällor skall åläggas ett producentansvar för det avfall som uppkommer då produkten eller den radioaktiva komponenten kasseras eller skrotas. Regeringen kommer enligt uppgift att förelägga en proposition med förslag i linje med förslag. Med tanke på de förseningar när det gäller propositionsavlämningar som är mer regel än undantag finner jag det angeläget att påpeka vikten av att en proposition verkligen avlämnas och avstår därmed från att yrka bifall till det av framförda förslaget. Miljökvalitetsnorm för bekämpningsmedel och nitrat, punkt 84 (kd) () anför: Höga nitrathalter i grundvattnet är ett problem främst i jordbruksområden i . och lämnade ett gemensamt förslag till miljökvalitetsnorm för nitrat i grundvatten. menar att detta förslag bör genomföras för att tidigarelägga genomförandet av de åtgärdsprogram som stipuleras i EU:s ramdirektiv för vatten. Ett arbete pågår inom EU med att fastställa ett nytt grundvattendirektiv där denna typ av miljökvalitetsnormer finns med. Det är angeläget att denna typ av regleringar sker på ett sätt som är konkurrensneutralt. I avvaktan på att arbetet inom EU slutförs och regeringens förslag med anledning av detta avstår jag från att nu yrka bifall till det av framförda förslaget. Miljökvalitetsmålet och den statliga skogen, punkt 101 (kd) () anför: har i motion 2004/05:MJ498 framfört kraven på att den statliga skogsutredningen (dir 2004:70) också skall utreda frågan om möjligheterna att aktivt använda det statliga skogsinnehavet för att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar inom ramen för en totalöversyn av skogspolitiken. Det är viktigt att en ny avvägning görs mellan produktions- och miljömålen. En sådan avvägning bör vara väl underbyggd och beakta studier av olika skogsområden som skyddas genom statliga markköp eller frivilligt ingångna skogsvårdsavtal. Då föreliggande proposition anger att dessa frågor kommer att behandlas i de utredningar som är aktuella kommer att noga följa utredningarnas resultat och återkomma till i samband med att regeringens förslag till följd av kommande utredningsbetänkanden föreligger. Jag avstår därför från att nu yrka bifall till förslag i denna del. Minskade utsläpp från transportsektorn, punkt 148 (kd) () anför: Tvåtaktsmotorn som drivs med bensin eller diesel är den mest miljöskadliga förbränningsmotorn. av bränslet släpps ut oförbränt med avgaserna. Det finns ett stort antal tvåtaktsmotorer i . Beräkningar visar att dessa släpper ut totalt ca koloxid, ca kväveoxider och ca kolväten. Dessutom tillkommer utsläppen från utombordsmotorer, handhållna trädgårdsredskap, mopeder och andra maskiner med tvåtaktsmotorer. Till exempel ger en halvtimmes gräsklippning lika stora kolväteutsläpp som tio mils stadskörning med en genomsnittsbil. Med hänsyn till vatten och luft måste gamla tvåtaktsmotorer i skyndsam takt fasas ut och bytas till en miljövänligare motor. arbetar med frivillig och positiv miljömärkning i . Syftet är att stimulera en produktutveckling som tar hänsyn till miljön. De kriterier som skall gälla fastslås efter bedömning av miljöbelastningen under produkternas hela livscykel. I är det som arbetar med att genom Svanensymbolen miljömärka olika produkter. SIS har kriterier och licenser för gräsklippare. Kriterier finns också för arbetsmaskiner för park och trädgård samt utombordsmotorer. är det endast för gräsklippare som några företag har beviljats licens för Svanenmärkning. var av de sålda gräsklipparna miljömärkta. De knappa resultaten visar på att det finns behov av en skärpt lagstiftning mot tvåtaktsmotorer. Ett förbud mot nyförsäljning av motorer för båtar, arbetsmaskiner och trädgårdsredskap som inte klarar de uppsatta kriterier för emissioner som SIS har ställt upp bör övervägas. Arbetet med att minska utsläppen från dessa källor bedrivs , dock i alltför långsam takt, såväl inom EU som nationellt. kommer även fortsättningsvis att bevaka och driva på detta arbete. Gemensamt pantsystem i EU för dryckesförpackningar, punkt 160 (kd) () anför: Systemet för pantning är dels en del av det producentansvar som infördes , dels reglerat i äldre lagstiftning. Bryggerierna och handeln finansierar returhanteringen och förhandlar om spelregler och ersättningar. Tillsammans med förpackningsindustrin äger de gemensamt AB Svenska Returpack som administrerar systemet. beslutade regeringen om en ny förordning (2005:220) om förbud mot försäljning av plastflaskor och metallburkar som inte kan lämnas tillbaka mot en pant eller premie. Detta välkomnas av ; det är högst otillfredsställande att en stor del av dryckesförpackningarna på den svenska marknaden inte ingår i retursystemet. är av den uppfattningen att ju förr ett gemensamt europeiskt system för pantning av dryckesförpackningar införs, desto bättre. Ett gemensamt retursystem har diskuterats inom EU utan att få stöd. Jag anser därför att inom EU-samarbetet skall fortsätta att driva på för att få till stånd ett gemensamt europeiskt pantningssystem för dryckesförpackningar. Klimatmål och PSSA (mp) () anför: Jag anser att de klimatmål som föreslås i de olika motionsyrkandena inte är tillräckligt ambitiösa och menar att en lämplig målnivå är och . Jag delar motionärernas uppfattning i sak om vad som behöver göras inom PSSA-arbetet, men menar att dessa förslag inte passar i målstrukturen utan har mer åtgärdskaraktär. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2004/05:150 Proposition 2004/05:150 Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag: