bet · GT01NU3 · 2005-11-15 00:00:00 — Vi anser även att energibeskattningen måste reformeras och utformas så att det blir intressant att investera i en utökad elproduktion. behöver enligt vår mening ett nytt energiskattesystem där skatter och miljöavgifter utformas med hänsyn till omvärlden för att inte näringslivets konkurrenskraft skall urholkas. Systemet skall vara långsiktigt och utformas så att miljöbelastningen minimeras och att tillgången till billig energi framställd under trygga och säkra förhållanden säkerställs. Med det anförda tillstyrks motionerna 2005/06:N229 (m), 2005/06:N237 (fp), 2005/06:N307 (m), 2005/06:N369 (kd), 2005/06:N441 (m), 2005/06:N473 (m) och 2005/06:N476 (kd) helt eller delvis i berörda delar. Det sagda innebär även att motion 2005/06:N359 (s) kan anses tillgodosedd och den avstyrks därför. Övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Allmän inriktning av energipolitiken, punkt 1 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N270 yrkandena 1-3, 2005/06:N289 yrkandena 2, 3 och 8 samt 2005/06:N338 yrkandena 6 och 17 samt avslår motionerna 2005/06:MJ532 yrkande 13, 2005/06:N229, 2005/06:N234, 2005/06:N237, 2005/06:N307 yrkande 11, 2005/06:N339, 2005/06:N359, 2005/06:N363 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N369, 2005/06:N408, 2005/06:N441 yrkandena 1, 2, 7 och 14, 2005/06:N458, 2005/06:N466 yrkandena 1-4, 2005/06:N473 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:N476 yrkandena 1, 2 och 6. Jag anser att energipolitiken i grunden måste förändras för att ett ekologiskt samhälle skall möjliggöras. I flera avseenden befinner vi oss vid en brytpunkt när det gäller olja, naturgas, kärnkraft och torv. Det svenska energisystemet bör enligt min mening genomgå en total omställning till elproduktion baserad på förnybara energislag. De utmaningar energipolitiken står inför är framför allt två, nämligen att minska miljöpåverkan och att minska oljeberoendet. För att uppnå en hållbar försörjning av bl.a. el, värme, kyla och drivmedel krävs en radikalt minskad användning av fossila bränslen och uran. Målet för energipolitiken bör vara att, inom ramen för en ekologiskt bärkraftig utveckling , skapa förutsättningar för att förse landet med förnybar energi på ett sätt som medför att näringslivet ges konkurrenskraftiga villkor och hushållen får rimliga kostnader. Varje energislag måste långsiktigt bära sina egna samhällsekonomiska kostnader, inklusive risk- och miljökostnader. Genom att anpassa energisystemet till vad som är långsiktigt ekologiskt hållbart skapas förutsättningar i för såväl en robust ekonomisk utveckling som en god social utveckling. Samhällets behov av fossila bränslen - kol, olja och fossilgas (naturgas) - bör successivt avvecklas och ersättas med förnybara energikällor. I likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N338 (mp, -) anser jag att regeringen bör lägga fram förslag om konkreta mål för en minskning av oljeberoendet samt för beroendet av andra fossila bränslen. Därtill bör regeringen upprätta strategier för att minska den samlade förbrukningen av oljeprodukter i alla sektorer. Även kärnkraften bör avvecklas då den är en farlig och icke förnybar energikälla som inte hör hemma i ett modernt och ekologiskt samhälle. Genom en effektivare energianvändning och ett ökat nyttjande av vindkraft och biokraftvärme kan kärnkraften avvecklas som nettoutsläppen av koldioxid minskas. Det finns två principiella metoder för att förändra energisystemet så att ohållbara energikällor fasas ut och mer hållbara fasas in. Den ena metoden är att statsmakterna prissätter miljöförstöring och övriga risker och belastar kärnkraft och fossil energi med dessa kostnader, det vill säga förorenaren betalar, t.ex. genom miljöskatter eller genom administrativa styrmedel. I takt med att den gamla elproduktionen fasas ut uppstår en efterfrågestyrd marknad för förnybar kraft. Den andra metoden är att bestämma vilka förnybara energikällor staten anser önskvärda, t.ex. vindkraft, och att en utbyggnad drivs fram genom reglerade priser eller reglerade kvantiteter. Systemet med elcertifikat sällar sig till den sistnämnda metoden och innebär att staten kommenderar fram ett visst utbud av förnybar el. Det ligger i linje med svensk tradition, och det var så vattenkraften och kärnkraften byggdes ut. Enligt min mening är den förstnämnda metoden emellertid att föredra. Den är effektivare ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, eftersom den inte leder till överutbyggnad av kraftsektorn. är denna metod rättvisare, då den inte leder till överdriven ersättning till vissa producenter, och den står framför allt i tydligare relation till målet. Mer kärnkraft och fossilkraft fasas ut genom åtgärder som riktar sig direkt mot dessa än genom åtgärder som främjar alternativen. Jag är också av den uppfattningen att mer tid inom ramen för samarbetet i EU bör ägnas åt förnybar energi för området uppvärmning och kyla. En betydande andel av medlemsländernas totala energiförbrukning kan hänföras till detta område. Regeringen bör, i likhet med vad som förordas i motion 2005/06:N270 (mp), aktivt arbeta för att denna fråga får en högre prioritet inom EU. Det är viktigt att tar initiativ och driver frågan om hur forskning och standarder skall se ut och vilka mål som skall gälla för arbetet. Det är även angeläget att för egen del ökar insatserna när det gäller detta område, inte minst beträffande forskning och utveckling. När det gäller energiforskning ligger dock i framkant inom flera viktiga områden med stor potential, exempelvis vågkraft, solceller, solvärme, förgasning och ny vindkraftsteknik. För att forskningen skall fungera som ett energipolitiskt styrmedel måste emellertid stor vikt fästas vid kommersialisering. Det är även väsentligt att nivån på anslagen till energiforskning hålls på en hög och stabil nivå. Som lyfts fram i motion 2005/06:N289 (mp) är det angeläget att såväl forskare som produktutvecklare och investerare får stabila villkor . Vidare är det viktigt att när det gäller den fortsatta omställningen av energisystemet tillvaratar de kunskaper som finns och tar intryck av hur andra länder har agerat. Med hänvisning till det anförda tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Övriga här aktuella motioner avstyrks i motsvarande delar. Avvecklingen av kärnkraften, punkt 2 (m, kd) av Per (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ522 yrkande 2, 2005/06:N436 yrkande 3 och 2005/06:N441 yrkandena 10 och 11, bifaller delvis motionerna 2005/06:N205, 2005/06:N220 i denna del och 2005/06:N227 samt avslår motionerna 2005/06:N233 yrkandena 1, 2 och 4, 2005/06:N260 yrkande 3, 2005/06:N307 yrkande 1, 2005/06:N428 yrkande 2 och 2005/06:N436 yrkande 2. Vi menar att beslutet om en förtida avveckling av kärnkraften måste upphävas. Således instämmer vi i den uppfattning som förs fram i bl.a. motionerna 2005/06:MJ522 (m), 2005/06:N436 (fp) och 2005/06:N441 (m) när det gäller kärnkraftens framtid. Enligt vår åsikt skall säkra, väl fungerande energikällor användas till sin fulla kapacitet. Att stänga väl fungerande och miljövänliga kärnkraftverk är en omotiverad kapitalförstöring. Stängningen av första reaktor har medfört omfattande kostnader för skattebetalarna, försämrat miljön och försvagat den svenska försörjningstryggheten. Denna destruktiva process fortsätter, och vid utgången av maj stängdes, efter regeringens beslut, även den andra reaktorn i . Den direkta kostnaden för staten som följer av stängningen av de båda reaktorerna uppgår till (priser). Förutom de nyssnämnda effekterna av en förtida avveckling av kärnkraften har regeringens politik även lett till en betydande osäkerhet inom industrin beträffande den framtida tillgången på el, vilket bl.a. har en stor negativ inverkan när det gäller industrins investeringsplaner. Vidare bidrar kärnkraftsavvecklingen till att öka det svenska behovet av el producerad av fossila bränslen. Kol- och oljebaserad elproduktion, både i och utanför landets gränser, kommer att vara det som kompenserar bortfallet av el när kärnkraften avvecklas. Till viss del kommer bortfallet av el även att kompenseras av el från , där arbetet med att bygga en ny kärnkraftsreaktor pågår, genom den nya kabel som avser att bygga. I linje med det ovan anförda anser vi även att lagen om kärnkraftens avveckling bör avskaffas. Således är det vår uppfattning att kärnkraften bör utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd. Kärnkraftsproduktionen skall ske inom ramen för de riktlinjer för hälsa, säkerhet och miljö som statsmakterna ställer upp. Som vi ser det finns inga realistiska alternativ som inom överskådlig framtid kan ersätta kärnkraften. Vi anser därför att kärnkraften skall tillåtas att vara kvar och utvecklas så länge högt ställda krav på säkerhet kan garanteras. beslut om en förtida avveckling av kärnkraften måste därför omprövas. Med hänvisning till det anförda tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Det sagda ligger även i linje med vad som anförs i här aktuella delar i motionerna 2005/06:N205 (m), 2005/06:N220 (m) och 2005/06:N227 (fp), varför de tillstyrks i dessa delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Avvecklingen av kärnkraften, punkt 2 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 4. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ522 yrkande 2, 2005/06:N436 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:N441 yrkandena 10 och 11, bifaller delvis motionerna 2005/06:N205, 2005/06:N220 i denna del, 2005/06:N227, 2005/06:N233 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N260 yrkande 3 och 2005/06:N307 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:N233 yrkande 4 och 2005/06:N428 yrkande 2. Vi menar att beslutet om en förtida avveckling av kärnkraften måste upphävas. Således instämmer vi i den uppfattning som förs fram i bland annat motionerna 2005/06:MJ522 (m), 2005/06:N436 (fp) och 2005/06:N441 (m) när det gäller kärnkraftens framtid. Enligt vår åsikt skall säkra, väl fungerande energikällor användas till sin fulla kapacitet. Att stänga väl fungerande och miljövänliga kärnkraftverk är en omotiverad kapitalförstöring. Stängningen av första reaktor har medfört omfattande kostnader för skattebetalarna, försämrat miljön och försvagat den svenska försörjningstryggheten. Denna destruktiva process fortsätter och vid utgången av maj stängdes, efter regeringens beslut, även den andra reaktorn i . Den direkta kostnaden för staten som följer av stängningen av de båda reaktorerna uppgår till (priser). Förutom de nyssnämnda effekterna av en förtida avveckling av kärnkraften har regeringens politik även lett till en betydande osäkerhet inom industrin beträffande den framtida tillgången på el, vilket bl.a. har en stor negativ inverkan när det gäller industrins investeringsplaner. Vidare bidrar kärnkraftsavvecklingen till att öka det svenska behovet av el producerad av fossila bränslen. Kol- och oljebaserad elproduktion, både i och utanför landets gränser, kommer att vara det som kompenserar bortfallet av el när kärnkraften avvecklas. Till viss del kommer bortfallet av el även kompenseras av el från , där arbetet med att bygga en ny kärnkraftsreaktor pågår, genom den nya kabel som avser att bygga. I linje med det ovan anförda anser vi även att lagen om kärnkraftens avveckling bör avskaffas. Således är det vår uppfattning att kärnkraften bör utnyttjas under hela sin tekniska och ekonomiska livslängd. Kärnkraftsproduktionen skall ske inom ramen för de riktlinjer för hälsa säkerhet och miljö som statsmakterna ställer upp. Som vi ser det finns inga realistiska alternativ som inom överskådlig framtid kan ersätta kärnkraften. Vi anser därför att kärnkraften skall tillåtas att vara kvar och utvecklas så länge högt ställda krav på säkerhet kan garanteras. beslut om en förtida avveckling av kärnkraften måste därför omprövas. Därtill anser vi, i överensstämmelse med vad som framförs i motion 2005/06:N436 (fp), att reaktorerna i bör tas i bruk igen så snart det är möjligt. bör, enligt vår mening, därför göra ett uttalande med innebörden att en förhandling med reaktorernas ägare skall tas upp för att möjliggöra en återstart av de båda reaktorerna i . Vi vill även öppna upp för möjligheten att bygga nya reaktorer i landet. Med hänvisning till det anförda tillstyrks nämnda motioner i berörda delar. Det sagda ligger även i linje med vad som anförs i här aktuella delar i motionerna 2005/06:N205 (m), 2005/06:N220 (m), 2005/06:N227 (fp), 2005/06:N233 (fp), 2005/06:N260 (m), 2005/06:N307 (m), varför de tillstyrks i dessa delar. Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks. Avvecklingen av kärnkraften, punkt 2 - motiveringen (mp) av (). Det är min bestämda uppfattning att kärnkraften både bör och kan avvecklas i en snabbare takt än vad som sker . En avveckling motiveras av att kärnkraften inte är en ekologiskt hållbar energikälla som den är betingad med ett stort antal risker. Med kärnkraft finns risken för en stor utsläppsolycka med extremt allvarliga konsekvenser. Därtill produceras det avfall som är farligt . Ett starkt beroende av kärnkraften är även ett hot mot försörjningstryggheten. Kärnkraften är också ett hot mot internationell säkerhet genom att den är nära förknippad med kärnvapen. Genom en effektivare energianvändning och ett ökat nyttjande av vindkraft och biokraftvärme kan kärnkraften avvecklas som nettoutsläppen av koldioxid minskas. Avvecklingen av kärnkraften skall i huvudsak ske med ekonomiska styrmedel där riskerna och föroreningarna i alla led prissätts. För den fortsatta avvecklingen förordar jag därför olika former av styrmedel. Däribland bör en lag mot effekthöjningar i befintliga kärnkraftverk införas. Effekthöjningar medför ett ökat beroende av kärnkraft. De innebär till viss del även ökade utsläpp vid en eventuell olycka och att mer avfall produceras. I detta sammanhang kan tilläggas att miljödomstolen funnit att det förelåg hinder enligt att bifalla en ansökan om effekthöjning från . Regeringen har tyvärr beslutat att verksamheten är tillåtlig enligt , vilket är ett tydligt politiskt ställningstagande i frågan. Min uppfattning är att då frågan om avfallets förvaring inte är löst bör det inte heller produceras mer avfall. Vidare anser jag att säkerhetskraven för de svenska kärnkraftverken bör höjas. har haft oproportionerligt många allvarliga incidenter vid kärnkraftverken. Dessa incidenter pekar på brister både i säkerhetskulturen och i den maskinella utrustningen. En trolig konsekvens av höjda säkerhetskrav är att några reaktorer kommer att ställas av relativt snart då det blir för kostsamt att genomföra föreskrivna åtgärder. kommer detta även att slå igenom för de reaktorer som är av något nyare årsmodell. Med hänvisning till det sagda avstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Folkomröstning rörande kärnkraften, punkt 3 - motiveringen (m, fp, kd) av Per (), (), (), (), () och (). Vi stöder den grundläggande uppfattning som framförs i motionerna 2005/06:N264 (m) och 2005/06:N286 (m). Sedan folkomröstningen om kärnkraft ägde rum har passerat. Alltsedan dess har det funnits en rådvillhet om hur resultatet av denna folkomröstning skall tolkas. Därtill har väljarkåren genomgått betydande förändringar. Uppskattningsvis har 2,5 miljoner nya väljare tillkommit och 1,5 miljoner väljare avlidit. Vi anser likaledes att arvet års folkomröstning verkar förlamande på svensk energiförsörjning som det reser frågan om hur länge skall anse sig vara bunden av ett utslag i en formellt rådgivande folkomröstning. är det vår mening att det i första hand bör vara de folkvalda i som tar sitt ansvar för den energipolitik som förs och fastställer att någon kärnkraftsavveckling inte är aktuell. Att skall ta initiativ till att genomföra en ny folkomröstning i kärnkraftsfrågan kan vi således inte förorda. Med det anförda avstyrks nämnda motioner. Folkomröstning rörande kärnkraften, punkt 3 - motiveringen (mp) av (). Det kan konstateras att det i finns en bred majoritet för att kärnkraften skall avvecklas, även om det finns olika åsikter rörande takten på avvecklingen. Folkets vilja fick komma till uttryck i den folkomröstning som hölls . Att avvecklingen därefter dragit ut och upprepade gånger kommit att skjutas fram kan bara beklagas. Som jag tidigare framhållit är kärnkraften inte en ekologiskt hållbar energikälla, och den är förenad med ett stort antal risker. Dessa risker har inte minskat . Det finns därför ingen anledning att folkomrösta på nytt. Med det anförda avstyrks de båda här aktuella motionerna. Förbudet mot uppförande av kärnkraftsreaktorer, punkt 4 (m, fp) av Per (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: antar det i bilaga 3 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N220 i denna del, 2005/06:N260 yrkande 2, 2005/06:N436 yrkande 4 och 2005/06:N441 yrkande 12 och bifaller delvis motion 2005/06:N304 yrkande 3. Vår uppfattning är, i likhet med den som framförs i motionerna 2005/06:N220 (m), 2005/06:N260 (m), 2005/06:N436 (fp) och 2005/06:N441 (m), att de politiska hindren för en fortsatt och utvecklad användning av kärnenergi i måste tas bort. Olika alternativa energikällor har många positiva egenskaper, men de kommer inte under överskådlig framtid att kunna ersätta kärnkraften. Det innebär att den svenska energiförsörjningen kommer att vara tvungen att förlita sig på kärnkraften. har , för att kunna uppfylla de internationella åtagandena som gjorts på klimatområdet, inget annat val än att låta en klimatvänlig energiform som kärnkraften spela en betydelsefull roll i energisystemet. Det anförda innebär att vi anser att det inte finns några skäl till att ha en bestämmelse som förhindrar byggandet av kärnkraftsreaktorer i . Lagstiftningen bör inte begränsa denna möjlighet, och kärntekniklagens förbud mot uppförande av kärnkraftsreaktorer bör således upphävas av . Genom att upphäva detta förbud möjliggör för den intresserade att undersöka möjligheten att uppföra kärnkraftverk. Därigenom kan även motion 2005/06:N304 (fp) i allt väsentligt anses tillgodosedd i här aktuell del. Med det anförda tillstyrks nämnda motioner, helt eller delvis, i berörda delar. Förbudet mot vissa förberedande åtgärder, punkt 5 (m, fp, kd) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: antar det i bilaga 4 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N212, 2005/06:N220 i denna del, 2005/06:N228, 2005/06:N233 yrkande 3, 2005/06:N260 yrkande 1, 2005/06:N322, 2005/06:N376, 2005/06:N436 yrkande 5, 2005/06:N441 yrkande 13 och 2005/06:N476 yrkande 18. Det är vår uppfattning att bör upphäva det s.k. tankeförbudet (6 §) i kärntekniklagen. Alltsedan dess tillkomst har förbudet kritiserats från principiella utgångspunkter, och bestämmelsen har uppfattats som oförenlig med de principer om yttrande- och tankefrihet som bör ligga till grund för all lagstiftning. I likhet med vad som getts uttryck för i flera motioner menar vi att tankeförbudet har skadliga effekter genom att det - om inte direkt så indirekt - försvårar forskning på området. Detta ser vi som ett allvarligt problem som behöver åtgärdas. Förutsättningarna i för forskning om nya principiella lösningar inom kärnenergiområdet måste i stället förbättras. Det gäller bl.a. forskning kring effektivare utnyttjande av kärnbränsle, minimering av avfallsmängder, transmutation av befintligt kärnavfall m.m. Svenska kärntekniker och forskare skall inte tvingas att bli enbart passiva betraktare av den utveckling som kan leda till resultat av stort intresse även för vårt land. De bör i stället ges möjlighet att bidra med sin kunskap. Att tankeförbudet har en hämmande effekt på den akademiska friheten har framförts från flera håll. Det har bl.a. uppmärksammats genom det upprop till regeringen om dess avskaffande som 102 svenska professorer och andra framstående forskare gjorde . Även en utredning , som gjorde en översyn av lagstiftningen på kärnenergiområdet (SOU 1991:95), förordade att förbudet skulle slopas. Bestämmelsen har därtill ifrågasatts av (), för kärnavfallsfrågor (Kasam) och (). Även den av regeringen tillsatta förordade i sitt betänkande om kärnkraftens säkerhet och strålskydd (SOU 2003:100) att den aktuella bestämmelsen i kärntekniklagen stryks. Utredningen motiverar detta med att bestämmelsen ofta misstolkas som ett förbud mot att bedriva forskning eller utveckling, även då det gäller kärnsäkerheten. Detta ser vi som mycket allvarsamt. Förslag om slopande av tankeförbudet har behandlats av vid ett flertal tillfällen. En bidragande orsak till att förslagen har avvisats torde vara att frågan har ansetts kopplad till den vidare energipolitiska frågeställningen om kärnkraftens framtid i . Något sådant samband föreligger dock inte. bör därför, med hänvisning till vad som anförts, upphäva den aktuella bestämmelsen i kärntekniklagen. Med detta tillstyrks i denna del aktuella motionsyrkanden. Vissa övriga frågor rörande kärnkraften, punkt 6 (m, fp, kd) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 10. Därmed bifaller motion 2005/06:N436 yrkande 9, bifaller delvis motionerna 2005/06:N307 yrkande 3 och 2005/06:N362 samt avslår motion 2005/06:N338 yrkande 12. Stora mängder värme släpps ut från kärnkraftverkens kylvatten i havet till ingen nytta. Denna värme skulle i stället kunna användas för exempelvis fjärrvärme i närliggande städer. Vi anser därför, i överensstämmelse med vad som anförs i motion 2005/06:N436 (fp), att möjligheterna att utnyttja värmen i kärnkraftverkens kylvatten bör utredas. Genom ett uttalande bör se till att regeringen närmare granskar denna fråga. Vidare anser vi att det kan ifrågasättas om det skall vara regeringen som, efter det att ansökan har beretts av , prövar frågan om höjning av den termiska effekten vid kärnkraftverk. Myndigheten har den särskilda kunskap i frågan som krävs och torde vara bäst lämpad att göra erforderliga avvägningar. Inriktningen bör därför vara att prövningen av en ansökan om tillstånd för höjning av den termiska effekten vid ett kärnkraftverk helt förbehålls . bör således, med delvis bifall till motion 2005/06:N362 (s), begära att regeringen närmare utreder denna fråga i syfte att återkomma med förslag i enlighet med den inriktning som vi här förordat. I analogi med vad som anförs i motion 2005/06:N307 (m) anser vi att det är angeläget att kärnkraftverken uppgraderas för att ersätta miljöskadlig elproduktion och trygga tillgången på elenergi. Det sagda innebär att vi inte delar uppfattningen i motion 2005/06:N338 (mp, -) om att skall begära att regeringen avvisar alla effekthöjningar vid kärnkraftverken. Något särskilt uttalande med anledning av den förstnämnda motionen erfordras emellertid inte. Med hänvisning till det anförda tillstyrks motionerna 2005/06:N436 (fp) och 2005/06:N362 (s) i berörda delar. Övriga nämnda motioner avstyrks i här aktuella avsnitt. Vissa övriga frågor rörande kärnkraften, punkt 6 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 11. Därmed bifaller motion 2005/06:N338 yrkande 12 och avslår motionerna 2005/06:N307 yrkande 3, 2005/06:N362 och 2005/06:N436 yrkande 9. Jag motsätter mig att det genomförs effekthöjningar vid kärnkraftverken.