bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — Sjukfrånvaron innebär dessutom ett stort lidande för demsom drabbas samt höga kostnader för samhället, kostnader som hotar atttränga undan andra viktiga välfärdssatsningar.I motionerna Fi13 (m), Fi14 (fp), Fi15 (kd) och Fi16 (c) presenterasolika åtgärder för att minska sjukfrånvaron, varav en del ligger i linjemed de olika åtgärder regeringen genomfört eller arbetar med. När detgäller sjukfrånvaron vill utskottet anföra följande:Hösten 2002 beslutade att antalet sjukdagar ska halveras framtill 2008 samt att nya aktivitets- och sjukersättningar ska minska.Hösten 2001 presenterade regeringen det s.k. 11-punktsprogrammet föratt förbättra arbetsvillkoren och minska ohälsan i arbetslivet. Programmethar sedan följts upp och utökats i de vår- och budgetpropositioner sompresenterats och stora delar av programmet är nu genomfört.Utskottet har vid tidigare behandlingar av frågan utförligt redovisatinriktningen av regeringens politik och vilka åtgärder som vidtagits,se t.ex. betänkandena /05:FiU1 s. 64-66 och 2003/04:FiU20 s. 41-43.40 % av målet om antalet sjukdagar uppfylltUtskottet konstaterar att åtgärderna har börjat få avsedd effekt. Trendenmed kraftigt stigande sjukskrivningstal har definitivt brutits, ochantalet sjukskrivningsdagar har minskat. Under första kvartalet 2005minskade antalet sjukskrivningsdagar jämfört med samma kvartali fjol, visar senaste statistik. Enligt Försäkringskassanhar av målet om en halvering av antalet sjukdagaruppfyllts.Utskottet kan dock konstatera att antalet personer med aktivitets- ochsjukersättning tvärtom fortsatt att öka kraftigt. Det s.k. ohälsotalet,dvs. de samlade utbetalningarna för sjukpenning, aktivitets- ochsjukersättning och rehabiliteringsersättning, har däremot stadigt sjunkitunder 2004 och under 2005.När det gäller aktivitets- och sjukersättningen infördes nyaregler om en att förnyad prövning av arbetsförmågan ska ske minst varttredje år. Och eftersom av alla som erhåller aktivitets- ochsjukersättning är kvinnor fick i uppdrag attsärskilt fokusera sin verksamhet på att minska ohälsan bland kvinnor.Utskottet vill här erinra om att regeringen i vårpropositionen angeratt den kommer att noga följa utvecklingen och vidta ytterligare åtgärderom det visar sig nödvändigt.Utskottet vill också i anslutning till diskussionen om sjukfrånvaronpåminna om att ersättningsnivån i sjukförsäkringen den 1 januari 2005återställdes till den nivå som gällde före den 1 juli 2003.Enligt utskottets mening är det en viktig princip, inte minst förallmänhetens förtroende för välfärdssystemen, att ersättningarna isocialförsäkringarna ligger på en sådan nivå att drabbade hushåll klararatt upprätthålla sin standard på en rimlig nivå även om de skulle drabbasav t.ex. sjukdom. Utskottet avvisar därför de förslag om sänkning aversättningsnivåerna och införandet av ytterligare en karensdag isjukförsäkringen som Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi13.Förslagen slår mot dem som redan är utsatta.Sveriges tillväxt är betydligt starkare än i euroområdetUtskottet övergår nu till att diskutera frågor om tillväxt och tillväxtklimat.I motion Fi15 (kd) påstås att regeringen saknar en tillväxtpolitik. Imotionen redovisas som vanligt en del beräkningar som sägs bevisa attSverige släpat efter i tillväxt även under senare delen av 1990-taletoch . Bland annat hävdas att BNP år 2004skulle ha varit högre om hade haft samma tillväxttakt som . Den härtypen av beräkningar är enligt utskottets mening bara en lek med siffrordär resultatet är starkt beroende av t.ex. val av jämförelseland ochtidsperiod. Det är ungefär som att påstå att tillväxtklimatet i Förentastaterna är extremt dåligt eftersom tillväxttakten i den amerikanskaekonomin endast varit mindre än hälften såhög som den i Kina.Sanningen är i stället att haft eninternationellt sett hög tillväxttakt. BNP steg med i genomsnitt3 % , enligt KI:s statistik. Tillväxteni OECD-området ökade med i genomsnitt ,medan den i EU och euroområdet steg med i genomsnitt respektive2,. Detta innebär att om hade haftsamma tillväxttakt som OECD-området, EU eller euroområdet i genomsnitthade nivån på BNP varit lägre 2004.Utskottet undrar ibland om har svårt att se skogenför alla träd. I motion Fi15 (kd) hävdar motionärerna att Storbritanniensedan 1997 utvecklats till en av mönsterekonomier, med robusttillväxt, låg inflation och låg arbetslöshet. Utskottet kan vid enjämförelse konstatera att BNP under perioden 1997-2004stigit med i genomsnitt , medan tillväxt undersamma period uppgått till i genomsnitt . Inflationen iStorbritannien har legat på och den svenska på per år.Den brittiska arbetslösheten har mellan åren sjunkit med omkring 2procentenheter medan den svenska har gått ned med ,enligt standardiserade arbetslöshetsstatistik.Utskottets slutsats av detta är att om nu är en mönsterekonomi,så borde även ligga ganska nära den beskrivningen.OECD:s s.k. välfärdsligaKristdemokraterna, liberalerna och Moderata samlingspartietanvänder i sin politiska argumentation den s.k. tillväxt- ellervälfärdsligan som publicerar. "tappar i välståndsligan" är ettvanligt förekommande uttryck i motionerna. Vad det handlar om är denstatistik som sammanställer av s.k. köpkraftskorrigerade BNP-uppgifterper invånare. Enligt motion Fi15 (kd) har halkatfrån en trettonde till en fjortonde plats i välfärdsligan, vilket enligtmotionärerna bevisar att inte tagitigen något jämfört med andra länder.Som utskottet påpekat vid tidigare behandlingar (senast i bet. 2004/05:FiU1) är statistik så pass osäker att man bör vara mycket försiktigmed att dra långtgående slutsatser av uppgifterna. Möjligheten att görajämförelser och rangordna länderna är mycket begränsad, enligt uppgifter. Möjligheterna till tillväxtjämförelse mellan ländernabegränsas också av att länderna i sina BNP-beräkningar behandlarproduktiviteten i den offentliga sektorn olika. En del länder, däriblandSverige, antar schablonmässigt att produktiviteten i den offentligasektorn är noll, medan andra länder beräknar produktivitetsförändringeni den offentliga sektorn till eller . Detta får genomslag iBNP-utfallet och missgynnar särskilt länder som som har en storutbyggd offentlig sektor.Ligan är inget bra mått på välfärdenMåttet har dessutom stora brister som mått på den ekonomiska välfärden.Utskottet vill i detta sammanhang visa på att det finns andra undersökningarsom mer djuplodande än behandlar och mäter välfärdsutvecklingen iolika länder. SCB presenterade en omfattande studie baseradpå fyra jämförande välfärdsindex där faktorer som t.ex. utbildning,sysselsättning, arbetsmiljö, inkomster, materiell levnadsstandard, boende,fritid, trygghet, livslängd och hälsa värderas. Välfärdsindexen harutarbetats av FN och av forskningsinstitutioner i , ochHolland. Enligt SCB hamnar i täten i flertalet av dessa index.Sverige har även klättrat uppåt något i välfärdsindexen de senasteåren efter en viss försämring i samband med den ekonomiska krisen ibörjan och mitten av , enligt SCB.Baserat på köpkraftskorrigerade statistik kan emellertid utskottetkonstatera att svensk ekonomi tappat i relativ position mot andra länderunder framför allt två perioder - under andra hälftenav och . Den absolut största nedgångenkom då BNP föll som fleraandra länder fortsatte att ha en positiv tillväxt.Hög tillväxt är ett viktigt målKristdemokraterna anger i sin motion att målet för den ekonomiskapolitiken bör vara en hållbar tillväxt på överkonjunkturcykeln.Som utskottet framhållit tidigare är en hög ekonomisk tillväxt enavgörande del av den ekonomiska politiken, under förutsättning att den ärekologiskt hållbar. Som redovisades ovan har BNP under desenaste tio åren stigit med i genomsnitt , vilket är lika högtsom tillväxtmål. Det är också hela 0,9 procentenhetermer i tillväxt än genomsnittet i euroområdet och 0,3 procentenhetermer än genomsnittet för OECD-länderna.Helt avgörande för den svenska tillväxten och därmed också sysselsättningenär att konkurrens- och företagsklimat är gott. Till skillnadmot vad som hävdas i motionerna Fi13 (m), Fi14 (fp), Fi15 (kd) och Fi16(c) anser utskottet att det grundläggande klimatet för tillväxt, expansionoch företagande är relativt gott, även om de senaste årens internationellalågkonjunktur och den tilltagande globaliseringen skapat spänningar påskilda håll i närings- och arbetslivet.Det finns en god grund för svensk tillväxtDen makroekonomiska grunden i ekonomin är stabil. De offentliga finansernahar sanerats. Inflationen och räntorna är låga. De svenska obligationsräntornaligger i nivå med eller t.o.m. något under de tyskaobligationsräntorna. Detta kan jämföras med situationen vid mitten av1990-talet då de svenska obligationsräntorna låg överde tyska. Företagens konkurrenssituation är relativt god, och de nominellalöneökningarna i ekonomin har sänkts från de mycket högt uppskruvadetalen och . Tvärtemot vad kristdemokraterpåstår i motion Fi15 (kd) har lönebildningen genomgått omfattandeförändringar . Dessutom är förtroendet för enlåg inflation stort bland ekonomins olika aktörer. Pensionssystemet harreformerats, till skillnad från situationen i många andra europeiskaoch utomeuropeiska länder.Åtgärder har genomförts för att öka konkurrensen i den svenska ekonominoch pressa ned prisnivån. Marknader har öppnats för konkurrens,konkurrenslagstiftningen har skärpts och konkurrensövervakningen utökats.Utbildnings- och kunskapsnivån hos den svenska arbetskraften har stigitytterligare genom de senaste årens satsningar på utbildning och forskning.Sverige är det land i världen som enligt investerar mest resurseri kunskap som andel av BNP. Utgångspunkten för politiken är att Sverigeäven i fortsättningen ska vara världens främsta kunskapsnation. Storaresurser satsas för att bygga ut och förbättra infrastrukturen. Densvenska företagsbeskattningen är konkurrenskraftig i ett internationelltperspektiv, även om globaliseringen på olika sätt ställer beskattningeninför nya utmaningar.Sveriges samlade affärer med utlandet, dvs. bytesbalansen, visar pårekordöverskott. Överskottet uppgick till av BNP 2004. Folkpartietliberalerna påstår i motion Fi14 att det höga överskottet är ett teckenpå att det investeras för lite inom landet. Kapitalet används i ställetför investeringar utomlands.Som svar på detta vill utskottet bl.a. hänvisa till de beräkningar avkapitalavkastning och investeringar i jämfört med övriga ländersom KI redovisar i Lönebildningsrapporten . Enligt KI liggeravkastningen på kapital i på ungefär samma nivå som i Förentastaterna och EU. Dessutom är investeringarna som andel av förädlingsvärdetminst lika höga i som i övriga delar av världen. Betydelsen avdetta är att står sig minst lika bra som andra länder i denglobala konkurrensen om investeringskapital. Som utskottet redovisattidigare började de svenska investeringarna öka , efteren relativt svag nedgång under lågkonjunkturåren.Tillväxtklimatet måste ständigt förbättrasDen fortgående globaliseringen skärper konkurrensen ytterligare, ochenligt utskottets mening måste förutsättningarna för tillväxt ochexpansion ständigt utvecklas.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att regeringen i vårpropositionenredovisar en strategi för att fortsätta att stärka konkurrenskraft.Strategin bygger bl.a. på den innovationsstrategi, Innovativa ,som regeringen presenterade . Utgångspunkten är attSveriges konkurrenskraft bl.a. ska förbättras genom omfattande satsningarpå utbildning, kreativitet och kompetens samt åtgärder för att få fleroch växande företag. Forskning ska ytterligare förstärkas. Resursernatill forskningen höjs med och de områden som ska prioriteras är medicinsk forskning, tekniskforskning samt forskning till stöd för hållbar utveckling. Övriga delarav strategin för att öka konkurrenskraften redovisar utskottet merutförligt nedan.Sveriges bronsplats i tillväxtklimat ska behållasUtskottet vill i detta sammanhang erinra om att olika institut ochorganisationer genomgående placerar högt på sina rankningslistornär de analyserar olika länders tillväxtförutsättningar. World EconomicForum (WEF) utsåg till det tredje bästa landet i världenvad gäller konkurrens- och tillväxtklimat - . WEF:sstudie undersöker 104 länder inom en mängd olika områden, som mikroekonomisktklimat, generellt konkurrensklimat, infrastruktur, samarbetsklimat,lagstiftning, hållbarhet och miljökrav, IT-utveckling etc. Vidare liggerSverige stadigt bland toppländerna i uppföljningar avden s.k. Lissabonprocessen. Utskottet vill i detta sammanhang bara erinraom att är ett av tre länder inom EU som nått EU:s mål om 70 %sysselsatta.Utskottet vill också nämna att det internationella kreditinstitutetStandard & Poor''''''''''''''''s höjde kreditbetyg till det högstabetyget AAA (tripple A). Det är, enligt utskottets mening, ett erkännandeav den svenska ekonomins grundläggande styrka.Det är också utskottets övertygelse att tillväxtklimatet i den svenskaekonomin hade varit betydligt sämre om Moderata samlingspartiet,, liberalerna och fått genomförade budgetalternativ och den ekonomiska politik de propagerat för underde . Partiernas omfattande skattesänkningar ochbudgetnedskärningarhade med stor sannolikhet skapat en betydande osäkerhet och oro blandekonomins olika aktörer.Bättre villkor för företagandetSverige behöver fler företagare. Ytterligare satsningar på företagandetär viktiga, inte minst för att skapa fler arbetstillfällen. Utskottetser därför positivt på regeringens åtgärder för att få fram fler ochväxande företag i alla delar av landet. kan utskottet konstateraatt erbjuder goda förutsättningar för företagen.Den kritik av företagandets villkor som framförs i motionerna är enligtutskottets mening kraftigt överdriven. Exempelvis anklagar motion Fi13 regeringen för att vara handlingsförlamad när det gällerförbättringar av närings- och entreprenörsklimatet. I motion Fi15 talarKristdemokraterna om en byråkrati- och regeldjungel som håller på attkväva småföretagarna. I skarp kontrast till sådana beskrivningar stårVärldsbankens publicerade rapport in 2005, därSverige ligger på nionde plats bland 145 länder när det gäller enklaoch bra regelverk för företagen.Regeringen har, tillsammans med och , i enskrivelse till (2004/05:48) presenterat ett handlingsprogrammed närmare 300 åtgärder för att stimulera företagandet. Handlingsprogrammetomfattar enklare regler, färre blanketter och minskat uppgiftslämnande,ökat samarbete mellan myndigheter, kortare handläggningstider och bättreservice och tillgänglighet. Många förenklingar har redan genomförts.Det har exempelvis blivit lättare att starta företag. Det räcker i dagmed en enda anmälan via Internet, för att få ett enskilt bolag registrerathos både och . I handlingsprogrammet slås ocksåfast att regeringen ska sätta upp ambitiösa mål i syfte att minskaföretagens administrativa kostnader. Mål ska ha satts för samtliga områdensenast och alla mål ska vara uppnådda till 2010. Verket förnäringslivsutveckling, , blir den centrala myndigheten förregelförenklingar. Detta innebär att , i samarbete med berördamyndigheteroch i samråd med näringslivets organisationer, ska bygga upp enservicefunktion dit företag och blivande företagare kan föra fram synpunkteroch förslag om ytterligare förbättringar. Det innebär också att Nutekkontinuerligt ska arbeta fram förslag till förenklingar för företagen.Andra viktiga initiativ för att stimulera företagandet är reformeringenav skattereglerna för fåmansbolag, de s.k. 3:12-reglerna samt denförbättrade tillgången till riskkapital genom s.k. såddfinansiering.Sistnämnda innebär att ca satsas under en tioårsperiodpå företag som befinner sig i skärningspunkten mellan idé och färdigprodukt. Vidare har arvs- och gåvoskatten slopats, vilket underlättarför alla de tusentals företagare som är på väg mot pension och villlämna företaget vidare.Regeringen har, tillsammans med företrädare för bas- och verkstadsindustrioch dess fackliga organisationer, påbörjat ett arbete för att gemensamtutarbeta program för att utveckla ledande positioner inomträ/skogsindustri, metallurgi och fordonsindustri. Några av verkar i branscher där investeringar i forskning ochutveckling är helt avgörande för internationell framgång. Regeringengenomlyser, i samarbete med näringslivet och berörda fackliga organisationer,förutsättningarna för IT/telekom, bioteknik och läkemedel i Sverige.Regeringen avser också att arbeta vidare med det program för att utvecklasamarbetet mellan industrin och den offentliga sektorn i syfte att stärkasvensk konkurrenskraft, som redovisade hösten2004.Utskottet ser vidare positivt på verksamheten inom de industriellautvecklingscentrum (IUC), som finns i 19 regioner i Sverige.IUC-bolagen ägs och leds av regionala aktörer och är värdefulla för mångamindre aktörer. Regeringen överväger olika möjligheter att stödja ochutveckla verksamheten inom IUC.En väl utbyggd infrastruktur är av central betydelse för företagensmöjligheter att verka i landet. Utskottet vill i det sammanhangetframhålla betydelsen av att genomförs den störstasatsningen på infrastruktur i modern tid i . Vägar och järnvägarrustas upp och trafiksäkras.Den offentliga upphandlingen har stor betydelse för utvecklingen av nyaprodukter och innovationer, inte minst när det gäller miljöomställningenav . Samspelet mellan offentlig och privat sektor har haft storbetydelse för utveckling till en modern välfärdsstat. Därförär det också enligt utskottets mening av central betydelse att se tillatt denna möjlighet utnyttjas även i framtiden.De statliga bolagens beslut om investeringar och produktutvecklingpåverkar utvecklingen av . Flertalet av dessa bolag verkar påaffärsmässiga grunder och måste ta hänsyn till de villkor som följer avdetta. Det hindrar dock inte att dessa statliga bolag i ökad omfattningkan bidra till innovationer och omställningen av Sverige.Utskottet vill även framhålla betydelsen av den pågående utvecklingenavseende den elektroniska förvaltningen, ofta benämnd 24-timmarsmyndigheten.Syftet är att företag och medborgare på elektronisk väg ska kunna fåinformation, lämna uppgifter samt uträtta andra ärenden på ett snabbtoch enkelt sätt oberoende av tid och plats. Så långt det är möjligt skadet räcka med en myndighetskontakt för att framföra ett ärende. Enligtflera jämförande internationella studier är den svenska förvaltningensanvändning av informationsteknik bland de mest utvecklade i världen.När det gäller utbudet av avancerade offentliga tjänster på nätet ärSverige världsledande. Exempel på en sådan tjänst är Tullverketsautomatiserade tullhantering som för många företag inneburit halveradekostnader jämfört med rutiner. Ett annat exempel är ettsamverkansprojekt för automatisk hämtning av registeruppgifter från fleramyndigheter, som inneburit att handläggningstiden för ansökan omyrkestrafiktillstånd har minskat . Projektetdrivs av i län.Skatterna har sänkts för låg- och medelinkomsttagareI samtliga motioner föreslås omfattande skattesänkningar. I varierandegrad anklagar oppositionspartierna också regeringen för att vilja höjaskatterna för låg- och medelinkomsttagare. Denna beskrivning är enligtutskottet grovt missvisande. togs på regeringensinitiativ de tre första stegen i en inkomstskattereform för att sänkaskatterna för främst låg- och medelinkomsttagare. Exempelvis harskiktgränsen för statlig inkomstskatt höjts och en extra skattesänkningför pensionärer genomförts. Uttaget från fastighets- och förmögenhetsskatternahar sänkts som dämpnings- och begränsningsregler införts. Föratt minska marginaleffekterna och stimulera efterfrågan i den svenskaekonomin har kompensationen för den allmänna pensionsavgiften höjts från till . Vidare har grundavdraget för låg- ochmedelinkomsttagare höjts med för att balansera höjda skatterpå drivmedel inom ramen för den gröna skatteväxlingen. Arvs- ochgåvoskatten avskaffades . Som redovisats ovan kommersmåföretagare att få sänkt skatt genom lättnader i de s.k. 3:12-reglerna.Enligt utskottets mening bestäms skattenivån i samhället av vilkavälfärds- och fördelningsmässiga ambitioner man har. Skatter ska delsstimulera till arbete, investeringar och uthållig ekonomisk tillväxt,dels minska ekonomiska och sociala klyftor. Utskottet instämmer iregeringens synsätt att det visserligen inte finns något generellt sambandmellan skatter och tillväxt, men att varje skatteslag måste prövasutifrån ett tillväxtperspektiv. Utvecklingen med alltfler äldre gör attskattesystemet även måste ses över i syfte att få in fler i arbete.Behovet av att ställa om till ett ekologiskt och socialt hållbartsamhälle gör att de progressiva och gröna inslagen i skattesystemet kanbehöva öka. Regeringen avser att påbörja en översyn av hela skattesystemet2006.Utskottet avvisar de omfattande skattesänkningar som föreslås i motionerna,då risken är stor att sänkningarna leder till instabila statsfinanseroch omfattande neddragningar av viktig offentlig verksamhet.Mer välfärd för varje skattekronaFör att klara välfärdens finansiering krävs, förutom enökad sysselsättning, också en god hushållning med de gemensamma resurserna.Staten ska bidra till ökad produktivitet i offentlig sektor, genom atteffektivisera sin egen verksamhet och förse kommuner och landsting medde verktyg de behöver i sitt utvecklingsarbete. Det är av avgörandebetydelse att kommuner och landsting använder varje skattekrona effektivtför att öka kvaliteten i välfärden. Regeringen har gett Ansvarskommitténi uppdrag att se över hela samhällsorganisationen så att välfärden kanproduceras mer effektivt i framtiden.Svartarbete, skatte- och förmånsfusk leder till snedvriden konkurrensoch skulle kunna riskera att undergräva legitimiteten för densvenska välfärdsmodellen. Utskottet anser att motionärerna utan grundkritiserar regeringen för passivitet i frågan om synen på förmånsfusk.I själva verket har regeringen vidtagit en rad åtgärderför att bekämpa skatte- och förmånsfusk. Ett exempel är sammanslagningenav skattemyndigheterna till , vilket frigjorde resurser föratt bekämpa skattefusk. Regeringen intensifierar nu detta arbete ochpresenterar i vårpropositionen åtgärder för bl.a. bättre skattekontroll,typgodkända kassaregister, utökat informationsutbyte mellan myndighetersamt åtgärder för att stävja svartarbete inom byggbranschen. Vidare skaden straffrättsliga regleringen av förmånsfusk reformeras och en delegationmot förmånsfusk inrättas.Bättre villkor för barnfamiljernaFortfarande lever många barnfamiljer med knappa marginaler. Införinnevarande mandatperiod utlovade regeringen en rad nya satsningar som nusjösätts. Exempelvis höjs barnbidraget och flerbarnstillägget.Underhållsstödet höjs och bostadsbidraget till barnfamiljer ökar. Dessutominförs ett nytt barntillägg i studiemedelssystemet. Den första juli2006 höjs taket i föräldrapenningen, från 7,5 till 10 basbelopp. Motbakgrund av att män fortfarande har en högre inkomst än kvinnor anserutskottet att höjningen av taket i föräldraförsäkringen är viktig, inteminst för att få män att ta ut en större del av föräldraförsäkringen.Utskottetkonstaterar att i motion Fi13 hävdar att det är angelägetatt föräldraförsäkringen utnyttjas jämnare av män och kvinnor, mensamtidigt motsätter sig höjningen av taket. Vidare noterar utskottet attKristdemokraterna förespråkar en höjning av maxtaxan för kommunalbarnomsorg med , vilket kraftigt skulle försämra ekonomin ochincitamenten till ökat arbetsutbud för många barnfamiljer. Moderaternaå andra sidan, som tidigare förespråkat en rejäl höjning av maxtaxan,tvärvänder nu och slopar sitt tidigare förslag med hänvisning till attdet strider mot arbetslinjen.Mer resurser till vård, skola och omsorgEn sund ekonomi i den kommunala sektorn är avgörande för välfärdenscentrala områden: vården, skolan och omsorgen. Utskottet konstateraratt ekonomin i kommunsektorn ser stark ut till följdav en positiv inkomstutveckling och stora statliga tillskott. För 2007och 2008 är dock prognoserna mindre gynnsamma.