bet · GS01UBU9 · 2005-04-07 00:00:00 — Varje elev bör få behålla minst en lärobokper årskurs. Läromedelsinventering bör också vara enviktig punkt vid den statliga kvalitetsgranskningenav skolorna. anser i motion2004/05:Ub383 yrkande 3 att det finns en stor riskatt det uppstår ett omfattande beroende om sponsradeläromedel breder ut sig i skolorna. Motionärernaställer sig frågan om det går att garantera gratisoch allsidiga läromedel för alla barn. Motion2004/05:Ub412 (mp) föreslår tillsättande av enkommission för att granska läromedlen för attdärigenom försäkra sig om att kommande upplagorläromedel inte innehåller fördomar, kränkande ordoch framför allt förmedlar korrekt information. Imotion 2004/05:K460 (mp) yrkande 3 föreslås enöversyn av läromedel i syfte att förändra bilden avislam och muslimer. Motion 2004/05:Ub446 (s) yrkande1 understryker vikten av att uppmuntra kritiskgranskning av landets skolböcker ur ettmångkulturellt perspektiv. Motionären framhåller attdet i de flesta samhällsböcker inte ens ges enelementär förståelse av olika former av rasism. Ivissa fall kan man t.o.m., enligt motionären, sägaatt skolböcker underblåser, snarare än motverkar,rasism. Motion 2004/05:Ub483 (s) yrkande 2 begär attläroböcker och annat material skall granskas ur ettgenusperspektiv.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Motionsyrkanden angående läromedlens utformningbehandlades även vid förra och avslogs medhänvisning bl.a. till kommunernas ansvar och tillden förstärkta kvalitetsgranskningen av skolan (bet.2003/04:UbU16).Kristdemokraterna understryker i motion2004/05:Ub480 yrkande 41 betydelsen av IT sompedagogiskt hjälpmedel. God tillgång till tekniskahjälpmedel i skolan kan motverka framtidaklasskillnader, enligt motionärerna. I motion2004/05:Ub302 (m) yrkande 1 framhålls att IT är ettvärdefullt verktyg för att nå skolans mål. Enligtmotionären öppnar tekniken nya möjligheter attanpassa bl.a. arbetsmetoder, material ochredovisningssätt till varje individs förutsättningaroch behov.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena. Att välja metoder och materiel förundervisningen är inte en uppgift för riksdagen.Uppföljning av elevens utveckling,elevens uppträdande m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandeföräldrars rätt till information ochinflytande i skolan, skriftligt omdömerörande elevers uppträdande i skolan,kontrakt mellan skola och föräldrar,striktare regler vid skolk, ogiltig frånvaro,mandat för lärare och skolledare atttillrättaföra elever som skolkar eller störundervisningen, elektroniskt distribueradinformation till föräldrar, förtroendefullinformations offentlighet samt ändring iskollagen så att en skola uttryckligen gesrätt att hindra obehöriga från att vistas påskolområdet.Jämför reservationerna 57 (m, fp, kd, c), 58(m - motiveringen), 59 (kd), 60 (kd), 61 (m,fp, kd, c), 62 (m, fp, kd), 63 (kd), 64 (m,fp, kd) och 67 (fp).Motionerna och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub480yrkande 39 att föräldrars rätt till information ochinflytande i skolan stärks. Föräldrarnas intressen,kunskap och kapacitet måste tas till vara i beslutsom rör skolans och därmed de egna barnens vardag. Imotionen anförs att gott samarbete med hemmen äravgörande för en framgångsrik skola, men att rätttill ökat inflytande även innebär ett ansvar. Det äralltid föräldrarna som har det yttersta ansvaret förbarnens fostran.I samma motion, 2004/05:Ub480 yrkande 4, föreslårKristdemokraterna införande av ett skriftligt omdömerörande elevens uppträdande och engagemang i skolansom bifogas betyget.I motion 2004/05:Sf365 yrkande 9 föreslårKristdemokraterna att ett ansvarskontrakt upprättasmellan skola och föräldrar. Av detta skall framgåvad som är skolans ansvar respektive vad som ärföräldrarnas ansvar när det gäller elevensutbildning. Därmed tydliggörs skolans ochföräldrarnas roller, ansvar och skyldigheter.U t s k o t t e t föreslår att avslårdessa motionsyrkanden.Utskottet delar motionärernas uppfattning omvikten av samarbete mellan föräldrar och skola.Föräldrars rätt och möjlighet till inflytande iskolan är fastslagen i läroplanen (Lpo 94). Däranges att skolans och vårdnadshavarens gemensammaansvar för elevernas skolgång skall skapa bästamöjliga förutsättningar för barns och ungdomarsutveckling och lärande. Alla som arbetar i skolanskall samarbeta med elevernas vårdnadshavare så tillsammans kan utveckla innehåll och verksamheti skolan. Vidare skall läraren samverka med ochfortlöpande informera föräldrarna om elevensskolsituation, trivsel och kunskapsutveckling ochhålla sig informerad om den enskilda elevenspersonliga situation.Utskottet anser att det är av vikt att föräldrarkänner sig delaktiga i skolans verksamhet. Skolanhar också ett ansvar för att arbeta fram rutiner föratt så långt det är möjligt, vid gemensam vårdnad,delge elevens båda föräldrar information.Om betygssystemet i finns bestämmelseri 7 kap. grundskoleförordningen (1994:1194).Ämnesbetyg ges i slutet av varje termin fr.o.m.årskurs 8 i tre steg, nämligen Godkänd (G), Välgodkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG). Om enelev inte nått upp till de mål som bestämts förämnet eller ämnesblocket får eleven inget betyg. Istället skall på begäran av eleven eller elevensvårdnadshavare ett skriftligt omdöme ges om elevenskunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket.Slutbetyget från årskurs 9 sätts med hjälp avkursplanernas mål samt nationella betygskriteriersom utfärdats i anslutning till kursplanerna i varjeämne. Till stöd för enhetlig bedömning för helalandet finns obligatoriska nationella ämnesprov isvenska, svenska som andraspråk, engelska ochmatematik. Ämnesprov i samma ämnen kan ocksåanvändas i slutet av årskurs 5 för att bedömaelevernas kunskapsutveckling.Utskottet anser inte att förslaget om ettskriftligt omdöme rörande elevens uppträdande ochengagemang i skolan som bifogas betyget motiverar deförändringar i betygssystemet som då skulle behövagöras.Minst en gång varje termin skall läraren, elevenoch elevens vårdnadshavare ha utvecklingssamtal omhur elevens kunskapsutveckling samt socialautveckling bäst kan stödjas. På begäran av elevensvårdnadshavare skall läraren som ett komplement tillutvecklingssamtalet lämna skriftlig information omelevens skolgång. Sådan information får dock inte hakaraktären av betyg.Av regeringens utvecklingsplan Utbildning förkunskap och jämlikhet (skr. 2001/02:188) framgårtydligt utvecklingssamtalets framåtsyftandekaraktär. I ett väl fungerande utvecklingssamtal fåreleven och föräldrarna klara besked om elevensstudieresultat och utveckling i relation till måleni läroplanen och kursplanerna. Läraren skallallsidigt utvärdera varje elevs kunskapsutvecklingoch muntligt och skriftligt redovisa denna föreleven och föräldrarna.Av grundskoleförordningen 7 kap. 2 § framgår attvårdnadshavaren har rätt att begära skriftliginformation som ett komplement tillutvecklingssamtalet. Denna får dock inte hakaraktären av betyg. Informationen får således ejvara formaliserad eller standardiserad och den fårinte heller lämnas utan att detta överenskommits idet enskilda fallet.I utvecklingsplanen betonas att deöverenskommelser som görs under ettutvecklingssamtal regelmässigt bör leda till enframåtsyftande och individuell utvecklingsplan somskall stödja elevens kunskapsutveckling men inteanvändas för att bedöma den. Regeringen anser attbetyg ger en ofullständig information om elevens vägmot målen och riskerar att formalisera synen påelevernas utveckling. Dokumentationen avutvecklingssamtalen får av dessa skäl inte varabetygsliknande eller användas som omdöme om elevensresultat.Utskottet delar regeringens syn påutvecklingssamtalets innebörd och syfte.Utskottet hänvisar till vad som ovan har framförtsangående utvecklingssamtalets syfte, nämligen attskolan, eleven och föräldrarna kommer överens om vadsom behöver göras framöver för att eleven skall göraframsteg och nå målen. I regeringens utvecklingsplanbetonas att uppföljning och utvärdering samtstudieplanering är en process som är unik för varjeelev och därför varken kan eller bör reglerascentralt i författningar eller föreskrifter.Utvecklingssamtalet bör leda fram till enframåtsyftande individuell utvecklingsplan för varjeelev.Utvecklingssamtalet kan ibland innebära att mankommer överens om olika åtaganden för eleven,läraren eller föräldern. Sådana överenskommelser kanofta fästas på papper, och det bör då ske isamverkan mellan lärare, elev och förälder.Regeringen har beslutat att alla elever igrundskolan fr.o.m. skall få enindividuell framåtsyftande utvecklingsplan. Vidutvecklingssamtalet skall läraren i enframåtsyftande individuell utvecklingsplanskriftligen sammanfatta vilka insatser som behövsför att eleven skall nå målen och i övrigt utvecklasså långt som möjligt inom ramen för läroplanen ochkursplanerna. Utvecklingsplanerna skall utformas somen överenskommelse mellan lärare, elev och föräldrarom vad som krävs för att eleven skall nå målen förutbildningen. För att stödja skolor i arbetet med deindividuella utvecklingsplanerna kommer Skolverketatt få i uppdrag att bl.a. ta fram Allmänna råd.I motion 2004/05:Ub302 (m) yrkande 2 konstateras attIT är ett effektivt dokumentationsredskap förelever, lärare och föräldrar. I samma motionsyrkande 7 begärs att föräldrar skall garanterasrätten att få löpande och uppdaterad information omde egna barnens skolgång och kunskapsutvecklingdistribuerad elektroniskt.I motion 2004/05:Ub254 (m) begärs lagförslagangående förtroendefull informations offentlighetinom skolan anpassad till den modernaindividualiserade skolan. I motionen framförs attframtidens skola kräver kontinuerlig skriftliguppföljning av hög kvalitet. Om uppföljningen skallbli förtroendefull och därmed meningsfull kan sådaninformation, enligt motionären, inte omfattas avoffentlighetsprincipen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.I grundskoleförordningen finns bestämmelse om attläraren fortlöpande skall informera eleven ochelevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Lärarenskall samverka med och fortlöpande informeraföräldrarna om elevens skolsituation, trivsel ochkunskapsutveckling och hålla sig informerad om denenskilda elevens personliga situation. Inget hindraratt allmän information från skolan i form av t.ex.vecko- eller månadsbrev distribueras elektroniskt.Självfallet måste dock informationen alltid ges isådana former att alla föräldrar kan få tillgångtill den. För information om elevens skolsituation,trivsel och kunskapsutveckling samt den enskildaelevens personliga situation förutsätter utskottetatt personlig kontakt sker.I betänkandet Sekretess i elevernas intresse.Dokumentation, samverkan och integritet i skolan,som publicerades (SOU 2003:103),behandlas frågor som rör sekretess för olika formerav dokumentation som förekommer i skolan, bl.a.rörande den enskilda eleven.Utskottet anser att regeringens beredning avfrågan bör avvaktas.I motion 2004/05:Ub217 (m) föreslår motionärenstriktare regler vid skolk. Föräldrarna bör alltid,enligt motionen, kontaktas och få en rapport om attderas barn skolkar.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub480yrkande 5 att en elevs ogiltiga frånvaro skallskrivas in i betyget.Moderaterna begär i motion 2004/05:Ub390 yrkande 22förslag om att lärare och skolledare får etttydligare mandat att tillrättaföra elever somskolkar eller stör undervisningen. I motionen anförsatt för att eleverna skall kunna nå målen krävs attde följer undervisningen. Undervisningen måstealltid säkerställas för elever som har skolplikt,men elever som stör skall kunna ges enskildundervisning, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårdessa motionsyrkanden.Vad gäller frågan om att föräldrar alltid börkontaktas om deras barn skolkar, förutsätterutskottet att detta sker, bl.a. med hänvisning tillgrundskoleförordningens bestämmelse om att lärarenfortlöpande skall informera eleven och elevensvårdnadshavare om elevens skolgång. Utskottet anserinte att en elevs ogiltiga frånvaro skall skrivas ini betyget.Angående tillrättaförande av barn vill utskottethänvisa till gällande regelverk och anföra följande.Barn som är bosatta i landet har enligt 3 kap. 1 §skollagen skolplikt. Denna skolplikt motsvaras av enrätt för barn och ungdom att få utbildning inom detoffentliga skolväsendet. Disciplinär åtgärd mot enskolpliktig elev får enligt 3 kap. 11 § andrastycket skollagen avse elevens närvaro i skolan,dock endast i ringa omfattning. Vilka disciplinäraåtgärder som får vidtas mot en elev som uppträderolämpligt regleras i 6 kap. 9 och10 §§ grundskoleförordningen. Om en elev uppträderolämpligt eller gör sig skyldig till en mindreförseelse, skall läraren uppmana eleven att ändrasitt beteende. Om detta inte hjälper skall lärarenkontakta elevens vårdnadshavare. Läraren får visa uten elev från undervisningslokalen för högståterstoden av pågående undervisningspass eller låtaeleven stanna i skolan högst efterskoldagens slut.Om en elev fortsätter att uppträda olämpligt ellergör sig skyldig till upprepade förseelser eller enallvarlig förseelse, skall saken dels anmälas tillrektorn, dels hänskjutas till elevvårdskonferensen.Konferensen skall efter kontakt med elevensvårdnadshavare försöka få eleven att bättra siggenom åtgärder som är avpassade efter elevensindividuella förhållanden. Om detta inte hjälperskall elevvårdskonferensen anmäla förhållandet tillstyrelsen för överväganden om lämplig åtgärd.I 3 kap. 3 § grundskoleförordningen anges att detskall finnas en elevvårdskonferens för rektornsarbetsområde. I 3 kap. 4 § grundskoleförordningenstadgas bl.a. att i elevvårdskonferensen skall somledamöter ingå rektorn, företrädare för elevvårdensamt berörd klassföreståndare eller motsvarande ochannan berörd personal. Enligt 3 kap. 5 §grundskoleförordningen skall det videlevvårdskonferensen föras protokoll.Skollagskommittén har föreslagit ändradelagbestämmelser. Utskottet utgår från attgrundskoleförordningen kommer att ses över när en nyskollag blivit antagen.Folkpartiet begär i motion 2004/05:Ub306 yrkande 1ändring i skollagen så att en skola uttryckligen gesrätt att hindra obehöriga från att vistas påskolområdet. Motionärerna hävdar att skolan skall,om de bedömer att det är nödvändigt, kunna utestängaalla förutom de som studerar eller arbetar vidskolan från skolans område. Inte hellervårdnadshavare skall ha en absolut rätt att närvarai undervisningssituationer om inte läraren har givitsitt medgivande.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.En myndighets lokaler, t.ex. en skola, utgör inteen plats där allmänheten har rätt att vistas.Myndigheten kan själv avgöra vad som skall gälla förtillträde till dess lokaler (med vissa undantag,t.ex. 5 § förvaltningslagen, 2 kap. 12 §tryckfrihetsförordningen). En skolledning kansåledes själv avgöra om och på vilka villkor någonskall få tillträde till dess lokaler. Skolan har medhänvisning till ovanstående rättsliga befogenheteratt inte släppa in t.ex. demonstranter.En förälder som önskar besöka sitt barns skola föratt t.ex. övervara en lektion i barnets klass ellersom vill träffa barnets lärare eller rektor för atttala om barnet kan dock ej utestängas med hänvisningtill det ovanstående. Utskottet vill understryka attett sådant agerande av skolan vore oacceptabelt samtskulle stå i strid med en grundtanke iskolförfattningarna.Val av skola m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörande valav skola, kommunala friskolor, undervisningpå entreprenad, vikten av konkurrens inomutbildningsområdet, publicering avskolkvalitetsdata samt sanktionsmöjligheterför kommuner som bryter mot skollagen.Jämför reservationerna 66 (m), 67 (m, fp,kd), 68 (m), 69 (m), 70 (m) och 71 (mp).Motionerna och utskottets ställningstagandeModeraterna anför i motion 2004/05:Sf237 yrkande 11angående val av skola att det måste finnas en störremöjlighet till individualisering i skolan och attalla skall ha möjlighet att fritt välja den skolasom passar dem bäst. I motionen framförs attnärhetsprincipen inte skall behöva vara styrande förskolans rekrytering. Alla skall fritt kunna väljaden skola vars profil passar dem bäst och ha maktenatt välja bort dåliga skolor. I motion 2004/05:Ub390yrkande 11 förespråkar nationellinformation om möjligheterna till skolval.Motionärerna skriver att om visionen av enindividuell kunskapsgrund skall bli verklighet måstedet finnas en mångfald av skolinriktningar ochhuvudmän. För att få en verklig valfrihet måste detfinnas alternativ att välja mellan och det måstefinnas information om valfriheten.Moderaterna begär i motion 2004/05:Ub322 yrkande 8att de bästa erfarenheterna från friskolorna skallkunna förverkligas vid alla skolor, även dekommunala. Dessa bör få möjlighet att fungera somkommunala friskolor. De hinder som de kommunalaskolorna har för att kunna tillgodose sinaelevers intressen behöver därför tas bort.I motion 2004/05:Ub390 yrkande 2 anför Moderaternaatt alla skolor bör göras till fria självständigaskolor. Motionärerna anför att alla skolor skall fåsamma förmånliga arbetsutrymme som friskolor ochbesluten skall läggas hos skolans professionella,dvs. lärare och skolledare. anser imotion 2004/05:Ub258 yrkande 21 att även kommunalaskolor skall kunna vara mer självstyrande iförhållande till kommunen vad gäller den pedagogiskaverksamheten.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena med hänvisning till den pågåendeberedningen av förslag till ny skollag.I motion 2004/05:Ub390 yrkande 33 anför Moderaternaatt det föreligger ett behov av att öppna förentreprenadverksamhet inom skolområdet bl.a. för atttillgodose kraven på ämneskompetens i skolorna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.För och motsvarande skolformer därskolplikten kan fullgöras samt för gymnasiesärskolansaknas möjlighet att lägga ut utbildning påentreprenad, vilket framgår av 3 kap. 16 §kommunallagen. Regeringen får, om särskilda skälföreligger, ge dispens enligt 2 § lagen omentreprenadförhållanden i skolan (1993:802).Riksdagen gjorde förra följandeställningstagande angående utbildning på entreprenad(2003/04:UbU12 res. 25 s. 63):"Utbildning på entreprenad bör tillåtas generelltbåde i och i gymnasieskolan.För att det svenska utbildningsväsendet skallklara den internationella konkurrensen i framtidenkrävs att den svenska skolan ligger iframkant. Det är nödvändigt att söka och pröva nyalösningar. Det gäller såväl pedagogik ochskolutveckling som driftsformer. Förutom att skolorpå entreprenad skulle öka kvalitetskonkurrensenskulle det också möjliggöra för personalen att taöver och driva sin skola på entreprenad.Om skolor fick drivas på entreprenad skullekommunerna kunna välja vilken eller vilkaskolor/lokaler som skall lämnas ut på entreprenad.Kommunen kvarstår som huvudman och skriverförfrågningsunderlag, upphandlar och följer uppverksamheten. "I betänkande föreslogs enöversyn av lagstiftningen rörandeentreprenadförhållanden i skolan. Regeringentillsatte en särskild utredare somskall göra en bred genomlysning av frågan omentreprenader i gymnasieskolan (Entreprenader igymnasieskolan m.m., dir. 2004:04). Frågan omentreprenader i behandlas inom arbetetmed en ny skollag.Moderaterna framhåller i motion 2004/05:Ub390yrkande 14 vikten av konkurrens inomutbildningsområdet. I motionen hävdas att konkurrensger ökad kvalitet inom skolan.Miljöpartiet föreslår i motion 2004/05:K459 yrkande14 publicering av skolkvalitetsdata. För att eleveroch lärare skall kunna göra informerade val behövsstatistik och indikatorer för frågor somlärartäthet, mobbning m.m. De skolkvalitetsdata somfinns tillgängliga bör publiceras för varje skola påett användarvänligt sätt.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena. redovisar regelbundet en raduppgifter om skolorna i landet.Miljöpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub271 yrkande4 att sanktionsmöjligheter mot kommunersom bryter mot skollagen stärks. anseratt sanktionsmöjligheter bör finnas även förkommunala huvudmän. I motion 2004/05:Ub206 (m)anförs behovet av preciserade krav påkvalitetsredovisningar samt sanktionsmöjligheter motkommuner som bryter mot skollagen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till den pågåendeberedningen av förslag till ny skollag.ElevinflytandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandeelevinflytande, definitionen påelevinflytande, stärkt elevmakt, engagemangrörande elevinflytande, frågan om huruvidaförtroendeuppdrag såsom skyddsombud, arbetemed skoltidningsarbete e.d. bör framgå avelevens slutbetyg samt elevers rätt tillskriftliga omdömen om skola och lärare.Jämför reservationerna 72 (kd) och 73 (mp).Motionerna och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub480yrkande 37 att en lagstadgad miniminivå förelevinflytande införs. Det är, enligt motionärernasuppfattning, nödvändigt att skollagen i dettaavseende blir mer konkret. I samma motions yrkande38 framförs vikten av ett ökat elevinflytande i taktmed stigande ålder. I måste inflytandetsomfattning och utformning anpassas efter elevernasålder och mognad. I motionen föreslås attutformningen av elevinflytandet skall bestämmaslokalt.I motion 2004/05:Ub230 yrkande 12 skriverMiljöpartiet att elevmakten måste stärkas.Motionärerna påpekar att det är skolans uppgift attbidra till att fostra demokratiska individer medrespekt för medmänniskor och deras olikheter. Ändåär det demokratiska inslaget i skolorna starktbegränsat. Varje skola bör ha ett fungeranderepresentativt forum för elevinflytande.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Att verka i demokratiska arbetsformer och attförmedla, förankra och gestalta demokratiska värdenär en del av skolans demokratiska uppdrag. Iskollagen stadgas i 4 kap. 2 § samt i 5 kap. 2 § atteleverna skall ha inflytande över hur derasutbildning utformas. Grundskoleförordningenföreskriver att eleverna i varje klass ellerundervisningsgrupp skall ges tillfälle atttillsammans med lärare behandla frågor som är avgemensamt intresse för eleverna. I läroplanen skrivsvidare att läraren skall se till att alla eleveroavsett kön och social och kulturell bakgrund fårett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsformeroch undervisningens innehåll samt att dettainflytande ökar med stigande ålder.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)bl.a. att eleverna själva skall kunna påverka sinutbildning och aktivt bidra till utbildningensutveckling samt att elevföreträdare skall informerasinför förändringar som är viktiga för eleverna samtges tillfälle att lägga fram sina synpunkter innanbeslut fattas i sådana frågor. Dessutom föreslås attelevers och elevsammanslutningars arbete medinflytandefrågor skall stödjas och underlättas.Skollagskommittén föreslår att bestämmelserna omelevinflytande skall anges i form av allmännaföreskrifter. En detaljreglering på området börundvikas, anser kommittén. Utskottet anser attregeringens beredning av ärendet bör avvaktas.Här erinras också om att nyligenutarbetat föreskrifter om elevmedverkan i skolansarbetsmiljöarbete genom elevskyddsombud ().Miljöpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub230 yrkande13 att skollagen bör ändras så att den garanteraratt det framgår av en elevs slutbetyg om denne varitengagerad i elevinflytande, skyddsombudsarbete,skoltidningsarbete eller dylikt.I samma motion 2004/05:Ub230 yrkande 14 skriverMiljöpartiet att skollagen skall tydliggöra vad somär att betrakta som arbete med elevinflytande.U t s k o t t e t föreslår att har i sitt betänkande Skollagför kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) bl.a.föreslagit att elevers arbete med inflytandefrågorskall stödjas och underlättas.