bet · GT01NU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Anslaget undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Om myndighetens kostnader ökar med anledning av flytten, kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande samt till behov av en ökad anslagskredit. Vidare avser regeringen att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Regeringen beräknar anslaget för till . I motion 2005/06:L310 (m) begärs ett tillkännagivande om en sammanslagning av verksamheter. myndighetsuppgifter bör skiljas från verkets övriga uppgifter, i syfte att effektivisera verksamheten, anför motionärerna. De menar att myndighetsfunktion bör begränsas till ren produktkontroll och tillsyn över den konsumenträttsliga lagstiftningens efterlevnad, en myndighetsfunktion som med fördel kan utföras av . förlagsverksamhet med utgivning av böcker och tidskriften samt provtagningsverksamheten bör avyttras, förordar motionärerna. För att konsumentsammanslutningar av olika slag skall kunna bildas och ta på sig större uppgifter måste den offentliga insatsen gradvis tonas ned, sägs det. har, som tidigare redovisats, föreslagit en ökning av anslaget till för att verket skall kunna driva konkurrensfrågor effektivare. Med hänvisning härtill föreslås i motion 2005/06:N480 (kd) en besparing med på anslaget till . Frågan om överföring av uppgifter från till som föreslås i motion 2005/06:L310 (m) har nära beröringspunkter med förslaget i en tidigare nämnd motion, 2005/06:N211 (m), om en sammanslagning av . Den sistnämnda motionen togs upp i det föregående under avsnittet om . Utskottet hänvisar nu till vad som där redovisades under . har till uppgift att pröva tvister mellan konsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter som tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk, s.k. konsumenttvister, samt ge rekommendationer om hur tvister bör lösas. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. ansvarar för registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare enligt fastighetsmäklarlagen (1995:400) och fastighetsmäklarförordningen (1995:1028), dvs. prövning av att den som registreras som fastighetsmäklare har relevant utbildning, är lämplig och uppfyller uppställda formella krav samt även i övrigt iakttar god fastighetsmäklarsed. Nämnden skall även föra talan i domstol samt sprida information om god fastighetsmäklarsed. får genom en ändring av årets regleringsbrev nyttja upparbetat anslagssparande. Årsavgifterna för registrerade mäklare höjs . Mot bakgrund av behovet av att vidareutveckla tillsynen över registrerade mäklare och de ökade årsavgifterna föreslår regeringen en ökning av anslaget till för . Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. Åtgärder på konsumentområdet (40:5) Anslaget finansierar fasta bidrag och projektstöd till lokala och nationella projekt som på olika sätt främjar en stark konsumentpolitik. Fasta bidrag utgår till konsumentorganisationer bl.a. för att representera svenska konsumenter i EU. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . I motion 2005/06:N477 (m) föreslås en minskning av anslaget med . Anslaget bör fasas ut - det finns inget skäl att staten ger speciella bidrag till enskilda föreningar, anför motionärerna. De anser därför också att det statsbidrag om som organisationen erhåller bör avvecklas. En höjning av anslaget med föreslås i motion 2005/06:N437 (fp). Det höjda anslaget skall dock fasas över till de olika organisationerna på konsumentområdet, säger motionärerna. I motion 2005/06:MJ395 (fp) begärs ett tillkännagivande om ökat stöd till konsumentorganisationerna för granskning av och konsumentinformation om livsmedel. Fler konsumenter tar ökat eget ansvar, varför det behövs ett organiserat, frivilligt engagemang av konsumenterna, anför motionärerna. De vill att en större del av de resurser som läggs på myndigheter skall fördelas till det civila samhället. Därigenom blir det också lättare att nå ut med viktig konsumentinformation, vilket när det gäller livsmedel är av betydelse inte bara från konsumentsynpunkt utan också ur ett folkhälsoperspektiv, säger motionärerna. De anser att stödet till de fristående konsumentorganisationerna skall ökas med och att detta skall finansieras med en motsvarande minskning av anslag för informationsverksamhet. Bidrag till miljömärkning av produkter (40:6) Anslaget avser bidrag för utveckling av miljömärkningskriterier för konsumentprodukter. Bidraget går till , som ansvarar för miljömärkningssystemen Svanen och Blomman i . Medlen utbetalas via Kammarkollegiet. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . I motion 2005/06:N477 (m) föreslås en minskning av anslaget med . Anslaget bör fasas ut, anser motionärerna. De menar att miljömärkning är ett led i företagens marknadsföring och inte bör vara föremål för särskilda statliga insatser. Utskottet tar först upp frågan om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Därefter behandlas ett i propositionen begärt godkännande avseende förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag och slutligen frågan om standardisering, som aktualiserats i ett par motioner. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets syn på näringspolitikens inriktning ligger, som tidigare nämnts, i linje med den som redovisas i budgetpropositionen och med vad som har överenskommits i överläggningar mellan regeringen, och . Regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv är beräknat med utgångspunkt i den inriktning av näringspolitiken som redovisas i budgetpropositionen. Utskottet ställer sig bakom den av regeringen föreslagna ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv och som fattat beslut om. Utskottet kommenterar i det följande vissa av de här aktuella anslagen. I den tidigare redovisningen har under berörda rubriker lämnats vissa kompletterande uppgifter, till vilka utskottet hänvisar. När det gäller de två anslagen till forskning och utveckling (26:2) respektive rymdverksamhet (38:14), som respektive Rymdstyrelsen hanterar, begär regeringen bemyndiganden av som medför utgifter dels för , dels för åren därefter. För att det skall vara möjligt att överblicka de framtida åtaganden som staten gör bör emellertid, som tidigare redovisats, ett slutår anges. Efter kontakter med har klarlagts att slutår skall sättas till 2010 när det gäller anslag (26:2) och till 2013 när det gäller rymdverksamhet (38:14). I utskottets förslag till riksdagsbeslut anges därför dessa slutår. Under anslaget till näringslivsutveckling (38:2) tas frågan om stöd till industriella utvecklingscentrum (IUC) upp i några motioner. Utskottet har tidigare vid olika tillfällen, då förslag rörande IUC har varit föremål för behandling, uttalat sig positivt om den verksamhet som bedrivs inom ramen för IUC och för att denna verksamhet bör stödjas. Regionalt förankrad och underifrån uppbyggd utvecklingsverksamhet med intressenter från såväl regionalt och lokalt näringsliv som arbetstagarorganisationer och offentliga aktörer är en modell som har goda förutsättningar att kunna stimulera nyföretagande och därigenom framväxten av nya arbetstillfällen. Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att medel - - nu avsätts i budgetpropositionen för fortsatt stöd till IUC-verksamheten. Något behov av särskilda uttalanden av rörande IUC-verksamheten av det slag som efterfrågas i de här aktuella motionerna kan utskottet dock inte se. I en annan motion framförs farhågor för finansieringen av AB:s löpande verksamhet. verksamhet utgör, enligt utskottet, en central del av de näringspolitiska insatserna, och utskottet utgår från att regeringen följer utvecklingen och vidtar åtgärder om så erfordras. Beträffande turistfrämjande, där det i flera motioner förespråkas ökade insatser vad gäller marknadsföringen av som turistland, vill utskottet erinra om det beslut fattade med anledning av propositionen om en politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13). Turistpolitiken skall enligt detta beslut utgå från två perspektiv - ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande. När det gäller , som föreslås få ökade medel i fyra motioner, kan noteras att anslaget höjdes för med mot bakgrund av de ökade arbetsuppgifter som verket fick till följd av de ändringar i konkurrenslagen (1993:20) som beslöt om med syfte att effektivisera kartellbekämpningen. Utskottet vill också erinra om att anslaget nivåhöjdes med . Det bör vidare framhållas att möjligheter att ta egna initiativ för att spåra, utreda och bevisa skadliga konkurrensbegränsningar har ökat. Detta beror till en del på att verkets resurser inte längre i lika stor utsträckning som tidigare tas i anspråk för ren ärendehantering; konkurrenslagen har varit i kraft och marknadens aktörer har därmed bättre kunskap om lagen och inte längre samma behov som tidigare av att få olika frågor prövade. Även beslut med anledning av proposition 2003/04:80 om moderniserad konkurrensövervakning innebär att det hos frigörs resurser, vilka kan användas för övervakning och bekämpning av allvarliga konkurrensstörningar (bet. 2003/04:NU13). I anslutning till verksamhet noterar utskottet att ett av de partier som vill öka anslaget till (38:16) vill minska anslaget till (40:2). Enligt utskottets uppfattning är medvetna och aktiva konsumenter en betydelsefull faktor för att uppnå en mer effektiv och sund konkurrens. Detta innebär att den verksamhet som bedriver är viktig för strävandena att uppnå ett ökat konkurrenstryck på olika marknader. Det finns också motioner i vilka en sammanslagning av förespråkas. Som tidigare nämnts togs denna fråga upp 2001. I budgetpropositionen för sades dock att frågan hade analyserats inom och att slutsatsen var att synergierna inte är så stora att de motiverar en sammanslagning. Däremot bör det samarbete som redan existerar mellan myndigheterna i frågor där detta gynnar konsumentintresset förtydligas, ansåg regeringen, en ståndpunkt som utskottet delar. Frågan om inriktningen av rymdverksamheten berörs i en motion, varvid det efterfrågas att Rymdstyrelsen skall kunna inrikta verksamheten även mot , särskilt . Som tidigare redovisats finns det dock enligt inget som hindrar att Rymdstyrelsen riktar verksamhet även mot . Skrivningen i Rymdstyrelsens instruktion vad gäller internationellt samarbete specificerar inte vilka länder Rymdstyrelsen skall samarbeta med. Samarbete med , bl.a. , förekommer också enligt uppgift. I fyra motioner förordas att anslaget för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag (38:19) skall slopas. Anslaget är avsett bl.a. för att finansiera kostnader i samband med förvaltning av företagen. Enligt utskottets mening är det viktigt att den förmögenhetsmassa som de statligt ägda företagen utgör och som ytterst tillhör svenska folket förvaltas på ett professionellt och effektivt sätt. Utskottet anser också att åtgärder för att förbättra genomlysningen av statligt ägda företag är mycket angelägna. Utskottet har, som nämndes inledningsvis, ställt sig bakom regeringens förslag till ändrat mål för näringspolitiken, vilket innebär att även insatser för ökad konkurrenskraft skall användas för att uppnå målet. Det föreslagna nya anslaget Utvecklingsprogram för ökad konkurrenskraft (38:23) på ser utskottet som mycket angeläget i detta perspektiv. Avsikten är, som nämnts, att skall satsas , under förutsättning att näringslivet satsar minst lika mycket. Med det anförda tillstyrker utskottet de av regeringen föreslagna anslagen för inom utgiftsområde 24 Näringsliv (se bilaga 2). Likaså tillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen - dock med de modifieringar i de aktuella bemyndigandena som utskottet angett i det föregående. Samtliga behandlade motionsyrkanden avstyrks. Förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag I det föregående (s. 46) har lämnats en utförlig redovisning av tidigare beslut i frågan om förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag, till vilken utskottet nu hänvisar. I korthet innebär besluten att har ansett att det finns goda skäl att skapa en ordning som underlättar kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären genom att tillämpa specialdestination. Staten bör kunna agera på samma sätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag till vissa dotterbolag och finansiera detta med medel från andra dotterbolag. har understrukit att systemet skall ges en sådan form att inflytande på ett rimligt sätt garanteras och att ges möjlighet att på ett korrekt sätt utöva finansmakten. Av detta skäl skall besluta om kapitaltillskott i varje enskilt fall. Vidare får underskott inte uppkomma på kontot, dvs. någon kredit skall inte vara knuten till kontot. I den mån kapitaltillskott behövs och de inte kan finansieras med tillgängliga medel på kontot bör tillskottet i stället tillskjutas genom att medel anvisas över statsbudgeten via anslaget till kapitalinsatser i statliga bolag (38:20). Utskottet ser inget skäl till att nu skulle ändra sina tidigare ståndpunkter. Därmed anser utskottet att skall godkänna att regeringen får vidta åtgärder för en förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag enligt de villkor som redovisas i propositionen. Motionerna 2005/06:N477 (m), 2005/06:N437 (fp), 2005/06:N480 (kd) och 2005/06:N467 (c) avstyrks härmed i berörda delar. En utförlig redovisning har i det föregående (s. 53) lämnats om standardiseringen, vilken aktualiserats i två motioner - 2005/06:N333 (fp) och 2005/06:N331 (mp). I dessa efterfrågas riksdagsuttalanden om en nationell standardiseringsstrategi och åtgärder för att olika kategorier av aktörer skall kunna delta i standardiseringsarbetet. Av den tidigare redovisningen framgår innebörden och betydelsen av standarder, den svenska standardiseringsorganisationen, finansieringen av den svenska standardiseringen och det inom standardiseringsråd pågående arbetet med en nationell strategi för standardiseringen. Avsikten med standarder, som är privaträttsliga dokument för frivillig användning av parterna på en marknad, är i grunden att förenkla och förbilliga tillverkning och handel. Dessutom har standarder använts vid normgivning. Standardiseringen har fått ökad betydelse, beroende bl.a. på globaliseringen av ekonomin. För näringslivets innovationsförmåga och konkurrenskraft har standardisering stor betydelse. Det svenska standardiseringsarbetet bedrivs under gemensamt huvudmannaskap av staten och genom standardiseringsråd. Inom ramen för detta organ pågår ett arbete med en nationell strategi för standardiseringen. Utskottet anser att standardisering är ett område inom näringspolitiken som har tillmätts alltför liten betydelse när det gäller strävanden för att uppnå en uthållig tillväxt i ekonomin. Utskottet ser därför positivt på det arbete som bedrivs inom standardiseringsråd med en nationell strategi för standardiseringen. Likaså är det positivt att regeringen, enligt uppgift, avser att inleda ett arbete med att öka medvetenheten och kunskapen om standardiseringens möjligheter inom den offentliga förvaltningen. Mot bakgrund av att det således pågår arbete på olika håll av det slag som efterfrågas i de båda här aktuella motionerna finns det, enligt utskottets uppfattning, nu inget behov av ett riksdagsuttalande i frågan om standardisering. De aktuella motionerna avstyrks således. Utskottet ser dock gärna att regeringen - i lämpligt sammanhang - håller informerad om utvecklingen av det arbete som pågår. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Näringspolitikens inriktning, punkt 1 (m, fp, kd, c) av Per (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservation 1. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ532 yrkande 1, 2005/06:N224 yrkande 1, 2005/06:N306 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N308 yrkande 1, 2005/06:N309 yrkande 5, 2005/06:N317, 2005/06:N380 yrkande 5, 2005/06:N384 yrkande 1, 2005/06:N393, 2005/06:N437 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N478 yrkande 1, 2005/06:N480 yrkandena 1-3 och 31 samt 2005/06:A309 yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 1. Vår syn på näringspolitikens inriktning överensstämmer med den som redovisas i de här aktuella motionerna från företrädare för Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . Ett framgångsrikt företagande är den absolut viktigaste förutsättningen för välstånd. Utan ett livskraftigt näringsliv och ett gott företagsklimat är det omöjligt att skapa tillräckliga resurser för en fungerande sjukvård, en bra skola och en värdig äldreomsorg. Det måste bli enklare att starta och driva företag. Globalisering, liberalisering och informationsteknikens snabba utveckling öppnar enorma möjligheter för dem som förstår att göra sig attraktiva genom att skapa ett internationellt konkurrenskraftigt klimat för arbete och företagande. Inte bara de svenska företagen utan i högsta grad som land befinner sig därmed i knivskarp konkurrens. Det nationella näringsklimatet måste formas så att klarar av att tävla med de mest konkurrenskraftiga delarna av världen i fråga om goda villkor för företagande, innovation, produktion och investeringar. Omvärldsförståelse och förändringsbenägenhet i politiken är helt avgörande för framtida position. Tillkomsten av jobb bygger på en tillväxt bland de små och medelstora företagen. Det bör också framhållas att insatser på miljöområdet och åtgärder för att nå målet om ett hållbart samhälle kan vara av stor betydelse för en uthållig tillväxt. Statens roll i näringspolitiken skall främst vara att sätta ramar för och övervaka spelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När staten agerar såväl domare som spelare på marknaden är risken stor att konkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ett optimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna. Negativa attityder till småföretagande har påverkat företagsstrukturen. Villkoren för företagande har anpassats till storföretagen, vilket i förlängningen lett till en bristande mångfald av medelstora, växande företag, något som finns i många andra länder. Av cirka en halv miljon företag är den överväldigande majoriteten enmansföretag. hade av företagen färre än 20 anställda. har färre små och medelstora företag i förhållande till sin befolkning än något annat jämförbart land. Den svenska näringslivsstrukturen domineras av ett litet antal gamla och stora företag. Framväxt av nya företag inom tjänste- och servicesektorerna har effektivt hindrats genom den offentliga sektorns kraftiga utbyggnad och monopol. I detta sammanhang kan noteras att framväxt av kvinnors företagande hindras av det politiska motståndet mot privata alternativ inom de yrken där kvinnor traditionellt sett har erfarenhet och kompetens. För att främja kvinnors företagande bör det således ske en uppbrytning av offentliga monopol. Världens största offentliga sektor har vidare krävt världens högsta skatter, vilket ytterligare har bromsat tillkomst av företag och tillväxt. Den arbetsintensiva privata tjänstesektorn som fungerat som sysselsättningsmotor i exempelvis har utvecklats betydligt långsammare i . I en gemensam reservation som företrädare för de fyra partierna i har avlämnat i finansutskottets betänkande om utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (bet. 2005/06:FiU1) redovisas ett kraftfullt gemensamt program för arbete. framtida välstånd förutsätter att fler företagare kan och vill driva företag, sägs det bl.a. i reservationen. En regering kan inte skapa jobb, bara goda förutsättningar för jobb. Socialdemokraterna har dock gjort tvärtom. måste ställas starkare och mer internationellt konkurrenskraftigt för företagande i en allt mer internationaliserad värld. föreslår därför ett offensivt företagspaket, som bl.a. innebär reformerad beskattning av fåmansbolag, avskaffad förmögenhetsskatt, sänkt arbetsgivaravgift på nyanställningar, jobbavdrag för näringsinkomster, införande av riskkapitalavdrag samt minskat regelkrångel och byråkrati. Arbetet med att utreda hur företagsamheten skall stimuleras i har inom ramen för bedrivits av en arbetsgrupp, med beteckningen Tillväxtregion : arbetsmarknads- och näringspolitik för jobb, entreprenörskap och tillväxt i hela landet. Regeringen föreslår, som redovisats, att det nuvarande målet för näringspolitiken, som är formulerat så att en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning skall främjas genom fler och växande företag, skall utökas med insatser för ökad konkurrenskraft. Självklart måste den svenska konkurrenskraften värnas och utvecklas, men det sker inte genom statliga insatser av det slag som regeringen förordar. Vi avstyrker således förslaget om nytt mål för näringspolitiken så som det framläggs i propositionen. Sammanfattningsvis måste en ökning i nyföretagandet nu komma till stånd. För detta krävs en annan näringspolitik än den som regeringen bedriver. behöver en god företagarpolitik, vilket omfattar en mängd förändringar inom områdena skatter, arbetsmarknad, konkurrens, regelförenkling och Europaengagemang. Grundläggande är att i hela samhället förändra attityderna till företagande och entreprenörskap. Det måste skapas ett gott företagarklimat så att fler kvinnor och män vill - och vågar - starta och driva företag och anställa medarbetare. För att skall få en växande företagsamhet måste entreprenörskap och företagande löna sig bättre än det gör . bör ställa sig bakom vad vi här har anfört beträffande inriktningen av näringspolitiken. Därmed blir samtliga aktuella motioner i sak tillgodosedda i berörda delar. Finansiering av underskott, punkt 2 (m, fp, kd) av Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: avslår regeringens begäran om bemyndigande att föra över ett belopp som motsvarar större delen av Patent- och registreringsverkets balanserade överskott till . Därmed bifaller motion 2005/06:N477 yrkande 1 och avslår proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 24 punkt 2. Enligt vår mening - och i likhet med vad som anförs i motion 2005/06:N477 (m) - bör avslå regeringens begäran om bemyndigande att föra över ett belopp som motsvarar större delen av PRV:s balanserade överskott till i syfte att minska underskott. PRV:s överskott har uppkommit inom verksamhetsområdet patent, främst genom fluktuationer i de internationella systemen som legat utanför PRV:s styrning. Omvärlden inom patentområdet fortsätter att förändras snabbt. Inom överskådlig tid kommer med stor sannolikhet ett antal händelser att inträffa som på ett avgörande sätt kommer att påverka PRV:s ekonomi. Till exempel har utvecklingen för patentkonventionsavtalet (- PCT) betydelse. Likaså kan en kommande ratificering av det s.k. Londonprotokollet med lättnader i översättningskraven komma att påverka PRV:s publiceringsverksamhet. Ett gemenskapspatent, vilket är en målsättning inom Lissabonagendan, kan också komma att bli verklighet.