bet · GS01UBU8 · 2005-03-10 00:00:00 — Utskottetförutsätter, liksom i betänkande 2003/04:UbU4, attkommunerna utvecklar regler för resursfördelningenpå grundskolenivån som är rimliga. En prislista pånationell nivå för kan utskottet inteförorda eftersom förutsättningarna förskolverksamheten är alltför skiftande mellan olikakommuner.När det gäller ersättningssystemet för friståendegymnasieskolor regleras detta i 9 kap. 8 a §skollagen. Där stadgas att om utbildningen ibidragshänseende har hänförts till ett sådantnationellt program som elevens hemkommun anordnar,skall bidraget bestämmas efter samma grunder somkommunen tillämpar vid fördelning av resurser tilldet programmet i de egna gymnasieskolorna.Paragrafens lydelse beslutades (prop.2001/02:35, bet. 2001/02:UbU7, rskr. 184) ochutskottet ansåg att det nya bidragssystemet, bättreän vad riksprislistan gjort, borde kunna garanteraatt likvärdiga och rättvisa ekonomiska villkorskulle gälla för kommunala och friståendegymnasieskolor. Utskottet har fortfarande dennauppfattning.Utskottet vill också peka på att ,som de nya bidragsreglerna för friståendegymnasieskolor beslutades, gjorde etttillkännagivande till regeringen om behovet av attdet utarbetades ett system för redovisning avkostnaderna för olika program vid kommunalagymnasieskolor. Ett sådant system har utarbetats avSkolverket.Slutligen erinrar utskottet om att riksdagennyligen har beslutat om ändringar i reglerna förbidrag till fristående gymnasieskolor (prop.2004/05:1, bet. 2004/05:UbU1). Ändringen innebär attersättningen, för det fall elevens hemkommun inteanordnar det aktuella programmet, alltid skall utgåmed det belopp som har föreskrivits av regeringeneller den myndighet regeringen bestämt.När det gäller yrkandet om domstolsprövning avkommunens bidrag till fristående skolor anserutskottet att beredningen av Skollagskommitténsbetänkande inom bör avvaktas.TillsynsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omtillsyn med hänvisning till tidigareställningstagande.MotionernaModeraterna anser i motion 2004/05:Ub322 yrkande 11att tillsynen av hur fristående skolor efterlever deregler som gäller för skolverksamheten även ifortsättningen skall skötas av . I sammamotion, yrkande 13, understryker attkommunerna inte skall ha insyns- och granskningsrätti de fristående skolorna. Detta är inte acceptabeltdå kommunerna själva driver skolor och då de kankomma att ges ökat inflytande över om friståendeskolor över huvud taget skall godkännas eller fåfortsätta sin verksamhet. I motion 2004/05:Ub213 (m)anförs att alla friskolor skall utvärderas, men inteav kommunerna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att rikdagen avslårmotionsyrkandena.Fristående skolor skall i fråga om sin utbildningstå under tillsyn av och vara skyldigaatt delta i den uppföljning och utvärdering avskolväsendet som genomförs av verket.Bidragsberättigade fristående skolor är skyldiga atti den utsträckning som kommunen bestämmer delta iden uppföljning och utvärdering som kommunen gör avsitt eget skolväsende.I behandlingen av betänkande 2002/03:UbU15,Fristående skolor, biföll en reservationrörande uppföljning och utvärdering av friståendeskolor. Reservanterna konstaterade att det fanns envilja hos regeringen att låta kommunerna kontrollerade fristående skolorna, något som de vände sig emot.Enligt deras mening skall uppföljning ochutvärdering av fristående skolor utföras avSkolverket. tillkännagivande medanledning härav hanteras enligt uppgift frånUtbildningsdepartementet tillsammans med förslagetom ny skollag.Skolverket fick ett uppdrag att bl.a.redovisa hur verket inom ramen för den nyautbildningsinspektionen kunde skapa nya och skarparutiner och metoder för inspektion av friståendeskolor, liksom för verkets tillsyn under nya skolorsandra verksamhetsår. Särskild tonvikt skulle läggasvid hur kan säkra att läroplanernasvärdegrund och allmänna mål följs i verksamheten. Ijanuari 2004 redovisade rapportenSkarpare rutiner vid tillståndsprövning ochinspektion av fristående skolor (som också omnämntsovan). I rapporten redogör verket för i vilkenomfattning inspektion genomförts enligt uppdraget,vilka iakttagelser som gjorts samt vilka åtgärderdetta föranlett. I rapporten redogör verket för enrad åtgärder som man avser att vidta inom ramen fördess tillståndsgivning respektive inspektion.Därutöver föreslår myndigheten ett antalförfattningsändringar samt en utredning för attstudera för- och nackdelar med olikahuvudmannaformer. Också detta förslag beredstillsammans med förslaget om ny skollag.Utskottet vill slutligen peka på att frågorna ominformation från en fristående skola till Skolverketeller till en kommun där skolan är belägen behandlasi samband med beredningen av ny skollag.Verksamheten vid fristående skolorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omfristående skolors möjlighet att anordnaindividuella program, vuxenutbildning ochfritidsverksamhet. Yrkanden om lägstaelevantal samt undervisning i HBT-frågor börockså avslås. Utskottet hänvisar tilltidigare ställningstaganden och pågåendeberedningsarbete.Jämför reservationerna 19 (m, fp, kd, c), 20(m, fp, kd, c), 21 (m, fp) och 22 (m, kd).MotionernaKristdemokraterna och anser attfristående skolor skall kunna erbjuda eleverindividuella program. föreslår i motion2004/05:Ub230 yrkande 7 att skall beslutaatt friskolor skall få rätt att anordna individuellaprogram. Motionärerna menar att möjligheten attvälja skola kan fungera motiverande och att detta ärviktigt ur ett rättviseperspektiv. Kristdemokraternabegär i motion 2004/05:Ub474 yrkande 8 etttillkännagivande till regeringen att friståendeskolor skall få rätt att starta individuellaprogram. Begränsningen är enligt motionärernaorimlig. De menar att många fristående skolor kanvara väl lämpade att ta emot elever som saknarstudiemotivation då många skolor drivs medalternativa och nyskapande pedagogiska metoder.Moderaterna, ochCenterpartiet menar att fristående skolor skall fårätt att anordna vuxenutbildning. Moderaternaframhåller i motion 2004/05:Ub322 yrkande 20 attvuxenutbildningen liksom andra utbildningsformer börgynnas av etableringsfrihet. I motion 2004/05:Ub258yrkande 27 föreslår att friståendevuxenutbildningsenheter skall få etableras enligtsamma villkor som gäller för friståendegymnasieskolor. anser i motion2004/05:Ub474 yrkande 9 att det skall vara möjligtatt starta fristående skolor för att bedrivavuxenutbildning på motsvarande sätt som gäller förgrund- och gymnasieskolor. I motion 2004/05:Ub275yrkande 5 menar att fristående skolorför vuxenutbildning måste tillåtas med sammaförutsättningar och regelverk som gäller förfristående skolor.Moderaterna anser i motion 2004/05:Ub322 yrkande19 att fristående skolor bör få rätt, men inte haskyldighet, att erbjuda och få ersättning förfritidsverksamhet. Motionärerna menar att det för deflesta elever är både praktiskt och tryggt attfritidsverksamheten samverkar med - och också finnsi anslutning till - skolan.Två motionsyrkanden rör kravet att en friståendeskola skall ha minst 20 elever för att godkännas. Imotionerna 2004/05:Ub474 yrkande 5 och 2004/05:N407yrkande 12 begär etttillkännagivande till regeringen att tillämpningenav dispensmöjligheterna från lägsta elevantal börses över. Kravet innebär att många byskolor hotas avstängning, och motionärerna menar att omfinansieringslösningar finns för att driva en skolaoch övriga krav uppfylls, skall inte det exaktantalet elever få vara avgörande för om skolan gestillstånd eller ej.I motion 2004/05:Ub442 (c, fp, v, mp) yrkande 6menar motionärerna att det måste tydliggöras attalla elever har samma rätt till en objektivundervisning i frågor om sexualitet och samlevnad,inklusive undervisning om frågor om homo-, bi- ochtranssexualitet. Enligt motionärerna förekommer inteen sådan undervisning i alla fristående skolor.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att rikdagen avslårmotionsyrkandena med hänvisning till tidigareställningstaganden och arbete medny skollag.Utskottet avstyrkte i samband med behandlingen avgymnasiepropositionen (bet. 2003/04:UbU13) yrkandenom individuella program i fristående gymnasieskolor.Utskottet var inte berett att bifalla yrkandena ochhänvisade till den möjlighet som finns förregeringen att ge tillstånd för friskolor attanordna individuella program. Utskottet har ingenannan uppfattning nu men hänvisar till arbetet medden nya skollagen där denna fråga övervägs.Utskottet avstyrkte yrkanden om fristående skolorinom vuxenutbildningen senast i betänkande2003/04:UbU4. Utskottet anförde bl.a. att en ordningsom innebär att fristående utbildningsanordnareskulle ges rätt av att få bidrag frånelevernas hemkommuner skulle innebära att kommunernafråntogs inflytande över verksamhetens omfattningoch inriktning. Utskottet har samma uppfattning nuoch kan således inte ställa sig bakom yrkandena. Isammanhanget kan framhållas det breda utbud avanordnare - kommunala vuxenskolan, folkhögskolor,organisationer och enskilda utbildningsanordnare -som erbjuder vuxenutbildning.Utskottet behandlade ett liknande yrkande ommöjligheten att driva fritidshem vid en friståendeskola i betänkande 2003/04:UbU4. Utskottet hänvisadetill att föreslagit attfritidshemmet skall ingå som en frivillig del iskolväsendet. Utgångspunkten är att huvudmannen förskolan där eleven går skall erbjuda fritidshem.Förslaget innebär att såväl offentliga som enskildahuvudmän är skyldiga att erbjuda verksamheten.Skyldigheten skall dock inte gälla redan befintligafriskolor. Ersättning skall enligt förslaget lämnasfrån hemkommunen enligt samma grunder som kommunentillämpar vid fördelning av resurser till sinaskolor.Yrkanden om lägsta elevantal behandlades också ibetänkande 2003/04:UbU4, och utskottet hänvisade dåtill beredningen av förslag.När det slutligen gäller yrkandet om undervisningi frågor om homo-, bi- och transsexualitet hänvisarutskottet till tidigare behandling av yrkanden omsex- och samlevnadsundervisning i fristående skolori betänkande 2003/04:UbU4. Utskottet föreslog attriksdagen skulle avslå yrkandena med hänvisning tillSkolverkets tillsyn och kvalitetskontroll samt tillatt inte tidigare funnit några brister ifristående skolors sex- och samlevnadsundervisning.Rätten till skolskjutsUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkanden om rätt tillskolskjuts till fristående skola medhänvisning till tidigare ställningstagande.Jämför reservation 23 (m, fp, kd, c).MotionernaModeraterna, begärtillkännagivanden om skolskjuts till friståendeskola. menar i motion 2004/05:Ub322yrkande 21 att rätten till skolskjuts inte skallstyras av skolans huvudmanna-skap eftersom elevernas valfrihet då i praktikenbegränsas starkt. Det är enligt motionärerna rimligtatt kommuner bekostar skolskjuts även tillfristående skolor så länge det inte innebär enmerkostnad för kommunen. anser i motion2004/05:Ub258 yrkande 15 att den elev som skullehaft rätt till skolskjuts till den skola somkommunen anvisat skall ha rätt att använda denresursen för att ta sig till en annan skola om denockså ligger långt från hemmet. I motion2004/05:Ub474 yrkande 4 menar attvid val av annan skola än den närmast belägna det ärrimligt att kommunen står för resekostnadermotsvarande kostnaden till närmaste skola.Resterande del av kostnaden bör enligt motionärernabekostas av eleven.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till tidigareställningstagande.Utskottet behandlade liknande yrkanden ibetänkande 2003/04:UbU4. Utskottet föreslog attyrkandena skulle avslås som man framhöllatt ingenting hindrar en kommun från att erbjudakostnadsfri skolskjuts till en elev om kommunenfinner det skäligt och erbjudandet inte medförmerkostnader för kommunen. Utskottet har ingen annanuppfattning nu.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Lika villkor för skolor oavsett driftsform(punkt 1) - m, fp, kd, c, mpav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub275 yrkande 3,2004/05:Ub322 yrkande 1 och2004/05:Ub474 yrkande 1.StällningstagandeAlla skolor skall vara av hög kvalitet oavsettdriftsform och oavsett i vilken kommun de ligger.Det handlar om att eleverna skall få en brakunskapsgrund och trivas i skolan. Det skall ocksåfinnas en reell möjlighet för alla elever att väljaskola. För att kunna ta till vara den positivadrivkraft som friskolor och elevers möjlighet attvälja skola kan utgöra är det viktigt att allaskolor - fristående som kommunala - får verka underlikvärdiga villkor. Vi vill också understryka attfristående skolor har en betydelsefull roll i detsvenska skolväsendet, inte minst genom den mångfaldav olika pedagogiska inriktningar som derepresenterar. De utgör ett viktigt inslag i denöppenhet och valfrihet som skall kännetecknaskolväsendet. Fristående skolor är en viktig del isamhället där människor på många olika sätt visaratt de vill ta större ansvar, ha större möjlighetertill egna initiativ och vara mycket mer delaktiga isamhället. Fristående skolor är inte enbart ettkomplement till kommunala skolor, utan bådefristående och kommunala skolor är var för sigviktiga delar av skolväsendet. Fristående skolor ärinte ett skolväsendets B-lag, snarare kommer mycketav organisatorisk och pedagogisk förnyelse från justfristående skolor.2. Friheten för fristående skolor (punkt 2)- m, kdav (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub322 yrkande 17.StällningstagandeSkolverket har framfört ett antal förslagriktade mot fristående skolors frihet. Skolverketvill göra det möjligt att stänga skolor utanfastslagen anledning och lagakraftvunnet beslut "närman finner lämpligt". Den som driver skolor ikoncernform skall särbehandlas och tvingas betalaavgift vid ansökningar om godkännande. De juridiskaformerna för vem som får bedriva skola föreslåsvidare begränsas. Det skall ställas högre krav pårektor för fristående skolor än för kommunala. Vianser att dessa förslag syftar till att begränsafriskolornas frihet. Fokus skall läggas på skolorskvalitet och kunskapsförmedling, inte på driftsform.Även Skollagskommitténs förslag innebär en ökning avregleringen för de fristående skolorna. Själva idénmed friskolor är att erbjuda alternativ och bidratill mångfalden i skolsystemet.3. Samma rättigheter och skyldigheter för allaskolor (punkt 3) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub275 yrkande 4och avslår motion2004/05:Ub358.StällningstagandeFristående skolor måste ha samma rättigheter ochskyldigheter som den kommunala skolan. De friståendeskolorna måste liksom de kommunala vara förpliktadeatt erbjuda utbildning på lika vilkor för allaelever, även elever som kräver extra ekonomiskaresurser som t.ex. funktionshindrade barn. Barn medfunktionsnedsättning skall ha samma möjlighet att tadel av de fristående skolorna. Jag menar också attintagningsreglerna för gymnasiet bör ses över ochblir mer konkurrensneutrala. gynnasfriskolorna genom att de har "riksintag" ochkommunen måste bekosta utbildningen på en friskolaoavsett om likvärdig utbildning erbjuds ihemkommunen eller ej. Reglerna bör ses över för attbli mer konkurrensneutrala. Vidare anser jag att detär angeläget att ta vara på den kunskap och detengagemang som finns också utanför det offentligaskolväsendet för att ge elever som lämnargrundskolan rätt stöd och stimulans för vidarestudier. Även fristående skolor skall därför gesmöjlighet att erbjuda undervisning inom ramen förindividuella program. Det måste finnas en möjlighetäven inom vuxenutbildningen att väljautbildningsanordnare. Eleven bör kunna välja själv -det är inte kommunen som skall välja åt eleven.Fristående skolor för vuxenutbildning måstetillåtas. Slutligen menar jag att kommunen bör bidramed skolskjuts till elever i fristående skolor, omdet inte är så att detta innebär merkostnader förkommunen. Att elever i fristående skolor inte hardenna rätt kan innebära att föräldrar på grund avekonomiska skäl avstår från att välja en friskolaför sina barn.4. Utredning av reglerna för fristående skolor(punkt 4) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub330.StällningstagandeTyvärr saknas det en fullständig analys av vilkasamhälleliga konsekvenser det rådande regelverketför fristående skolor har. Det finns därför behov aven utredning som belyser om och på vilket sätt defristående skolorna påverkar kommunernas ekonomi ochmöjlighet att planera verksamheten. Utredningen böräven belysa eventuella effekter på annan kommunalverksamhet. Även effekterna på statens ekonomi ochverksamhet bör tas upp. Andra frågor som behöverbelysas är de fristående skolornas inverkan påjämställdhet och segregation samt skoldemokrati ochmöjligheter till inflytande.5. Konfessionella fristående skolor (punkt 5) -mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motion2004/05:Ub474 yrkande 2samt avslår motionerna2004/05:Ub256 och2004/05:Ub432.StällningstagandeFriskolor med konfessionell inriktning ärefterfrågade av många föräldrar och bidrar tillvalfrihet och mångfald i skolan. De verkar inomramen för ett system där samtliga skolor skalluppfylla de kvalitetskrav som staten ställer upp,med krav på att undervisningen skall vara allsidigoch skollag och värdegrund upprätthållas. Varjeskola - oavsett i vilken form den drivs - börgranskas med samma ögon. De konfessionella skolornaskall inte särbehandlas vare sig negativt ellerpositivt. Tillsynen skall behandla skolans kvalitetoch allsidighet. kom i sin granskning avkonfessionella friskolor fram till att"skolornas verksamhet inte strider mot de allmännamål och den värdegrund som gäller för all utbildninginom det offentliga skolväsendet". Regeringenframhärdar i att måla upp de konfessionella skolornasom hotfulla och har söktpolitisera kvalitetsgranskningen av skolor.6. Konfessionella fristående skolor (punkt 5) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub474 yrkande 2samt avslår motionerna2004/05:Ub256 och2004/05:Ub432.StällningstagandeSkolor med konfessionell inriktning fyller en viktiguppgift. De erbjuder en skolgång som många barn ochföräldrar trivs med och känner sig hemma i. Det ärviktigt att poängtera att undervisningen ikonfessionella skolor skall vara allsidig, men attdet kan förekomma inslag av konfessionell karaktär iverksamheten. De konfessionella skolorna skall inteutsättas för vare sig hårdare eller mildaregranskning än övriga skolor utan behandlas precissom behandlar andra fristående skolor ochkommunala skolor. Det är också viktigt att dekonfessionella skolorna tillåts ha konfessionellainslag i undervisningen så länge detta inte brytermot den värdegrund som alla skolor skall omfatta.7. Begreppet fristående skolor (punkt 6) - m,fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub322 yrkande 18 och2004/05:Ub474 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att det är olyckligt att ändra benämningenpå fristående skolor eftersom det föreslagnauttrycket - enskilda skolor - lätt kan förväxlas medprivata skolor. Detta vore missvisande eftersom defristående skolorna, liksom de kommunala, äroffentligt finansierade och öppna för alla. Ordetenskilda associeras till icke-offentligtfinansierade skolor. Fristående skolor är ettinarbetat begrepp och också den mest korrektabenämningen.8. Etablering av fristående skolor (punkt 7) -mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub322 yrkandena 6, 12 och 16.StällningstagandeAlla skolor skall behandlas lika. Av detta följeratt staten skall godkänna alla skolor och ocksåkunna dra in tillståndet - och rätten till bidrag -för skolor som inte uppfyller de grundläggandekvalitetskraven. Vi anser att etableringsfrihetenhotas. Socialdemokraterna och villatt kommunerna i princip skall ges vetorätt tillnyetableringar och konkurrens från friståendealternativ. har vid ett flertal tidigaretillfällen uttalat sig mot vetorätt förfriskoleetableringar. Ett särskilt problem utgörs avatt kommuner kan använda plan-, bygg- ochlokalfrågor för att hindra etablering av friskolor.Många friskolor som sökt och meddelats tillståndhindras från att starta sin verksamhet av att deinte får tag på lämpliga lokaler. Många kommuner ärhelt ointresserade av att hjälpa friskolor med attfinna lokaler. I sådana fall utgår kommunerna intefrån sina kommuninvånares intresse av alternativ ochvalfrihet i skolan, utan i stället från ett intresseav att skydda den egendrivna verksamheten frånkonkurrens.9. Kommunernas påverkan på tillståndsgivning(punkt 8) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub258 yrkande 14samt avslår motionerna2004/05:Ub380 och2004/05:Ub500.StällningstagandeVi anser att kommunernas möjligheter att inverkanegativt på en friskolas ansökningsprocess måsteupphöra. har den största kompetensen attbedöma vilka fristående skolor som uppfyller de kravsom ställs. Till skillnad från kommunen är verket enneutral part. En del kommuner ser på friskolor urett snävt perspektiv, trots att alla elever, även dei kommunala skolorna, gynnas av att en friskolafinns i området. Konkurrensen höjer kvaliteten.10. tillståndsbehandling (punkt 9)- m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub228 och2004/05:Ub474 yrkande 6.StällningstagandeFör att få driva en fristående skola med offentligtstöd krävs tillstånd från . För attskolorna skall ha tillräckligt med tid för allaförberedelser måste de få sina tillstånd i god tidinnan terminen börjar. haransökningsförfarandet dragit ut hosSkolverket och många skolor har fått sina tillståndalldeles för sent för att hinna komma i gång medskolorna. får de sökande beslut så sent attde inte ens hinner överklaga inför nästkommandeansökningsomgång. måste förbättra sinarutiner så att alla som ansökt om tillstånd fårbesked i rimlig tid.11.