bet · GS01UU9 · 2005-05-24 00:00:00 — i samt vissa frågor rörande mänskligarättigheter, folkrätt m.m. SammanfattningI detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2004/05:95 iFörenta nationerna 2003-2004, de motioner som väckts med anledning avskrivelsen och motioner som avlämnats främst under allmänna motionstiden2002, 2003 respektive 2004 och som är inriktade på frågor som tas upp iskrivelsen.Betydande utrymme ägnas i betänkandet åt det pågående arbetet för attreformera FN. I det sammanhanget kommenterar utskottet också förslag somlagts fram av FN:s generalsekreterare i rapporten largerfreedom: Towards development, security and human rights for all (I störrefrihet - På väg mot säkerhet för människor, samhällsutveckling ochmänskliga rättigheter för alla), vilken utgör ett viktigt led i förberedelsernaförFN:s högnivåmöte på stats- och regeringschefsnivå i september 2005.Generalsekreterarens rapport publicerades efter det att regeringen överlämnatsin skrivelse till riksdagen.Utskottet uttalar sitt tydliga och starka stöd för generalsekreterarenssträvanden att reformera FN:s verksamhet och genomföra institutionellareformer. Utskottet välkomnar den helhetssyn på utveckling, säkerhet ochmänskliga rättigheter som kommer till uttryck i hans rapport.I fråga om utveckling anser utskottet bl.a. att stöd måste varatydligt och konsekvent i fråga om en snabb upptrappning av biståndet frångivarländerna så att biståndsmålet om av BNI skall kunna nås senast2015 och betydande ökningar ske dessförinnan.Vad gäller säkerhet framhåller utskottet att FN:s viktigaste roll är attförebygga och lösa svåra konflikter. Utskottet ställer sig bakom en breddadsyn på kollektiv säkerhet som inte bara innefattar mellanstatliga krig ochkonflikter utan också terrorism, massförstörelsevapen, organiseradbrottslighet och civilt våld liksom fattigdom, dödliga infektionssjukdomar ochmiljöförstöring eftersom även de sistnämnda hoten kan ha katastrofalakonsekvenser. Det behövs ett stärkt kollektivt säkerhetssystem där FN har enfundamental roll. Principer bör anges för FN:s våldsanvändning.Som ett led i åtgärder för att stärka de mänskliga rättigheterna betonarutskottet det internationella samfundets skyldighet att skydda som engrundval för kollektivt handlande mot folkmord, etnisk rensning och brottmot mänskligheten. Utskottet anser att regeringen bör ta lämpliga initiativ fören återkommande utförlig ländervis rapportering och debatt inom FN ommänskliga rättigheter.Vikten av ett stärkt och reformerat FN understryks av utskottet.Säkerhetsrådet bör utvidgas och bli mer representativt och bättre återspegladagens geopolitiska förhållanden. Generalförsamlingen bör vitaliseras ochägna sig åt angelägna och aktuella frågor. Utskottet stödergeneralsekreterarens förslag om att ge FN:s ekonomiska och sociala råd,Ecosoc, en stärkt roll i policyskapande och samordning respektive om attersätta kommissionen för mänskliga rättigheter, MRK, med ett permanent rådför mänskliga rättigheter.Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna ochavstyrker samtliga motionsyrkanden. I ärendet finns 15 reservationer och 2särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Modernisering och utveckling av FNRiksdagen avslår motionerna 2002/03:U280 yrkande 15,2003/04:U203 yrkandena 15 och 16, 2003/04:U238 yrkandena 2 och 3,2003/04:U246 yrkande 1, 2003/04:U285 yrkande 2, 2003/04:U335yrkandena 3-5, 7 och 8, 2003/04:U348 yrkande 26, 2004/05:U10yrkandena 1-3, 2004/05:U11 yrkandena 6, 16 och 17, 2004/05:U12yrkandena 1-6, 7 i denna del och 8, 2004/05:U235, 2004/05:U242yrkande 7, 2004/05:U260 yrkandena 1 och 8, 2004/05:U267 yrkandena1, 2 och 11-13, 2004/05:U304 yrkandena 4 och 5, 2004/05:U308yrkandena 3 och 4, 2004/05:U314 yrkande 4, 2004/05:U334 och2004/05:U335.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. sammansättning och vetorättenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U201, 2003/04:U203 yrkande14, 2003/04:U329 yrkande 5, 2003/04:U335 yrkande 6, 2004/05:U11yrkandena 2 och 3, 2004/05:U12 yrkande 7 i denna del, 2004/05:U216yrkande 4, 2004/05:U221 yrkande 6, 2004/05:U267 yrkande 10 och2004/05:U304 yrkande 7.Reservation 2 (fp)3. Mänskliga rättigheterRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U14 yrkande 3,2004/05:U11 yrkandena 5 och 9, 2004/05:U204 yrkande 3,2004/05:U210, 2004/05:U225 yrkande 3, 2004/05:U239yrkande 5, 2004/05:U260 yrkandena 9 och 10, 2004/05:U304yrkande 6, 2004/05:U305 yrkande 1, 2004/05:U315 yrkande 17och 2004/05:MJ510 yrkande 4.4. Folkrätt m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:U292 yrkande 2, 2003/04:U335yrkande 2, 2004/05:U10 yrkande 6, 2004/05:U11 yrkandena 1, 10 och11, 2004/05:U219 yrkande 3, 2004/05:U221 yrkande 2, 2004/05:U223yrkande 2, 2004/05:U225 yrkandena 8, 12 och 13, 2004/05:U260yrkande 7, 2004/05:U268 yrkandena 32 och 33, 2004/05:U304yrkandena 8 och 9, 2004/05:U314 yrkande 14 och 2004/05:U315yrkande 16.Reservation 3 (m, fp, kd, c)Reservation 4 (v)Reservation 5 (mp)5. Specifika konventioner, ratificeringar etc.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:U255 yrkande 3, 2003/04:U278yrkande 3, 2004/05:L295 yrkande 20, 2004/05:U10 yrkandena 11 och 14,2004/05:U11 yrkandena 7 och 15, 2004/05:U225 yrkande 17,2004/05:U252, 2004/05:U257 yrkande 1, 2004/05:U283 yrkande 2,2004/05:So604 yrkande 16 och 2004/05:A321 yrkandena 2 och 4.Reservation 6 (fp, c)Reservation 7 (v)Reservation 8 (mp)6. Länder och regioner m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:U206 yrkande 4, 2002/03:U249yrkande 4, 2004/05:U11 yrkandena 12 och 13, 2004/05:U229,2004/05:U267 yrkande 7, 2004/05:U307 yrkande 3, 2004/05:U315yrkande 3 och 2004/05:U324.Reservation 9 (m, fp, kd, c)7. Nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapenoch konventionella vapenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:U274 yrkande 1 och2004/05:U10 yrkande 4.8. Terrorism, rättssäkerhet och sanktionerRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju278 yrkande 4, 2002/03:U249yrkande 6, 2004/05:U10 yrkandena 8 och 9, 2004/05:U11 yrkande 14och 2004/05:U318 yrkande 3.Reservation 10 (mp)9. Hälsofrågor och sociala frågor m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:U10 yrkandena 10 och 12,2004/05:U11 yrkandena 8 och 18, 2004/05:U12 yrkande 9,2004/05:U233, 2004/05:U243 och 2004/05:U280 yrkandena 3, 5 och 7.Reservation 11 (kd)Reservation 12 (mp)10. Miljörelaterade frågor m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:U336 yrkande 1, 2004/05:U10yrkandena 13 och 15, 2004/05:U12 yrkande 10, 2004/05:U219 yrkande 9och 2004/05:U311 yrkande 5.Reservation 13 (kd)Reservation 14 (mp)11. FN:s finanser m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:U309, 2003/04:U335 yrkande 9,2004/05:U11 yrkande 4 och 2004/05:U260 yrkande 6.Reservation 15 (mp)12. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2004/05:95 i Förenta nationerna2003-2004 till handlingarna.Stockholm den 24 maj 2005På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), EwaBjörling (m), (), (), (),(), (), (m) och AnnikaQarlsson (c).2004/05UU9Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse 2004/05:95Sverige i 2003-2004, de motioner som väckts medanledning av skrivelsen och motioner som avlämnats främst , 2003 respektive 2004 och som är inriktade på frågor somtas upp i skrivelsen. Skrivelsen överlämnades till den 10 mars2005.I skrivelsen redogör regeringen för FN:s verksamhet ,med tonvikt på svensk FN-politik under dessa år. Där redovisas även aktuellafrågor inom ett flertal av FN:s centrala verksamhetsområden, såsom fred ochsäkerhet, nedrustning och icke-spridning, terrorism, utvecklingssamarbete ochekonomiska, sociala och miljörelaterade frågor, humanitära frågor, folkrättoch mänskliga rättigheter samt FN:s finanser. Särskild uppmärksamhet ägnasi skrivelsen åt det pågående arbetet för att reformera FN, där en redogörelselämnas för ett antal prioriterade områden för att stärka FN:s effektivitet ochlegitimitet.Efter att skrivelsen överlämnades till har FN:sgeneralsekreterare publicerat rapporten freedom: Towards development, security and human rights for all (Istörre frihet - På väg mot säkerhet för människor, samhällsutveckling ochmänskliga rättigheter för alla), vilken utgör ett viktigt led i förberedelsernaförFN:s högnivåmöte på stats- och regeringschefsnivå . Dettamöte anses bli ett avgörande tillfälle för reformarbetet när det gäller FN:sverksamhet och organisation liksom när det gäller ansträngningarna att nåFN:s millenniemål.Vissa frågor som behandlas i detta betänkande har beröringspunkter ocksåmed andra betänkanden som utrikesutskottet behandlar . Det gällerfrämst betänkanden om strategisk exportkontroll respektive terrorism menäven om verksamheten inom Europeiska unionen respektive politikför humanitärt bistånd.Utskottet har och besökts avkabinettssekreterare med medarbetare och därvid erhållitföredragningar om FN:s reformarbete. Vid utskottets sammanträde den 28april 2005 fick utskottet en föredragning av företrädare förUtrikesdepartementets enhet för global säkerhet inför översynskonferensenför parterna i fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT) i maj 2005.Utskottets övervägandenEtt mer effektivt och legitimt FNModernisering och utveckling av FNSkrivelsenI skrivelsen konstateras att i av komplexa konflikter världen över ochmed omfattande ekonomiska, sociala och miljömässiga problem har kravenoch förväntningarna på FN vuxit i motsvarande omfattning. FN står införstora utmaningar och hot som organisationen behövs mer ännågonsin som ett globalt forum. I skrivelsen erinras om att generalsekreterareKofi Annan slog fast att världssamfundet stod inför ettvägskäl - att antingen fortsätta i gamla spår eller att förändra och moderniserorganisationen för att få ett mer effektivt och legitimt FN.Generalsekreteraren uppmanade till reformering, och stödet för dennauppfattning har varit så gott som enhälligt.Som ett led i reformarbetet har två viktiga grupper arbetat pågeneralsekreterarens uppdrag. Den ena, högnivåpanelen, presenterade idecember 2004 rapporten more secure world: Our shared responsibilitymed rekommendationer om hur FN kan bemöta de nya globala hoten ochvilka institutionella reformer som kan behövas. Den andra gruppen,millennieutvecklingsprojektet, lade fram rapporten indevelopment: A practical plan to achieve the Millennium Development Goalsmed en praktisk plan för hur millennieutvecklingsmålen skall vara uppnådda2015. Dessa båda rapporter kommer tillsammans med generalsekreterarensegen rapport att utgöra huvuddokument för på stats- ochregeringschefsnivå som skall äga rum . Regeringenbetecknar i skrivelsen högnivåmötet som ett avgörande tillfälle förreformarbetet och ansträngningarna för att nå millenniemålen.I skrivelsen betonas att högnivåmötet är ett avgörande tillfälle för attomsätta den samfällda viljan till reform i genomgripande och långtgåendeåtgärder. har länge varit en uttalad förespråkare för reformer, ochregeringen verkar aktivt för framåtblickande beslut som leder till att FNstärks. konstateras att det är en grannlaga uppgift att nå enighet iFN:s hela medlemskrets om det omfattande reformpaket som diskuteras.Fram till högnivåmötet kommer regeringen att fortsättabistå generalsekreteraren i ansträngningarna att reformera säkerhetsrådet,generalförsamlingen, det ekonomiska och sociala rådet (Ecosoc) ochkommissionen för de mänskliga rättigheterna (MRK). Enligt skrivelsen gesprioritet åt stärkandet av icke-våldsprincipen, principen om skyldigheten attskydda, arbetet mot terrorism, nedrustning och rekommendationerna omupprättandet av en fredsbyggande kommission liksom åt ökadeansträngningar för att uppnå millenniemålen.I skrivelsen framhålls att regeringen vill se ett legitimt och effektivtsäkerhetsråd som tar sitt fulla ansvar. Genom en utvidgning av säkerhetsrådetoch en begränsning av vetorätten kan rådets effektivitet förbättras. Därbetonas också åtgärder för att bl.a. revitalisera generalförsamlingen och få deatt ta sig an relevanta aktuella frågor, att reformera Ecosoc, så att detta bliverkningsfullt forum för att förverkliga millenniemålen, att förstärka skyddetför individers säkerhet, att stärka FN:s roll i kampen mot terrorism, att främjnedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen och konventionellavapen och att förbättra FN:s konfliktförebyggande förmåga.Regeringen menar i skrivelsen att högnivåpanelens förslag innebär ettbreddat säkerhetsbegrepp där man binder samman säkerhetsfrågor ochlångsiktig utveckling samt maktfördelning och rättsprinciper. Deinstitutionella reformer som föreslås av högnivåpanelen syftar till ett stärktFN som bättre kan ta ansvar för säkerhet och hållbar utveckling. Regeringenanser det särskilt angeläget med ett genomförande av rekommendationernaom reformer av säkerhetsrådet, generalförsamlingen, Ecosoc och MRK.Rapporten från FN:s generalsekreterareSom framgått har generalsekreterare - efter att regeringensskrivelse lämnades till - lagt fram rapporten freedom: Towards development, security and human rights for all. Irapporten presenteras förslag om hur FN:s roll och organisation skallförändras och hur dagens utmaningar när det gäller utveckling samt säkerhetoch mänskliga rättigheter skall hanteras. Enligt FN skall generalsekreterarensrapport ses som grundvalen för de beslut som skall fattas vidvärldsorganisationens högnivåmöte i september 2005.I rapporten förespråkas institutionella reformer inom FN så attorganisationen kan agera kraftfullare på de nämnda områdena. FN:sverksamhet måste bli effektivare och öppnare och dess agerande måste följasupp på ett bättre sätt än . Rekommendationerna i Annans rapport bygger- som nämnts ovan - på förslagen från FN:s millennieutvecklingsprojektrespektive högnivåpanel.Generalsekreteraren understryker i sin rapport att 2005 bjuder på enhistorisk möjlighet till djärva och snabba beslut som på global nivå kan ledatill att säkerheten ökar, levnadsförhållandena förbättras och de mänskligarättigheterna stärks. Annan understryker att de förslag som han presenterar irapporten larger freedom är sammanlänkande i en helhet och att det integår att bryta loss enskildheter ur denna helhet. Generalsekreterarens förslagpresenteras under fyra huvudrubriker:1. Utveckling (freedom from want)2.3. Säkerhet (freedom from fear)4.5. Mänskliga rättigheter (freedom to live in dignity)6.7. Förnyelse av FN (strengthening the United Nations)8.Några av Annans viktigaste förslag under respektive huvudrubrik redovisas ikorthet här. Vissa av generalsekreterarens förslag återges något mer utförligtsenare avsnitt i betänkandet.1. Utveckling* Utvecklingsländerna antar nationella utvecklingsplaner för attgenomföra millenniemålen. Detta skall understödjas av att deutvecklade länderna ger ökat utvecklingsstöd, liksom att de leverupp till sitt åtagande om att uppnå biståndsmålet 0,7 %av BNI. ** Begränsa inverkan av klimatförändringen genom att mobiliseravetenskap och teknologi samt genom åtaganden om ett omfattandeinternationellt ramverk för att stabilisera utsläppen av växthusgasernär Kyotoprotokollet upphör att gälla 2012.*2. Säkerhet* Överenskommelse träffas om en allsidig konvention mot terrorism,vilken bygger på en tydlig och överenskommen definition, samtutgör en del av en bredare strategi för att förhindra katastrofalterrorism. ** Som ett led i åtgärder mot icke-spridning av kärnvapen undertecknaroch genomför stater ett avtal om att upphöra med produktion avklyvbart material för vapenändamål och alternativ tas fram till attstater utvecklar egen anrikningskapacitet. ** För att bidra till att nå fred i tidigare konfliktområden skapas enFN:s fredsbyggande kommission. ** antar en resolution som anger principer som skalltillämpas vid beslut om våldsanvändning.*3. Mänskliga rättigheter* Kommissionen för mänskliga rättigheter ersätts med ett mindre,starkare permanent FN-råd för mänskliga rättigheter. ** Alla stater ställer sig bakom "skyldigheten att skydda" som grundvalför kollektivt agerande riktat mot folkmord, etnisk rensning ochbrott mot mänskligheten.*4. Förnyelse av FN* utvidgas för att det på ett bredare sätt skallrepresentera det internationella samfundet i sin helhet liksom dagensgeopolitiska realiteter. ** reformeras för att bli mer flexibelt och överskådligtoch för att få ett tydligare ansvar för att genomföra medlemsstater-nas prioriteringar och tjäna mänsklighetens intressen. *Information från kabinettssekreterarenSom framgått överlämnade regeringen skrivelse 2004/05:95 till riksdageninnan FN:s generalsekreterare genom rapporten larger freedom klargjortsin syn på reformeringen av FN.Bland annat mot denna bakgrund gav kabinettssekreterare i utrikesutskottet en föredragning om FN:s reformarbete.Han underströk att ser sin rapport larger freedom som ettsamlat förslag och att regeringen står bakom denna uppfattning.Sverige stöder enligt kabinettssekreteraren väldigt mycket i rapporten, ochhan karakteriserade ambitionsnivån i denna som hög såväl när det gäller attförändra FN:s verksamhet som i fråga om institutionella reformer. Merreformsinnade stater, däribland EU-länderna, välkomnar Annans rapportmedan det finns en tydlig skepsis på andra håll, bl.a. inom gruppen alliansfriastater.Några av stötestenarna i reformarbetet bedöms bli frågan om att ersättakommissionen för de mänskliga rättigheterna (MRK) med ett mindre,permanent råd för mänskliga rättigheter, att vinna gehör förgeneralsekreterarens uttalat starka stöd för skyldigheten att skydda liksomhans förslag rörande åtgärder mot terrorism och om det internationellasamfundets våldsanvändning samt att nå fram till beslut om förslagenavseende reformering av säkerhetsrådet.Kabinettssekreteraren underströk vikten av att Annan får starkt politisktstöd för att driva igenom förändringar. Han framhöll att det är positivt att ensvensk, , väntas bli vald till ordförande i sin föredragning för utskottet konstaterade kabinettssekreteraren attgeneralsekreterarens rapport lyfter fram dels de tre huvudkomponenternautveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter (se ovan), dels att den ocksåframhåller frågor om internationell terrorism respektive nedrustning och icke-spridning. När det gäller de institutionella frågorna pekade han på förslagenom effektivisering av , exempelvis att repetitiva uppgifterskall tas bort och att en total utvärdering bör ske av FN-mandat som är äldreän . Från regeringen framhålls att generalsekreteraren bör ha störreansvar - och befogenheter - beträffande sekretariatets verksamhet.MotionernaEtt antal motioner redovisar förslag av mer övergripande eller allmän karaktärrörande modernisering och utveckling av FN.Sverige och EU bör enligt kommittémotionerna 2003/04:U246 (m)yrkande 1 och 2004/05:U304 (m) yrkande 4 uttryckligen och kraftfullt stödjaFN:s generalsekreterare i dennes strävan att öka FN:s effektivitet ochtrovärdighet. Motionärerna pekar på att FN har fyra kärnuppgifter: att genomsäkerhetsrådets arbete upprätthålla internationell fred och säkerhet, att säkraden internationella rätten så att de grundläggande mänskliga rättigheternaefterlevs, att via främja globalt samarbete på respektiveorgans område och att främja en snabb tillväxt, vilket är nödvändigt för attutrota fattigdomen i inom rimligt tid.I partimotion 2004/05:U242 (m) yrkande 7 konstateras att i sinutrikespolitik skall värna och framhäva principerna om demokrati och respektför de mänskliga rättigheterna. Ett steg i denna riktning vore att inbegripadessa båda principer i FN:s millenniemål. Motsvarande förslag framförs ikommittémotion 2004/05:U304 (m) yrkande 5.Enligt motion 2003/04:U238 (m) yrkandena 2 och 3 måste regeringenvara drivande i reformeringen av FN. Folkrätten bör omdefinieras så att flerfredsframtvingande och humanitära insatser kan godkännas av FN ochgenomföras i samarbete mellan olika nationer. FN:s strukturer och regelverkmåste ändras så att diktaturer, som och , inte kan blockera beslutsom stärker freden och de mänskliga rättigheterna. Diktaturers rösträtt i FNmåste avskaffas. Regimer som grovt och systematiskt kränker de mänskligarättigheterna skall inte ha rösträtt i säkerhetsrådet, generalförsamlingen ochFN:s kommission för de mänskliga rättigheterna.Förslaget från FN:s generalsekreterare om att avskaffa FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna och i stället inrätta ett råd för mänskligarättigheter tillstyrks i kommittémotion 2004/05:U11 (fp) yrkande 6. Sverigeföreslås i yrkande 16 gå i spetsen för en generös biståndspolitik och verka föratt fler länder når FN:s biståndsmål. I yrkande 17 framhålls att det är en storbrist att främjande av demokrati och mänskliga rättigheter inte ingår imillenniemålen. I nästa rapport från regeringen bör det ingå kompletterandemål med denna innebörd, och uppfyllelsen av dessa bör redovisas.FN är den viktigaste globala säkerhetspolitiska organisationen, enligtkommittémotion 2002/03:U280 (kd) yrkande 15. FN måste stärkas genomreformer, ökade resurser och större politisk vilja från dess medlemsstater föratt framgångsrikt kunna arbeta med global krishantering.I partimotion 2003/04:U348 (kd) yrkande 26 framhåller motionärerna attregeringen, inom kretsen av EU-länder eller tillsammans med de nordiskaregeringarna, skall initiera en omfattande översyn av hela FN-systemet och i synnerhet biståndsverksamheten. Problemen är stora på detinstitutionella området, resurserna är otillräckliga och ineffektiviteten ärbetydande. Om organisationen skall fungera på ett trovärdigt och effektivt sättmåste den reformeras i grunden. Liknande synpunkter förs fram ikommittémotion 2004/05:U314 (kd) yrkande 4 där det betonas att Sverigestraditionellt starka stöd till FN kräver att vi gör vårt yttersta för att FNreformeras. Världens behov av FN är större än någonsin.I kommittémotion 2004/05:U12 (kd) yrkande 1 föreslås en omfattandeöversyn av FN-systemet i stort men i första hand biståndsverksamheten ochFN:s olika specialorgan. Översynen bör såvitt avser olika FN-organ ta uppstyrelsearbete där (yrkande 2), rekryteringsprinciper (yrkande 3) ochrivaliteten mellan sådana organ (yrkande 5). Bland övriga komponenter iöversynen anges management- och organisationskulturen inom FN (yrkande4), hur det civila samhället, den privata sektorn och forskningen skall kunnages ett större formellt inflytande över FN:s arbete (yrkande 6) samt enreformering av säkerhetsrådet (yrkande 7 i denna del). bör enligtyrkande 8 i FN ta initiativ till en mekanism för uppföljning och utvärderingav det reformarbete som bedrivs.I kommittémotion 2004/05:U308 (kd) yrkande 3 framhålls att det globalasamarbetet mellan regeringar, det civila samhället, den privata sektorn ochinom FN spelar en viktig roll när det gäller att finna vägar till ökadjämställdhet på global nivå. Kvinnors utsatta situation i krig kräver enligtyrkande 4 ökad uppmärksamhet av FN och andra internationella organ.Kvinnor på flykt måste erbjudas särskilt skydd mot sexuella övergrepp ochannat våld som sker i flyktinglägren.Också i partimotion 2003/04:U203 (c) yrkande 16 framhålls att behovet avFN är större . Det är uppenbart att förändringar krävs för att FNskall kunna fungera mer effektivt bl.a. i konfliktförebyggande ochfredsbevarande insatser. I yrkande 15 betonas att det gäller att förhindra attFN i framtida situationer står handlingsförlamat; därför börbeslutsprocedurerna inom FN-systemet utvecklas och förstärkas.I kommittémotion 2004/05:U267 (c) yrkande 1 hävdar motionärerna att dehot som möter världen alltmer baseras på en ideologi, en idé och ettnätverk av operatörer, något som vi inte är vana vid. För att möta hoten måsteden preventiva diplomatins instrument förfinas, sanktionsinstrumenten vässas,regionaliseringen öka och FN:s beslutsformer effektiviseras. Ett förstärktsamarbete krävs enligt yrkande 2 mellan FN och regionala organisationereftersom de sistnämnda tillför FN extra värde. Dessa kan, enligt yrkande 12,medverka till att sammanföra resurser och ge maximal stabiliserande effekt,exempelvis genom regionala fredsfrämjande utbildningscentrum.Beslutsprocessen mellan FN och regionala organisationer måste enligtyrkande 13 vara transparent.