bet · GS01SFU17 · 2005-08-22 00:00:00 — om kraven för uppehållstillstånd när det gäller barn samt atthänsynen till barnets bästa skall väga tyngre än samhällets intresse avatt reglera invandringen.Jämför reservationerna 8 (fp, kd, c) och 9 (m, fp, kd, c).PropositionenBegreppet humanitära skäl, som återfinns i 2 kap. 4 § förstastycket 5 UtlL, har inte preciserats närmare i lagtext utanöverlämnats till rättstillämpningen att avgöra. Begreppet är oprecistoch dess innehåll har kommit att variera över tid.Regeringen föreslår att begreppet humanitära skäl utmönstras urutlänningslagen och ersätts av begreppet synnerligen ömmande omständigheter.Sistnämnda begrepp svarar bättre mot karaktären av undantagsregleringsamtidigt som det markerar att bestämmelsen är avsedd att användas förde situationer som inte omfattas av någon av huvudgrunderna föruppehållstillstånd.Vid bedömningen av om det föreligger synnerligen ömmande omständigheterskall enligt förslaget de olika omständigheter som finns i ärendet vägassamman; omständigheter som kanske inte var för sig, men sammantagna, ärtillräckliga för att uppehållstillstånd bör beviljas. De skäl somsökanden kan ha för att få stanna skall vara av personlig art, exempelvisfysisk eller psykisk sjukdom, och gälla situationen i i relationtill personens situation i hemlandet. Situationen kan också vara denatt sökanden har en anpassning till svenska förhållanden som tillsammansmed sjukdom i det enskilda fallet kan anses tillräcklig för uppehållstillståndpå denna grund. Personens situation och upplevelser i hemlandet ingårockså i bedömningen. Regeringen föreslår att sökandens hälsotillstånd,anpassning till , situation i hemlandet och de ekonomiskaåtaganden som kan bli följden om ett uppehållstillstånd beviljas särskiltskall beaktas vid bedömningen av om det föreligger synnerligen ömmandeomständigheter.Vid prövningen av ärenden som rör barn gäller enligt den s.k.portalbestämmelsen (1 kap. 1 § andra stycket UtlL) att det särskilt skallbeaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnetsbästa i övrigt kräver. Eftersom portalparagrafen inte fullt ut fåttavsett genomslag vid prövningen av humanitära skäl anser regeringen attett förtydligande bör ske av hur portalparagrafen skall beaktas vidprövningen av synnerligen ömmande omständigheter. Regeringen föreslåratt barn skall få beviljas uppehållstillstånd även om de omständighetersom kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för atttillstånd skall beviljas för vuxna personer. Även om bestämmelsen ocksånär det gäller barn endast skall användas i undantagssituationer kandet t.ex. finnas skäl att i högre grad väga in ett barns anpassningtill svenska förhållanden i den samlade bedömningen. Enligt regeringenkan dock denna omständighet inte ensam tillmätas avgörande betydelse dådet inte i sig kan anses negativt för ett barn att tillsammans med sinaföräldrar och eventuella syskon återvända till familjens hemland. Närdet t.ex. gäller sjukdom hos barn innebär förslaget att det inte behövervara fråga om en livshotande sjukdom för att uppehållstillstånd skallkunna beviljas ett barn med vårdbehov. Faktorer som barnets framtidautveckling och livskvalitet skall här vägas in liksom vårdmöjligheternai hemlandet. Barnbestämmelsen är också avsedd att markera att barnetsindividuella skäl för uppehållstillstånd måste prövas särskilt och inteenbart som en del av föräldrarnas ärenden.Regeringens förslag återfinns i 5 kap. 6 § NUtlL.MotionerI motion Sf34 yrkande 1 av m.fl. (fp, kd, c) begärs etttillkännagivande om att hänsyn till barnets bästa skall väga tyngre änsamhällets intresse av att reglera invandringen. I samma motion yrkande2 begärs beslut att uppehållstillstånd får beviljas en utlänning över18 år om det föreligger synnerligen ömmande omständigheter och för barnom det föreligger särskilt ömmande omständigheter.Fredrik m.fl. (m) begär i motion Sf33 yrkande 4 beslut om attdet skall vara olagligt för polisen att göra ingripanden mot asylsökandebarn i hälso- och sjukvården samt i skolan. Enligt motionärerna är detoacceptabelt att gömda barn är rädda för att gå till skolan och inteheller törs uppsöka sjukvården.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf13 yrkande 2 ett tillkännagivandeom att stärka asylsökande barns rättigheter bl.a. avseende rätten atthöras, kortare handläggningstider och beslut som utgår från barnetsbästa. Motionärerna anser att barnets bästa utan undantag skall kommaförst i utlänningsärenden och att behovet av en reglerad invandringinte skall få gå före barns bästa.Utskottets ställningstagandeNär det gäller förslaget om synnerligen ömmande omständigheter framgårdet av propositionen (s. 279) att det saknar direkt motsvarighet inuvarande utlänningslag och att det är en vidareutveckling av utlänningslagensbestämmelse om humanitära skäl. Enligt vad som anges i propositionenhandlar det om en undantagsbestämmelse där syftet är att markera attbestämmelsen är avsedd att användas för de situationer som inte omfattasav någon av huvudgrunderna för uppehållstillstånd.Vad som menas med humanitära skäl har inte närmare preciserats iutlänningslagstiftningen. Uttrycket är emellertid mindre lyckat i denmeningen att det inte sällan ger upphov till missförstånd. Det är intealltid lätt att inse att en person som i hemlandet lämnat en tillvaroi social och ekonomisk misär inte av humanitära skäl skulle ha rätttill uppehållstillstånd här. För att tydliggöra att det krävs betydligtmer än så för att få uppehållstillstånd anser utskottet i likhet medregeringen att uttrycket humanitära skäl bör utmönstras urutlänningslagstiftningen. Utskottet vill framhålla att någon skärpning iförhållandetill nuvarande tillämpning inte är avsedd.Beträffande prövningen av ärenden som rör barn är syftet med förslagettvärtom, vilket regeringen särskilt anger, att mildra nuvarande praxisså att portalparagrafen får det genomslag som avsågs redan när bestämmelseninfördes. Genom att uttryckligen föreskriva att omständigheterna närdet gäller barn inte behöver ha samma allvar och tyngd som beträffandevuxna skapas enligt utskottet förutsättningar för att portalparagrafen,som i oförändrat skick föreslås överföras till den nya utlänningslagen(1 kap. 10 § NUtlL), får det genomslag i tillämpningen som avsågs vidbestämmelsens tillkomst. Utskottet välkomnar därför regeringen förslag,som även visar vikten av att barns skäl prövas särskilt och inte endastsom en del av föräldrarnas ärende. Därtill kommer att den nyaprocessordningen med tvåpartsförfarande och större möjligheter till muntligförhandling säkerställer att barnens rätt tas till vara på ett heltannat sätt än . Däremot är utskottet inte berett att föreslå attolika rekvisit skall gälla för vuxna och barn. En sådan ordning skullekunna få till följd att ett barn känner en så stark press från omgivningenssida att det uppfattar att familjens möjligheter att stanna i Sverigehänger på dess förmåga att leva upp till kraven i utlänningslagen. Dennarisk är mer begränsad med den föreslagna bestämmelsen. Utskottet befarardessutom att om rekvisitet vad gäller barns skäl preciseras på annatsätt än för vuxna skulle det kunna få till följd att kraven på vuxnasskäl kommer att uppfattas som strängare än avsett.När det därefter gäller frågan om avvägningen mellan hänsynen tillbarnets bästa och samhällets intresse av att reglera invandringen villutskottet erinra om sitt betänkande 1996/97:SfU5, vari förslaget om attinföra portalparagrafen om hänsynen till barnets bästa behandlades (s.92). Utskottet instämde i regeringens uppfattning (prop. 1996/97:25)att prövningen av barnets bästa inte får tillåtas att generellt ta översamhällsintresset att reglera invandringen. Prövningen av barnets bästai förhållande till utlänningslagstiftningen får enligt detta synsättinte ges en så långtgående innebörd att det nästan blir till egetkriterium för uppehållstillstånd att vara barn. Utskottet finner inteskäl att frångå detta ställningstagande.Utskottet noterar att den nuvarande bestämmelsen i 2 kap. 14 § UtlL ombemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om uppehållstillståndav humanitära skäl saknar motsvarighet i förslaget till ny utlänningslag.Utskottet har inte något att invända häremot.Mot bakgrund av vad nu anförts anser utskottet att regeringens förslagi denna del fått en tillfredsställande utformning. Utskottet tillstyrkerförslaget och avstyrker därmed motion Sf34 yrkandena 1 och 2. Även motionSf13 yrkande 2 avstyrks med det anförda.Vad gäller gömda barns skolgång m.m. vill utskottet erinra om attpolismyndigheten i likhet med övriga myndigheter har en skyldighet atttillämpa ett barnperspektiv i sin verksamhet. Vidare skall portalparagrafenom barnets bästa beaktas i samtliga led av asylprocessen, inklusiveverkställigheten av ett beslut om avvisning eller utvisning. Mot bakgrundhärav anser utskottet att någon åtgärd med anledning av motion Sf33yrkande 4 inte är påkallad. Motionsyrkandet avstyrks därmed.I detta sammanhang kan nämnas att frågan om gömda barns skolgång förnärvarande bereds inom Regeringskansliet.AnhöriginvandringUtskottets förslag i korthetI den nya utlänningslagen skall uttryckligen anges att ett särskiltberoendeförhållande skall ha förelegat redan i hemlandet tillsammansmed hushållsgemenskap för att en nära anhörig som inte tillhör kärnfamiljenskall få uppehållstillstånd.Riksdagen bör därmed bifalla regeringens förslag och avslå motionsyrkandenvad gäller kraven på hushållsgemenskap och beroendeförhållande samt omDNA-prov och att ansökan om uppehållstillstånd i vissa fall skall kunnasökas på plats i Sverige.Jämför reservationerna 10 (m, fp, kd, c) och 11 (fp, kd, c).Gällande ordningI 2 kap. 4 § UtlL regleras i vilka fall uppehållstillstånd får ges utlänning som är anhörig till någon som är bosatt i ellerhar fått uppehållstillstånd för bosättning här. De anhöriga som omfattasär make eller sambo, ogifta barn , om de är eller har varithemmavarande, samt annan nära anhörig som ingått i samma hushåll somanknytningspersonen. Homosexuella förhållanden likställs med heterosexuella.Om makar eller sambor har sammanbott stadigvarande utomlands gesuppehållstillstånd. Vid förhållanden som inte är etablerade sedan tidigare,s.k. snabba anknytningar, gäller enligt 2 kap. 4 d-4 e §§ UtlL särskildaregler.PropositionenEnligt vad som anges i propositionen återfinns kravet på att det skallföreligga ett särskilt visat beroendeförhållande för att annan näraanhörig som inte tillhör kärnfamiljen skall få uppehållstillstånd iförarbeten till nu gällande lagstiftning och tillämpas regelmässigt ipraxis. Det särskilda beroendeförhållandet kan vara uppfyllt omsläktingarna har levt i samma hushållsgemenskap före den härvarandesflyttning till och ansökan om familjeåterförening ges in relativtsnart efter det att denne har bosatt sig här. Regeringen föreslår attkraven på att hushållsgemenskapen och beroendeförhållandet skall haförelegat redan i hemlandet skall tas in den nya utlänningslagen.I propositionen föreslås vidare att uppehållstillstånd i anknytningsfallliksom (2 kap. 5 § UtlL) skall utverkas före inresan till ,och att en ansökan om uppehållstillstånd inte får bifallas efter inresan.Undantag skall även i fortsättningen kunna göras om utlänningen harstark anknytning till en i bosatt person och det skäligen intekan krävas att han eller hon återvänder till ett annat land för att gein ansökan där.Regeringens förslag i denna del återfinns i 5 kap. 3 och 18 §§NUtlL.MotionerI motion Sf34 yrkande 7 av m.fl. (fp, kd, c) begärs etttillkännagivande om anhörig- och anknytningsinvandring. Motionärernamotsätter sig kraven på att hushållsgemenskap och beroendeförhållandeskall ha förelegat i hemlandet för att uppehållstillstånd skall kunnabeviljas. Vidare anser de att undantag i vissa fall måste göras frånkravet på att uppehållstillstånd skall sökas från hemlandet, t.ex. vidgraviditet eller om personen har barn i . Därtill bör det finnasnågon form av försörjningskrav vid anhörig- eller anknytningsinvandring.Fredrik m.fl. (m) begär i motion Sf33 yrkande 3 beslut attDNA-prov skall medges för fastställande av grund för återförening närdetta begärs av endera parten i målet. Sådant prov bör kunna tillåtasi fall där skriftlig dokumentation saknas eller har brister.Utskottets ställningstagandeInte heller i fråga om förslagen om uppehållstillstånd på grund avanknytning är någon ändring i sak åsyftad jämfört med nuvarande regleroch praxis. Detta gäller t.ex. kraven på att ett särskilt beroendeförhållandeoch hushållsgemenskap skall ha förelegat redan i hemlandet.Anhörigkommittén har i sitt delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU2002:13) föreslagit (s. 202 f.) att kraven på hushållsgemenskap, beroenderedan i hemlandet och snar ansökan skall upphöra när det är fråga omföräldrar och ogifta barn . I stället skall uppehållstillståndfå ges om personerna i fråga är beroende av anknytningspersonen ellerom andra särskilda skäl föreligger. För övriga nära anhöriga utanförkärnfamiljen förutsätts att synnerliga skäl för uppehållstillståndföreligger. Kommittén har vidare föreslagit att det införs ettförsörjningskrav för anknytningspersonen gentemot nära anhöriga utanförkärnfamiljen, om det inte finns särskilda skäl. Försörjningskravet skallgälla under högst två år.Även frågan om DNA-analys för att styrka ett påstått släktskapsförhållandehar varit föremål för överväganden (s. 211 f.).Kommittén har föreslagit att en sådan möjlighet införs då det rör sig omsläktskap i rakt upp- och nedstigande led. Analysen skall bekostas avstaten, vara frivillig och kunna göras när tillräcklig utredning omsläktskapsförhållandet inte kan tas fram på annat sätt. Vidare skallden som genomgår testet ge sitt skriftliga samtycke före provtagningen.Rådet har därefter antagit ett direktiv (2003/86/EG) om rätt tillfamiljeåterförening. Direktivet är tillämpligt på vissa anhöriga tilltredjelandsmedborgare som har ett uppehållstillstånd med en giltighetstidpå och som har välgrundade utsikter att få ett varaktigtuppehållstillstånd. Vissa kategorier är undantagna från direktivetstillämpningsområde, bl.a. personer som fått tillfälligt skydd. Make ochminderåriga barn ges en principiell rätt till familjeåterförening.Direktivet skall vara genomfört . En särskildutredare har fått i uppdrag att ta ställning till hur det skall genomförasi (dir. 2003:181, 2004:9 och 171). I uppdraget ingår vidare attundersöka vilka möjligheter det finns att införa ett försörjningskravför andra anhöriga än makar och sambor i etablerade förhållanden ochminderåriga barn samt att utreda hur förslag förhållersig till bestämmelserna i . Uppdraget har delvis redovisatsi delbetänkandet och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare(2005:15). Utskottet noterar dock att utredningen ännu inte lämnatförslag om villkoren för uppehållstillstånd för anhöriga utanförkärnfamiljen och inte heller tagit ställning till frågan om DNA-analys.Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2005:81) har utredningstidenförlängts till den 1 december 2005.Mot bakgrund av det pågående utrednings- och beredningsarbetet finnsdet enligt utskottets mening inte något skäl för att nu göranågot uttalande i de aktuella frågorna.Frågan om möjligheten att göra avsteg från kravet på att uppehållstillståndskall sökas från hemlandet, t.ex. vid graviditet eller om personen harbarn i , har varit föremål för utskottets behandling.I betänkande 1999/2000:SfU9 (s. 25) avstyrkte utskottet liknande yrkandenmed motiveringen att det bör finnas ett principiellt krav på attuppehållstillstånd skall ha beviljats före inresan och att detta även börgälla för den som har stark anknytning hit. Det förhållandet attutlänningen har eller väntar barn med någon person bosatt i kundeenligt utskottet inte undantagslöst innebära att huvudregeln skallfrångås men borde liksom tidigare i de flesta fall innebära attuppehållstillstånd beviljas, i dessa fall då med uppskjuten invandringsprövning.Utskottet ansåg att det fick ankomma på de tillämpande myndigheternaatt vid sin bedömning av de enskilda fallen avgöra när undantag skallkunna göras. Utskottet anser att nu redovisat ställningstagande alltjämtäger giltighet.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag och avstyrkermotionerna Sf33 yrkande 3 och Sf34 yrkande 7.Uppehållstillstånd vid människohandelUtskottets förslag i korthetTidsbegränsade uppehållstillstånd skall liksom få ges bl.a. utlänning som vistas här, om det behövs för att förundersökning ellerhuvudförhandling i brottmål skall kunna genomföras.Riksdagen bör därmed bifalla regeringens förslag och avslå motionsyrkandenbl.a. om att permanent uppehållstillstånd skall beviljas utländskabrottsoffer som medverkar som målsägande eller vittne i brottmål.Jämför reservation 12 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 1 (v, mp).PropositionenSedan den 1 oktober 2004 kan en förundersökningsledare med stöd av 2 kap.4 a § UtlL ansöka om tidsbegränsat uppehållstillstånd för utländskamålsägande och vittnen, t.ex. offer för människohandel, om det behövsför att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål skall kunnagenomföras. Av 2 kap. 5 c § UtlL framgår att det inte föreligger någothinder för att pröva en ansökan om uppehållstillstånd som gjorts avutlänning som redan beviljats uppehållstillstånd enligt 4 a §. Ipropositionen föreslås att 2 kap. 4 a § överförs oförändrad till 5 kap. 15§ i den nya utlänningslagen.I propositionen (s. 283) anges att det förhållandet att en utlänningsom har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på ansökan avförundersökningsledare inte hindrar att en ansökan om uppehållstillståndsom gjorts eller senare görs av utlänningen själv prövas. Någon uttryckliglagreglering om detta behövs således inte.MotionerI motion Sf34 yrkande 3 av m.fl. (fp, kd, c) begärs etttillkännagivande om att bevilja offer för människohandel för sexuellaändamål permanent uppehållstillstånd i . Enligt motionärerna ärdet inte tillräckligt att dessa brottsoffer bara skall få stanna iSverige under rättsprocessen eftersom det finns en stor risk att de råkarilla ut när de återvänder till hemlandet.Fredrik m.fl. (m) begär i motion Sf33 yrkande 6 etttillkännagivande om möjligheten att erhålla permanent uppehållstillstånd efteratt ha beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd för att medverka sommålsägande eller vittne. I samma motion yrkande 7 begärs ett tillkännagivandeom att en förutsättning för att bevilja uppehållstillstånd bör vara attpersonerna aktivt medverkar i arbetet med brottsbekämpning.Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen av regeringens proposition 2003/04:35Människosmuggling och tidsbegränsat uppehållstillstånd för målsägande ochvittnen m.m. framhöll utskottet (se bet. 2003/04:SfU6 s. 23) att densom i medverkat i en process rörande allvarlig brottslighet,och som på ett substantiellt sätt bidragit till att någon lagförs fört.ex. människosmuggling eller människohandel borde kunna ges ett permanentuppehållstillstånd. Personen har i dessa situationer i regel utsattsför stor fara och måste kunna beredas skydd härför. Utskottet motsattesig däremot att enbart det faktum att en utlänning varit utsatt förbrott automatiskt skall föranleda att ett permanent uppehållstillståndbeviljas.Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande i frågan. Utskottetkonstaterar att enligt hittillsvarande regler och praxis gäller,med undantag för den som fått ett tidsbegränsat uppehållstillstånd påansökan av förundersökningsledare, att den som fått ett tidsbegränsatuppehållstillstånd i princip inte har någon möjlighet att få tillståndetsstatus ändrad så länge tillståndet gäller (se prop. 2003/04:35 s. 73).Regeringen har emellertid funnit att nuvarande bestämmelse i 2 kap. 5c § 1 UtlL är obehövlig eftersom det inte finns något som i dessa fallhindrar att en ansökan om uppehållstillstånd som gjorts eller senaregörs av utlänningen själv prövas. Utskottet har inte något att erinrahäremot.Därtill är det viktigt att påpeka att den som riskerar att utsättas förallvarliga övergrepp, t.ex. i form av social utstötning, och som ansökerom asyl i fortsättningen skall bedömas som skyddsbehövande i övrigtenligt den utvidgade skyddsgrunden, om inte flyktingskäl föreligger.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag om tidsbegränsatuppehållstillstånd för målsägande och vittnen och avstyrker därmedmotionerna Sf33 yrkandena 6 och 7 och Sf34 yrkande 3.Utskottet vill tillägga att rådet har antagit ett direktiv /81/EGom uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offerför människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring ochvilka samarbetar med de behöriga myndigheterna. Syftet är att fastställavillkoren för att bevilja uppehållstillstånd med begränsad giltighetstid,dock , för tredjelandsmedborgare som samarbetar ikampen mot människohandel eller mot hjälp till olaglig invandring.Direktivet, som skall vara genomfört i svensk rätt före den 6 augusti2006, gäller inte förhållande till , ellerDanmark. I en departementspromemoria, Tidsbegränsat uppehållstillståndför offer för människohandel m.fl. (Ds 2005:24), föreslås en tydligarereglering av vilka kriterier som skall gälla för att bevilja uppehållstillståndför en utlänning som medverkar i förundersökning eller huvudförhandlingi brottmål. Det föreslås vidare att det tidsbegränsade uppehållstillståndetskall ha en giltighetstid samt att det införs enmöjlighet att bevilja ett kortare uppehållstillstånd bl.a. för attutlänningen skall kunna ta ställning till om han eller hon vill samarbetamed de brottsutredande myndigheterna. I båda fallen skall uppehållstillståndetbåde kunna förlängas och återkallas. Departementspromemorian är förnärvarande föremål för remissbehandling till den 6 oktober 2005.Vidare har en konvention om åtgärder mot människohandel antagits avEuroparådets ministerkommitté . Konventionen, somundertecknades av regeringen , innehåller bl.a. bestämmelserom att tidsbegränsade uppehållstillstånd skall kunna ges till offer förmänniskohandel.ArbetstillståndUtskottets förslag i korthetDe grundläggande förutsättningarna för beviljande av arbetstillståndbör anges i den nya utlänningslagen. Det bör uttryckligen anges attarbetstillstånd liksom skall få ges bl.a. till en utlänningsom erbjudits säsongsarbete, anställning inom ett yrke där det rådertillfällig brist på arbetskraft eller som deltar i internationellt utbytesamt till den som har tidsbegränsat uppehållstillstånd, om inte skälhänförliga till syftet med uppehållstillståndet talar häremot.Riksdagen bör därmed bifalla regeringens förslag och avslå motionsyrkandenom ökad arbetskraftsinvandring och om att en asylsökande skall kunnasöka uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl.Jämför reservation 13 (m, fp, kd, c).Gällande ordningEn utlänning skall ha tillstånd för att arbeta i på grund avanställning här eller utomlands, om inte utlänningen har permanentuppehållstillstånd eller är medborgare i , , ellerNorge. Regeringen får föreskriva andra undantag från kravet påarbetstillstånd (1 kap. 5 § UtlL). Vad nu sagts innebär att den som beviljatsett tidsbegränsat uppehållstillstånd skall ha arbetstillstånd. Skyldighetenatt ha arbetstillstånd omfattar arbetstagare. Uppdragstagare ochnäringsidkare omfattas däremot inte av kravet på arbetstillstånd.Regeringen har föreskrivit undantag från kravet på arbetstillstånd, t.ex. för medborgare i ett EES-land eller i (4 kap. 1 § UtlF).Enligt 4 kap. 6 § UtlF skall , , utfärdariktlinjer för bedömningen av ärenden om arbetstillstånd. Med stöd avAMS riktlinjer kan arbetstillstånd beviljas personer som deltar iinternationellt utbyte och säsongsarbetare liksom för täckande av tillfälligbrist på arbetskraft inom sådana yrken där arbetsgivarna har svårigheteratt hitta arbetskraft med kvalificerad yrkesutbildning och erfarenhet.Arbetstillstånd skall enligt 2 kap. 6 § UtlL ges .