bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — Partierna i har ett gemensamt förslag till sänkning av inkomstskatten genom att det i ett första steg i den kommunala beskattningen införs ett arbetsavdrag som upp till en inkomst av motsvarar hela arbetsinkomsten, att det uppgår till plus av inkomsten . Från uppgår avdraget till . Kostnaden för detta första steg uppgår till . Avdraget utformas som en angelägenhet mellan staten och medborgarna. Därtill kommer ett motsvarande avdrag vad gäller näringsinkomster. vill genomföra en skattereform som stimulerar till och gör det lättare att leva på eget arbete framför att vara försörjd genom olika transfereringar och försäkringar. För att få störst effekt på arbetsutbudet och sysselsättningen bör reformen bl.a. inriktas mot att göra det lönsamt att gå från frånvaro på heltid till deltidsarbete. Det är därför centralt att utforma reformen så att merparten av skattesänkningarna tillfaller låg- och medelinkomsttagare. Inom detta inkomstintervall återfinns många frånvarande, deltidsarbetande, kvinnor, ungdomar och invandrare. Det är just bland dessa grupper som de största möjligheterna till förändringar av arbetskraftsdeltagande finns. Utöver effekter på arbetsutbudet är en skattesänkningsprofil riktad mot låg- och medelinkomsttagaren också rimlig eftersom finansieringen även kommer att belasta breda löntagargrupper. Diagram 4 visar hur genomsnittsskatten förändras i olika inkomstlägen. Den största sänkningen får de med lägst arbetsinkomster. Även marginalskattesänkningen är som störst för dem med de absolut lägsta arbetsinkomsterna, vilket sammanhänger med att dessa skattebefrias helt och hållet. Sammantaget kommer detta rimligen att ge en kraftig sysselsättningsstimulans. Det är viktigt att inkomstskattereformen också gör det mer lönsamt för dem som har ett arbete att utöka sin arbetstid. Detta gäller inte minst många deltidsarbetande akademiker, vilket är en grupp som domineras av kvinnor, och personer som får övertidsersättning. I dessa grupper är det rimligt att anta att sänkta marginalskatter stimulerar till ett ökat arbetsutbud. I en alltmer konkurrensutsatt värld kommer länder som att tvingas till en allt snabbare strukturomvandling. För att kunna bevara vårt relativa löneläge mot omvärlden krävs att kunskapsinnehållet i vår produktion fortsätter att stiga. Detta kräver en välutbildad arbetskraft. Därför är det viktigt att stärka avkastningen på extra ansträngningar, utbildning och förkovran. Den s.k. värnskatten kan ses som en straffskatt på utbildning och är därför skadlig för tillväxten. Vår ambition är därför att avveckla värnskatten. Förslaget innebär att alla som arbetar får en omfattande skattesänkning. För det första slopas skatten helt för låga inkomster. Därutöver sänks skatten påtagligt för övriga inkomstlägen. Låg- och medelinkomsttagare som arbetar deltid, oftast kvinnor, får betydande skattesänkningar. av skattereformen tillfaller låg- och medelinkomsttagarna. Ett annat sätt att studera det fördelningsmässiga utfallet är att studera hur olika familjetyper påverkas av förslaget. Barnfamiljer vinner mer i förhållande till familjer utan barn med Alliansens politik. Allra störst betydelse får skattereformen emellertid för dem som stegvis kan lämna bidragsberoendet till förmån för arbete, vilket stimulerar till ett ökat inträde på arbetsmarknaden. Exempelvis får en person som är sjukskriven från ett arbete med en inkomst på /månad lägre skatt, om hon/han börjar jobba halvtid, trots att inkomsten är betydligt högre, se tabell 1.Marginalskatten blir negativ. Detta innebär att Alliansens politik leder till att den som återgår till arbete får en "i-arbete-subvention", medan regeringen i stället motverkar och försvårar ett återinträde på arbetsmarknaden genom att ta ut av inkomstökningen i skatt. Detta illustrerar skillnaderna mellan Alliansens och regeringens sysselsättningspolitik. Effekt av att återgå från sjukskrivning på heltid till arbete på halvtid med en månadslön på 18 700 (6900) Anm.: Personen i fråga antas ha en årslön vid arbete på och återgå till arbete på halvtid från att tidigare ha varit sjukskriven på halvtid. Inom är vi övertygade om att de åtgärder vi föreslår kommer att stimulera sysselsättningen och tillväxten. Därmed kommer också de offentliga finanserna att förstärkas. Det är vår uppfattning att ytterligare åtgärder för att förbättra förutsättningarna för sysselsättning och tillväxt måste genomföras. Därför är såväl ytterligare sänkningar av inkomstskatterna som förbättringar av företagsbeskattningen samt andra åtgärder för att stärka företagsklimatet angelägna. Sjukförsäkringen ska ha som mål att bevara tryggheten för sjuka människor och ska dessutom ge motiv och möjlighet att återgå till arbete. Sjukförsäkringen måste reformeras så att det blir mer förmånligt att gå tillbaka till att arbeta. Våra partier föreslår en rad förändringar i sjukförsäkringen för att hjälpa människor att komma tillbaka i arbete och minska kostnaderna för staten. Statens kostnader för sjukdom och ohälsa har varit en gökunge i statens finanser ända . uppgick kostnaden för sjukskrivningar och förtidspensioner till runt . väntas kostnaden vara nästan mer, och än syns inga tydliga tecken på att kostnadsökningarna kommer att avta. Parallellt med att den öppna arbetslösheten minskade steg kostnaderna i sjukförsäkringen till följd av ökade sjukskrivningar. Det skedde också en överströmning mellan de två försäkringssystemen, som i sin tur möjliggjordes av en alltför lättvindig sjukskrivningsprocess och brist på kontroll av fusk och överutnyttjande. har även sjukförsäkringen börjat stramas åt något, med en dämpad kostnadsutveckling som följd. I stället stiger kostnaderna främst till följd av att antalet förtidspensionärer ökar. Trots idoga löften om att statens kostnader för sjukpenning och sjukersättning ska minska räknar regeringen själv med att kostnaderna för ohälsan fortsätter att stiga . För våra fyra partier handlar frågan om ohälsan dock om mer än att bara dämpa en i längden ohållbar kostnadsutveckling. Ohälsan har främst mänskliga aspekter. Den är hämmande för alla de människor som hamnat i långvarig sjukskrivning och som inte ges möjlighet till vård och rehabilitering. Vårdköerna vid landets sjukhus har långa stunder fyllts på av allt fler sjukskrivna som väntar på behandling. Men landstingen har uppenbarligen haft dålig kontroll över det egentliga vårdbehovet. Enligt undersökningar kan så lite som en sjättedel av vårdköerna bestå av patienter med verkligt vårdbehov. Många patienter går därför sjukskrivna onödigt länge i väntan på en behandling som skulle ha kunnat komma till stånd tidigare om inte landstingen särskilt premierats för att uppvisa långa vårdköer. Det är ovärdigt för de sjuka och ett slöseri med människor. Det leder till att kostnaderna för skattebetalarna blir orimliga. När stora grupper i arbetsför ålder är frånvarande från arbetsmarknaden leder det bl.a. till att arbetsutbudet hålls tillbaka, vilket driver på kostnadsutvecklingen för landets arbetsgivare. Inte minst vid en konjunkturuppgång riskerar brist på arbetskraft att uppstå tidigare om många människor står utanför arbetsmarknaden till följd av långvariga sjukskrivningar eller förtidspensionering. Därmed kommer lönerna att drivas upp snabbare än vad som annars varit fallet, vilket ökar kostnaderna för företag att expandera. Arbetsgivarna är också tvungna att betala för av långtidssjukskrivningarna, vilket har lett till en ökad kostnad för företag med många sjukskrivna. Vår avgörande invändning mot denna s.k. medfinansiering är dock att den ökar svårigheterna för många att komma in på arbetsmarknaden, den ökar riskerna för en hårdare granskning av de arbetssökandes hälsotillstånd, den riskerar att leda till ett snävare urval vid anställning samtidigt som den sannolikt påverkar företagens kostnader och därmed den långsiktiga tillväxtpotentialen negativt. Sjukskrivningarna har också betydelse för dem som inte är sjukskrivna. De kostnader som sjukskrivningar medför för företagen gör att de drar sig för att nyanställa eller ta in vikarier. Därmed belastas den befintliga personalen med även de sjukskrivnas arbetsuppgifter. Det leder i värsta fall till onda cirklar, där höga sjukskrivningstal hos en arbetsgivare leder till fler och fler sjukskrivningar bland den kvarvarande personalen. Inte minst inom den offentliga sektorn finns tecken på den typen av spiraler. Ansvaret att fatta beslut som hjälper arbetsgivarna att bryta en sådan utveckling vilar tungt på regering och riksdag. För människor som av arbetsmarknadsskäl hamnat i sjukskrivning finns ett särskilt dilemma. Vägarna tillbaka till arbetsmarknaden är oftast få, långa och fulla av hinder. Det handlar delvis om reglerna för hur sjukskrivningar och förtidspensioner kan kombineras med deltidsarbete. Men särskilt hindrande är att höga marginalskatter gör det olönsamt för många sjukskrivna att komma tillbaka in på arbetsmarknaden. En studie från visade att nettobehållningen av att börja arbeta var negativ för 9 av 10 sjukskrivna kvinnor när kostnader förenade med arbetet togs med i kalkylen. Därför är det av yttersta vikt att även inkomstskatterna reformeras så att arbete tydligt premieras framför bidragsförsörjning så att alla människor får möjlighet att komma till sin rätt. Ökad kontroll i syfte att motverka fusk och överutnyttjande Sjukförsäkringen är en viktig trygghet för den som drabbas av sjukdom, oavsett om det leder till kortare eller längre frånvaro från jobbet. är sjukförsäkringen inte tänkt att ersätta arbetsinkomst för den som blir varaktigt arbetsoförmögen. Sjukskrivningarna har ökat kraftigt . finns inga andra tecken på att svenskarna i allmänhet blivit sjukare. Tvärtom räknas vi till de friskaste folken i världen, med hög förväntad livslängd. Därför är det enligt vår mening uppenbart att sjukförsäkringen utnyttjas även av dem som egentligen borde vara i ett annat ersättningssystem eller som inte alls är berättigade till ersättning. En generös försäkring kräver att bara de berättigade utnyttjar den. Så tycks inte vara fallet . För att minska överutnyttjandet anser vi att det krävs ökad kontroll. Det handlar bl.a. om att öka arbetsgivarnas möjligheter att kontrollera de korta sjukskrivningarna genom att ge dem lagstadgad rätt att kräva sjukintyg från första sjukskrivningsdagen. finns en sådan rätt bara om den förhandlats fram mellan fack och arbetsgivare i ett kollektivavtal. Vi vill också strama upp rutinerna för bedömning av sjuk- och aktivitetsersättning genom att låta dessa beslut fattas av tjänstemän på efter samråd med försäkringsläkare. Därmed bedömer vi att människor med små möjligheter att rehabiliteras så att de kan återgå till sin gamla tjänst snabbare kan komma antingen till arbetsförmedlingen för att omskolas till annat jobb eller erbjudas sjuk- och aktivitetsersättning i de fall arbetsförmågan bedöms vara permanent nedsatt. För att minska möjligheterna till fusk vill vi göra det lättare för att samköra sina register med andra myndigheter, t.ex. . Dessa myndigheter bör också ges ett utökat ansvar att inleda bedrägeriundersökningar mot misstänkta fuskare. Dessa åtgärder kan i ett senare skede behöva kompletteras med andra åtgärder för att ytterligare minska kostnaderna för sjukfrånvaron, eller om åtgärderna inte bedöms uppnå avsedd effekt. Förändrad beräkningsgrund för sjukpenninggrundande inkomst (SGI) Vi föreslår att den inkomst som ligger till grund för sjuklön och sjukpenning (SGI) ska utgöras av de senaste 12 månadernas inkomst. För den som har gått upp eller ned i arbetstid ska SGI i stället beräknas som aktuell inkomst multiplicerat med 0,95. Förslaget kommer att leda till något lägre ersättning, framför allt för den som haft en snabb löneutveckling. Den som före sin sjukdom gick ned i lön får däremot en bättre ersättning. Nej till höjning av taken i sjukförsäkringen Vi motsätter oss regeringens förslag att höja taket i sjukförsäkringen till 10 basbelopp. Mot bakgrund av att det framför allt är angeläget att vidta åtgärder för att minska kostnaderna för sjukfrånvaron och stimulera människor att gå tillbaka till arbete anser vi inte att ett höjt försäkringstak kan motiveras, särskilt inte i det nuvarande statsfinansiella läget med ett stort budgetunderskott. Avsättningar till ålderspensionssystemet utgår av den försäkrade inkomsten i såväl sjukförsäkringen som a-kassan. Vi anser att denna pensionsförmån bör gälla även för förtidspensionerades sjuk- och aktivitetsersättning. Därför föreslår vi att av antagandeinkomsten (den inkomst som förtidspensionen beräknas på) ska vara pensionsgrundande och inte som . Utvidgat ansvar för trafikförsäkringen Samhällets kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning har ökat dramatiskt . Det har lett till ökade kostnader för skattebetalarna, men också för den privata trafikförsäkringen. tvingades försäkringsbolagen att göra en större premiejustering för att täcka de ökade kostnaderna. Precis som i socialförsäkringarna är det framför allt kostnaderna för sjuk- och aktivitetsersättning till skadedrabbade som har ökat. Det är angeläget att den negativa trenden bryts även för trafikskadekostnaderna. Vi föreslår därför att statens kostnader för trafikskadades sjukpenning och sjukersättning överförs till trafikförsäkringen. En sådan reform bedöms ge stora samhällsekonomiska vinster i form av ökad trafiksäkerhet, förbättrad rehabilitering och minskade skadekostnader. Erfarenheterna från bl.a. visar att både skadefrekvensen och de totala kostnaderna kan minskas betydligt. uppskattas statens sjukpenning- och sjukersättningskostnader till följd av trafikskador till . Därav utgör kostnader för sjukskrivningar ca och förtidspensioner . Den sammanlagda skulden för framtida utbetalningar för att täcka historiska kostnader beräknas till ca . Samtliga tillkommande kostnader för skador som inträffar efter ska enligt vårt förslag bäras av trafikförsäkringen. Därtill införs en särskild trafikförsäkringsavgift för att täcka avvecklingskostnaderna för de befintliga trafikskadorna. Avgiften tas ut som ett procentuellt påslag på trafikförsäkringspremien. Reformen innebär att försäkringsbolagen på kort sikt kommer att höja sina för fordonsägarna med ca , eller per fordon och år. Noteras bör dock att olika fordonstyper kommer att drabbas olika av förslaget. Baserat på avgifter för oförsäkrade fordon kan följande höjningar bli aktuella för den genomsnittliga bilisten inom respektive fordonsklass: Möjliga premiehöjningar som följd av trafikförsäkringens övertagande av sjukpenning och sjukersättning * genomsnittliga avgifter (fr.o.m. 2005-04-01) för respektive fordonsslag som andel av avgiften för privatägda personbilar. (För gällande avgifter, se .) Alla ska vara försäkrade En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en frihetsfråga. Om det finns en ersättning vid tillfälliga perioder av arbetslöshet blir människor tryggare och vågar prova nya arbeten. En stor brist i dagens arbetslöshetsförsäkring är att den inte omfattar alla på arbetsmarknaden. Mellan 500 000 och 600 000 personer som finns i arbetskraften är inte medlemmar i någon arbetslöshetskassa och kommer inte heller att få en full ersättning om de skulle bli arbetslösa. Detta drabbar ca 60 000 arbetslösa. Alliansen vill att arbetslöshetsförsäkringen ska vara obligatorisk och inkludera alla som arbetat för att kvalificera sig till försäkringen. En obligatorisk arbetslöshetsförsäkring är en viktig del av den generella välfärden. Mer egenfinansiering i försäkringen När arbetslöshetsförsäkringen infördes betalade arbetslöshetskassornas medlemmar eller de fackförbund som drev kassorna merparten av försäkringens kostnader. betalar staten av utgifterna i arbetslöshetsförsäkringen, på marginalen ännu mer. Kostnaderna jämnas dessutom ut mellan arbetslöshetskassorna. Alliansen anser att det är viktigt att kostnaderna för arbetslösheten blir tydligare och synligare. Vi vill därför öka egenfinansieringen av utgifterna i arbetslöshetsförsäkringen. Alliansens förslag innebär att egenfinansieringen ökar med och motsvarar av varje arbetslöshetskassas utgifter. Detta betalas av dess förvärvsarbetande medlemmar, ej av de arbetslösa. Genom att avgifterna till varje arbetslöshetskassa kommer att variera med arbetslösheten i kassan skapas också motiv för kassorna att skärpa kontrollen så att inte ersättning betalas ut till personer som inte är berättigade till den. De fackförbund som är ytterst ansvariga för arbetslöshetskassorna får också motiv att via lönebildningen hålla nere arbetslösheten. Alliansen uppskattar att den genomsnittliga egenavgiften till arbetslöshetsförsäkringen kommer att uppgå till . Ingen kassa kommer att behöva höja avgiften med mer än . Den sänkning av inkomstskatterna för förvärvsarbetande som vi redogjort för tidigare är betydligt större än höjningen av egenavgiften. Försäkring för dem som arbetar För att kunna finansiera ett ordentligt inkomstskydd vid arbetslöshet är det viktigt att arbetslöshetsförsäkringen är till för dem som arbetar. Arbetslöshetsförsäkringen ska ersätta en varaktig inkomst som någon har förlorat och inte grundas på tillfälliga inkomster. Alliansen föreslår därför att möjligheten att kvalificera till arbetslöshetsersättning enbart genom studier, det s.k. studerandevillkoret, slopas. Alliansen vill också att möjligheten att ha rätten till arbetslöshetsersättning vilande - den s.k. överhoppningsbara tiden - begränsas till högst . Sex månaders arbete ska precis som räcka för att kvalificera till arbetslöshetsersättning, men vi höjer kravet till minst halvtidsarbete . Den ersättning som betalas ut ska grundas på de senaste 12 månadernas inkomster i stället för de senaste 6 månadernas. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en tillfällig ersättning när någon förlorat sitt arbete. För att en arbetslös ska få ro och möjlighet att söka arbete aktivt ska ersättningen vara bra i början av arbetslösheten. Arbetslöshetsersättningen ska däremot inte vara en långvarig ersättning eller permanent försörjning, något som den tyvärr har blivit för alltfler . För att understryka att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring föreslår Alliansen att ersättning från arbetslöshetsförsäkringen bara ska kunna utgå på (14 månader). För att ge både den arbetssökande och arbetsförmedlingen större motiv att snabbt få personen tillbaka i arbete trappas ersättningen ned från (9 månader). Arbetssökande som har försörjningsansvar för barn ska få på sig att söka arbete. För dem ska ersättningen utgå (). När arbetslöshetsförsäkringen har upphört kan den arbetslöse välja att delta i en s.k. jobb- och utvecklingsgaranti där ersättningen ska motsvara av den förlorade inkomsten. Bättre kontroll av reglerna Ett villkor för att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera är att ersättning bara ges till dem som söker arbete aktivt och som inte tackar nej till erbjudna arbeten. Dagens regler är mycket strikta på den punkten men de tillämpas inte konsekvent, vilket tydligt visats i granskningar som gjorts av och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). har dock arbetsförmedlingarna blivit mer aktiva i att ifrågasätta rätten till ersättning för personer som inte söker arbete tillräckligt aktivt eller nekar att ta erbjudna arbeten. Detta arbete måste fortsätta. Trovärdigheten för en generös arbetslöshetsförsäkring vilar på att regelverket respekteras och att ersättning bara betalas ut till personer som verkligen är berättigade till den. Personer som inte fått ett arbete trots att de sökt kan behöva mer aktiva insatser från arbetsförmedlingen. Alla långtidsarbetslösa ska därför ha rätt till en s.k. jobb- och utvecklingsgaranti. Syftet med garantin är att med hjälp av individuellt utformade åtgärder så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna vidare till den reguljära arbetsmarknaden. Tyngdpunkten i jobb- och utvecklingsgarantin är att förbereda deltagarna för arbetslivet genom olika jobbsökande aktiviteter. Korta kompletterande utbildningar kan ingå liksom praktik och vissa samhällsnyttiga arbetsinsatser. Aktiviteterna i jobb- och utvecklingsgarantin ska ordnas av en mångfald auktoriserade anordnare. Alla som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin får rätt till en ersättning som minst motsvarar arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp. Den som har avslutat sin ersättningsperiod i arbetslöshetsförsäkringen har rätt till en ersättning som uppgår till högst av den förlorade arbetsförtjänsten. Den som inte vill delta förlorar dock rätten till ersättning. Arbetsmarknadspolitiken kan inte rätta till det som en felaktig ekonomisk politik lett till. Arbetsmarknadspolitiken ska fungera som ett smörjmedel på arbetsmarknaden. Den ska bidra till att människor så snabbt som möjligt går från ett jobb till ett annat, eller från arbetslöshet till ett nytt jobb. Det finns inom socialdemokratin en övertro på att arbetsmarknadspolitiska åtgärder ska åstadkomma mirakel för sysselsättning och arbetslöshet. Men om det inte finns förutsättningar för varaktiga jobb på den öppna arbetsmarknaden kan arbetsmarknadspolitiken i sig inte skapa varaktiga jobb. Regeringens sysselsättningspaket är utan substans I årets budget föreslår regeringen ytterligare satsningar på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Men regeringens sysselsättningspaket, som den själv beräknar omfatta 55 000 personer med möjlighet till arbete, praktik eller utbildning, har stora undanträngningseffekter. Vid ett antagande om en undanträning på - det antagande som ofta använder - slutar regeringens sysselsättningspaket på en ökning av måttliga 15 000 platser . Med en total kostnad på nästan kommer varje plats i utbildning, praktik eller arbete därför att kosta skattebetalarna . Alliansen säger nej till regeringens satsningar på 15 000 plusjobb. En avgörande invändning mot regeringens paket är att det är praktiskt taget helt inriktat mot offentlig sektor. Det är avgörande för svensk ekonomi och långsiktig sysselsättning att det är i näringslivet som sysselsättningen i första hand ökar. Alliansens förslag om nystartsjobb och om nedsättningar av arbetsgivaravgiften för nyanställningar, till skillnad från regeringens förslag, är mera effektiva och träffsäkra åtgärder. Var tionde svensk är förtidspensionerad Nästan 1,5 miljon människor i arbetsför ålder står av olika skäl utanför arbetsmarknaden. Antalet förtidspensionärer fortsätter att öka. var det mer än 550 000 som fick sjuk- och aktivitetsersättning. Det betyder att mer än var tionde svensk i förvärvsaktiv ålder är förtidspensionerad. Sannolikheten att man som förtidspensionerad kommer tillbaka till arbetslivet är mycket liten och ligger enligt studier på . Regeringen verkar inte ha några idéer om hur förtidspensionerade ska kunna återföras till arbetsmarknaden. Antalet personer utanför arbetskraften har i stort varit oförändrat under det socialdemokratiska regeringsinnehavet. Under en konjunkturförbättring brukar människor gå tillbaka till arbetskraften och aktivt söka arbeten, då det finns utsikter att kunna få ett jobb. Detta har inte skett i någon större omfattning och har alltfler lämnat arbetsmarknaden. Var femte svensk står utanför arbetskraften - de varken har eller söker ett arbete. Detta tyder på allvarliga strukturproblem på arbetsmarknaden. Sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar Våra åtgärder inom sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen, liksom sänkningen av inkomstskatten för förvärvsarbetande, ökar utbudet av arbetskraft. Det är viktigt att också efterfrågan ökar, att det finns nya jobb att gå till. Att sänka kostnaderna för att anställa ökar benägenheten att anställa. vill sänka tröskeln för nyanställningar. Sänkta arbetsgivaravgifter sänker kostnaderna. Men generella arbetsgivaravgiftssänkningar kan innebära stora dödviktsförluster, dvs. att anställningar subventioneras som skulle ha ägt rum ändå. Dessutom kan generella sänkningar slå igenom i en högre löneökningstakt, vilket dämpar sysselsättningseffekten.