bet · GS01UU9 · 2005-05-24 00:00:00 — Det kan i sammanhanget nämnas att en högnivådebattom internationell migration kommer att hållas i generalförsamlingen under2006.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna2004/05:U252 (mp) och 2004/05:U283 (kd) yrkande 2.Länder och regioner m.m.MotionernaAfrikaFN måste enligt kommittémotion 2004/05:U307 (m) yrkande 3 omedelbartprioritera fredsfrämjande insatser i . Det är oförsvarligt att FN:ssäkerhetsråd med ansvar för internationell fred och säkerhet är och har varitså passivt i de afrikanska krigen. Likaså måste och EU ta sitt ansvaroch i större utsträckning bidra till att krigsdrabbade länder kan gesförutsättningar för en fredlig utveckling. bör därför kraftigt stärkaresurserna till fredsfrämjande insatser i Afrika.En Marshallplan för demokratisering och utveckling i /Afrikashorn och Stora sjöregionen bör utarbetas, enligt kommittémotion2004/05:U11 (fp) yrkande 12. I yrkande 13 föreslås att skall bidra eventuell FN-mission i Darfur.I kommittémotion 2004/05:U267 (c) yrkande 7 förespråkas en bättresamordning mellan FN och Afrikanska unionen. Därigenom kan man enligtmotionärerna undvika att inrättandet av s.k. säkra områden i enlighet medFN:s handlingsplan kan tillåta förflyttningar av regeringsstyrkorna ochdärigenom äventyra eldupphöravtalet.TaiwanI kommittémotion 2004/05:U324 (kd) läggs förslag fram om att i FNskall verka för att skall kunna delta i FN och dess underorgan.LegosoldaterI kommittémotion 2004/05:U229 (v) begärs ett skyndsamt agerande frånsvensk sida så att en FN-resolution kommer till stånd där bruket avlegosoldater förbjuds.Flygförbudszoner i IrakI motion 2002/03:U206 (m) yrkande 4 föreslås att skall stödja attUSA och upprätthåller flygförbudszoner i Irak.AfghanistanI partimotion 2002/03:U249 (v) yrkande 4 begärs att skall kräva atthela frågan om kriget i återförs till säkerhetsrådet.KulturförståelseEn bör enligt kommittémotion 2004/05:U315 (kd) yrkande 3anordnas för att främja förståelse mellan olika kulturer och religioner ikonfliktområden.Utskottets övervägandenAfrikas speciella behov framhålls i rapporten larger freedom, vilket ocksåvar fallet i . För del, framhåller FN:sgeneralsekreterare, behövs allt ifrån åtgärder för att nå millenniemålen till ebättre kollektiv förmåga till fredsbyggande och till att stärka stater.Generalsekreteraren pekar på positiva tecken i : fler afrikanska stater än någonsin har demokratiskt valda regeringar ochantalet militärkupper har minskat avsevärt. Vissa långvariga konflikter, som iAngola och , har lösts. Många länder, exempelvis ochMoçambique, upplever en snabb och hållbar ekonomisk och socialåterhämtning. Över hela kontinenten organiserar sig vanliga människor ochgör sina röster hörda.Men allt går inte åt rätt håll i . Särskilt söder om fortsätter detragiska effekterna av ihållande konflikter, extrem fattigdom och sjukdomar.Ungefär 2,8 miljoner har flytt sina hemländer. Till detta kommer att drygthälften av världens nära 25 miljoner s.k. internflyktingar, dvs. människor somtvingats fly inom sina hemländer, bor i . Dessutom sker eneftersläpning när det gäller att nå millenniemålen. Effekterna av hiv, aids ochmalaria, liksom en rad andra problem, utgör svåra hinder mot ekonomisk ochsocial återhämtning.Generalsekreteraren slår fast att de afrikanska staterna tar sig an dessaproblem med förnyad energi och beslutsamhet och ger exempel på viktigasteg för att nå utvecklingsmålen. Utskottet delar generalsekreterarensuppfattning att det internationella samfundet måste medverka till enutveckling i rätt riktning genom skuldlättnader, åtgärder för marknadstillträdeoch kraftigt ökade biståndsinsatser.Utskottet instämmer också i uppfattningen att det internationellasamfundet måste lämna stöd i form av fredsbevarande trupper och stöd tillafrikanska stater så att de kan ge sina medborgare säkerhet och svara upp motderas behov.Utskottet konstaterar att en betydande del av FN:s fredsfrämjande insatseroch ansträngningar äger rum i . Av dagens 17 FN-insatsergenomförs 8 i (, , , ,, och , ochVästsahara). Enbart för insatsen i finns mandat för militärpersonal uppgående till 10 000 personer, 715 poliser och uppskattningsvis4 000 personer i form av civil personal. Ännu så länge är dock endast enmindre del av dessa på plats.Generalsekreteraren betonar att medlemsstaterna måste göra mer för attgarantera FN tillräckliga resurser för fredsbevarande uppgifter så att dessastår i proportion till de krav som ställs på världsorganisationen. Han betonarockså att det inte skall råda någon konkurrens mellan å ena sidan utvecklandetav FN:s kapacitet och å den andra de ansträngningar som görs av en radregionala organisationer. Sådana kan komplettera varandra, vilket exempelvisär fallet med de snabbinsatsstyrkor som beslutats av EU och Afrikanskaunionens beslut att skapa afrikansk reservkapacitet. I rapporten largerfreedom läggs förslag fram om skapandet av ett sammankopplat system avfredsbevarande kapacitet som möjliggör för FN att arbeta med relevantaregionala organisationer i förutsägbara och tillförlitliga partnerskap.Utskottet välkomnar en intensifierad diskussion om hur FN och regionalaorganisationer skall samverka och samarbeta . Som framgått pågåri ett förberedelsearbete för att klargöra inriktningen avsvenska bidrag till internationell fredsfrämjande verksamhet, något somutskottet värdesätter. Utskottet anser att regeringens ställningstagande i denfrågan bör avvaktas.Vad gäller Stora sjöregionen, vilken tas upp i en motion, konstateradeEU:s ministerråd med utrikesministrarna vid sitt möte attavsevärda förbättringar gjorts i ,men att stora utmaningar kvarstår. Rådet betonade vikten av ettgenomförande av beslutade övergångsarrangemang och av att stärka en godsamhällsstyrning, inbjöd den politiska oppositionen att spela en konstruktivroll under övergångsfasen och betonade vikten av att fria, öppna ochdemokratiska val hålls i enlighet med fredsöverenskommelse. Rådetförklarade sig villigt att fortsätta bidra till denna process.Som framgått föreslås i en motion att i FN skall vara pådrivande fördeltagande från sida i FN och dess underorgan. företräderuppfattningen att det finns en kinesisk statsbildning och att det ärFolkrepubliken som företräder denna i FN. eftersträvarSverige ett utbyggt kontaktnät med och uppmuntrar också kontaktermellan och av både politisk, ekonomisk, akademisk ochkulturell karaktär. Det sistnämnda framhöll utskottet i betänkande2003/04:UU9 Mänskliga rättigheter och relationer till andra länder. Därkonstaterade utskottet också att och inträde i WTO kan sessom ett viktigt steg i utvecklingen av relationerna och vara av värde för enfredlig lösning av Taiwanfrågan.Utskottet har tidigare i betänkande 2001/02:UU8 slagit fast att från svensksida skulle en utveckling välkomnas som möjliggör observatörskap förTaiwan i , . Ett sådant förutsätter emellertidenighet inom WHO - vilket inte föreligger - och därmed saknasgrunden för ett sådant beslut. söker på olika sätt samråd i EU-kretseni denna fråga. Utskottet har inhämtat att även om varken ärmedlem eller observatör i WHO har landet möjlighet att använda informationfrån WHO, t.ex. i en situation med utbrott av smittsamma sjukdomar.På motsvarande sätt bör det enligt utskottet finnas en svensk öppenhet förobservatörskap för också i andra FN-organ än WHO.I en motion föreslås ett svenskt initiativ till en FN-resolution om förbud motanvändning av legosoldater. Utskottet behandlade i betänkande2003/04:UU11 ett motionsförslag om svenskt undertecknande och ratifikationav FN:s konvention mot rekrytering, användning, finansiering och träning avlegosoldater. Utskottet konstaterade att endast ett fåtal länder anslutit sig tkonventionen och att ingen av EU:s medlemsstater gjort det. Motionenavstyrktes av utskottet.Inom FN-systemet har en rad resolutioner antagits med skarpafördömanden av finansiering, utbildning, användande etc. av legosoldater.Som exempel kan här nämnas generalförsamlingens resolution nr 59/178 idecember 2004 och en resolution (2005/2) som antogs i kommittén förmänskliga rättigheter, MRK, i april 2005.I den sistnämnda resolutionen åberopas det arbete som utförts av enspecialrapportör i ämnet. Efter att rapportörens uppdrag är slutfört har nuMRK beslutat om att tillsätta en arbetsgrupp bestående av fem oberoendeexperter från olika delar av världen som skall ta fram åtgärdsförslag i syfte astävja användningen av legosoldater. MRK förordar att arbetsgruppen lämnarårliga rapporter till kommittén och till generalförsamlingen. Utskottetkonstaterar med det anförda att frågor om användningen av legosoldater äruppmärksammade inom FN-systemet.I en motion framhålls betydelsen av att främja förståelse mellan olika kultureroch religioner i konfliktområden. Utskottet delar uppfattningen att detta måstevara ett angeläget inslag i fredsfrämjande insatser. Utskottet står, som framgåpå andra håll i betänkandet, bakom generalsekreterarens förslag omupprättande av en fredsbyggande kommission liksom hans förslag om attförstärka FN-organens arbete och samordning sinsemellan på landnivå. Att påolika sätt främja ömsesidig förståelse i konfliktområden måste vara en viktiguppgift i dessa sammanhang.Beträffande motionerna från allmänna motionstiden omflygförbudszoner i norra respektive kriget i konstaterarutskottet att händelseutvecklingen i de båda länderna medfört attmotionsförslagen kan anses aktuella.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna2002/03:U206 (m) yrkande 4, 2002/03:U249 (v) yrkande 4, 2004/05:U11 (fp)yrkandena 12 och 13, 2004/05:U229 (v), 2004/05:U267 (c) yrkande 7,2004/05:U307 (m) yrkande 3, 2004/05:U315 (kd) yrkande 3 och2004/05:U324 (kd).Nedrustning och icke-spridning avmassförstörelsevapen och konventionella vapenSkrivelsenSverige fortsätter att driva en aktiv politik för att främja nedrustning och icspridning av såväl massförstörelsevapen som konventionella vapen. Detta harsedan årtionden varit en väsentlig del av den svenska utrikespolitiken. FN haren central roll för att främja de internationella avtalen, deras efterlevnad ockontroll.FN:s högnivåpanel har i sin rapport tagit tydlig ställning i nedrustnings-och icke-spridningsfrågorna. I rapporten poängteras bl.a. att internationellaavtal skall respekteras, genomföras och kontrolleras. Rekommendationernavälkomnas av regeringen som anser att de kommer att bidra tillansträngningarna att driva nedrustning och icke-spridningsfrågorna framåt föratt trygga internationell fred och säkerhet.Fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT, Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons) har sedan sin tillkomst utgjort navet i detinternationella nedrustnings- och icke-spridningsarbetet. hartillsammans med de sex övriga länderna (, , , ,och ) i Ny Agenda-koalitionen spelat en aktiv roll föratt driva frågan om kärnvapennedrustning framåt. I samband med den sjätteöversynskonferensen 2000 kunde parterna ifördraget bl.a. anta en handlingsplan för kärnvapennedrustning. fästerstor vikt vid att planen genomförs och att kärnvapenstaterna lever upp till deåtaganden som ingår. En sjunde översynskonferens för avtalet kommer att ägarum i . Konferensen är organiserad i plenum och itre utskott, ett för nedrustning (I), ett för icke-spridning av kärnvapen (II)ett för fredlig användning av kärnenergi och därtill hörande säkerhetsfrågor(III). kommer att vara ordförande i utskott (CTBT) som förbjuder kärnvapenprovsprängningar harfortfarande inte trätt i kraft. Den amerikanska administrationen vidhåller sitticke-stöd för avtalet. saknas ratifikationer från elva länder som harkärnteknisk verksamhet. Dessa måste ratificera för att avtalet skall träda ikraft. upprepades initiativet att i samband medgeneralförsamlingens öppnande göra ett politiskt uttalande till stöd för CTBToch dess ikraftträdande. Den svenska utrikesministern deltog imanifestationen.Efter 2001 års bakslag i förhandlingarna om ett verifikationsprotokoll föratt stärka efterlevnaden av konventionen om förbud mot biologiska (B-vapen)och toxinvapen inleddes en multilateral samarbetsprocess sompågår fram till B-vapenkonventionens nästa översynskonferens 2006.Organisationen för förbud mot kemiska vapen (C-vapen) i (OPCW),som har till uppgift att kontrollera efterlevnad av C-vapenkonventionen, harunder perioden fortsatt sitt verifikationsarbete genom kontinuerligainspektioner.Ett enigt säkerhetsråd antog 2004 resolution om icke-spridning avmassförstörelsevapen till icke-statliga aktörer. Resolutionen är bindande förmedlemsstaterna. Den fastslår att spridning av massförstörelsevapen ochderas vapenbärare utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet ochålägger medlemsstaterna att vidta en rad åtgärder för att stärka de nationellamyndigheterna, bl.a. genom exportkontroll för att förhindra spridning tillicke-statliga aktörer.Sverige beslöt 2003 att inrätta en fristående internationell kommission ommassförstörelsevapen efter ett förslag från FN. är ordförande ikommissionen, som har 14 medlemmar. Kommissionens arbete skall slutföras2006, då den skall lämna en rapport till FN om vad som kan göras för attförhindra spridning och minska förekomsten av massförstörelsevapen.Rapporten från FN:s generalsekreterareSom framgått i betänkandets inledande del föreslår som ett led iåtgärder mot icke-spridning av kärnvapen att FN:s medlemsstaterundertecknar och genomför ett avtal om att upphöra med produktion avklyvbart material för vapenändamål och att alternativ tas fram till att staterutvecklar egen anrikningskapacitet. Dessa komponenter ingår i Annansrekommendationer om åtgärder för ökad global säkerhet.Generalsekreteraren framhåller i rapporten larger freedom vikten av attnå framgång i fråga om både nedrustning och icke-spridning. ett verifierbart avtal om produktionsstopp för klyvbart material förvapenändamål (FMCT) och ett avtal som ger alternativ till att stater utvecklaregen anrikningskapacitet, eftersom sådan också kan ge kärnvapenkapacitet. Ifråga om B-vapen förespråkar Annan ett eget instrument för inspektion ochverifikation.MotionernaRegeringen bör enligt motion 2004/05:U10 (mp) yrkande 4 anstränga sig ådet yttersta för att framsteg skall uppnås i fråga om icke-spridning ochnedrustning vid konferensen om översyn av icke-spridningsfördraget NPT imaj 2005.I motion 2003/04:U274 (c) yrkande 1 betonas att bör ta en ledanderoll i nedrustningsarbetet.Utskottets övervägandenSom framgått fick utskottet vid sitt sammanträde enföredragning av företrädare för inför översynskonferensen för parterna till fördraget om icke-spridning av kärnvapen (NPT) . Tre ledamöter i utrikesutskottetdeltar i regeringsdelegationen vid översynskonferensen.NPT-fördraget har varit i kraft och har undertecknats av 189 stater,dock inte , och . Fördragsparterna träffas vart femte årför en översynskonferens.Vid översynskonferensen förlängdes ,års konferens var förväntningarna låga men resultatet blev positivtoch bl.a. antogs en handlingsplan för kärnvapennedrustning. Inför den nuförestående översynen bedöms, enligt företrädarna för ,möjligheterna till ett starkt konsensusdokument inte som stora. Under var farhågorna koncentrerade kring de tvåsupermakterna och risken för ett kärnvapenkrig. är fokus inriktat främstpå spridningsrisken och kopplingarna till internationell terrorism och attkärnvapenmakterna inte gör sig av med sina vapenlager.Trycket är, enligt företrädarna för , starkt påNPT-avtalet, särskilt i fråga om icke-spridning. har deklarerat lämnar avtalet, som landet troligen har tillräckliga mängdervapenplutonium för att kunna få fram egna kärnvapen. har i skydd avNPT-avtalet bedrivit aktiviteter som man inte rapporterat om till ochdär det är tveksamt om dessa enbart bedrivits för civila ändamål.Förhandlingar pågår för att lösa denna fråga utanför själva NPT-konferensenmen den kommer sannolikt att trots detta ha stort utrymme underkonferensen. Ytterligare ett problemkomplex gäller A Q , enomfattande svart marknad kring kärnvapen som chockat världens regeringaroch som har en synnerligen allvarlig dimension i och med kopplingarna tillterrorism.Utrikesutskottet anser att dagens problem på nedrustningsområdet ingeroro. Det är beklagligt att och nu synes söka ta avstånd från2000 års handlingsplan för kärnvapennedrustning innefattande 13 steg i ensådan riktning. Likaså finns tecken på att kärnvapen får en större roll i vapenarsenaler, något som utskottet finner oroande. Andraoroande tecken gäller modernisering av kärnvapen i , ochPakistan.Mot bakgrund av denna kortfattat redovisade och starkt förenklade bild avnågra problem kring nedrustningsfrågan vill utskottet betona vikten av attsöka återupprätta politiskt samförstånd om och stärka detta somgrund för fortsatta åtgärder när det gäller nedrustning och icke-spridning.Redan gjorda åtaganden måste fullföljas - detta gäller inte minstgenomförandet av handlingsplan för kärnvapennedrustning.När det gäller kontrollåtgärder rörande konventionella vapen hänvisarutskottet till sitt betänkande om strategiska exportkontrollfrågor, betänkande2004/05:UU6, vilket utarbetas parallellt med detta betänkande.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna2003/04:U274 (c) yrkande 1 och 2004/05:U10 (mp) yrkande 4.Terrorism, rättssäkerhet och sanktionerSkrivelsenArbetet mot terrorism är en av de frågor som kommer att prioriterainför högnivåmötet . Kampen mot terrorism kräverlångsiktigt internationellt samarbete med full respekt för mänskliga rättigheteoch rättsstatens principer. Regeringen kommer att verka för en starkare rollför FN i detta arbete. I rapporten från högnivåpanelen görs ett försök att drivfrågan om en definition av begreppet terrorism framåt. En sådan gemensamdefinition av terrorism skulle välkomnas av regeringen och underlätta enallmän konvention om terrorism.Åtgärder mot terrorism och ett fortsatt utvecklande avsanktionsinstrumenten kommer att ha en framträdande roll i de svenskainsatserna framöver. Regeringen har fortsatt att verka aktivt för att förbättrarättssäkerheten vid internationella sanktioner mot enskilda.Rapporten från FN:s generalsekreterareSom framgått förespråkar samstämmighet kring ett stärktkollektivt säkerhetssystem. Detta skall omfatta både gamla och nya hot.Dagens hot mot fred och säkerhet innefattar inte bara internationella krig ochkonflikter utan också sådana komponenter som civilt våld, organiseradbrottslighet, terrorism och massförstörelsevapen men även fattigdom, dödligainfektionssjukdomar och miljöförstöring.Vad gäller terrorism föreslår generalsekreteraren i rapporten largerfreedom en övergripande anti-terroriststrategi som skall medverka till attmänniskor avstår från terroristhandlingar och från att stödja sådana, den skallförhindra att terrorister får tillgång till finansiering och material, den skalavskräcka stater från att ge stöd till terrorism och den skall försvara demänskliga rättigheterna. Annan föreslår också att FN:s medlemsstater skallanta en övergripande konvention mot terrorism. Denna skall inkludera enenhetlig definition av begreppet terrorism.MotionernaKampen mot terrorismen måste enligt kommittémotion 2004/05:U11 (fp)yrkande 14 föras på flera plan, däribland genom förebyggande insatser ochkrav på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Det är också viktigtatt driver på för att fler länder skall godkänna relevanta FN-resolutioner och att kampen mot terrorism förs inom ramen för rättssamhället.Motionärerna är positiva till införandet av en allmän motterrorism, vilken aviserats av FN:s generalsekreterare.I partimotion 2002/03:U249 (v) yrkande 6 framhålls att om FN skallacceptera militära aktioner mot ett land så skall förutsättningen vara attsådana aktioner diskuteras och beslutas i världsorganisationen. börverka för att FN ges resurser så att organisationen förmår leda den operativaverksamheten.I motion 2002/03:Ju278 (v) yrkande 4 begär motionärerna att regeringenbåde inom FN-systemet och inom EU driver kravet att i fortsättningen skall respektera i sitt arbete.Det framhålls i motion 2004/05:U10 (mp) yrkande 8 att kampen motterrorismen under inga förhållanden får föras med medel som äventyrar justde värden som terrorismen hotar. FN:s terrorlista som säkerhetsrådet beslutatom utgör exempel på ett beslut som haft alltför stort inflytande på. Iyrkande 9 sägs att borde ha en starkare roll för att utveckla icke-militära sanktioner. Detta kan ske inom EU, i samarbete med exempelvisAfrikanska unionen, och genom att ta till vara vunna erfarenheter.Enligt motion 2004/05:U318 (c) yrkande 3 bör regeringen starkare än i dagi EU och FN arbeta för starka manifestationer mot de barbariskaterrorhandlingarna i världen.Utskottets övervägandenTidigare i betänkandet har utskottet uttryckt sitt stöd för en breddad syn påkollektiv säkerhet liksom uppfattningen att det behövs ett stärkt kollektivtsäkerhetssystem, vilket bl.a. inkluderar åtgärder mot terrorism. Utskottet harockså ställt sig bakom förslaget från FN:s generalsekreterare om enövergripande konvention mot terrorism, vilken bygger på en tydlig ochöverenskommen definition, samt utgör en del av en bredare strategi för attförhindra katastrofal terrorism.Ett sammansatt utrikes- och försvarsutskott anförde ibetänkande 2004/05:UFöU2 säkerhetspolitik följande om deninternationella terrorismen:Utskottet kan konstatera att den internationella utvecklingen de senasteåren har visat prov på nya, mer komplexa och svårförutsägbara former avhot. Terrordåden i och den 11 mars2004 visar på det öppna demokratiska samhällets sårbarhet. Ingen statkan på egen hand bekämpa terrorismen. Ett nära samarbete mellan stateroch internationella organisationer är en nödvändig förutsättning för attgarantera såväl staters som individers säkerhet. Det förebyggande arbetetatt motverka orsakerna och grunderna till terrorism måste intensifieras.Utskottet delar regeringens uppfattning att FN, genom sin unikalegitimitet och nära nog universella medlemskrets, står i centrum förkampen mot terrorismen. En samsyn råder om att alla de instrument somdet öppna samhället disponerar skall kunna användas i denna kamp, ochinom ramen för EU har ingått viktiga överenskommelser omharmonisering av lagstiftning för att underlätta europeiskt samarbete motterrorism. Detta arbete får inte medföra att medborgerliga fri- ochrättigheter samt rättssäkerheten hotas. Utskottet noterar, vad gäller densvenska beredskapen mot terrorhandlingar, att fortsatt utredningsarbete,bl.a. vad gäller Försvarsmaktens uppgifter och befogenheter, är påkallatoch pågår. Detta arbete är angeläget.Utrikesutskottet står även bakom den ståndpunkt som det sammansattautskottet uttalade och vill här framhålla betydelsen av det nämnda EU-samarbetet kring åtgärder mot terrorism, inklusive en mer välutvecklad syn påsanktionsinstrumentets användning.Utskottet välkomnar att FN:s kommission för mänskliga rättigheter, MRK,i en resolution om skydd av mänskliga rättigheter ochfundamentala friheter i kampen mot terrorism föreslagit att enspecialrapportör utses för en treårsperiod för frågor om mänskliga rättigheterterroristbekämpning. Rapportören skall rapportera till och uppmanas till dialog och samarbete med bl.a.säkerhetsrådets anti-terrorismkommitté och med den terroristförebyggandedelen av FN:s kontor för droger och brottslighet (UN Office on Drugs andCrime). Hela EU var medförslagsställare.Utskottet ser också positivt på att FN:s generalsekreterare i rapporten freedom föreslår att medlemsstaterna skall utse en specialrapportörsom skall rapportera till rådet för mänskliga rättigheter omöverensstämmelsen mellan anti-terroriståtgärder och internationelllagstiftning om mänskliga rättigheter. Det finns anledning att framhålla KofiAnnans uppfattning att vi, i kampen mot terrorism, aldrig får göra avkall påde mänskliga rättigheterna.Sanktioner utgör ett viktigt instrument som står till säkerhetsrådetsförfogande för åtgärder vid hot mot internationell fred och säkerhet.