bet · GS01USOU1 · 2005-03-10 00:00:00 — rapporterades7 fall av mor- och barnsmitta. Samtliga var smittadeföre ankomsten till . För 32 personer anmäldaunder saknas uppgift om smittväg.En närmare analys av anmälningarna visar att denstörsta ökningen skett bland nyanlända hetero-sexuella personer från högendemiska områden.Flertalet var smittade redan före sin ankomst tillSverige. Den inhemska spridningen av hivinfektionhar däremot inte ökat. Tillgången till antiviralbehandling medför att antalet fall av aidsfortsätter att ligga lågt liksom antalet individersom avlider av hiv/aids.TuberkulosTuberkulos är en av de mest spriddainfektionssjukdomarna i världen. Beräkningar visaratt cirka två miljarder människor är bärare av denbakterie som orsakar tuberkulos. insjuknarminst nio miljoner människor i aktiv tuberkulos ochomkring två miljoner människor dör. Den absolutamerparten, av fallen , finns i tredje världen.Globalt är tuberkulos en sjukdom som drabbar mångabarn och yngre vuxna.Förekomst av tuberkulos är tydligt kopplad tillutvecklingsnivån i ett land. Bristande hygien,trångboddhet och undernäring innebär gynnsammaförutsättningar för sjukdomen.Från global hälsosynpunkt, men också med tydligkoppling till , har särskilt treutvecklingstendenser ingett oro. Sjukdomen har, fördet första, fått förnyad aktualitetgenom den nära koppling till hiv och aids somtuberkulos har genom att hiv och aids ökarmottagligheten och därmed bidrar till en ökadspridningsrisk. Personer med kraftigt nedsattimmunförsvar, t.ex. på grund av hiv, som utsätts förtuberkulossmitta kan riskera ett snabbtsjukdomsförlopp och allvarlig sjukdomsutveckling.Dessa personer reaktiverar också lättare en latentinfektion. För det andra inger uppkomsten avbakteriestammar som är resistenta mottuberkulosläkemedel oro. För det tredje har en klartökad förekomst av tuberkulos identifierats i mångaländer, t.ex. i det forna Sovjetunionen.Sedan många decennier har tuberkulos minskat iSverige. rapporterades omkring420 nya tuberkulosfall varav ca 300 fallrapporterades i den utrikes födda befolkningen.Genom BCG-vaccination[4] har i små barnskyddats mot den primära tuberkulosform somuppträder i nära anslutning tillinfektionstillfället och företrädesvis drabbar barnoch ungdomar. Vaccinationsskyddet mot postprimärtuberkulos, vilket är den vanligaste formen avtuberkulos, är mer omdiskuterat. Postprimärtuberkulos kan uppträda efter enprimärinfektion och angriper vanligtvis lungorna,även om också bl.a. njurar, skelett, hud, binjuraroch tarm kan drabbas.I har vi inte allmän vaccination mottuberkulos. [5] Sjukdomen hålls i stället underkontroll med effektiv diagnostisering och s.k.riktad vaccination, vilket innebär att barn med ökadrisk att bli smittade erbjuds vaccinering. Detgäller i främst invandrarfamiljer från länder medhög tuberkulosförekomst samt svenska barn medplanerad längre vistelse i ett sådant land.Fågelinfluensa och pandemierSmittskyddsinstitutet räknar med att det uppstår trefyra pandemier, vilka sprider sig över hela världenoch som drabbar en stor andel av befolkningen, perårhundrade. Svåra pandemier varspanska sjukan (1918-1919), asiaten 1957-1958 ochhongkonginfluensan (1968-1969).Fåglar (främst andfåglar) är den naturliga värdenför influensavirus, som sedan gradvis utvecklatstill att bli bättre anpassade till flera andradjurarter, såsom gris och människa. Denfågelinfluensa som har drabbatfjäderfäbesättningar i olika delar av världen hårthar också visat sig kunna överförasdirekt till människa.Fågelinfluensa orsakas av influensa A. De underfrämst 2003 och 2005 pågående utbrotten i Asienorsakas främst av influensa A/H5N1, även om enmildare H5N2-variant rapporterats från . Framtill , då fågelinfluensa (H5N1) rapporteradeshos 18 personer i , trodde man inte attfågelinfluensavirus kunde smitta från fågel tillmänniska. Det pågående utbrottet istora delar av är det femte kända utbrottetmed överföring till människa. Fyra av dessa (H5N1och H9N2) har konstaterats i (sammanlagt 23sjuka). drabbades av ettstörre utbrott (H7N7) där 83 människor insjuknade.Människor smittas vid nära kontakt med sjukafåglar eller deras avföring. I länder med pågåendeutbrott av fågelinfluensa bör man därför undvikadirektkontakt med fåglar och fågelspillning.Smittskyddsinstitutet rekommenderar noggrannhandhygien, i synnerhet efter kontakt med djur. Ävenom influensavirus kan förekomma i slaktkroppar ochägg från sjuka fåglar finns det inte något som tyderpå att smitta kan drabba människa via smittadelivsmedel. Att djupfrysa mat påverkar inte viruset,men upphettning av fågelkött och ägg till 70 graderär ett effektivt sätt att avdöda influensavirus.Importrestriktioner rörande kyckling från drabbadeområden har tillkommit för att förhindra att smittanförs vidare till svenska fågelbesättningar och inteav folkhälsoskäl. rekommenderarpersoner som varit i kontakt med fjäderfän ellerandra fåglar i områden med utbrott av fågelinfluensaatt inte besöka svenska fjäderfäbesättningar denärmaste dagarna efter hemkomsten.Något vaccin avsett för människa finns förnärvarande inte mot fågelinfluensa. Det finns intenågra säkra belägg för att sjukdomen kan överförasdirekt från människa till människa. Att det inom enfamilj i upptäcktes enmöjlig överföring av smitta från människa tillmänniska har av ()[6]inte kunnat verifieras som en smitta från människatill människa och betraktats därför som en begränsadoch isolerad företeelse.Enligt Smittskyddsinstitutet är det största hotetmot människors hälsa inte fågelinfluensan i sig,utan möjligheten att den skall ge upphov till enhelt ny influensavariant med förmåga till snabbglobal spridning bland människa. Normalt ändrasarvsmassan i de influensa A-stammar som drabbarmänniskor . Det gör att vaccinering måsteupprepas inför varje ny influensasäsong.Två helt olika influensavirus kan dock slå sigsamman och bilda en helt ny variant, vilket skettvid de två senaste globala världsepidemierna(pandemierna) asiaten 1957-1958 (influensa A/H2N2)och hongkonginfluensan (influensa A/H3N2).Tidigare har man ansett att detta skett genom attgris blivit infekterad med både humant virus ochfågelvirus som blandats till en ny variant. I ochmed att fågelinfluensa visat sig kunna överförasdirekt till människa finns nu också förutsättningarför att en person kan bli smittad av etthumant influensavirus och fågelinfluensa. I ettvärsta scenario skulle ett helt nytt virus med högdödlighet hos människa och effektiv förmåga tillsmittspridning kunna uppstå. Något sådant virus hardock inte upptäckts.Svår akut respiratorisk sjukdom(sars)rapporterades om ett utbrott av "atypiskpneumoni" i den kinesiska . Enligtrapporterna insjuknade, tillfebruari 2003, 305 personer, av vilka 105 varsjukvårdsanställda. Fem personer uppgavs ha avliditi sjukdomen. Orsaken till utbrottet var oklar. Detstod dock tidigt klart att utbrottet inte orsakatsav den "fågelinfluensa" som samma vinter givitupphov till utbrott i såväl somnärliggande . som följdespred sig viruset på flera ställen i ochKanada, och spridda fall rapporterades från ettväxande antal länder.Den tidigare okända infektionssjukdomen fickbenämningen svår akut respiratorisk sjukdom (sars).Fram rapporterade WHO 8 100fall, varav 774 hade dödlig utgång. Även omsannolika fall uppträdde i ett drygt dussintalländer rapporterades lokal smittspridning endastfrån , , , , ochTaiwan.De senaste rapporterna om utbrott av sarshärstammar från (nio fall) /maj 2004.Det första fallet i detta utbrott gällde en virolog.Såväl kinesiska myndigheter som WHO fann efterutredning att laboratoriet var den troligasmittkällan. WHO uppmanade alla medlemsstater att sedetta utbrott som skäl till att se över rutiner förbiosäkerhet vid de institutioner och laboratoriersom arbetar med sars-CoV. [7]Sjukdomen överförs vid tät kontakt mellanvirusutsöndrande sjuk person och andra människor idennes omgivning. Den tidiga rädslan för luftburensmitta visade sig obefogad. De som insjuknat har imycket hög utsträckning varit sjukhuspersonal somdirekt vårdat sarspatienter eller familjekontaktertill dessa. Det finns inget som tyder på attpersoner som bär på smittan utan att ha någrasymptom sprider sjukdomen vidare. Inkubationstidenär vanligen två till fem (upp till 10) dagar.Huvudsymtomet vid sars är feber, som inte sällandyker upp en före de förstaluftvägssymtomen med hosta och andfåddhet. Andravanliga tidiga symtom är aptitlöshet, muskelvärk ochhuvudvärk.Det finns inte någon effektiv specifik terapi utanbehandlingen inriktas på symtomlindring. Mellan 15och av patienterna kräver intensivvård ochrespiratorbehandling. Barn får i regel ett mildaresjukdomsförlopp. Dödligheten är hög ()bland äldre patienter och hos personer med svåraunderliggande sjukdomar, men mycket låg bland yngre,tidigare friska personer.De förebyggande åtgärderna är inriktade på attundvika att smitta förs in i landet, tidig upptäcktav misstänkta fall, snabb diagnostik och ett säkerthandhavande av patienter och prover.Sars blev klassad som samhällsfarligsjukdom i den då gällande smittskyddslagen. [8] Ioktober 2004 fattades beslut om attsmittskyddsläkare vid risk för spridning av ensamhällsfarlig sjukdom får besluta att den som hareller kan antas ha varit utsatt för smitta avsjukdomen skall hållas i karantän. [9] I samband medden globala sarsbekämpningen har WHO fått en ny ochförstärkt roll som samordnare av internationelltsmittskydd. WHO har också fått mandat att kunnaagera även på uppgifter om utbrott som ännu inteofficiellt bekräftats av enskilda ländersregeringar. **FOOTNOTES**[2]: The Joint United Nations Programme onHIV/AIDS. [3]: , som inom FN samordnar arbetet mothiv och aids och samlar resurser från nio andraFN-organ, har som uppdrag att följa epideminsutveckling. Som ett led i detta arbete gerUnaids, tillsammans med WHO, ut skriftenAIDS Epidemic Update. Informationen i dettaavsnitt har, med hjälp från riksdagensutredningstjänst, i huvudsak hämtats ur densenaste utgåvan (). Det bör noterasatt det inte finns någon exakt mätmetod.Uppgifterna om antal hivsmittade baseras i deflesta fall på antaganden och tillgängliga data.Uppgifterna i AIDS Epidemic Update baserasfrämst på två mätmetoder. Den ena inriktar sigpå undersökningar av gravida kvinnor vid derasbesök på mödravårdskliniker och bygger påantagandet att förekomsten av hiv är ungefärlika utbredd bland befolkningen i stort som hosgravida kvinnor i reproduktiv ålder. Det finnsdock en del brister med detta sätt att mäta.Lokala epidemier syns inte alltid i denna typ avmätningar, då undersökningar endast görs vid ettfåtal utvalda kliniker. Den andra mätmetodenförlitar sig på befolkningsundersökningar ivilka ett frivilligt hivtest ingår. Dessaundersökningar ger en bättre bild av situationenför män och icke-gravida kvinnor och täckerockså in landsbygden på ett bättre sätt. Enbrist är dock det bortfall som uppstår då en delpersoner inte vill testa sig eller ärfrånvarande vid undersökningstillfället. [4]: BCG står för Bacillus Calmette-Guérin. [5]: Det svenska barnvaccinationsprogrammetutgörs av rekommendationer från Socialstyrelsen.Rekommendationerna i vaccinationsprogrammet ärnationella, men det är landsting (vaccinationerinom barnhälsovården) och kommuner(vaccinationer inom skolhälsovården) som fattarbeslut om att följa rekommendationerna och somansvarar för att programmet genomförs. Debarnvacciner som erbjuds till alla barn inombarnhälsovård och skola ger skydd mot 8sjukdomar: polio, difteri, stelkramp, kikhosta,infektioner orsakade av Haemophilus influenzaetyp B, mässling, påssjuka och röda hund. [6]: . [7]: Det nya smittämnet, ett tidigare okäntcoronavirus (sars-CoV) har med säkerhet kunnatknytas till den nya sjukdomen. Genetiska studierhar visat att sars-CoV på avgörande punkterskiljer sig från de tre tidigare kändacoronavirusgrupperna, vilka hos människa normaltger upphov till banala övre luftvägsinfektioner.Mycket talar för att sars-CoV först nåttmänniskan från en okänd smittreservoarbland vilda djur. De stora matmarknader med vildadjur som vuxit upp i södra gergoda förutsättningar för överföring av smittämnenfrån djur till människa. [8]: Prop. 2002/03:131, Svår akut respiratorisksjukdom (sars), bet. 2002/03:SoU20, rskr.2002/03:232. [9]: Prop. 2003/04:158, Extraordinärasmittskyddsåtgärder, bet. 2004/05:SoU5, rskr.2004/05:25.SverigeSmittskyddI har () somcentral expertmyndighet uppgift att bevaka detepidemiologiska läget i fråga om smittsammasjukdomar bland människor och främja skyddet motsådana sjukdomar.En ny smittskyddslag (2004:168) gäller i Sverigesedan den 1 juli 2004 (bet. 2003/04:SoU6 rskr.2003/04:178). Lagen ger samhället möjlighet attvidta åtgärder för att skydda befolkningen frånsmittsamma sjukdomar. Lagen syftar till att skapa enbättre balans mellan befolkningens behov av skyddoch den smittades integritet och rättssäkerhet. Dennya smittskyddslagen omfattar alla sjukdomar som kanöverföras till eller mellan människor och som inteendast är ett ringa hot mot människors hälsa.Riksdagen har också ställt sig bakom förslag frånregeringen om komplettering av smittskyddslagen medvissa bestämmelser om extraordinärasmittskyddsåtgärder (bet. 2004/05:SoU5). Dessabestämmelser gäller fr.o.m. , 2005.Hivförebyggande arbeteStatens folkhälsoinstitut ansvarar i förinsatser mot hiv/aids. I arbetet förväntasFolkhälsoinstitutet samverka med , , smittskyddsläkarna,samt kommuner och landsting/regioner ochstimulera till regionala och lokala aktiviteter.Från anslaget lämnas de största stöden till NoaksArk-Röda Korset, () och försexuell upplysning (). Ekonomiskt stöd lämnasäven direkt till de hivsmittadesfrivilligorganisationer på riksnivå.Enligt Nationella uppföljningsplanen för hiv/STI-prevention 2000-2005 är en grundläggande målsättningatt alla - oavsett kön, etnisk tillhörighet ochsexuell läggning - har rätt till kunskap om hur manskyddar sig mot hiv/STI. [10] Därutöver skallförutsättningar ges så att kunskapen kan användasför att skydda sig själv och andra mot att blismittade. Stigmatisering och diskriminering på grundav hiv/STI skall också förebyggas och motverkas. Idet förebyggande arbetet kring hiv/STI är dengemensamma riskfaktorn osäker sex. Mycket av arbetetmed att förebygga hiv/STI respektive oönskadegraviditeter sammanfaller. Folkhälsoarbete kringhiv/STI innebär ett hälsofrämjande arbete medsexualitet och samlevnad i ett brett perspektiv ochmed beaktande av att vissa personer är merriskutsatta än andra och kan samverka till attvidmakthålla en smittspridning inom en grupp. Frågorom sex och samlevnad kan också samvariera med andrabeteenden som rökning och berusning.Regeringen beslutade att tillkalla ensärskild utredare med uppdrag att göra en samladöversyn av samhällets insatser mot hiv/aids (dir.2002:68). Den särskilde utredaren avgav i februari2004 betänkande SOU 2004:13 (Samhällets insatser mothiv/STI - att möta förändring), vilket under år 2004varit föremål för remissbehandling. InomRegeringskansliet pågår ettberedningsarbete.Beredskap mot pandemierSverige är inte det enda land som utarbetathandlingsplaner för en nationell beredskap vadgäller ett eventuellt utbrott av stora epidemier.Länder som , , , ,, , och harredan utarbetat sådana handlingsplaner.Socialstyrelsen presenterade , isamarbete med andra statliga myndigheter, enhandlingsplan i syfte att ytterligare förbättra densvenska beredskapen för en världsomfattandeinfluensapandemi och i handlingsplanen beskriva huren sådan kan hanteras av olika delar av samhället.Enligt uppgifter från är arbetet isamband med de årliga influensaepidemierna inriktatpå att vaccinera de grupper som är mest utsatta. Förfågelinfluensan i sker arbetet främstinternationellt och är fokuserat på att hindraspridning till fåglar i fler områden och länder samtpå att noga övervaka de mänskliga fall som drabbas.Hotet om en ny influensapandemi, det vill säga ensnabb spridning över världen av en influensatyp somdrabbar stora delar av befolkningen, motiverar enmycket komplex beredskap där stora delar avsamhället kommer att vara inblandat.Handlingsplanen, som utarbetat isamarbete med ,och , syftartill att förbättra beredskapen och beskriva hur enpandemi kan hanteras av olika delar av samhället.Handlingsplanen har arbetats fram ,och på flera områden måste arbetet, enligtSocialstyrelsen, fortsätta. Det gäller t.ex. arbetetmed att förbättra våra möjligheter att få tillgångtill vaccin, utarbeta strategier för hur vi bästskall använda antivirala läkemedel m.m.**FOOTNOTES**[10]: STI står för sexuellt överförbarainfektioner (STD står för engelskans sexuallytransmitted infections/diseases).Europeiska unionenSmittskyddÅr 1998 beslutade ochEuropaparlamentet att inrätta ett nätverk förövervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar.Nätverket skall göra det lättare för länderna attutbyta information om nya sjukdomsutbrott och om vadrespektive land gör för att skydda befolkningen.Nätverket skall också främja ytterligare samarbetemellan medlemsländerna, t.ex. när det gällernationella övervakningssystem. Ett antalundernätverk har inrättas för att kontinuerligtutbyta information om utbrott av olika sjukdomar.I december 2003 beslutade attEU:s nya centrum för förebyggande och kontroll avsjukdomar (, ECDC) skall placeras i Sverige.Myndighetens huvuduppgifter skall varaepidemiologisk övervakning, tidig varning och tidigaåtgärder, vetenskapliga yttranden, teknisk assistanstill medlemsstaterna och tredjeland samt stöd ochutveckling för EU-beredskap vid hälsohot.Myndigheten, som kommer att ligga i ,beräknas vara fullt utbyggt och kommeratt ha en personalstyrka på omkring 100 personer,finansierade via myndighetens reguljära budget.Zsuzsanna har utsetts till den nyasmittskyddsmyndighetens första chef.Hivförebyggande arbeteSiffror som publicerades av visar attantalet nyinfekterade ökar i de 25 EU-länderna ochdess grannländer. Vissa av de nya EU-länderna ochländerna närmast öster om unionen har,räknat per invånare, den snabbaste tillväxttakten ivärlden av nya hiv/aids-fall. Man kan även se enförändring i smittmönstren. Även om sexuelltöverförd smitta fortsätter att dominera i delar avEuropa så kan den snabba tillväxttakten på mångahåll härledas till intravenöst missbruk.I februari 2004 stod det irländskaordförandeskapet värd för en ministerkonferens iDublin med syfte att öka uppmärksamheten kring denförvärrade situationen. I konferensen, somorganiserades i samarbete med , ()[11] och WHO deltog regeringsrepresentanterfrån och samt representanterfrån , ochfrivilligorganisationer. Konferensen antog den s.k.Dublindeklarationen.I juni 2004 efterlyste enuppföljning av , och den 8september antog kommissionen ettarbetspapper, Coordinated and Integrated Approach toCombat HIV/AIDS in Union and in itsNeighbourhood, som innehåller ett antal konkretapunkter för kommissionen att åtgärda före utgångenav , då ett nytt policy-dokument skall antas.Litauens regering organiserade, tillsammans medEU-kommissionen, en uppföljande ministerkonferens,Europe and HIV/AIDS: '' NewOpportunities, i den 16-17 september 2004för hälsoministrar, forskare och andra berörda frånEU och EU:s östra grannländer. Målet med konferensenvar att uppnå samförstånd och förbättra samarbetetkring bekämpningen av hiv/aids. Ytterligare åtgärderinom det förebyggande arbetet, såsom tillgång tillbehandling till rimligt pris i de fattigare ländernasamt bättre koordination av nationella strategieroch åtgärder för utveckling av nya mediciner ochvacciner, efterfrågades. Konferensen antog endeklaration med åtaganden om åtgärder från dedeltagande ländernas sida. Deklarationen bygger pådet åtgärdspaket som kommissionen tidigare lagt framI etablerade generaldirektoratet förhälsa och konsumentskydd en specialistgrupp kalladHIV/AIDS Task Force, med expertis från olika enheterinom direktoratet. Arbetsgruppens roll är attsamordna hiv/aids-verksamhet inom direktoratet ochatt samordna genomförandet av kommissionensarbetspapper Coordinated and Integrated Approach toCombat HIV/AIDS in Union and in itsNeighbourhood. inrättades Inter-servicegroup on HIV/AIDS in Europe, som är ett forum församordning och samarbete mellan olika berördageneraldirektorat. är 14generaldirektorat representerade i gruppen.En tankesmedja - HIV/AIDS Think Tank - för attfölja utvecklingen på området och för att utgöra ettforum för utbyte av information mellan kommissionen,medlemsstaterna, kandidatländerna samt EEA-ländernahar inrättats. Gruppen koordineras avgeneraldirektoratet för hälsa och konsumentskydd.Beredskap mot pandemierBehovet av ökad samverkan i frågor som rör beredskapmot pandemisk spridning av influensa haråterkommande diskuterats på rådsmötena inomEuropeiska unionen . Under år 2004har man bl.a. kommit överens om att utvidgaHälsosäkerhetskommitténs mandat till att ävenomfatta frågor som rör influensapandemiberedskap.EU-kommissionen beslutade om en nyplan för att hantera uppkommande pandemier(Community Influenza Pandemic Preparedness andResponse Planning). Denna plan drar upp riktlinjerför medlemsstaternas och EU:s beredskap och rollervid en större pandemi. EU har redan ettvarningssystem, and ,som skall bevaka större influensaepidemier, och detfinns även en planeringsgrupp, Public HealthPreparedness and . som skallkoordinera medlemsstaternas planer inför epidemier.Det finns också planer på att inrätta särskildareferenslaboratorier för influensa inom EU ochplaner på speciella team som skall arbeta videventuella utbrott av influensa, outbreak assistanceteams. **FOOTNOTES**[11]: United Nations Children''s Fund.Hiv/aids i utvecklingssamarbetetSveriges utvecklingssamarbeteRegeringen godkände den svenska strategin -att investera för framtida generationer - förhiv/aids i internationellt utvecklingssamarbete.Strategin utarbetades gemensamt av Sida ochUtrikesdepartementet (UD). Efter att strategingodkänts av regeringen beslutade Sida att stärkaarbetet kring hiv/aids. Den svenska strategin förhiv/aids i utvecklingssamarbetet tar sinutgångspunkt i att hiv/aids och dess implikationerutgör ett allvarligt utvecklingsproblem som hämmarbåde den sociala och ekonomiska utvecklingen i devärst drabbade länderna. Strategin pekar på viktenav att betrakta hiv/aids som ett övergripande hotmot utveckling generellt - snarare än enbart ettisolerat hälsoproblem.I finns ensärskild hiv/aids-ambassadör som kontinuerligtarbetar för en förbättrad samordning av det svenskaoch internationella hiv/aids-arbetet.Det svenska initiativet har uppmärksammatsinternationellt och även följts av liknandebefattningar i , , ochUSA. Hiv/aids-ambassadören har haft ett närasamarbete med både statliga och icke-statligaaktörer, i såväl som internationellt. Ettsärskilt nära samarbete sker löpande med Sida, iStockholm och i fält. Det sker främst genom dehiv/aids-sekretariat Sida upprättat i ochi . På departements- och myndighetsnivå harkontakter etablerats med övriga delar av detoffentliga . Hiv/aids-ambassadören har ocksånära kontakter med multilaterala organisationer,främst i och , och med enskildaländers regeringar. På det icke-statliga området harockså nära kontakter etablerats. I kankontakter och samarbete med bl.a. Röda Korset, ,utrikespolitiska föreningar, ,Afrikagrupperna och Noaks Ark samt ett större antalkyrkor och samfund nämnas.Den svenske hiv/aids-ambassadören har äveninbjudits att delta i, och medverka på, mångainternationella möten, bl.a. den stora hiv/aids-konferensen i , . Detsammagäller möten om kopplingen mellan sexuell ochreproduktiv hälsa och rättigheter, bland annat möteni anslutning till uppföljningen av konferensen ombefolkning och utveckling, 1994.Sida har en resursgrupp bestående av tre team: etthiv/aids-sekretariat i (), ettteam i i /(), och ettteam i i /(). De treteamen har ett nära samarbete. Målet förresursgruppen är att åstadkomma ett brettförhållningssätt till hiv/aids-problematiken ochintegrera den i Sidas processer och projekt.