bet · GT01NU4 · 2005-11-08 00:00:00 — De övriga sju yrkandena i motionen är förslag om att skall begära att regeringen vidtar följande åtgärder: regeringen bör lägga fram förslag om öppna bolagsstämmor i alla statliga företag; regeringen bör leva upp till intentionerna i 7 kap. 5 § regeringsformen och besluta om nomineringar till styrelser i de statliga bolagen; förslag till stämmobeslut i statliga bolag bör regelmässigt beredas och beslutas av regeringen; regeringen bör fastställa riktlinjer vid nomineringar av styrelseledamöter till statliga bolag att gälla för alla departement; regeringen bör överge nuvarande förvaltningsmodell vid , vilken innebär att bolagsförvaltare vid departement samtidigt är styrelseledamot i det förvaltade bolaget; regeringen bör ange riktlinjer under vilka omständigheter anställda vid skall kunna ingå i styrelser för statliga bolag; regeringen bör fastställa för departementen gemensamma föreskrifter för dokumentation av ägarförvaltningen. I motionen hänvisas till , och förslagen i motionen är likartade med de rekommendationer som där framlagts. I motion 2004/05:N20 (fp), som väckts med anledning av framställningen från , instämmer motionärerna i styrelses förslag till riksdagsbeslut. De föreslår dessutom att skall begära att regeringen skärper åtgärderna. Även i denna motion är yrkandena likartade med de rekommendationer som lämnat i sin rapport och som har beskrivits ovan. Också motion 2004/05:N21 (kd), som väckts med anledning av framställningen från , utgår från rekommendationer i granskningsrapporten. Motionärerna yrkar dock avslag på styrelses första yrkande om formerna för ägarstyrning av de statliga bolagen, med hänvisning till att de anser att ett sådant tillkännagivande, genom sin spännvidd över ett stort område, blir i stort sett meningslöst. I stället föreslås fyra tillkännagivanden rörande följande områden: om att bolagsstämmorna för statliga bolag i normalfallet skall vara öppna för allmänheten, om näringsministerns roll och att regeringen regelmässigt bör besluta om förslagen till stämmobeslut, om att regeringen i stor utsträckning bör använda bolagsstämman för att styra bolaget och om att minska bolagsförvaltares engagemang i styrelserna. I motionen föreslås vidare - i linje med rekommendationer - att skall begära att regeringen fastställer för departementen gemensamma föreskrifter för dokumentation av ägarförvaltningen. I ytterligare en motion från - 2005/06:N386 (kd) - framförs olika synpunkter på och förslag till hur staten bör utforma sin ägarutövning. I motionen föreslås följande fem tillkännagivanden: om behovet av en etisk policy för regeringens ägarförvaltning samt för företag med statligt ägande, om de statliga bolagsstyrelsernas sammansättning, om genomlysningen av statligt ägda företag, om s.k. revisorsrotation och om vikten av konsulters oberoende och avvägningen mellan dels ackumulerad kunskap och erfarenhet, dels betydelsen av en "second opinion". När det gäller förslaget om en ny hanteringsordning anförs att regeringen - i samförstånd med - bör utforma en modell för hur frågor rörande statliga bolag skall hanteras så att både legitima krav på insyn och delaktighet och bolagens affärsmässiga intressen kan tillgodoses. Ett sätt att öka möjlighet att företräda det svenska folket är, enligt motionärerna, att underställa ändringar av bolagsordningar och beslut om större affärsmässiga förändringar prövning. Beträffande revisorer anser motionärerna att samma revisorsfirma inte bör kunna utföra uppdrag som revisor och rådgivare till samma bolag och att revisorernas mandatperioder bör begränsas. De förslag och synpunkter som framförs i de två nyssnämnda motionerna från återfinns också i motion 2005/06:N23 (kd), som väckts med anledning av regeringens skrivelse. I motionen begärs tre tillkännagivanden, nämligen om regeringens bristande ägarstyrning, om förtroendekrisen för statliga företag och om förvaltning av statliga företag. Alkoholen skördar många offer, som staten tjänar pengar på alkohol via t.ex. och dess internationella storsäljare , sägs det i motion 2005/06:N377 (kd). Motionären anser att staten - så länge Vin & Sprit är statligt - bör se till att reklam för de berörda produkterna på den internationella marknaden på det sätt som beskrivs i motionen inte förekommer. I motion 2005/06:A366 (v) anförs att det behövs ett samlat handlingsprogram för att statliga företag skall bli föredömen i arbetsplatsdemokrati. Även om statens bolag, enligt , har en roll utöver kravet på en god avkastning lyfts aspekter såsom samhällsnytta och de anställdas välbefinnande inte upp på ett tydligt sätt, menar motionärerna. Ägarstyrningen av statliga bolag behöver skärpas, anförs det i motion 2005/06:N396 (c). Motionären tolkar vad regeringen - med anledning av - säger i budgetpropositionen om att det kan finnas ett behov av att utreda frågan om ägaranvisning för statliga bolag som att regeringen antyder att den söker en form av särlagstiftning för statliga bolag och att det kan finnas skäl att utreda möjligheten och lämpligheten att underställa bolagsstämman dylika dokument. Det är av stor vikt att tydliggöra regeringens styrning av de statliga bolagen på ett sätt som gör det möjligt för att tydligare än kunna granska redovisningar, anser motionären. I motion 2005/06:N370 (mp) begärs två tillkännagivanden, nämligen om styrning och uppföranderegler för statligt ägda företag och om att ett statligt ägande alltid skall utövas med klara ägardirektiv och ett aktivt ägarinflytande samt uppfylla vissa uppföranderegler. Ägardirektiven måste utformas så att varje företag följer och lever upp till svenska lagar och direktiv, EU:s direktiv, konventioner och internationella överenskommelser som har ingått samt de mål på olika områden som antagit, anför motionärerna. De anser att förslag till uppföranderegler för statligt ägda företag skall tas fram och att den statliga revisionen bör kontrollera och rapportera hur reglerna följs. Frågan om Vin & Sprits marknadsföring, som togs upp i den tidigare nämnda motionen 2005/06:N377 (kd), är också föremål för yrkande i motion 2005/06:N465 (mp). I den sistnämnda motionen begärs två tillkännagivanden, nämligen om Vin & Sprits marknadsföring - som motionären betecknar som aggressiv - och om att regeringen skall ålägga Vin & Sprit att redovisa vad bolaget gör för att regeringens alkoholpolitiska mål skall kunna uppfyllas. Bolagsledningarnas löner och ersättningar Frågan om bolagsledningarnas löner och ersättningar tas upp i tre motioner. I motion 2005/06:N203 (m) begärs ett tillkännagivande om lönenivån för chefer i statliga bolag och statliga förvaltningar. Statsministerns lön bör, enligt motionären, vara tak för chefslönerna i den statliga verksamheten. Även i motion 2005/06:N386 (kd) föreslås ett tak på vd-lönerna i statligt ägda företag. Denna ersättning bör inte vara mer än tio gånger högre än medellönen i bolaget och regeringen bör i skrivelsen om statliga företag redovisa de ersättningar som betalas ut till personer i företagsledande ställning i de olika bolagen, anför motionärerna. Vidare förordas att skall begära att regeringen ser över och omarbetar riktlinjerna för incitamentsprogram samt riktlinjerna för anställningsvillkor, avgångsvederlag och pensioner för vd och övriga personer i företagsledande ställning i enlighet med vad som anförs i motionen. Avgångsersättning till personer i företagsledande ställning bör motsvaras av den som erbjuds på arbetsmarknaden i övrigt, och den avgångsersättning som utgår utöver uppsägningstiden bör begränsas , till av lönen, och avräkning bör göras för övriga inkomster, anför motionärerna. I den tredje här aktuella motionen - 2005/06:N370 (mp) - begärs två tillkännagivanden, nämligen om införande av maximilöner för vd och generaldirektörer för statligt ägda företag och verk och om avgångsvederlag, bonusar, pensioner och andra anställningsförmåner. Utformningen av de förordade maximilönerna bör utredas av regeringen, varvid inriktningen bör vara att lönen för en vd eller generaldirektör inte bör vara mer än fem till tio gånger högre än genomsnittslönen i bolaget eller verket, anför motionärerna. De anser att även avgångsvederlag, bonusar, pensioner och andra anställningsförmåner bör ses över, med inriktning att de skall begränsas kraftigt. behandlade utskottet redogörelse för företag med statligt ägande (bet. 2004/05:NU4). På utskottets förslag lade skrivelsen till handlingarna. I det sammanhanget avslog också ett antal motionsyrkanden rörande synen på statligt ägande av företag och försäljning av statliga företag, statens ägarutövning samt bolagsledningarnas löner och ersättningar. När det gällde privatisering av statliga bolag sade utskottet att det i vissa fall kan vara motiverat med försäljning av del av eller hela det statliga ägandet i ett bolag. Den ordning som gäller och som innebär att regeringen - i det fall den inte redan har beslutsmöjlighet - lägger fram förslag till om försäljning, ansåg utskottet vara ändamålsenlig. I en reservation (m, fp, kd, c) begärdes en plan för försäljning av statliga företag och en redovisning av syftet med det statliga ägandet för respektive bolag. I två andra reservationer begärdes att en kommission för en översyn av statliga bolags agerande skulle tillsättas (fp) respektive att en utredning skulle tillkallas rörande företag med samhällsintressen (kd). I fråga om statens ägarutövning erinrade utskottet om arbete inom avseende målformuleringar, styrning, etiska och miljömässiga riktlinjer, insyn och revision, strävan mot öppen ägarförvaltning, m.m. Andra uppfattningar redovisades i reservationer (m, fp, kd, c respektive kd). Beträffande bolagsledningarnas löner och ersättningar hänvisade utskottet till de nya riktlinjer som regeringen beslöt om . I tre reservationer (m, c; fp; kd) begärdes ytterligare åtgärder i frågan. beslöt om riktlinjer för statens företagsägande (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26), enligt vilka följande huvudprinciper skall gälla för förvaltningen av statliga företag: - Statligt ägda företag skall arbeta under krav på effektivitet, avkastning på det kapital företaget representerar och strukturanpassning. - Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag skall med utgångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för att företaget skall uppfylla kraven på effektivitet, avkastning och strukturanpassning. Härutöver beslöt att bemyndiga regeringen att - med vissa givna restriktioner - kunna minska statens ägande i åtta angivna företag, nämligen , , , ., , AB , och . Detta bemyndigande ersatte det bemyndigande som lämnat (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10). angavs att av tidigare lämnade bemyndiganden avseende Nordbanken, och skulle fortsätta att gälla. behandlade utskottet ett förslag från revisorer (1997/98:RR9, bet. 1997/98:NU15) om statens roll som ägare av bolag. Förslaget avstyrktes med hänvisning till pågående utvecklingsarbete inom . I en reservation (m, fp, kd) tillstyrktes förslaget. beslöt , på regeringens förslag, att godkänna ett samgående mellan svenska och norska (prop. 1998/99:99, bet. 1998/99:NU14). I två reservationer (m, kd; c) accepterades sammanslagningen med vissa förbehåll och i en reservation (fp) avstyrktes propositionen och förordades att hela skulle privatiseras. meddelade de svenska och norska regeringarna att fusionen mellan skulle avbrytas. Företrädarna för Moderata samlingspartiet, , väckte frågan om initiativ av utskottet i ärendet om , med innebörd att skulle ge regeringen fullmakt att sälja . Företrädarna för Socialdemokraterna, avvisade detta förslag. beslöt att ge regeringen bemyndigande att minska statens ägande i till lägst av samtliga aktier (prop. 1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18). I en reservation (m, kd, c, fp) förordades att det aktuella bemyndigandet inte skulle begränsas till av aktierna, utan avse hela det statliga ägandet i . beslöt därefter - på initiativ av näringsutskottet - att bemyndiga regeringen att utan begränsningar kunna förändra statens ägande i (bet. 2000/01:NU11). I en reservation (v) föreslogs att skulle avslå utskottets begäran. beslöt att ge regeringen bemyndigande att sälja statens samtliga A-aktier i (prop. 1999/2000:29, bet. 1999/2000:NU9). beslöt att staten - genom - skulle få öka sitt ägande av till att avse samtliga aktier (prop. 2001/02:39, bet. 2001/02:NU7). Inrättandet av det statliga företaget syftade till att skapa en mer rationell förvaltning av skogen, en bättre fungerande virkesmarknad och en ökad naturhänsyn, erinrade utskottet om. upphävde sitt tidigare bemyndigande till regeringen att sälja statens aktier i . I en reservation (m, kd, fp) föreslogs att skulle avslå förslaget om förvärv av aktier i , med hänvisning till att konkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privat regi och att staten bör främja ett ökat privat ägande av skogsmark. I en ytterligare reservation (c) efterfrågades ett nytt förslag från regeringen med en annan inriktning rörande det statliga skogsinnehavet. beslöt också att bemyndiga regeringen att - och i den takt som är affärsmässigt fördelaktig - sälja aktierna i och vidta de åtgärder som krävs för genomförandet av försäljningen (prop. 2001/02:39, bet. 2001/02:NU8). beslöt att samtliga aktier i det av staten helägda Svenska Skogsplantor skulle överlåtas till (prop. 2002/03:24, bet. 2002/03:NU4). Utskottet utgick från att regeringen följer den pågående rekonstruktionen av Svenska Skogsplantor och att , under innevarande mandatperiod, påbörjar ett försäljningsförfarande av Svenska Skogsplantor. I två reservationer avstyrktes förslaget. I den ena (m, fp) yrkades på en likvidering av Svenska Skogsplantor, och i den andra (kd) förordades att regeringen skulle ges i uppdrag att tillse att Svenska Skogsplantors verksamhet avyttras till privata intressenter. beslöt om åtgärder för att stärka den finansiella ställningen i (prop. 2002/03:86, bet. 2002/03:NU13). Bakgrunden var att SJ hade förbrukat mer än hälften av det registrerade aktiekapitalet och att aktiekapitalet, i enlighet med bestämmelser i aktiebolagslagen, måste vara återställt . Åtgärderna omfattade bl.a. ett tillskott om högst och en låneram i om . Liksom trafikutskottet - som hade yttrat sig i ärendet - delade näringsutskottet regeringens bedömning att åtgärder måste vidtas för att reda upp den ekonomiska krisen i SJ. Med hänvisning till den s.k. marknadsekonomiska investerarprincipen ansåg regeringen att de aktuella åtgärderna inte var att betrakta som statsstöd i EG-fördragets mening, och utskottet fann ingen anledning att ifrågasätta den bedömningen. När det gällde frågan om risken för att åtgärderna skall leda till konkurrenssnedvridning, underströk utskottet att SJ självfallet inte skall inta någon särställning på de marknader där andra tågoperatörer är verksamma och att avkastningskraven skall upprätthållas. I en reservation (m, fp, kd, c) föreslogs att propositionen skulle avslås. Det av regeringen presenterade beslutsunderlaget var, enligt reservanternas mening, otillräckligt som grund för ett riksdagsbeslut. beslöt också om förändrat ägande av AB (), med innebörd att staten förvärvar ABB Structured Finance Investment AB:s samtliga aktier i (prop. 2002/03:142, bet. 2002/03:NU14). Vidare bemyndigades regeringen dels att vidta de övriga åtgärder som krävdes för att genomföra affären, dels att ställa ut en garantiförbindelse gentemot SEK om högst med en löptid . I en reservation (fp) yrkades avslag på propositionen. I två motivreservationer (m; kd) godtogs regeringens förslag trots anförda brister. I fråga om det framtida ägandet av aktier i ansåg utskottet enhälligt att det är av stor vikt att det skapas lugn och klarhet kring ägarbilden med hänsyn till att bolaget skall kunna behålla sin höga kreditvärdighet och trovärdighet på de finansiella marknaderna. Om en seriös och lämplig partner till staten blir intresserad av ett delägarskap i SEK bör staten självfallet vara öppen för en diskussion om en sådan lösning, påpekade utskottet. behandlade utskottet ånyo förslag från revisorer (2002/03:RR16) angående staten som bolagsägare jämte motionsyrkanden (bet. 2003/04:NU4). Revisorernas granskning var en uppföljning av en tidigare rapport av revisorerna . avslog revisorernas förslag. Utskottet ansåg dock att det var ett värdefullt arbete som revisorerna hade utfört och konstaterade att mycket av det arbete som hade bedrivits inom - och då särskilt inom - med utveckling av ägarrollen hade skett mot bakgrund och med beaktande av de förslag och påpekanden som revisorerna gjorde . I en reservation (m, fp, kd, c) uttalades stöd för revisorernas allmänna synpunkter. beslöt att bemyndiga regeringen att avyttra hela eller delar av aktieinnehavet i , förvärva aktier eller andra former av andelar i det företag eller den företagsgrupp som förvärvar aktier i , förvärva rättigheter till sådana aktier eller andra former av andelar, tillskjuta kapital till bolaget och vidta de åtgärder som i övrigt behövs för att genomföra en omstrukturering av företaget (prop. 2003/04:127, bet. 2003/04:NU15). När det gällde regeringens förslag rörande finansieringen av åtgärderna i godkände att de föreslagna åtgärderna får finansieras från det särskilda kontot i avsett för insatser i av staten hel- eller delägda aktiebolag. I en reservation (fp, kd, c) föreslogs att propositionen skulle avslås, med hänvisning till att det av regeringen presenterade beslutsunderlaget ansågs otillräckligt som grund för ett riksdagsbeslut. Beträffande förslaget till bemyndigande att vidta åtgärder i förordades i en reservation (m, fp) att skulle bemyndiga regeringen att avyttra företaget, medan de övriga delarna av regeringens förslag i denna del avvisades. En avyttring av företaget förordades också i en annan reservation (kd, c). Även förslaget om godkännande av finansieringen av åtgärderna avstyrktes i två reservationer (m, fp; kd, c). avslog vidare två motioner (fp; kd) som hade väckts med hänvisning till bestämmelsen i riksdagsordningen om inträffad händelse av större vikt (bet. 2003/04:NU14). I motionerna hade begärts att regeringen skulle anmodas att tillsätta en oberoende utredning med uppgift att granska vad som har inträffat i Systembolaget och Vin & Sprit. I betänkandet redovisades undersökningar och granskningar som då pågick eller som hade genomförts. Utskottet framhöll det djupt beklagliga i de aktuella händelserna inom Systembolaget och Vin & Sprit och delade i detta avseende den frustration som kom till uttryck i de två motionerna. Utskottet ansåg dock att de olika undersökningar och granskningar som genomförts eller som fortfarande pågick gav ett intryck av att de aktuella händelserna kommer att få en grundlig genomgång. ville utskottet inte utesluta att frågan om en oberoende eller fördjupad granskning kan komma att aktualiseras framöver. Utskottet uppgav att det kommer att följa frågan och såg gärna att ägaren - genom - på lämpligt sätt håller utskottet informerat. I en reservation (fp, kd) begärdes att skulle anmoda regeringen att omgående tillsätta en oberoende utredning med uppgift att granska det som inträffat i Systembolaget och Vin & Sprit samt agerandet av respektive styrelse och företagsledning och den övriga alkoholbranschen. avslog en framställning från angående granskningen av jämte en motion som väckts med anledning av framställningen (framst. 2004/05:RRS5, bet. 2004/05:NU12). När det gällde uppdrag ansåg utskottet att den för justeringen av det aktuella betänkandet föreslagna ändringen av företagets bolagsordning tillgodosåg de förslag som framlagts av styrelsen respektive motionärerna. Yrkandena avstyrktes med en annan motivering i en reservation (m) men fick stöd i en reservation (fp, kd, c). Även förslagen beträffande formerna för ägarstyrning avstyrktes av utskottet, som erinrade om att regeringen skall redovisa vilka åtgärder den vidtagit med anledning av iakttagelser. Ett riksdagsuttalande i frågan förordades i en reservation (m, fp, kd, c). När det gällde frågan om insyn i och kontroll av utländska dotterbolag noterade utskottet sakförhållandena och konstaterade att det är ett mycket begränsat antal dotterbolag till statligt ägda bolag där sådana problem som beskrivit kan uppstå, varför utskottet fann att det inte förelåg skäl för att göra ett uttalande. En avvikande uppfattning framfördes i en reservation (m, fp, kd, c). Avslutningsvis avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om att skall höras vid väsentliga förändringar av statliga bolags verksamhetsinriktning - utskottets uppfattning är att gällande ordning fungerar väl. Andra uppfattningar framfördes i två reservationer (m; fp, kd, c). Kapitalinsatser i statliga bolag godkände regeringens förslag att, i samband med en översyn av kapitalstrukturen i statligt ägda bolag, högst i form av extra utdelningar från de statliga bolagen fick överföras till ett särskilt konto i och användas för insatser i av staten hel- eller delägda bolag (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21). ansåg att det fanns goda skäl att skapa en ordning som underlättar kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären genom att tillämpa specialdestination. Staten bör kunna agera på samma sätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag till vissa dotterbolag och finansiera detta med medel från andra dotterbolag. underströk dock att förslaget bör ges en sådan form att inflytande på ett rimligt sätt garanteras och att ges möjlighet att på ett korrekt sätt utöva finansmakten. Av detta skäl skall besluta om kapitaltillskott i varje enskilt fall. Vidare uttalade finansutskottet att underskott ej får uppkomma på kontot, dvs. någon kredit skall inte vara knuten till kontot. I den mån kapitaltillskott behövs och de ej kan finansieras med tillgängliga medel på kontot bör tillskottet i stället tillskjutas genom att anslag anvisas över statsbudgeten. I reservationer (m, fp, c; kd) avvisades regeringens förslag och andra förslag till lösningar framfördes. Sammanfattningsvis innebar beslut följande: - Ett konto har inrättats i dit extra utdelningar i de statliga bolagen förs. - beslutar i taget om hur stort belopp som skall tillföras kontot. fick kontot tillföras högst . - Från kontot förs utgifter för kapitaltillskott eller utnyttjande av hembudsavtal i den statliga företagssfären. beslutar om utgifterna i varje enskilt fall. - Lån till statliga bolag hanteras ej över kontot. - Om behoven av kapitaltillskott överstiger tillgängliga medel på kontot får skillnaden tillskjutas genom att anslag anvisas över statsbudgeten. Underskott får ej uppkomma på kontot. - Regeringen förutsätts göra en tydlig presentation i budgetpropositionen av hur kontot skall finansieras och utnyttjas. Huvudprincipen bör vara att i anslutning till det s.k. rambeslutet fattar beslut om ramarna för verksamheten genom att ange hur stort belopp som beräknas tillföras kontot nästa budgetår. Därefter fattar beslut i varje enskilt fall om tillskotten till de statliga bolagen. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2003/04:100) föreslog regeringen att behållningen på det särskilda kontot vid utgången av skulle få användas även för kapitaltillskott till SJ. Regeringen föreslog vidare att den skulle få utnyttja kontot genom att tillföra kontot medel för insatser i av staten hel- och delägda bolag på de villkor som tidigare fattat beslut om med två tillägg. Regeringen föreslog att kontot skulle ha en kredit på högst och om krediten utnyttjades skulle den ha återbetalats inklusive ränta med extra utdelningar från statligt ägda bolag före utgången av . Vidare föreslog regeringen att den sammanlagda ramen för extra utdelningar som skulle få tillföras kontot därmed skulle höjas till totalt . beslut, med delvis bifall till regeringens förslag, innebar sammanfattningsvis följande (bet. 2003/04:FiU21): - Inklusive den tidigare medgivna ramen på högst bör högst i form av extra utdelningar från de statliga bolagen få tillföras det särskilda kontot i . - Underskott får inte uppkomma på kontot.