bet · GT01BoU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Vidare föreslås att ett anslag inrättas för ett återinfört bidrag till installation av hissar och förs upp med . Sakförslagen om principerna för dessa bidrag läggs fram i andra motioner som behandlas i avsnittet om en ny bostadsfinansiering. Vad gäller de nu aktuella anslagsyrkandena kan utskottet konstatera att de anslagsförslag som utskottet ovan redan ställt sig bakom innebär att hela den ram för utgiftsområde 18 som genom sitt beslut fastställt har tagits i anspråk. Motionsförslagen om anslag avstyrks således redan på denna grund. Mål- och resultatredovisning i budgetpropositionen Utskottets förslag i korthet bör godkänna vad bostadsutskottet anför i avsnittet om mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen. En del i utskottens arbete som har fått en mer framträdande roll består i att följa upp och utvärdera hur beslut genomförts och vilka resultat de fått. beslutade om ett tillägg i riksdagsordningen (4 kap. 16 §) som understryker vikten av att följer upp och utvärderar fattade beslut för att åstadkomma ett bättre berednings- och beslutsunderlag i den politiska processen. En viktig del i den löpande uppföljningen är att ta emot och värdera den resultatinformation som får från regeringen i budgetpropositionen. Ett samarbete har också inletts mellan riksdag och regering med syfte att förbättra denna redovisning. har i samband med de två senaste årens budgetbehandlingar redovisat sin bedömning av mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen avseende utgiftsområde 18. Ett underlag för utskottets överväganden har tagits fram av uppföljnings- och utvärderingsfunktionen inom . Utskottets överväganden har utgått från de frågor som aktualiserats vid beredningen av regeringens förslag i budgetpropositionen med särskild inriktning på redovisningen för politikområdet Bostadspolitik. De synpunkter som utskottet framfört, och som sedan godkänt, har varit inriktade på att mål- och resultatredovisningen i budgetpropositionen bättre skall kunna anpassas till de behov som föreligger i samband med beredningen inom . Även har bostadsutskottet givit i uppdrag att göra en analys av redovisningen i budgetpropositionen avseende utgiftsområde 18. Uppdraget har innefattat att göra en avstämning av vilka förändringar som skett i redovisningen inom politikområdet Bostadspolitik med tonvikt på de frågeställningar som tidigare särskilt uppmärksammats av utskottet. Dessutom har det ingått att analysera behandlingen av mål och resultat i den del av propositionen som avser politikområdet Regional samhällsorganisation. ser det som angeläget att den dialog som inletts mellan riksdag och regering i frågor om mål- och resultatredovisning både på ett mer övergripande plan och särskilt vad gäller bostadsutskottets ansvarsområde fortsätter. Arbetet bör vara inriktat på att budgetpropositionen skall få en utformning som väl svarar mot utskottets och behov av ett tillräckligt beslutsunderlag. redovisar i det följande sina överväganden med utgångspunkt i dels utskottets tidigare ställningstagande, dels utredningstjänstens bedömning och slutsatser. De synpunkter på mål- och resultatredovisningen för politikområdet Bostadspolitik som bostadsutskottet har framfört vid föregående års beredningar av budgetpropositionen gäller frågeställningar som kan sammanfattas i följande punkter: Målet för bostadspolitiken: Det är önskvärt att måluppfyllelsen inom hela det bostadspolitiska området blir belyst. Det krävs ett fortsatt arbete med att konkretisera uppställda mål så att de blir uppföljningsbara. Strukturen på resultatredovisningen: Redovisningen bör göras med en tydlig uppdelning mellan politikens inriktning, gjorda insatser och resultatbedömning. I möjligaste mån bör en bedömning göras av vad som är faktiska resultat av statens insatser respektive resultat av omvärldsförändringar. Användningen av resultatindikatorer: Resultatredovisningen bör i högre utsträckning omfatta kvantifierbara resultatindikatorer som kan kopplas till uppföljningen av måluppfyllelsen och av respektive bostadspolitiskt medel. Användningen av tidsserier: Det är önskvärt med en kontinuitet vad gäller användningen av statistiska källor. En användning av längre tidsserier underlättar jämförelser över åren. Politikområdesindelningen: Resultatredovisning för politikområden som inte sammanfaller med utgiftsområden är mindre lämpligt. Bostadsbidragens resultat och måluppfyllelse bör även redovisas i förhållande till det bostadspolitiska målet. Redovisningen av underlaget för anslagsberäkningen: Det krävs en tydligare redovisning av medelsanvändningen inom de olika anslagen och en transparens vad gäller den ekonomiska redovisningen i övrigt. Regeringen anger i årets budgetproposition, avsnittet om politikområdet Bostadspolitik, att man har beaktat de synpunkter som bostadsutskottet har lämnat på mål- och resultatredovisningen och att man fortsätter det långsiktiga arbetet med att utveckla resultatredovisningen inom politikområdet. vill inledningsvis framhålla att den dialog som har förts och de synpunkter som utskottet har lämnat på flera punkter har inneburit en utveckling och förbättring av resultatredovisningen. Redovisningen i budgetpropositionen har i flera avseenden påtagligt förändrats i en riktning som bättre tillgodoser behov. Det är också innebörden i den bedömning av resultatredovisningen som helhet som lämnat. finns det ett fortsatt behov av ett utvecklingsarbete och en dialog om hur regeringens redovisning fortsättningsvis bör anpassas till behov av beslutsunderlag. Årets redovisning under politikområdet Bostadspolitik ger bostadsutskottet anledning att lämna följande kommentarer med utgångspunkt från utskottets tidigare framförda synpunkter. Målet för bostadspolitiken: Utredningstjänsten konstaterar i sin uppföljning att regeringen har valt att redovisa måluppfyllelse på verksamhetsområdesnivå, inte för politikområdet som helhet. vidhåller att det finns ett behov av att på olika sätt tydligare knyta regeringens redovisning till de mål för respektive politikområde som fastställt. Det kan konstateras att ett mål som skall omfatta ett helt politikområde svårligen kan ge uttryck för detaljerade politiska prioriteringar och tjäna som enda underlag för styrningen av den statliga verksamheten. Vad gäller det övergripande målet för bostadspolitiken har regeringen i budgetpropositionen begärt ett nytt godkännande av . Det kan konstateras att detta mål endast i redaktionell mening avviker från det redan av fastlagda målet. Under årets allmänna motionstid har förslag lagts fram om en omarbetning respektive en komplettering av detta mål. Utskottet återkommer därför till denna fråga längre fram i detta betänkande. Vad sedan gäller de nedbrutna mål som regeringen använder för styrning av verksamheten inom bostadspolitikens områden framhåller utredningstjänsten att det är oklart hur de tre nya målen för integration skall ses i förhållande till det bostadspolitiska målet. Dessa nytillkomna mål som har utarbetas av en arbetsgrupp redovisas utan något tydligt ställningstagande från regeringens sida. Utskottet anser att det är värdefullt att ett arbete med uppföljningsbara mål för bl.a. integrationspolitiken inletts, men att det i en mål- och resultatredovisning till är önskvärt att också regeringens egna bedömningar i frågan klarare kommer till uttryck. Strukturen på resultatredovisningen: Utskottet anser att redovisningen i budgetpropositionen blivit tydligare när det gäller uppdelningen mellan redovisning av politikens inriktning, gjorda insatser och resultatbedömningen. Däremot har utvecklingsarbetet fortfarande inte givit några påtagliga resultat när det gäller de önskemål som utskottet tidigare framfört om att resultatbedömningen även bör ta upp frågan om vad som kan ses som faktiska resultat av statens insatser respektive resultat av omvärldsförändringar. Användningen av resultatindikatorer och tidsserier: Utredningstjänsten konstaterar i sin uppföljning att regeringen i enlighet med bostadsutskottets önskemål inlett ett arbete med att ta fram och redovisa kvantifierbara indikatorer för att belysa graden av måluppfyllelse inom det bostadspolitiska området. De använda indikatorerna redovisas också med utveckling . I vissa fall har indikatorer valts som innebär att kopplingen mellan statens insatser och graden av måluppfyllelse blir något vag. Vidare konstateras att indikatorer fortfarande saknas för vissa delar av det bostadspolitiska området. Utskottet anser att resultatredovisningen med stöd av indikatorer och tidsserier påtagligt har utvecklats och förbättrats sedan dialogen inleddes med regeringen i denna fråga. Det finns emellertid anledning till fortsatta ansträngningar för att utveckla detta instrument, inte minst vad gäller indikatorernas koppling till mål, statliga insatser och resultatbedömningen. Politikområdesindelningen: Resultat och måluppfyllelse för bostadsbidragen redovisas fortfarande i annan del av budgetpropositionen. vidhåller sin tidigare redovisade uppfattning att bidragens resultat och måluppfyllelse även bör redovisas i förhållande till det bostadspolitiska målet och i den del av budgetpropositionen som avser utgiftsområde 18. Redovisning av underlaget för anslagsberäkningen: konstaterar att det fortfarande saknas en koppling mellan de resultat som redovisas och storleken på de anslag som föreslås. Utredningstjänsten har också analyserat hur förslag och tidigare ekonomiskt utfall redovisas för vissa anslag och konstaterat att uppgifterna är svårtolkade. Det sammanfaller med den uppfattning som bostadsutskottet redovisade föregående år angående redovisningen av anslagna medel och givna bemyndiganden. Utskottet framhöll då att en tydlig redovisning har en särskild betydelse för de partier som i motioner lägger fram alternativ till regeringens förslag avseende anslagsfördelningen inom respektive område. ligger det i hela utskottets intresse att alla förslag i möjligaste mån är likvärdiga vad gäller den ekonomiska/tekniska genomförbarheten, detta för att diskussionen i stället skall kunna koncentreras på de politiska sakfrågorna. Utskottet anser mot denna bakgrund att transparensen i den ekonomiska redovisningen vad gäller anslagsberäkning, bemyndiganden m.m. fortfarande behöver förbättras. har, som framgått ovan, i föregående års överväganden om budgetpropositionens mål- och resultatredovisning framför allt fokuserat på bostadspolitiken. Inför höstens budgetberedning har utskottet emellertid givit i uppdrag att även analysera behandlingen av mål och resultat i den del av propositionen som avser politikområdet Regional samhällsorganisation. Det övergripande målet för politikområdet är att länen skall utvecklas genom att de nationella målen får genomslag som hänsyn tas till olika regionala förhållanden och förutsättningar. Målet har till skillnad från andra politikområdesmål inte underställts för ett godkännande. Politikområdet är relativt begränsat i den bemärkelsen att det endast omfattar två anslag, länsstyrelserna och kommunala samverkansorgan. Länsstyrelsernas verksamhet griper emellertid över ett stort antal samhällsområden och har starka kopplingar till verksamheten vid ett flertal centrala statliga myndigheter. Det innebär också att verksamheten berör ett stort antal politikområden, vart och ett med ett eget områdesmål. Utredningstjänsten konstaterar i sin analys att dessa förhållanden gör det svårare, i jämförelse med exempelvis bostadspolitiken, att redovisa ett samlat resultat för de insatser som har genomförts i förhållande till politikområdesmålet för Regional samhällsorganisation. Enligt utredningstjänsten visar den genomförda uppföljningen att det mål som finns angivet för politikområdet och de resultat som redovisas i budgetpropositionen inte ligger på samma nivå. Målet avser länens utveckling medan de resultat som redovisas i första hand avser de insatser som gjorts och den inre effektiviteten i länsstyrelsernas handläggning. I politikområdesmålet anges att de nationella målen skall få genomslag. Det är emellertid oklart om detta syftar på målen för andra politikområden eller om även andra mål, oklart vilka, inkluderas. Utredningstjänsten anser att det är svårt att se hur den redovisade resultatinformationen kan användas som underlag för att bedöma i vilken mån målet för politikområdet uppfylls. Vidare konstaterar utredningstjänsten att det torde behövas en tydligare struktur för redovisningen av resultat till . I den lämnade redovisningen anges inte hur måluppfyllelsen är avsedd att mätas, och det finns inte några indikatorer angivna. Enligt utredningstjänstens bedömning bör de indikatorer och resultatmått som används kunna redovisas , vilket kan underlätta möjligheten att bedöma om utvecklingen går i riktning mot ökad grad av måluppfyllelse. anser att de iakttagelser som utredningstjänsten gjort visar på behovet av ett utvecklingsarbete för mål- och resultatredovisningen till inom politikområdet Regional samhällsorganisation. Ett sådant arbete har som framgått ovan med goda resultat bedrivits i dialog mellan riksdag och regering inom politikområdet Bostadspolitik. Utskottet är väl medvetet om att de särskilda förutsättningar som gäller för politikområdet Regional samhällsorganisation gör att erfarenheterna från bostadspolitiken inte är helt överförbara. De synpunkter som utskottet har redovisat för detta område bör emellertid kunna bilda en av utgångspunkterna för regeringens utvecklingsarbete. Det gäller bl.a. önskemål om att utveckla och redovisa tydliga resultatindikatorer som kan kopplas till målen och följas . Det gäller också synpunkter på att resultatredovisningens struktur bör innebära en tydlig uppdelning mellan redovisning av politikens inriktning, gjorda insatser och resultatbedömning. Utskottet vill även erinra om de önskemål som framfört i flera sammanhang med innebörden att såväl de övergripande politikområdesmålen som de nedbrutna målen inom respektive område bör vara tydliga och uppföljningsbara. De av utskottet ovan redovisade övervägandena om mål- och resultatredovisningen för politikområdena Bostadspolitik och Regional samhällsorganisation bör ses som en del i dialogen mellan riksdag och regering i utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen av staten. bör genom sitt godkännande ställa sig bakom vad utskottet anfört i denna fråga. Utskottets förslag i korthet bör godkänna regeringens förslag till mål för bostadspolitiken och avslå motstående motionsförslag. Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (fp). som grunderna i det bostadspolitiska målet har legat fast har målet fortlöpande anpassats till utvecklingen och till de nya förutsättningar som denna skapat. De två senaste ändringarna i målet utgör exempel på detta. När ett nytt mål för bostadspolitiken 1998 lades fast på initiativ av bostadsutskottet innebar det en anpassning av målet till de internationella åtaganden som gjort på miljö- och bostadsområdet i olika FN-sammanhang. som den grundläggande inriktningen låg fast tillfördes målet en ny dimension genom att det gav uttryck för att bostadspolitiken skall leda mot ekologisk hållbarhet. Den nya målformulering som antogs av (bet. 2002/03:BoU1 s. 31) innebär att det övergripande målet om ett hållbart samhälle fogades till det bostadspolitiska målet. Genom denna komplettering gavs målet en bredare inriktning eftersom begreppet hållbar utveckling omfattar de tre dimensionerna ekonomisk, social och ekologisk utveckling. I budgetpropositionen föreslår regeringen att skall godkänna det där framlagda förslaget till mål för bostadspolitiken. Det föreslagna målet är identiskt med det mål som antogs av bortsett från att den tidigare ingressen "Målet för bostadspolitiken är att ." Det innebär att målet nu föreslås formulerat på följande sätt. Alla skall ges förutsättningar att leva i goda bostäder till rimliga kostnader och i en stimulerande och trygg miljö inom långsiktigt hållbara ramar. Boende- och bebyggelsemiljön skall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxt för barn och ungdomar. Vid planering, byggande och förvaltning skall en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utveckling vara grund för verksamheten. Förslag om att det bostadspolitiska målet skall omarbetas och avgränsas förs fram i partimotion 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 5. Enligt motionen uttrycker det nuvarande målet även gemensamma, sektorsövergripande målsättningar och inte bara rent bostadspolitiska överväganden. Målet har därigenom blivit så omfattande och innefattar så många områden att det är svårt att utvärdera hur och om målet uppnås. Det bostadspolitiska målet bör därför omarbetas i syfte att det skall avgränsas på ett sätt som möjliggör en fokusering samt uppföljning. Inriktningen av ett nytt mål skall utgå från konsumenten. Det allmännas uppgift att trygga rätten till bostad behöver enligt förslaget beaktas specifikt. Även i motion 2005/06:Bo334 (m) yrkande 1 förordas en ändrad målsättning för bostadspolitiken. Enligt motionen är rätten att bestämma över sitt eget liv fundamental. Därför är en mångfald av lösningar på boendet som ger valfrihet ett viktigt mål. Valfrihet i boendet förutsätter att det finns ett utbud av olika upplåtelseformer. Det innebär enligt förslaget att målet för bostadspolitiken skall vara att skapa förutsättningar för olika slag av bostäder som kan tillgodose olika individers behov och önskemål i olika skeden av livet. Med anledning av vad som föreslagits beträffande mål för bostadspolitiken vill utskottet anföra följande. När lade fast målet för bostadspolitiken restes inga invändningar mot målet som sådant. Däremot föreslogs i en motion (kd) att målet skulle kompletteras. Under föregående fördes det dock fram dels ett förslag (m) om ett annorlunda formulerat mål för bostadspolitiken, dels förslag (kd) respektive (c) om kompletteringar av målet. Som framgår ovan har det även under årets allmänna motionstid förts fram förslag (m) och (fp) om att målet skall omformuleras liksom ett förslag (kd) om att målet skall kompletteras. Utskottet tvingas därför konstatera att den breda samsyn som tidigare rått kring det övergripande målet för bostadspolitiken nu är för handen. Det är en enligt utskottets mening olycklig utveckling. Mot bakgrund av den tilltagande oenighet som uppkommit kring utformningen av det bostadspolitiska målet ligger det enligt utskottets mening ett värde i att ånyo lägga fast målet i enlighet med det förslag som regeringen nu lagt fram. Även enligt utskottets mening bör sålunda den redaktionella ändring i målformuleringen göras som föreslås i budgetpropositionen. Härigenom tydliggörs att grunderna i det bostadspolitiska målet bör ligga fast. Den samsyn som tidigare rått kring det övergripande bostadspolitiska målet har bl.a. lett till att debatten har kunnat koncentreras på att precisera delmål och på att finna medel som gör att de kan uppnås. En samsyn om det övergripande målet underlättar dessutom det arbete med att utveckla formerna för mål- och resultatstyrningen som utskottet nu bedriver. Det är enligt utskottets mening därför beklagligt att enigheten kring det övergripande bostadspolitiska målet inte kan upprätthållas. Det finns mot den bakgrunden skäl att i olika avseenden ställa det mål som utskottet ånyo ställt sig bakom mot de förslag som lagts fram i motionerna. Även om det bostadspolitiska målet inte är avsett att i detalj reglera bostadspolitiken måste det enligt utskottets mening på ett tydligt sätt lyfta fram de övergripande frågor som bör vara vägledande för de bostadspolitiska strävandena. Det innebär att målet inte bara kan formuleras utifrån rent bostadspolitiska överväganden, utan att det även bör ge uttryck för gemensamma, sektorsövergripande målsättningar. Med ett sådant betraktelsesätt framstår det som både naturligt och nödvändigt att det bostadspolitiska målet också tydliggör att bostadspolitiken skall bidra till en hållbar utveckling. Utskottet tvingas dock konstatera att de förslag som läggs fram i motionerna (m) och (fp) helt saknar denna dimension. Förslagen avstyrks redan på denna grund. Utskottet är inte heller i övrigt berett att ställa sig bakom den insnävning av det bostadspolitiska målet som motionsförslagen innebär. Det finns således enligt utskottets mening skäl som talar för att det bostadspolitiska målet bör utformas så att det ger uttryck för de övergripande politiska ambitioner som bör vara vägledande för samhällets insatser. Dagens bostadspolitiska mål har också formulerats med denna utgångspunkt. finns det naturligtvis en risk för att ett mål med denna inriktning blir alltför allmänt för att kunna ge den vägledning som avsetts. Invändningar har också mot denna bakgrund riktats mot det bostadspolitiska målet. har sålunda i rapporten mål - få medel analyserat det nuvarande bostadspolitiska målet. I rapportens sammanfattning uttrycker bl.a. att målet är alldeles för oprecist och att det därför behöver tolkas och uttryckas i uppföljningsbara delmål. Enligt utskottets mening finns det anledning att uppmärksamma de problem som kan finnas när det gäller att konkretisera politikområdesmålen. Det inbegriper naturligtvis också det bostadspolitiska målet. Ett sätt som kan användas för att tydliggöra målet är att bryta ned det på olika delmål. Ett annat eller kompletterande sätt att förbättra möjligheten att mäta graden av måluppfyllelse är att använda indikatorer. Regeringen har valt att konkretisera innehåll och uppfyllelse av politikområdesmålet för bostadspolitiken dels genom att bryta ned målet i fyra mål för fyra olika verksamhetsområden, dels genom att använda indikatorer. Utskottet har också i sitt arbete med att utveckla formerna för mål- och resultatstyrningen efterfrågat en ökad användning av indikatorer och tidsserier. Det finns enligt utskottets mening anledning att uppmärksamma dessa frågor också i det fortsatta arbetet med att utveckla formerna för mål- och resultatstyrningen. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet partimotion 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 5 samt motion 2005/06:Bo334 (m) yrkande 1. Regeringens förslag tillstyrks. Komplettering av det bostadspolitiska målet Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om en komplettering av det bostadspolitiska målet. Jämför reservationerna 3 (m, fp) och 4 (kd). Redan när det bostadspolitiska målet lades fast av 2002 fördes det fram motionsförslag om att målet skulle kompletteras med en formulering som tar fasta på byggandet och ägandet av bostadsfastigheter. Även under årets allmänna motionstid har ett förslag med denna innebörd väckts. Enligt motion 2005/06:Bo338 (kd) yrkande 4 i denna del förbiser det nuvarande bostadspolitiska målet dem som bygger och förvaltar bostäderna. Det är angeläget att komplettera målet med en formulering som tar fasta på byggandet och ägandet av bostadsfastigheter. Till bostadspolitiska mål bör enligt motionen därför fogas följande. Bostadspolitiken skall skapa goda och långsiktigt förutsägbara villkor för byggande och ägande av fastigheter i alla olika upplåtelseformer. När det gäller frågan om att komplettera det bostadspolitiska målet gör utskottet följande bedömning. Det bostadspolitiska målet måste naturligtvis fortlöpande anpassas till utvecklingen och till de nya förutsättningar som denna skapar. Så har också skett med en viss regelbundenhet. Även om det förslag till målformulering som föreläggs inte innebär någon saklig förändring är det ett exempel på den fortlöpande översyn som görs av målet. En förutsättning för att målet skall omprövas i sak är dock att det är fråga om påtagliga och bestående förändringar som inte kan anses omfattas av den gällande målsättningen. Utskottet delar den ambition som förslaget i kd-motionen ger uttryck för - att öka byggandet av bostäder med olika upplåtelseformer. Som utskottet framhållit vid sin tidigare behandling av motsvarande förslag (senast i bet. 2004/05:BoU1 s. 40) kommer denna ambition också till uttryck redan i dagens målformulering.