bet · GT01JuU1 · 2005-12-06 00:00:00 — Sådan verksamhet torde ha gynnsamma effekter på strävandena att anpassa de intagna för ett liv i frihet och att i största möjliga mån minska institutionaliseringens negativa effekter. Det är således ur återanpassningshänseende viktigt för de intagna att fler platser med självförvaltning inrättas. Utskottet ser positivt på att antalet platser ökat. Utskottet noterar att antalet avvikelser i samband med transporter och bevakade utevistelser enligt ligger på samma nivå som föregående år. Den utveckling som skedde , med flera fritagningar och rymningar med hjälp av gisslantagande från de anstalter som har högst säkerhet, är emellertid mycket oroande. Det är naturligtvis inte acceptabelt att intagna på slutna anstalter med hög säkerhetsnivå rymmer eller fritas, bl.a. med hjälp av insmugglade vapen och telefoner samt i förekommande fall med bistånd från anställda på anstalten. Det är angeläget att kraftfulla åtgärder vidtas på en rad områden för att tillse att säkerheten på de slutna anstalter som har högst säkerhetsnivå är så hög att rymningar och fritagningar därifrån i princip inte är möjliga. Utskottet konstaterar att antalet avvikelser ökade , om än från en låg nivå. Det är viktigt att de uppdrag som getts i syfte att öka säkerheten fullföljs. har antalet avvikelser minskat kraftigt. Målet att antalet verkställighetsfall på häkte skulle minska uppfylldes inte , utan antalet ökade kraftigt. Problemet med ett stort antal verkställighetsfall på häkte har ett nära samband med överbeläggningen på de slutna anstalterna. Detta problem torde alltså bli mindre i takt med utbyggnaden av slutna anstaltsplatser. När det gäller insatserna för att motivera intagnapå häkte till olika åtgärder för att komma ifrån kriminalitet och droger ser utskottet med tillfredsställelse att kriminalvården i den särskilda satsningen på att bekämpa narkotikamissbruket bland kriminalvårdens klienter nått ett betydande antal häktesklienter i sin uppsökande verksamhet. Utskottet vill i likhet med regeringen understryka vikten av att detta arbete ges fortsatt hög prioritet. Beträffande målen för frivårdsverksamheten vill utskottet, som just gjorts beträffande anstaltsverksamheten, peka på betydelsen av en gedigen verkställighetsplanering. Utskottet utgår ifrån att kriminalvården även fortsättningsvis kommer att arbeta aktivt för att uppnå samtliga mål som uppställts för verksamheten samt att utbyggnaden av antalet anstaltsplatser fortsätter. I nedanstående tabell framgår antalet anställda inom kriminalvården samt könsfördelningen. Antalet anställda, främst vårdare, har ökat kraftigt . Det ökade personalbehovet beror enligt främst på att beläggningen på anstalter och häkten har fortsatt att öka. Även frivården har haft ett ökat tryck med fler klienter. Andelen tillfälligt anställda var , vilket är en något lägre andel än föregående år. Det kan noteras att andelen kvinnliga vårdare ökat något . 1 Inklusive övriga klienthandläggare. 2 Inklusive klient- och placeringshandläggare. var medelåldern bland kriminalvårdens personal . Bland vårdare var medelåldern och bland chefer . Antalet anställda med utomnordisk bakgrund uppgick till ca 500 personer, vilket utgör av samtliga anställda. I nedanstående tabell redovisas sjukfrånvaron bland samtlig personal i kriminalvården. Det kan konstateras att sjukfrånvaron ökade väsentligt fram för att och 2004 falla tillbaka något. Nedgången 2004 avser främst anställda som är sjukskrivna eller mer. Den totala sjukfrånvaron var högre bland kvinnor än bland män. Sjukfrånvaro bland kriminalvårdens personal1 1 Sjukfrånvaro beräknat som procentandel av summan av total arbetstid och frånvaro. anger i årsredovisningen att något mer än en tredjedel av den långa sjukfrånvaron är kopplad till arbetsmiljön, medan resterande del har andra orsaker som frånvarogrund. För att komma till rätta med en del av frånvaron har kriminalvården erbjudit delpension för anställda i enlighet med det statliga avtalet på pensionsområdet. I arbetsmiljöarbetet inom kriminalvården har frågor om hot och våld mot personalen stor betydelse. Ett antal allvarliga incidenter inträffade på häkten och anstalter . Ett åtgärdsprogram innehållande såväl arbetsmiljöinriktade åtgärder som övriga verksamhetsingripande åtgärder har tagits fram centralt. Som exempel på arbetsmiljöriktade åtgärder nämner inpasseringskontroller, störning av mobiltelefoner och förstärkt skalskydd. Myndigheterna har också påbörjat arbetet med mer långsiktiga åtgärder, såsom förstärkning av rekryteringsprocessen, förbättrad personalplanering och fördjupade diskussioner kring etik och förhållningssätt. På de lokala myndigheterna har de allvarliga incidenterna bearbetats med hjälp av debriefing individuellt och i grupp. De lokala kriminalvårdsmyndigheterna är enligt riktlinjer för riskhantering inom kriminalvården (Kriminalvårdens riktlinjer 2002:4) skyldiga att tillämpa ett system för tillbuds- och skaderapportering inom alla verksamhetsområden. När ett tillbud eller en skadehändelse inträffar på en enhet - bl.a. vid hot och våld mot personal - skall en rapport upprättas och sändas till bl.a. . Rapporterna sammanställs och analyseras av . De kvantitativa uppgifter som därvid erhålls betraktas av som osäkra, bl.a. bedöms mörkertalet vara mycket stort. Av rapporterna kan dock utläsas att hot och våld mot kriminalvårdens personal är ganska vanligt förekommande, och har så varit under en följd av år. arbetar löpande med att förbättra rutinerna för rapportering av tillbud och skador och därigenom bl.a. förbättra möjligheterna att dra korrekta slutsatser. Utskottet kan konstatera att sjukfrånvaron bland kriminalvårdens personal är fortsatt hög, men även att en viss minskning skett . Det är angeläget att kriminalvården på olika sätt fortsätter att arbeta med att minska sjuktalen bland personalen. Här spelar arbetsmiljön en viktig roll, liksom olika insatser för att långtidssjukskrivna skall kunna återgå i arbete. För arbetsmiljön är det särskilt viktigt att hot och våld mot personalen motverkas. Utskottet konstaterar att uppmärksammar dessa frågor. Utskottet har, som framgår under , tillstyrkt regeringens förslag till anslag till Kriminalvården för med . Regeringen har i budgetpropositionen för uppställt mål för sex olika verksamhetsområden. För kriminalvårdens anstalts- och frivårdsverksamhet är det målen för verksamhetsområde 4, Verkställighet av påföljder, som är relevanta. Regeringen anger här två övergripande mål, dels skall påföljder verkställas på ett säkert och humant sätt, dels skall antalet återfall i brott minska. Att verkställigheten skall vara säker innebär att brott under verkställigheten, vare sig det riktar sig mot allmänheten, kriminalvårdens personal eller andra intagna, inte är acceptabelt. Aktiviteter i kriminella nätverk, rymningar och ordningsstörningar i allmänhet skall också förhindras. Höga krav måste ställas på de myndigheter och tjänstemän som ansvarar för verkställigheten för att tillse att denna präglas av en human människosyn, god omvårdnad och respekt för den enskildes integritet och rättssäkerhet. Det är också självklart att den dömde har att underkasta sig de restriktioner som följer av den utdömda påföljden och verkställighetsformen. Vad gäller målet att antalet återfall i brott skall minska anför regeringen att förväntningarna i denna del måste vara realistiska men poängterar att även marginella förändringar i andelen återfall bland kriminalvårdens klienter har stor betydelse ur såväl ett mänskligt som ett samhällsekonomiskt perspektiv. Det är angeläget att instrumenten för att mäta återfall och studera orsakssamband utvecklas och förfinas. De båda målen för verksamhetsområdet skall inte ställas mot varandra utan ses som jämställda och kompletterande. Ett aktivt återfallsförebyggande arbete förutsätter att de dömda avhåller sig från kriminalitet och droger under verkställigheten, att de inte avviker från anstalt eller annan placering och att de regler som gäller för verkställigheten respekteras. Självfallet är det också en förutsättning att varje person behandlas på ett respektfullt sätt. För häktesverksamheten gäller målen för verksamhetsområde 2, Utredning och lagföring. Dessa är att verksamheten skall bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet samt att fler brott skall leda till lagföring. Det är polisen och åklagarväsendet som ansvarar för merparten av verksamheten inom verksamhetsområdet, men även andra aktörer, däribland alltså kriminalvården, verkar här. Det är enligt regeringen angeläget att alla myndigheter som verkar inom verksamhetsområdet fördjupar sitt samarbete och bättre samordnar sina insatser på området. Det är viktigt att de samlade resurserna används på ett effektivt sätt. Utskottet har inget att erinra mot regeringens bedömningar i denna del. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt redogörs för Brottsförebyggande rådets (BRÅ) resultat under . Utskottet delar regeringens bedömning att BRÅ på ett positivt sätt verkat för att uppnå målet att brott skall förebyggas. I avsnittet tar utskottet vidare ställning till BRÅ:s verksamhetsinriktning . () är ett stabsorgan under regeringen och ett expertorgan inom rättsväsendet. Rådets huvudsakliga uppgift är utveckling, utvärdering, tillämpad forskning och information inom det kriminalpolitiska området. BRÅ ansvarar också för den officiella kriminalstatistiken. Myndigheten ansvarar även för att stimulera medlingsverksamheten och det lokala brottsförebyggande arbetet. BRÅ fördelar också de medel som finns på anslaget Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete. Två rådgivande organ är knutna till BRÅ; en referensgrupp för rättsväsendet, som skall ge förslag till prioriteringar av rådets forsknings- och utvecklingsarbete och skapa ökade kontakter mellan praktiskt och vetenskapligt verksamma inom rättsväsendet, och en vetenskaplig nämnd med representanter från olika ämnesområden som har betydelse för BRÅ:s verksamhet. BRÅ:s arbetsuppgifter finns närmare reglerade i förordning (1997:1056) med instruktion för . Regeringen tillsatte en utredning med uppdrag att göra en översyn av BRÅ:s verksamhet och organisation samt att analysera hur myndighetens roll kan renodlas och tydliggöras (dir. 2003:26, dir. 2003:108). I betänkandet Brottsförebyggande kunskapsutveckling (SoU 2004:18) lämnade utredningen förslag som rör och arbetsuppgifter. Förslagen syftar till att främja kunskapsuppbyggnaden och kunskapsutvecklingen inom det kriminalpolitiska området. Betänkandet bereds inom och arbetet med en ny instruktion för BRÅ pågår. För gällde för följande verksamhetsmål. Kunskaps- och metodutvecklingen inom rättsväsendets myndigheter skulle förbättras. Effekterna av politiskt beslutade reformer eller större förändringar av annat slag inom rättsväsendets verksamhet skulle utvärderas. Verksamheten vid de lokala brottsförebyggande råden skulle utvecklas och kunskaps- och metodutvecklingen förbättras. Den officiella rättsstatistiken för skulle offentliggöras och publiceras , och statistiken skulle löpande utvecklas och hålla en hög kvalitet. BRÅ skulle fungera som ett stabsorgan för regeringen i kriminalpolitiska frågor. Verksamheten skulle bedrivas så att myndigheten hade beredskap för att med kort varsel ta hand om uppdrag m.m. som regeringen har behov av att få utförda. BRÅ skulle genom ett aktivt deltagande och genom att bistå eller på regeringens uppdrag företräda i internationella sammanhang verka för ett effektivt kunskaps- och erfarenhetsutbyte på det kriminalpolitiska området. Rättsväsendet och andra brottsförebyggande aktörer skulle slutligen få kunskap och information om resultatet av BRÅ:s verksamhet. Av BRÅ:s årsredovisning för framgår bl.a. följande. Rörande BRÅ:s uppgift att sörja för kunskaps- och metodutveckling inom det kriminalpolitiska området och utvärdering av kriminalpolitiska reformer kan följande nämnas. BRÅ arbetade med åtta större utvärderingsprojekt, varav fem på regeringens uppdrag. Avrapporteringar i form av skrifter har gjorts för tre av dessa utvärderingar. publicerades den andra delrapporten i utvärderingen av den införda treåriga försöksverksamheten med elektronisk övervakning för utslussning av långtidsdömda (IÖV-utsluss). I rapporten steg mot frihet visades att den sociala situationen förbättrats för många av dem som fått IÖV-utsluss. I den nämnda försöksverksamheten ingick också att kriminalvården generellt skulle förbättra sitt arbete med att förbereda intagna för frigivning. BRÅ har på regeringens uppdrag utvärderat även denna del av försöket. I slutrapporten av missbrukare i anstalt, som publicerades , visades att kriminalvården haft svårt att realisera regeringens intentioner, bl.a. hade de intagnas sociala situation vid frigivningen inte blivit bättre . satsade BRÅ på regeringens uppdrag på att bygga upp ekobrottsforskningen i landet. Detta ledde fram till ett trettiotal projekt vid landets universitet och högskolor. BRÅ redovisade vilka resultat forskarna kommit fram till i skriften Bokslut, BRÅ:s satsning på ekobrottsforskning 1998-2002. Rapportserien Brottsutvecklingen har getts ut av BRÅ och har publicerats . I rapporten i 2001-2003beskrivs och analyseras utvecklingen av olika typer av brott, med tonvikt . BRÅ lanserade en ny webbtjänst där besökarna själva kan ta fram nationell, regional eller lokal brottsstatistik utifrån sina specifika behov. Tjänsten har utvecklats för att svara upp mot den efterfrågan på flexibla möjligheter att söka aktuell brottsstatistik som funnits inom rättsväsendet och även bland andra brottsförebyggande aktörer. presenterades också rapporten , post- och värdetransportrån. En analys av rånen . I rapporten redovisas en kartläggning av bank-, post- och värdetransportrånen med avseende på när, var och hur rånen sker. har BRÅ vidare utvecklat instrumentet inom kriminalvården bl.a. i utvärderingssammanhang förbättrar förutsättningarna för att följa upp i vad mån målet att förebygga återfall i brott uppnåtts. har BRÅ fortsatt sitt arbete för att stimulera lokalt brottsförebyggande arbete. Vid utgången av fanns det 297 lokala brottsförebyggande råd runt om i landet som BRÅ hade kännedom om. Föregående år hade BRÅ kännedom om 274 sådana råd. Det finns lokala brottsförebyggande råd i av landets kommuner. genomförde BRÅ en förnyad kartläggning av lokala brottsförebyggande råd. Samtliga kommuner i landet och stadsdelarna i de tre storstäderna tillsändes en enkät om det lokala brottsförebyggande arbetet. BRÅ:s preliminära bedömning är att de lokala brottsförebyggande råden har behov av ett fortsatt nationellt kunskapsstöd, särskilt vad gäller kartläggning, dokumentation, uppföljning och utvärdering. En rapport i ämnet kommer att lämnas under innevarande år. beviljade BRÅ ekonomiskt stöd för lokalt brottsförebyggande arbete till totalt 69 projekt, varav 14 avsåg bidrag för startande av nya lokala brottsförebyggande råd. har BRÅ bl.a. prioriterat projekt avseende förebyggande av en kriminell livsstil bland barn och ungdomar eller förebyggande av återfall i brott (18 projekt om totalt ) och klotterförebyggande projekt (9 projekt om totalt ). Ekonomiskt stöd till lokalt brottsförebyggande projekt Totalt beviljat belopp för lokalt arbetade BRÅ på flera olika projekt för att stimulera och stödja metod- och kunskapsutveckling av de lokala brottsförebyggande rådens verksamhet. Bland annat anordnade myndigheten utbildningar, nätverksträffar, seminarier samt en större konferens som vände sig till lokala aktörer. Beträffande verksamhetsområdet kriminalstatistik och analys av brottsutvecklingen kan bl.a. noteras att statistiken för skulle offentliggöras och publiceras . Detta tidsmål uppfyllde BRÅ. Olika insatser vidtogs för att förbättra kriminalstatistikens kvalitet. Ett särskilt projekt påbörjades i syfte att höja kvaliteten i de data som ligger till grund för produktionen av kriminalstatistiken. Inom ramen för detta projekt gjordes en förstudie . Förstudien omfattade en inventering av kvalitetsbristerna i dagens statistik. Osäkerheten om statistikens kvalitet visade sig vara stor i brottsstatistiken, medan kvaliteten i lagföringsstatistikens grunduppgifter bedömdes vara betydligt bättre. har BRÅ kunnat slutföra arbetet med att återuppta redovisningen av uppgifter om återfall i brott. trädde lagen (2002:445) om medling med anledning av brott i kraft. Sådan medling skall ske i eller statlig regi. På regeringens uppdrag ger () stöd på olika sätt för att stimulera medlingsverksamheten. har BRÅ disponerat för att utveckla medlingsverksamheten med målsättning att den kan bli tillgänglig i hela landet. Ekonomiskt stöd för medlingsverksamhet fördelas i tre olika former; som verksamhets- och modellkommunsbidrag samt som utbildningsstöd. Utbildning, metodutveckling och kvalitetssäkring har utförts . Regeringen anför i budgetpropositionen beträffande BRÅ:s verksamhet i huvudsak följande. Forskning och utveckling är viktigt för den långsiktiga utvecklingen av rättsväsendets verksamhet. BRÅ har en viktig roll i detta sammanhang. Regeringen och rättsväsendets myndigheter har stor behållning av den kunskap som BRÅ producerar. Materialet bidrar till att kunskapen inom det kriminalpolitiska området kan fördjupas och utvecklas. Det säkerställer också att regeringen kan bygga sina beslut och myndigheterna bedriva sin verksamhet på kunskapsbaserat underlag. Regeringen anför vidare att det är viktigt att statistiken löpande utvecklas. Det utvecklingsarbete som pågår vid BRÅ är därför positivt. Det är bra att BRÅ återupptagit arbetet med att föra statistik om återfall. Regeringen bedömer vidare att BRÅ:s arbete med att genomföra medlingsuppdraget utvecklas på ett positivt sätt. Regeringen avser att noga följa den fortsatta utvecklingen i den delen. Utskottet instämmer i vad regeringen anfört rörande BRÅ:s verksamhet. Utskottet anser att BRÅ på ett positivt sätt verkat för att uppnå målet att brott skall förebyggas och att BRÅ:s insatser för att stimulera utvecklingen av det lokala brottsförebyggande arbetet är mycket viktiga och bör fortsätta med oförminskad kraft. Av årsredovisningen framgår att BRÅ hade 61 årsarbetskrafter, varav 38 kvinnor och 23 män. Eftersom BRÅ i sina projekt ofta har personal anställda , bl.a. för kodningsarbete och intervjuundersökningar, är personalomsättningen hög. Jämställdhetsarbetet bedrivs inom ramen för myndighetens löpande arbete med ledning och utveckling av personal. Jämställdhetsarbetet är en naturlig del av det personaladministrativa arbetet. BRÅ:s mångfaldsarbete bedrivs inom ramen för det löpande arbetet med ledning och utveckling av personal, och etniska mångfaldsaspekter beaktas i bl.a. frågor som rör rekrytering och arbetsförhållanden. BRÅ:s mål för den framtida kompetensförsörjningen är att öka den etniska och kulturella mångfalden. Den totala sjukfrånvaron var av den sammanlagda tillgängliga arbetstiden. var männens sjukfrånvaro och kvinnornas . Myndigheten hade ingen anställd med en sjukskrivningstid överstigande . var de då tre långtidssjukskrivnas andel av den totala sjukfrånvaron . BRÅ har tagit fram en handlingsplan för att förbättra arbetsmiljön. Arbete med nya och förbättrade rutiner kring sjukfrånvaro och rehabilitering har påbörjats. Regeringen anför i propositionen att karaktären på myndighetens arbete, som i hög grad bedrivs i projektform, gör att myndigheten har mycket tillfälligt anställd personal, varför det är rimligt att personalomsättningen är något högre än i övriga staten. För en myndighet som är så kunskapsinriktad är det emellertid viktigt att personalen besitter erfarenhet. Regeringen avser att noga följa hur myndigheten verkar för att minska den höga omsättningen av personal. Regeringen ser positivt på att myndigheten vidtar åtgärder för att stärka arbetet med jämställdhetsfrågorna. Det är angeläget att myndigheten verkar för en jämnare könsfördelning. När det gäller mångfaldsarbetet betonar regeringen vikten av att uppnå en personalsammansättning med mer varierad etnisk sammansättning. Regeringen avser att följa de insatser som görs inom detta område. Beträffande arbetsmiljöfrågorna anför regeringen att det är positivt att BRÅ vidtar åtgärder för att minska ohälsan vid myndigheten. Utskottet delar regeringens bedömning. Utskottet har som framgår under rubriken och anslagen tillstyrkt regeringens förslag till anslag för till med och Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete med . Regeringen har i budgetpropositionen för uppställt mål för olika verksamhetsområden. För BRÅ är det främst verksamhetsområdet arbete som är relevant som mål. Målet för verksamhetsområdet är att brott skall förebyggas. Beträffande BRÅ:s verksamhet anger regeringen bl.a. att () har en central roll för uppföljning och utvärdering av de insatser och åtgärder som har vidtagits för att förebygga brott. BRÅ verkar för en kunskapsbaserad kriminalpolitik och initierar och bedriver forskning och utveckling på området. I modernt brottsförebyggande arbete bör internationell samverkan vara väl utbyggd på alla plan inom det brottsförebyggande arbetet. Den internationella forskningen på området bör följas för att på bästa sätt bedriva en kunskapsbaserad verksamhet. En målsättning är att medlingsverksamhet skall bedrivas i hela landet. BRÅ skall stimulera medlingsverksamheten, dels genom ekonomiskt stöd, dels genom utbildning och metodutveckling. BRÅ har ett viktigt ansvar att sprida kunskap om vilka åtgärder som fungerar och bistå i det lokala brottsförebyggande arbetet. Det är också viktigt att kriminalstatistiken utvecklas löpande. BRÅ har en viktig roll avseende rättsväsendets forskning och utveckling. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömningar i denna del. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt redogörs för resultat under . Utskottet har ingen invändning mot regeringens bedömning att i allt väsentligt fullgjort de mål som ställts upp för dess verksamhet. I avsnittet tar utskottet också ställning till verksamhetsinriktning . Vidare behandlar utskottet ett motionsyrkande om en sammanslagning av delar av och verksamhet. Utskottet avstyrker yrkandet med hänvisning till pågående utredning. Vidare behandlar utskottet ett motionsyrkande som går ut på att rättsintyg i större utsträckning bör utfärdas vid övergrepp mot kvinnor. Utskottet avstyrker det yrkandet med hänvisning till antagen lagstiftning för reformering av systemet med rättsintyg. Jämför reservationerna 22 (m) och 23 (mp) samt särskilt yttrande 21 (c). är central förvaltningsmyndighet för rättspsykiatrisk, rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetisk verksamhet i den utsträckning sådana frågor inte handläggs av någon annan statlig myndighet. I praktiken går verksamheten ut på att sörja för att domstolarna har teknisk (medicinsk) bevisning i brottmål och faderskapsmål och ett fullgott underlag för påföljdsbestämningen i brottmål i form av t.ex. rättspsykiatriska undersökningar. arbetsuppgifter finns närmare reglerade i förordning (1996:613) med instruktion för . Verket bedriver såväl anslagsfinansierad som uppdragsfinansierad verksamhet. För gällde för följande verksamhetsmål. Målen för den rättspsykiatriska verksamheten var följande. De rättspsykiatriska undersökningarna skulle präglas av hög kvalitet. Undersökningarnas omfattning skulle anpassas efter uppdragsgivarens behov av information i varje enskilt fall. Undersökningsenheterna skulle erbjuda god omvårdnad och tillgodose kraven på samhällsskydd. Målet för den rättsmedicinska verksamheten var att de rättsmedicinska undersökningarna skulle präglas av hög kvalitet och svara mot uppdragsgivarnas behov. För verkets rättskemiska verksamhet gällde följande mål. De rättskemiska undersökningarna skulle präglas av hög kvalitet. Undersökningarnas omfattning skulle anpassas efter uppdragsgivarens behov av information i varje enskilt fall. Målet för den rättsgenetiska verksamheten var att de rättsgenetiska undersökningarna skulle präglas av hög kvalitet och svara mot uppdragsgivarnas behov.