bet · GS01NU9 · 2005-02-17 00:00:00 — Jämför reservation 13 (m, fp,kd, c).MotionernaI motion 2004/05:N429 (s) förordas etttillkännagivande om satsningar på fordonsindustrin.Motionärerna berör bl.a. satsningar på forskning ochutveckling, regionala utvecklingscentrum ochinfrastruktur i . Det är viktigt att detarbete som påbörjats utvecklas så att bilindustrinkan fortsätta vara ledande i utveckling avmorgondagens fordon, sägs det i motionen.Den svenska fordonsindustrin aktualiseras även imotion 2004/05:N314 (c). Staten måste tydligare taansvar för de övergripande nationella strukturernasom t.ex. forskning, satsning på miljödriventillväxt, skatter, utbildning och infrastruktur,anförs det i motionen. Motionären anser attriksdagen genom ett uttalande skall ge regeringen iuppdrag att ta fram en aktuell och offensiv bil- ochtransportindustripolitisk strategi för Sverige.Vissa kompletterande uppgifterI presenterade regeringen att denenats med och omsatsningar på infrastruktur, forskning ochutbildning för att stärka ochVästsverige som produktionsplats förfordonsindustrin. Förslagen har utarbetats i samrådmed , kommunerna iFyrstadsregionen, arbetstagarorganisationer ochberörda företag i regionen.Enligt det informationsmaterial om satsningar förfordonsindustrin i (N4046)som presenterades skall åtgärdernalångsiktigt vara till gagn för hela fordonsindustrinför att trygga sysselsättning, tillväxt och stärkaforskning och utveckling, men även på kort siktkunna förbättra förmåga att bedrivautveckling och produktion i Trollhättan.Satsningarna på infrastruktur innefattar ett antalinfrastrukturprojekt som identifierats somnödvändiga för att stärka regionen. De projekt somär aktuella är följande:- Väg 44, Väne Ryr-Båberg,-- Väg 45, ,-- Väg 45, Resterande del ,-- , Norge-Vänerbanan,-- , Triangelspåret vid Marieholm.-Projekten finansieras inom de ramar riksdagenbeslutade om . Den totala kostnadenuppgår till närmare 10 miljarder kronor.Vidare omfattar insatserna satsningar påarbetsmarknadsutbildning vid en eventuellproduktionsökning vid Saabs anläggning iTrollhättan. Ams har fått i uppdrag att förberedaoch genomföra adekvat fordonsmontörsutbildning medvarvad teori och företagspraktik.Satsningarna på forskning och utveckling omfattaren förlängning och utvidgning avfordonsforskningsprogrammet, en förlängning av"Gröna bilen"-programmet, en ny satsning påforskning och utveckling kring produktionsteknik ochen ny satsning på forskning, utveckling ochdemonstration kring fordons-IT. När det gäller debåda sistnämnda satsningarna har Verket förinnovationssystem () fått i uppdrag attutforma programsatsningar med start sommaren 2005.Vinnova skall presentera sina förslag den 1 mars2005.Inom har en statssekreterargrupptillsatts med statssekreterare från berördadepartement. Till denna grupp är ett sekretariatknutet.När det gäller framtiden för iTrollhättan bör erinras om att troligenkommer att presentera sin strategi för framtiden iEuropa . Något datum för när detta skallske är dock inte fastställt.Utskottets ställningstagandeFordonsindustrin är en viktig näring för svenskekonomi. Den sysselsätter ca 150 000 personer, varavca 85 000 är anställda i över 1 200 företag somdirekt eller indirekt levererar tillfordonsindustrin. Den samlade fordonsindustrin stårför av den svenska exporten och svarar för20 % av forsknings- och utvecklingsverksamheten inäringslivet. Branschen har även en storregionalpolitisk betydelse och den har sintyngdpunkt i Västsverige.Med anledning av de krav som förs fram i de häraktuella motionerna rörande insatser förfordonsindustrin vill utskottet hänvisa till desatsningar på infrastruktur, forskning ochutbildning för att stärka ochVästsverige som produktionsplats förfordonsindustrin som regeringen, ochMiljöpartiet enats om. Enligt utskottets meningsvarar dessa åtgärder väl mot de krav som framförs ide här aktuella motionerna, varför de kan ansestillgodosedda och avstyrks.FörsvarsindustrinUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till vidtagna åtgärder ochpågående arbete bör avslåmotionsyrkanden rörande försvarsindustrin.Utskottet åberopar bl.a. den strategi förflyg- och rymdindustrin som nyligenpresenterades. Jämför reservation 14 (m, fp,kd, c).MotionernaAtt entreprenörernas viktiga roll måsteuppmärksammas mer, bl.a. i samband med nedrustningenav försvarsindustrin, anförs i motion 2004/05:N281(kd). Neddragningar måste mötas med attentreprenörskompetensen höjs. har ingenbrist på ny teknik eller forskningsresultat, men detsaknas brobyggare i form av entreprenörer. För ökadtillväxt krävs bl.a. bättre incitament för arbeteoch generella stimulanser för småföretagen.I motion 2004/05:N284 (kd) konstateras attförsvarsbeslutet innebär att en del avförsvarsindustrin kommer att tvingas lägga ned sinverksamhet. Motionärerna menar att statsmakterna börta sitt ansvar och kanalisera medel, med fördelgenom , för att bidra till en omorienteringtill annan produktion. Därigenom kanarbetstillfällen bibehållas och kompetensen finnaskvar i landet.Vissa kompletterande uppgifter2004 års försvarspolitiska beslutI propositionen om vårt framtida försvar (prop.2004/05:5), vilken har fattat beslutat om(bet. 2004/05:FöU4 och 2004/05:FöU5), gjorderegeringen bedömningen att ett nationellt ansvarmåste tas för omställningsarbetet i vissa regioner.Landshövdingarna i de fyra mest berörda länen(, , och ) harfått i uppdrag att till föreslålämpliga omställningsåtgärder. Utgångspunkten förarbetet skall vara de regionala tillväxtprogrammen.Uppdraget skall delredovisas senast den 15 februari2005 och slutredovisas senast den 31 december 2005.Vidare har regeringen utsett särskildakontaktpersoner (förre verksställande direktörenPeter Lagerblad, förre partiledaren ,förra landshövdingen och förre talmannenoch statsrådet . ) som förregeringens räkning följer och aktivt deltar iarbetet i respektive län/lokalaarbetsmarknadsregion. Kontaktpersonerna skall hafokus på det lokala näringslivets dynamik, samverkanoch förnyelse. Uppdraget skall redovisas löpande ochen slutredovisning skall lämnas senast den 31december 2005. På har ettkansli inrättats som skall biträda de fyrakontaktpersonerna.I september 2004 beslöt regeringen(regeringsbeslut ) att uppdra åt föredetta riksdagsledamoten att föreslåstatliga lokaliseringar till dessa regioner.Utredningen, vilken tagit namnetLokaliseringsutredningen, presenterade i slutet avjanuari 2005 en delrapport om omlokaliseringen avstatlig verksamhet. I rapporten redovisasöverväganden och förslag vad gäller omlokaliseringav statlig verksamhet vid statliga myndigheter samtvid ett statligt företag, AB . Iutredningens slutrapport, som skall överlämnas tillregeringen , kommer utredningen attredovisa sina överväganden vad avser annanverksamhet, framför allt verksamhet som bedrivs avstatligt ägda företag.Det kan också noteras att regeringen iförsvarspropositionen (s. 247) påpekade att detillväxtpolitiska myndigheterna , ochInvest in (), liksom Exportrådetoch andra aktörer inom näringspolitik, främjande avhandel och internationell konkurrenskraft, kommeratt vara särskilt värdefulla resurser i det kommandearbetet.I nämnda försvarspolitiska proposition beskriverregeringen även sin samladematerialförsörjningsstrategi (s. 121). Enligt denbedömning som regeringen lämnade bör strategiskavägval i materialförsörjningen uppmärksammastydligare. Vidare bör forskningen ochteknikutvecklingen i ökad omfattning inriktas påvissa nischområden som omnämns i propositionen föratt ge en önskad position inomförsvarsmaterielområdet. Regeringen menade även attområden där Försvarsmakten, ,, civilamyndigheter inklusive universitet och högskolor,inhemsk industri samt forskningsinstitut hargemensamma möjligheter bör identifieras. Genomutvecklad samverkan mellan dessa aktörer kanmöjligheterna till innovationsspridning,synergieffekter och tillvaratagande av kommersiellteknik stärkas. Regeringen avser även att berörafrågan om civil-militär synergi i den kommandeforskningspolitiska propositionen, sades det.En strategi för flyg- och rymdindustrinI tillsatte regeringen en arbetsgrupp meduppgift att utveckla en vision och en strategi förden svenska flyg- och rymdindustrins framtid på långsikt. I arbetsgruppen har ingått företrädare förNärings-, Utrikes- och Försvarsdepartementen,, , ,ochFörsvarsmakten. Arbetet har skett i nära samverkanmed företrädare för flyg- och rymdindustrinrespektive universitet och högskolor. Arbetsgruppenpresenterade dels en vision för densvenska flyg- och rymdindustrin, dels enhandlingsplan som visar hur företag, forskning ochstat tillsammans skall kunna realisera visionen.Följande sex strategiska områden har identifieratssom betydelsefulla för att uppnå det som visionenbeskriver:* utveckla en nationell helhetssyn på flyg- ochrymdverksamheten,** utveckla samspelet mellan stat, näringsliv ochforskning,** utveckla det internationella samarbetet och skapagoda konkurrensvillkor,** utveckla förmågan att möta omvärldsförändringaroch säkerhetshot,** utveckla den industriella strukturen nationelltoch regionalt,** utveckla synergier mellan civila och militäratillämpningar och mellan flyg- ochrymdverksamheter. *I handlingsplanen lämnas förslag på olika åtgärdersom ger möjlighet att agera efter inriktningen på destrategiska områdena.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är angeläget attstatsmakterna tar ett ansvar för att stödja demänniskor och regioner som påverkas avförändringarna inom försvaret. I enlighet med detförsvarspolitiska beslut fattat harregeringen igångsatt ett arbete för att stödjaomställningsarbetet på de mest berörda orterna.Utskottet delar den uppfattning som framförs imotion 2004/05:N281 (kd) om att olikaentreprenörsfrämjande insatser är en viktig del iarbetet med att motverka de konsekvenser som detförsvarspolitiska beslutet får. Enligt utskottetsmening ligger detta emellertid i linje med detarbete som regeringen bedriver, varför utskottetinte ser det föranlett att ge motionen sitt bifall.När det gäller vad som tas upp i motion2004/05:N284 (kd) om en omorientering avproduktionen och roll vill utskottethänvisa till det förslag till strategi för flyg- ochrymdindustrin som presenterades.Med hänvisning till det ovan sagda avstyrks häraktuella motioner i berörda delar.Audiovisuell industriUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med krav omsatsningar på film- och medieindustrin.Utskottet hänvisar till vad det anförde dåmotsvarande förslag hanterades våren 2004.MotionenI motion 2004/05:N430 (s) uppmärksammas den svenskafilm- och mediebranschen. Motionären menar attförutsättningarna för att bygga starka ochlivskraftiga innovationssystem och kluster inom denaudiovisuella sektorn är bäst i västra och norraSverige. En satsning på film- och medieindustrin iVästra kan på ett avgörande sätt utvecklabranschen och stärka det nationella klustret.Utskottets ställningstagandeVåren 2004 avstyrkte utskottet (bet. 2003/04:NU10)en motion som i stort överensstämmer med den häraktuella. redogjorde utskottetutförligt för olika insatser på området och sin syni frågan. Utskottet ser inte att något ytterligaretillkommit som skulle förändra den bedömningutskottet då gjorde, utan hänvisar till vad det viddetta tillfälle anförde.Med hänvisning till det sagda avstyrks motionen.DesignUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkandenrörande design. Utskottet vidhåller sinuppfattning från våren 2004.MotionenI motion 2004/05:Kr254 (m) begärs tvåtillkännagivanden rörande form och design, dels omdesignens tillgänglighet, dels om designensbetydelse för näringslivet. Motionärerna betonar attutgångspunkten för god form och design är attförbättra sakers funktion och göra dem lättare atthandskas med. Vidare framhålls vikten av attdesignen blir mer näringslivsorienterad. För attutnyttja de offentliga resurserna på ett bättre sättär det angeläget att de koncentreras till färreaktörer. Offentliga medel bör i första hand gå tillutbildning, utveckling och forskning, anförs det imotionen.Vissa kompletterande uppgifterI detta sammanhang kan nämnas.Syftet med designåret är att i hela Sverigeytterligare öka och fördjupa kunskapen om form ochdesign i ett samhällsperspektiv. Målet är att såmånga som möjligt skall utveckla sin användning av,intresse för och kunskap om design. Under designåretkommer ett brett utbud av designprojekt attgenomföras i hela inom sju prioriteradeområden: Arbetsliv och design, Design som kulturelltuttryck, Offentlig upphandling, Design somtillväxtfaktor, Design för alla, Långsiktigt hållbardesign samt Utbildning och forskning. Vidare skalldesignåret bidra till att ytterligare stärkadesignens ställning även . Ett flertalstatliga myndigheter har getts uppdrag underdesignåret och andra aktörer, som t.ex. kommuner,landsting, institutioner, organisationer ochföretag, har inbjudits att delta.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om att ettsamstämmigt utskott avstyrkte två likalydandemotionsyrkanden (bet. 2003/04:NU10).Motionen ansågs till vissa delar tillgodosedd genomde satsningar som då planerades inför Designåret2005. Utskottet ser inte att något ytterligaretillkommit som skulle förändra den bedömningutskottet då gjorde, utan hänvisar till vad det viddetta tillfälle anförde.Med hänvisning till det sagda avstyrks motionen iaktuella delar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.1. Kvinnors företagande (punkt 1)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 1. Därmedbifaller motionerna 2004/05:N232, 2004/05:N393 yrkande 19 och 2004/05:A355 yrkandena 4 och 9och avslår motionerna 2004/05:N290, 2004/05:N291,2004/05:N343 och 2004/05:N433.StällningstagandeUtvecklingspotentialen för kvinnors företagande ärstor och vi ser det som angeläget att fler kvinnorblir företagare. Till skillnad från regeringen ochdess stödpartier anser vi att det i första hand ärde grundläggande förutsättningarna för företagandesom måste förändras för att både kvinnor och mänskall finna det värt att ägna sig åt nyföretagandeeller att expandera befintlig verksamhet. Detinnefattar bl.a. långtgående regelförenklingar, enrimlig företags- och kapitalbeskattning och enmindre rigid arbetsrätt.Vidare är det vår uppfattning, i likhet med vadsom tas upp i motionerna 2004/05:N393 (kd) och2004/05:A355 (fp), att det är viktigt att områdendär den statliga sektorn dominerar öppnas upp förprivata alternativ. Detta skulle gynna såvälkvinnors företagande som jämställdhetssträvanden.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad vi här anfört om kvinnors företagande. Därmedblir nämnda motioner tillgodosedda i berörda delaroch tillstyrks. Det ovan sagda innebär även attmotion 2004/05:N232 (m) blir tillgodosedd och dentillstyrks. Övriga motioner avstyrks i motsvarandedelar.2. Invandrares företagande (punkt 2)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 2. Därmedbifaller delvis motion 2004/05:Sf360yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:N216 och2004/05:N279.StällningstagandeDet är vår uppfattning att möjligheten för personermed utländsk bakgrund att starta och driva företag iförsta hand bör underlättas genom övergripandeförändringar av de villkor under vilka företagareverkar. Det innefattar bl.a. att reformeraskattesystemet, att förändra arbetsrätten i syfteatt göra det enklare för företag att anställapersonal och att minska och förenkla alla de reglersom styr företagande. Som anförs i motion2004/05:Sf360 (c) kan de allmänna bristerna i detsvenska företagsklimatet förväntas ge invandraresärskilda svårigheter. Att regelverket äröverskådligt och begripligt är inte minst viktigtför företagare med begränsade kunskaper i svenska.Invandrares företagande bör därför ges störreuppmärksamhet än när näringspolitikenutformas.Med det anförda tillstyrks i allt väsentligtnämnda motion i berörd del. Övriga här aktuellamotioner avstyrks.3. Ungas företagande (punkt 3)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:3. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 3. Därmedbifaller motion 2004/05:N408 yrkande 1 ochbifaller delvis motion 2004/05:N206.StällningstagandeVi anser att det är viktigt att unga människor fårlära sig mer om entreprenörskap och företagande.Statsmakterna bör ta sitt ansvar och på olika sättverka för att unga människor uppmuntras tillentreprenörskap. Skolan är viktig för att ökaintresset och kunskaperna på detta område. Mångaelever har bristande kunskaper om företagande ochentreprenörskap och den svenska skolan har varitdålig på att ta till vara den blivande entreprenörenoch företagaren. Betydligt mer skulle kunna göras pådet området.Som tidigare nämnts finns det olika aktöreroch projekt som utifrån varierande perspektivarbetar med ungas företagande. I likhet med vad somanförs i motion 2004/05:N408 (fp) anser vi att detär viktigt att stödja föreningar och nätverk, somt.ex. Snilleblixtarna och Ung företagsamhet, somarbetar för att göra unga människor mer positivatill eget företagande. Regeringens satsning på ettnationellt entreprenörsprogram är vällovlig. Det äremellertid viktigt att de insatser som görs tar tillvara den kunskap som dessa föreningar och nätverkbesitter och att de inkorporeras i arbetet. Detinnebär att fokus skall ligga på att stödjabefintliga aktörer och inte på att försöka utvecklanya metoder.Riksdagen bör ställa sig bakom vad vi här anförtbeträffande ungas företagande. Därmed blir nämndamotion tillgodosedd i berörd del. Även motion2004/05:N206 (c) blir i allt väsentligttillgodosedd.4. Nya företagsformer (punkt 4)av Per (), (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 4. Därmedbifaller delvis motion 2004/05:N398yrkande 8.StällningstagandeVi är positiva till att nya företagsformer sombejakar entreprenörer prövas. Det är viktigt attregelsystemen beaktar nya företagsformer för attmöjliggöra att entreprenörskap och företagandeutvecklas. I likhet med vad som anförs i motion2004/05:N398 (c) anser vi att ett öppetförhållningssätt gentemot nya företagsformer börråda och att detta bör prägla arbetet inomRegeringskansliet och myndighetssfären. Som tidigareredovisats har regeringen låtit kartlägga nya formerför företagande och anställningsformer igränssnittet mellan egenföretagare och anställd.Detta arbete har utmynnat i endepartementspromemoria (Ds 2003:27) vari olikaproblem rörande bl.a. arbetslöshetsförsäkringen,sjukförsäkringen och F-skattsedeln belyses.Näringsminister har i eninterpellationsdebatt redogjort för att det inomRegeringskansliet pågår ett arbete med att ta framkommittédirektiv rörande företagares ekonomiskasituation vid arbetslöshet och sjukdom. Detta ärpositivt och i enlighet med vad gettuttryck för. Enligt vår uppfattning behöveremellertid mer göras för att belysa problemen fördem som verkar i gränssnittet mellan företagare ochanställda. Vi anser därför att regeringen, medutgångspunkt i tidigare nämnda kartläggning, börlåta utreda vilka åtgärder som kan vidtas för attunderlätta för nya företagsformer, för att därefteråterkomma till med förslag som verkar idenna riktning.Med hänvisning till det ovan sagda blir nämndamotion delvis tillgodosedd i berörd del ochtillstyrks.5. Kapitalförsörjning (punkt 5, motiveringen)av Per (), (), (), (), (), () och ().StällningstagandeVi anser att tillgången på statligt såddkapitalmåste öka. De förslag som regeringen presenteradehösten 2004 och som godkänt är intetillräckliga.Den arbetsgrupp som Moderata samlingspartiet,, och harbildat inom ramen för och somskall arbeta med bl.a. näringspolitiska frågor skalllämna förslag beträffande bl.a. riskkapital ochinnovationspolitik. Utgångspunkten skall därvid varaatt föreslå marknadskonforma lösningar somunderlättar för företag framför allt i tidiga skedenatt få tillgång till riskkapital, s.k. såddkapital.Av stor vikt är att lägga förslag som underlättarkommersialisering av innovationer, vari också liggeratt beakta kopplingen mellan riskkapital ochforskning.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion2004/05:N426 (s).6. Social ekonomi (punkt 6, motiveringen)av Per (), (), (), () och ().StällningstagandeUnder innevarande mandatperiod har utskottet vidupprepade tillfällen hanterat olika yrkanden rörandesocial ekonomi. Som vi vid dessa tillfällenredogjort för anser vi att de verksamheter somsamlas under begreppet social ekonomi på många sättbidrar positivt till samhällsutvecklingen. Vi anseremellertid inte att det finns motiv till att densociala ekonomins samverkansformer skall gynnasframför de associationsformer som dominerar inäringslivet. Det är vår uppfattning attsärlösningar som riktas mot vissa aktörer har ennegativ inverkan på de jämlikakonkurrensförhållandena som måste råda. Vi förordari stället en generellt fungerande näringspolitikutan otillbörligt gynnande av vissaverksamhetsformer.Med hänvisning till det anförda avstyrks samtligahär aktuella motioner i berörda delar.7. Social ekonomi (punkt 6)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 7. Därmedbifaller motion 2004/05:N393 yrkande 11och avslår motionerna 2004/05:N306 yrkandena 1, 6och 7, 2004/05:N344, 2004/05:N351, 2004/05:N352,2004/05:N353, 2004/05:N388, 2004/05:N422,2004/05:N438 och 2004/05:N448.StällningstagandeDen sociala ekonomin innefattar en mängd olikaverksamheter med det gemensamma att de bygger på ettengagemang underifrån utan utpräglat vinstsyfte. sociala ekonomin tillåts medborgarna själva taansvar på ett sådant sätt att den lokala demokratinförstärks, vilket vi ser som positivt. De lokalakooperativa utvecklingscentrumen (LKU) bidrar medviktiga insatser för att underlätta och stimuleraframväxten av kooperativa lösningar. Då LKU även görinsatser på områden som traditionellt omfattas avarbetsmarknadspolitiken och den regionalautvecklingspolitiken anser vi, i likhet med vad somanförs i motion 2004/05:N393 (kd), att regeringenbör utreda hur LKU framgent på ett bättre sätt kanbeaktas inom dessa politikområden.Med det anförda tillstyrks nämnda motion. Övrigahär aktuella motionsyrkanden avstyrks.8. Social ekonomi (punkt 6)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som anförs i reservation 8. Därmedbifaller motion 2004/05:N306 yrkandena 1,6 och 7, 2004/05:N344, 2004/05:N351, 2004/05:N352,2004/05:N353, 2004/05:N393 yrkande 11, 2004/05:N422,2004/05:N438 och 2004/05:N448 och avslår motion2004/05:N388.StällningstagandeDen sociala ekonomin innefattar verksamheter somprimärt har samhälleliga ändamål, bygger pådemokratiska värderingar och är organisatorisktfristående från den offentliga sektorn. Verksamheterinom den sociala ekonomin har allmännytta ellermedlemsnytta, inte vinstintresse, som främstadrivkraft. Den sociala ekonomin bygger på människorskraft och vilja att arbeta för gemensamma mål ochses allt oftare som ett alternativ till det privataoch det offentliga.Enligt min mening finns det en bristande kunskapom den sociala ekonomin såväl bland olika aktörersom i samhället i stort. Forskning ochkunskapsspridning inom området social ekonomi ärsåledes angeläget.