bet · GS01TU9 · 2005-03-22 00:00:00 — Den kritik tidigareframfört kvarstår, då det fortfarande finns klagomålfrån övriga operatörer om att det är både dyrt ochsvårt att få tillgång till accessnätet. Även detfaktum att många kunder som bytt teleoperatörtvingas ha två fakturor gör att konkurrensen intefungerar tillfredsställande. Regeringen måsteuppmärksamma dessa problem och ge PTS de verktyg sombehövs för att ingripa.Konkurrensen inom mobiltelefoniI motion 2004/05:T466 av m.fl (fp)framhålls konkurrensen inom mobiltelefoni. Imotionen framhålls att är ett ledandemobiltelefonland. Tyvärr är konkurrensen fortfarandemycket begränsad. Kostnaderna för mobilsamtal, SMS-meddelanden och andra mobiltelefonitjänster ärfortfarande betydligt högre i vårt land än i våragrannländer. Detta måste åtgärdas genom enmer effektiv konkurrensövervakning. Det är överhuvud taget mycket svårt för den enskildekonsumenten att kunna jämföra olika delar avprissystemet för att därmed kunna göra enhelhetsbedömning av affärsuppgörelsen medleverantören (yrkande 12).Konkurrensverket som övervakareI motion 2004/05:T466 av m.fl (fp)tas också frågan om som övervakareupp. I motionen anförs att i regeringens proposition(prop. 2002/03:110) Lag om elektronisk kommunikationm.m. föreslogs att ()också skulle kontrollera tillämpning och tvisterinom den nya lagens område. I samband med riksdagensbehandling av propositionen hävdade - i likhet med flera remissinstanser -att det är ett principiellt problem med att samlanormerande, verkställande och dömande funktionerinom en och samma myndighet. Starka skäl taladeredan då för att ge uppgiften attkontrollera tillämpning och bedömning av tvisterinom lagens område. Arrangemanget med PTS somansvarig även för detta sågs som tidsbegränsat. Detär nu dags att skilja de olika funktionerna åt ochatt lägga den kontrollerande funktionen påKonkurrensverket (yrkande 11).Utskottets ställningstagandeKonkurrensen inom fast telefoniInledningsvis vill utskottet framhålla att påmarknaden för abonnemang för fast telefoni har dettidigare i praktiken inte existerat någonkonkurrens. Genom den nya lagen (2003:389) omelektroniska kommunikationer, som trädde i kraft den25 , kan en början till förändring avkonkurrenssituationen noteras.Utskottets principiella inställning är attmarknadens aktörer skall agera så att konkurrensenfrämjas. Genom tillämpningen av den nya lagen ochPost- och () fortsatta tillsyn påområdet utgår utskottet ifrån att konkurrensen påmarknaden för abonnemang för fast telefoni kommeratt öka successivt. Utskottet är dock inte främmandeför att ytterligare åtgärder kan komma att behövasför att skärpa konkurrensen på marknaden för fasttelefoni. Utskottet avstår dock för vidareuttalanden i denna fråga i avvaktan på denredovisning av konkurrenssituationen som PTS påuppdrag av regeringen skall genomföra till den 30juni 2005. Redovisningen, som skall omfattakonkurrenssituationen på olika delmarknader inomområdet elektronisk kommunikation, däriblandtillträde till accessnätet, särskilt i fråga omhinder för marknadstillträde samt arten ochomfattningen av de klagomål som framförts tilloperatörer och till myndigheten, torde geanvisningar för statmakternas eventuella agerande idenna fråga.Utskottet förutsätter att regeringen noga följerutvecklingen på marknaden för fast telefoni ochredovisar utvecklingen på området till riksdagen.Mot bakgrund av vad utskott anfört torde motionerna2003/04:T560 (kd) yrkande 16 och 2004/05:T459 (kd)yrkande 18 till huvudsaklig del bli tillgodoseddaoch avstyrks därmed.Konkurrensen inom mobiltelefoniUtskottet vill framhålla att () har konstaterat att de fortsatt högapriserna på SMS pekar på brister i marknadensfunktionssätt och att det finns utrymme för en ökadpriskonkurrens. Utskottet anser i likhet medregeringen att detta är en giltigslutsats.Utskottet vill i fråga om konkurrensen inommobiltelefonin även här hänvisa till den redovisningav konkurrenssituationen på olika delmarknader somPTS skall genomföra till . Utskottetutgår ifrån att det av redovisningen kommer attframgå om konkurrensen inom mobiltelefoni, ienlighet med vad som efterfrågas i motionen, intefungerar tillfredsställande. Överväganden ominitiativ i fråga om konkurrensen inom mobiltelefonifår därför anstå till dess redovisningen avkonkurrenssituationen föreligger.Mot bakgrund av det anförda avstyrks därmed motion2004/05:T466 (fp) yrkande 12.Konkurrensverket som övervakareUtskottet vill framhålla, i likhet med tidigareuttalanden, att när det gällermyndighetsorganisationen inom området förelektronisk kommunikation är en bärande tanke bakomdet EG-rättsliga regelverket att i takt med attkonkurrensen utvecklas skall särlagstiftningen gevika för den generella konkurrenslagstiftningen. Dennya lagstiftningen innebar ett närmande motkonkurrenslagstiftningen, med en gradvis övergångtill generell konkurrenslagstiftning på området,som särskilda förutsättningarmåste beaktas, såsom vårt lands geografiskasärprägel med stor glesbygd.I den situation som rådde förlagens genomförande bedömde utskottet att detkrävdes en särreglering för att främja att marknadenför elektronisk kommunikation skulle fungeraeffektivt. Utskottet ansåg att Post- ochtelestyrelsen (PTS) hade den särskilda och djupakunskapen om de tekniska, ekonomiska och andraförutsättningar som råder på de här aktuellamarknaderna.Utskottet är alltjämt av den uppfattningen ochvill med anledning av motionen erinra om att enavstämning med analys av hur den bedömda ordningenhar fungerat kommer att ske senast efter detatt lagen trätt i kraft, dvs. i juli 2005.Avstämningen skall följa upp hurmyndighetsstrukturen har fungerat och om detkonstateras att ett behov av förändringar föreliggerså bör frågor om en funktionsuppdelning kunnaövervägas. I avstämningen ingår även att se över omregelverket är utformat så att en effektiv,rättssäker och ändamålsenlig myndighetsstrukturfrämjas.Utskottet anser för sin del att resultatet av denovan beskrivna avstämningen bör avvaktas innanutskottet uttalar sig i denna fråga. Motion2004/05:T466 (fp) yrkande 11 avstyrks därmed.MobiltelefontäckningUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det är viktigt att helalandet ges en tillfredsställandemobiltelefontäckning. Utskottet utgår därförifrån att ett lämpligt ersättningssystemfinns på plats som det nuvarandeanaloga mobiltelefonsystemet NMT mönstras ut,likaså att PTS verkar för att 3 G-operatörerna tar sitt fulla ansvar att täckaden utlovade andelen av befolkning.Motionsförslagen avstyrks därmed.Jämför särskilt yttrande 2 (fp).MotionsförslagI motion 2004/05:T265 av m.fl. (s)anförs att den mobila telefonin har utvecklatsdramatiskt . I daghar mer än tre fjärdedelar av medborgarna enmobiltelefon. Mobiltelefonin har också ändrat vårtsätt att se på tillgänglighet. Mobiltelefonin harblivit en del av de flesta människors vardag. Detinnebär att människor i de flesta fall förutsättsvara nåbara, oberoende av var de befinner sig.Det nya sättet att se på mobiltelefonin innebärsamtidigt att frustrationen är stor över attutbyggnaden av näten inte står i paritet medmänniskors behov av att använda telefonerna. GSM ärdet dominerande systemet för mobiltelefoni i dag.Det finns tre operatörer som har licens för attdriva egna nät: , och Vodafone.Omfattande resurser har satsats på att bygga näten.I stället för att näten kompletterar varandra löperde i många fall parallellt, och stora delar avSveriges yta saknar täckning. Det gäller bådeglesbygdsområden och ganska befolkningstäta områden.Kommunikationsbehoven utvecklas starkt inomsektorer där de anställda inte är knutna tilltätorter. En skogsarbetare, lantbrukare, ettvårdbiträde eller en långtradarchaufför behöver varatillgängliga i sitt arbete. Var och en av oss villha möjlighet att bli nådd på skogspromenader, på vägeller tåg eller i andra situationer utanför den egnabostaden.Ansvaret för att utveckla infrastrukturen förmobil telefoni har åvilat operatörerna själva. Frånatt NMT-nätet har relativt hög täckning, avSveriges yta, har de nyare systemen hög tekniskkapacitet, men mer begränsad täckning.Erfarenheterna av utbyggnaden av de olika systemenkan tala för att det i ett så vidsträckt land somSverige finns skäl för en starkare samhälleligsamordning av utbyggnaden av näten än som hittillskommit till stånd. Ett sätt att gå till väga voreatt ge länsstyrelser och kommuner en mer aktiv rollockså i planeringen av mobil telefoni. Detta finnsskäl att beakta när nu operatörerna visat att de påegen hand inte förmår att ens nå upp till de kravsom ställs i 3 G-licenserna. Motionärerna menar attdet finns skäl att utreda hur tillgången på mobiltelefoni skall tillgodoses också utanför de områdendär människorna är folkbokförda.I motion 2004/05:T268 av () anförs attdet inom de areella näringarna som renskötsel ochskogs- och jordbruk finns en stor oro införövergången till ny teknik för trådlösakommunikationer. Den nya lagen för elektroniskkommunikation beaktar inte i tillräcklig grad desärskilda behov som finns i glest befolkade områdeni vårt land. En ny lag måste bättre säkramöjligheterna att kommunicera via mobiltelefon.Inom två till tre år kommer NMT 450-nätet attstängas av enligt mångas bedömning. De samlade GSM-näten har helt naturligt stora luckor i singeografiska täckning. Vilken täckning 3 G (UMTS)-näten kommer att erbjuda är osäkert. Många expertermenar att möjligheten att kommunicera i skogsterrängutanför basernas omedelbara närhet kommer att vara istort sett obefintlig eftersom de högaradiofrekvenserna har dåligavågutbredningsegenskaper när de träffar vegetation.En viktig del i det IT-politiska målet ärtillgänglighet. Det IT-politiska målet innefattar enbedömning att hushåll och företag i alla delar avlandet bör få tillgång tillIT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Dettaskall i första hand ske i marknadens regi.Bedömningen är vidare att staten dock har ettövergripande ansvar att se till att IT-infrastrukturmed hög överföringskapacitet finns tillgänglig ihela landet. Konkurrensneutralitet och mångfald pånäten skall främjas genom statliga insatser ochregler. Statens övergripande ansvar kommer tilldirekt uttryck genom särskilda ekonomiskastödåtgärder för bredband i glest befolkade delar avlandet.Tillgång till mobil trådlös kommunikation förmänniskor i glesbygd är nästan viktigare än itättbebyggda delar av landet. Att hålla kontakt via e-post ochInternet med omvärlden på sin arbetsplats skaparattraktivare arbeten, högre produktivitet och ökadsäkerhet. Mot bakgrund av det bör tillgång tilltelefoni och datakommunikation gälla hela landetsyta.I motion 2004/05:T285 av m.fl (kd)anförs att det analoga mobiltelefonnätet håller påatt ersättas med ett nytt. Gammal analog teknik bytsut mot ny digital teknik, en ny teknik som öppnarför helt nya kommunikationsmöjligheter vad gällermoderna bredbandstjänster och som gör det svårareför obehöriga att avlyssna samtalen.Det nya 3 G-nätet kommer att täcka avSveriges befolkning, medan täckningen bara blir 85 %av yta. 3 G-nätet kommer inte att hafullgod täckning i inland och glesbygd.Inte heller det nuvarande GSM-nätet fungerar på deflesta ställena i inland och glesbygd.År 2007 skall det nuvarande analoga NMT-nätetsläckas ut och ersättas av ett nytt snabbt digitaltmobilnät på samma frekvens som nuvarande NMT-nät.Goda kommunikationer i inland och glesbygdär viktigt inte minst för skogsnäringen. Ofta jobbaren skogsarbetare ensam i sin maskin. En fungerandekommunikation med omvärlden är en personligtrygghets- och säkerhetsfaktor för arbetaren.Eftersom det nya digitala nätet inte kommer atttäcka av yta borde enligt vårmening det analoga NMT-nätet av säkerhetsskäl fåvara kvar även i de landsdelar där3 G-nätet inte kommer att byggas ut.I motion 2004/05:T356 av ()anförs att ett fungerande mobiltelefonisystem är enviktig fråga för olika näringsverksamheter som t.ex.gruvnäringen och skogsindustrin. Stora delar avavverkningarna dirigeras på ena eller andra sättetvia det mobila nätet. Det är också viktigt frånsäkerhetssynpunkt att det finns ett väl fungerandemobilt nät för dem som har sitt arbete i skogen ochför dem som vistas där , inte minst dåturismen är och kommer att bli en allt viktigarenäring i landet. Dessutom måste alla hushåll kunnaha samma möjligheter att ta del av den service sommodern telefoni erbjuder.För att basnäringar skall kunna finnaskvar och utvecklas krävs det atttelekommunikationerna i hela fungerar. Detgamla NMT-nätet täcker hela landet. Telias tillståndför NMT 450 går ut , varefter marknaden skallsvara för uppbyggnaden av telenätet. Kravet pånuvarande GSM är att det måste täcka avbefolkningen och på 3 G att det ska täckatättbebyggda områden. Det innebär att efter år 2007kommer stora delar av att inte hamobiltelefoni. Det gäller inte bara norra ,utan även stora, glest bebyggda delar i landetssödra delar.Krafttag måste därför vidtas så att ett fungerandemobilnät blir en rättighet för alla. Det ärangeläget att följa upp att gällande koncessioner omtäckning fullföljs. Att ha kvar och underhålla NMT-nätet inom områden med få boende blir med allsäkerhet dyrt. Om inte avtalen med operatörerna geralla i landet likvärdiga kommunikationer måste dettalösas med samhällsinsatser.I motion 2004/05:T385 av och () anförs att det i finns ettmodernt mobiltelefonnät som fungerartillfredsställande för många, men som är inriktat påtätorter och de stora trafiklederna. Dessvärrefungerar inte nätet lika bra i inlandet ochglesbygden, vilket är ett stort problem förbefolkningen i dessa områden, inte minst vid akutaolyckor eller liknande när man måste kunna få snabbkontakt. Ur ett trygghetsperspektiv är dettaförkastligt. En annan aspekt är att ett fungerandemobiltelefonnät är en viktig förutsättning för effektivt skall kunna utöva yrkesverksamhet.Många av mobiltelefontillverkarna lockar medförmånliga priser på telefoner med ett visstabonnemang, och inte sällan saknar dessa abonnemangtäckning när man kommer utanför tätorten. Ur ettregionalpolitiskt perspektiv är detta mycketviktigt. Ett fungerande mobilnät måste komma helalandet till del för att alla skall kunna ha sammaförutsättningar att använda mobiltelefonnätet.I motion 2004/05:T391 av och (s) anförs att i ett län som meden yta som motsvarar en fjärdedel av landets ytaställs extra höga krav på en bra mobiltäckningsgrad.Det finns många personer och näringar som användersig av de norrbottniska vägarna, bl.a. för timmer-och godstransporter men även för biltestverksamhetoch många andra verksamheter. Det finns storageografiska områden som har stora brister itäckningen. Till exempel mellan ochRiksgränsen men även E 10 saknar täckning på storaområden. Bristen på täckning gäller inte baraNorrbotten utan stora delar av Norrland.Med bakgrund av den stora bristen på täckning ochde framtida farhågorna om låg täckningsgrad via 3 det angeläget att åtgärder vidtas som långsiktigtsäkerställer länets och glesbygdens framtida mobilatäckningsgrad. Det borde vara möjligt att via NMT450-nätets infrastruktur klara glesbygdens framtida3 G-kommunikation till en betydligt lägre kostnad änmed konventionell 3 G-utbyggnad, detta beroende påatt det behövs avsevärt färre basstationer om manutnyttjar NMT 450-nätet.I motion 2004/05:T466 av m.fl. (fp)anförs att redan när licenserna för att driva detnya mobilnätet med UMTS (eller 3 G) delades utkritiserade förfarandet. Regeringen harvalt vägen med statlig kontroll ochplaneringspolitik när det gäller bredbandetsinfrastruktur, när det gäller digital TV och när detgäller det mesta av socialdemokratisk medie- och IT-politik. förordade i stället en s. k.auktionsmodell, vilket för övrigt också förordadesav statens egen utredare i frågan.När NMT-nätet kommer att fasas utaktualiseras frågan om en fungerandemobiltelefonitäckning i de glesast befolkade delarnaav vårt land. Det kommer med stor sannolikhet attvisa sig vara för dyrt att ordna 3 G-täckning idessa områden. Den s.k. WCDMA-tekniken (WidebandCode Division Multiple Acess) kan då vara etteffektivt och billigt alternativ, vilket bör beaktasi den fortsatta hanteringen avmobiltelefoniutbyggnaden (yrkande 10).I motion 2004/05:N254 av m.fl. (fp) anförsbl.a. att det är viktigt att alla i på denavreglerade telemarknaden får tillgång till telefonitill rimliga priser. Det har visat sig attmobiltelefontäckningen är synnerligen dålig på mångahåll i , kanske framför allt i Norrlandsinland men även på andra håll och också i sambandmed tågresor. Från säkerhetssynpunkt är detsynnerligen allvarligt att mobiltelefonerna intefungerar tillfredsställande i olika delar av landet.Det är också en konkurrensnackdel för företagare attde inte kan lita på att de kan nås och nå andra medmobiltelefonen. Det är vår förhoppning att åtgärdervidtas för att förbättra täckningen (yrkande 10).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat frågor ommobiltelefontäckningen, i sambandmed budgetberedningen (bet. 2003/04:TU1). Utskottetanförde då att även med en hög grad avbefolkningstäckning finns det betydande landområdensom riskerar att sakna en tillfredsställandemobiltelefontäckning. Utskottet har i tidigaresammanhang betonat vikten av att hela landet -geografiskt sett - får tillgång till mobilkommunikation, inte bara städer och tätorter.Utskottet utgick också ifrån attersättningssystemet för NMT 450 skall finnas påplats som NMT-systemet mönstras ut. I detsammanhanget ville utskottet betona vikten av attkonkurrensförutsättningarna mellan berördaoperatörer inte rubbades. Utskottet förutsatte attregeringen noga skulle följa denna fråga.Utskottet är alltjämt av denna uppfattning.I fråga om utfasningen av NMT 450 har utskotteterfarit att () bjudit inoperatörer att ansöka om ett nationellt tillståndför digital mobiltelefoni i 450 MHz-bandet. Det nyamobilsystemet skall uppfylla behoven avmobiltelefoni i glesbygd och ersätta det analoga NMT450 när det gäller taltjänster. Ett digitalt systemger också goda förutsättningar för datatjänster.Målet är att få lika bra täckning som med dagensNMT, men med modern teknik.GSM, UMTS (3 G) och det nya 450-tillståndet kommeratt komplettera varandra i fråga om täckning avSverige. GSM kommer att finnas kvar framöver, och operatörerna gör påmarknadsmässiga grunder fortfarande förtätningar inäten. 3 G kommer i huvudsak att finnas därmänniskor har sina stadigvarande bostäder medan 450-tillståndet kommer i huvudsak att täcka glesbygd,vilket bl.a. kan komma glesbygdsnäringar till godo.Nya tekniska möjligheter har också visat sig kunnamedge överföring i höga hastigheter så attbredbandiga datatjänster kommer att kunna användas iglesbygd på ett sätt som inte är möjligt . PTShar satt som krav att av landytan i varjeenskilt län skall täckas fr.o.m. . Pådetta sätt undviks risken att vissa län helt skullesakna täckning.Ansökningar och anbud har inlämnats till PTS månad 2005. Den slutna auktionen är nyligenavslutad, och Nordisk Mobiltelefon A/S har lämnat indet högsta budet, . Bolaget hardärför rangordnats högst vid anbudsöppningen somgenomfördes . Bolaget tilldelastillståndet efter betalning av auktionsbeloppet.Detta skall ske senast efteranbudsöppningen.När det gäller 3 G-täckningen har Post- ochtelestyrelsen (PTS) gjort ensammanställning av täckningen. Av sammanställningenframgår att totalt täcker och Tele 2, som harett 3 G-tillstånd tillsammans, av denbefolkningstäckning på 8 860 000 personer, som delovade när de fick tillståndet. Detta är enförbättring av täckningen sedan den 31december 2003, då hela näten enligt operatörernaslöften egentligen skulle ha varit klara. Vodafonetäcker av den utlovadebefolkningstäckningen på 8 860 000 personer, vilketäven Hi3G gör. För innebär detta enförbättring av täckningen och för Hi3G enförbättring sedan den 31 december 2003.Trots förbättrad täckning har 3 G-operatörernaenligt PTS inte uppfyllt sina löften om att täcka8 860 000 personer av befolkning. PTS hararbetat fram en modell som kan användas i arbetetmed att utforma förelägganden vid vite. Modellen harvarit ute på samråd t.o.m. den 24 februari 2005.Utskottet vill också erinra om att regeringen den17 tillsatte en utredning som skallundersöka behovet av ändrade regler för bl.a.masttilldelning i nät för elektroniskakommunikationer. Enligt regeringen ligger det iallmänhetens intresse att utbyggnaden av olikaradiobaserade nät sker så effektivt som möjligt församhället. Det är därför viktigt att befintlig ochnytillkommande infrastruktur samutnyttjas i störstamöjliga utsträckning utan att snedvridakonkurrensen. Utredaren har möjlighet att utarbetalagförslag om man kommer fram till att det behövs.Som utskottet ser det har de frågor ommobiltelefontäckningen som tas upp i motionernauppmärksammats av regeringen och PTS. Utskottetutgår ifrån att ett lämpligt ersättningssystem finnspå plats som det nuvarande analogamobiltelefonsystemet NMT mönstras ut, likaså att PTSverkar för att 3 G-operatörerna tar sitt fullaansvar att täcka den utlovade andelen av Sverigesbefolkning.Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna2004/05:T265 (s), 2004/05:T268 (m), 2004/05:T285(kd), 2004/05:T356 (s), 2004/05:T385 (s),2004/05:T391 (s), 2004/05:T466 (fp) yrkande 10 och2004/05:N254 (fp) yrkande 10.IT-lagstiftningUtskottets förslag i korthetInformations- och kunskapssektorn bliralltmer globaliserad. Utskottet anser att detdärför är viktigt att lagstiftningen på IT-området utformas med beaktande av europeisktoch internationellt regelverk. Utskottetförutsätter att de frågeställningar som lyftsfram i motionen om ett harmoniserat regelverkuppmärksammas inom ramen för den aviseradeavstämningen av gällande ordning när detgäller elektroniska kommunikationer.Motionsförslaget avstyrks därmed. Jämförreservation 10 (m).MotionsförslagI motion 2003/04:N248 av m.fl. (m)anförs att det är angeläget att den svenskarättsordningen respekteras och att nya regler på IT-området integreras i existerande lagstiftning.Den snabba tekniska utvecklingen gör också attspeciallagstiftning på IT-området riskerar attsnabbt bli obsolet. Nationell lagstiftning är oftaopraktisk på IT-området, och det är viktigt attskapa europeiska och internationella regler.Nationella lagar som inte visar tydlig nytta bördärför avskaffas. Lagen om elektroniskaanslagstavlor är ett tydligt exempel på en lag somborde upphävas, och de regler som finns däri som kanbehövas bör integreras i den växandemängden andra IT-lagar. Moderata samlingspartiet tarockså upp frågan om överregleringen på IT-områdetinom EU. I många av de europeiska direktiv sominförs på IT-området finns utrymme för skillnader ilagstiftning mellan medlemsländerna. Det är viktigtatt implementera direktiven på ett sätt som låtermarknaden hitta en egen balans och inte införakrångligare eller mer restriktiv lagstiftning ändirektiven kräver (yrkande 14).Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om att defrämsta målen för att uppnå målen för sektornelektronisk kommunikation skall vara att skapaförutsättningar för en effektiv konkurrens utansnedvridningar och begränsningar samt att främja eninternationell harmonisering.Med anledning av frågor som tas upp i motionenvill utskottet uppmärksamma ett meddelande frånkommissionen KOM (2004) 759, som redovisarutvecklingen på IT-marknaden och tar upp olöstaregleringsfrågor.Slutsatsen i meddelandet är att befinnersig i ett kritiskt skede när det gäller utvecklingenmot en ny och dynamisk ekonomi som drivs på avkonvergensen mellan olika tekniska lösningar ochinnovationen av tjänster. Marknaderna för e-kommunikationer visar visserligen tecken pååterhämtning, men det krävs ytterligareansträngningar om fördelarna för den utvidgadeeuropeiska ekonomin skall öka.En viktig förutsättning för detta är ettfullständigt och korrekt genomförande av regelverketför e-kommunikationer och en effektiv tillämpning avEU:s konkurrensregler.