bet · GS01TU10 · 2005-04-19 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet förslag i 26 motioner från allmännamotionstiden . Motionerna rör olika slags luftfartsfrågor,bl.a. avreglering och konkurrens inom flyget, statens ansvar förflygplatssystemet och flygplatskapaciteten i Storstockholmsområdet.Flertalet motioner avstyrks, några med hänvisning till att frågornaförväntas bli behandlade i aviserade propositioner. Det gäller bl.a.frågan om fördelning av ankomst- och avgångstider (slottider), därutskottet förutsätter att den aviserade transportpolitiskapropositionen kommer att innehålla en redovisning och analys avmöjligheterna att i införa en trängselprissättning på slottider. Ifråga om fjällflyg anser utskottet att miljö- och turismintressena intebehöver stå i motsatsställning till varandra. Det är, menar utskottet,viktigt att en eventuell åtgärd för att begränsa fjällflyget intesträcker sig längre än som är nödvändigt för att nå syftet med åtgärden.Motionsförslag härom avstyrks med hänvisning till att frågan kommeratt behandlas i den aviserade miljömålspropositionen.Slutligen föreslår utskottet ett tillkännagivande om att regeringenskall lägga fram ett förslag till om ett system som säkerställeratt flygbesättningar uppfyller uppställda krav på nykterhet och drogfrihet;ett motionsförslag med detta syfte tillstyrks därmed delvis.Till betänkandet har fogats 7 reservationer och 2 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Privatisering av LuftfartsverketRiksdagen avslår motionerna2004/05:T464 av m.fl. (m)yrkande 22 och2004/05:T468 av m.fl. (fp) yrkande 33.Reservation 1 (m, fp)2. Avreglering och konkurrens inom flygsektornRiksdagen avslår motionerna2004/05:T464 av m.fl. (m)yrkande 19 och2004/05:T468 av m.fl. (fp) yrkande 30.Reservation 2 (m, fp)3. Privatisering av flygplatserRiksdagen avslår motionerna2004/05:T215 av (),2004/05:T321av m.fl. (m) yrkande 6 och2004/05:T464 av ElizabethNyström m.fl. (m) yrkande 20.Reservation 3 (m)4. Statens ansvar för flygplatssystemetRiksdagen avslår motionerna2004/05:T259 av m.fl.(s),2004/05:T374 av m.fl. (s),2004/05:T457 av TobiasKrantz (fp),2004/05:T468 av m.fl. (fp) yrkande 32,2004/05:T474av m.fl. (fp) yrkande 7,2004/05:T509 av (båda s),2004/05:N396 av ochBjörn (båda m) yrkande 4 och2004/05:N412 av . (kd) yrkande 12.Reservation 4 (m, fp, kd, c)5. SlottidssystemetRiksdagen avslår motionerna2004/05:T218 av ()och2004/05:T468 av m.fl. (fp) yrkande 31.6. Flygplatskapacitet i StockholmsområdetRiksdagen avslår motionerna2004/05:T205 av (),2004/05:T226av (),2004/05:T306 av och (båda m),2004/05:T380 av (),2004/05:T416av m.fl. (s),2004/05:T459 av m.fl. (kd)yrkande 14,2004/05:T464 av m.fl. (m) yrkande21,2004/05:N349 av de m.fl. (m) yrkande 5och2004/05:N409av m.fl. (fp) yrkande 22.Reservation 5 (m, fp, kd)Reservation 6 (v, mp)7. Flygverksamhet i fjällområdenaRiksdagen avslår motionerna2004/05:MJ442 av och (båda c) yrkande 2 och2004/05:N397 av m.fl.(m) yrkande 3.Reservation 7 (m, fp, kd, c)8. Nytt namn på Stockholm-ArlandaRiksdagen avslår motionerna2004/05:T256 av ()och2004/05:N409 av m.fl. (fp) yrkande 9.9. SegelflygRiksdagen avslår motion2004/05:T451 av () yrkandena1-4.10. Fritidsflyg på Malmens flygfältRiksdagen avslår motion2004/05:T453 av () yrkandena1-3.11. Stickprovskontroll av kabinpersonalRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanfört om att regeringen skall lägga fram ett förslag till omett system som säkerställer att flygbesättningar uppfyller uppställdakrav på nykterhet och drogfrihet. Därmed bifaller delvismotion2004/05:T201 av och (båda m).Stockholm den 19 april 2005På trafikutskottets vägnarClaes RoxberghFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), Claes-GöranBrandin (s), (), (), (), (), (), (), MikaelJohansson (mp), () och Skånberg (kd).Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta ärende behandlar utskottet förslag i 26 motioner med inalles 38yrkanden rörande luftfart från allmänna motionstiden hösten 2004.Ett yttrande har inkommit från Nobelstiftelsen.Utskottets övervägandenPrivatisering av LuftfartsverketUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om en privatisering av Luftfartsverket.Jämför reservation 1 (m, fp).MotionernaFrågan om roll tas upp i motion 2004/05:T464 av ElizabethNyström m.fl. (m). De konstaterar att en uppdelning nu har gjorts iLuftfartsverket och Luftfartsstyrelsen. Motionärerna vill emellertidatt man går vidare med en bolagisering av produktionsuppgiften ochprivatiserar den verksamhet bedriver och som inte utgörsav myndighetsutövning. Även flygtrafiktjänsten bör privatiseras, anserde. Detta skulle förbättra förutsättningarna för svenskt flygsinternationella utveckling. Som motiv erinras i motionen om att privat ägandeav flygplatser har blivit allt vanligare. Flera faktorer har varitdrivande. För det första har regeringar i olika länder kommit under alltstarkare press att reducera sina utgifter - inte bara vad avserinvesteringar utan också vad som kan anses vara subventioner till offentligservice. Alltfler anser också att de offentliga organen inte är särskilteffektiva (yrkande 22).I motion 2004/05:T468 av m.fl. (fp) sägs att det är positivtatt en uppdelning av nu har genomförts och attmyndighetsrollen har överförts till den nya Luftfartsstyrelsen. Härigenommöjliggörs försäljning av den verksamhet som kvarstår inom (yrkande 33).Vissa kompletterande uppgifterTidigare behandling i riksdagenMed anledning av förslag i motioner beslutade omett tillkännagivande till regeringen om att bordeskiljas från och inrättas som en särskild myndighet(bet. 1990/91:TU20, rskr. 1990/91:177). Härefter har frågan aktualiseratsmotionsvägen vid ett flertal tillfällen. föreslog regeringeni budgetpropositionen för att skulle godkänna enuppdelning av och bemyndiga regeringen att genomföraombildningen i enlighet med vad regeringen hade förordat i propositionen.Riksdagen fattade beslut i enlighet härmed (prop. 2003/04:1 utg.omr.22, bet. 2003/04:TU1, rskr. 2003/04:75). beslut har nugenomförts i och med att Luftfartsstyrelsen inrättades den 1 januari 2005.Syftet är att rollkonflikter skall undvikas mellan myndighetsutövningoch produktion. Till Luftfartsstyrelsen överfördes från Luftfartsverketde båda avdelningarna samt Luftfart och samhälle.Det kvarvarande är ett affärsverk med produktionsverksamheti form av drift av de statliga flygplatserna, flygtrafiktjänsten ochannan verksamhet med koppling till intäkter eller där det finns konkurrensmed andra aktörer på marknaden. Såväl som Luftfartsstyrelsenfinansieras genom avgifter.Förslag om bolagisering av affärsdrivande del haraktualiserats i motioner vid en rad tillfällen. Senaste gången frågantogs upp var . Förslaget avstyrktes av utskottet och avslogsav med hänvisning till att det inte var motiverat (bet.2003/04:TU1).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att beslut om en uppdelningav nu har genomförts i och med inrättandet avLuftfartsstyrelsen. Beträffande frågan om bolagisering - och eventuellförsäljning - av den kvarvarande delen av det ursprungliga ,står utskottet kvar vid sitt tidigare ställningstagande om att dettainte är motiverat. Motionerna avstyrks alltså i dessa avseenden.Avreglering och konkurrens inom flygsektornUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till bl.a. gällande marknadsförutsättningar och deåtgärder som vidtas internationellt för att skapa förutsättningar förökad konkurrens och rättvisa villkor mellan flygbolag och mellanflygplatser avstyrks motioner om avreglering inom flygsektornJämför reservation 2 (m, fp).MotionernaI motion 2004/05:T464 av m.fl. (m) begärs attliberaliseringen av luftfarten påskyndas. Kravet gäller främst marknadenEU-USA. Avregleringen inom detta transportslag har lett till attflygbolagen utvecklat olika samarbetsformer för att bättre kunna hävda sigpå den globala marknaden, bl.a. genom minskade driftskostnader. Å andrasidan är alliansbildningen inte entydigt positiv eftersom konkurrensenriskerar att sättas ur spel. Även i EU bör liberaliseringen fortsättagenom att man gör det möjligt att överta aktiemajoriteter i andra ländersflygbolag; syftet är att upphäva kopplingen mellan de nationellaflygbolagen och den egna staten. Härigenom skulle behovet av allianserminska, resonerar man (yrkande 19).Luftfarten såväl i som i vår omvärld drabbades av ett kraftigtavbräck i samband med terroristattackerna konstaterarman i motion 2004/05:T468 av m.fl. (fp). Staten fick gå inmed stöd till flygbranschen i stället för att - som förordat- ta ut ett något högre biljettpris hos samtliga flygbolag. Dessvärrehar konkurrensen inte förbättrats i takt med avregleringen, anförs det.SAS, med staten som delägare, har fortfarande en alltför dominerandeställning på många sträckor i in- och utrikestrafik. Det har lett tillorimligt höga biljettpriser på de sträckor, där konkurrens saknas jämförtmed dem som är konkurrensutsatta. Tendenser till kartellbildning inomflygsektorn har också förekommit. Det är därför angeläget att arbetetpå en ökad konkurrens inom luftfarten drivs vidare, framhåller motionärerna(yrkande 30).Vissa kompletterande uppgifterGällande reglerAvregleringen av flyget inom EU har genomförts genom olika s.k. paket.Det första innebar att det blev tillåtet för andra EU-baserade flygbolagän medlemsländernas att bedriva trafik mellan medlemsländerna inom EU.Flygbolagen fick också större möjligheter att erbjuda rabatteradebiljetter. Det andra paketet innehöll ytterligare åtgärder i enliberaliserande riktning. Genom det tredje paketet öppnades all trafik mellanflygplatserna i EU för internationell trafik, och varje bolag tillätsatt självt bestämma sin prispolitik. Liberaliseringen utökades därutövergenom att tillträdet inkluderar transporter även inom ett annat medlemslandän det i vilket flygbolaget är etablerat, s.k. cabotage. omfattashela EES-området av dessa regler.Vissa inrikeslinjer är av regionalpolitiska skäl belagda med s.k. allmäntrafikplikt. Det innebär att ett medlemsland får ge ett flygbolag iuppdrag att utan konkurrens och mot ersättning genomföra flygningar påsträckan. Flyglinjen bör anses vara väsentlig för den ekonomiskautvecklingen i regionen. Det rör sig ofta om flyglinjer till glesbefolkadeoch avlägset belägna områden, dit flygbolag som enbart tar hänsyn tillkommersiella intressen inte flyger. Flyglinjer med allmän trafikpliktär undantagna från regeln om cabotage. Det är medlemsländerna självasom beslutar om vilka linjer som beläggs med allmän trafikplikt. Ettbeslut om trafikplikt skall meddelas till kommissionen och omprövas avmedlemslandet minst vart tredje år.Inom det svenska inrikesflyget genomfördes avregleringen den 1 juli1992. Det finns numera konkurrens på flera linjer. I är vissalinjer mellan bl.a. och inland belagda med trafikplikt.Marknadsutveckling inom flygetAntalet passagerare inom luftfarten sjönk drastiskt under perioden2000-2003 med kraftigt minskade intäkter som följd. Under år 2004återhämtade sig den internationella flygtrafiken och en passagerarökningskedde även på de svenska flygplatserna vad gäller såväl inrikes somutrikes trafik.I har lågpristrafiken en mindre marknadsandel än i vissa andraEU-länder. Lågkostnadsflyget i har dock uppvisat en mycket starktillväxt . Nyetableringarna inom svensk inrikestrafikhar, tillsammans med det öka konkurrenstrycket, inneburit fler möjligheterför passagerarna att kunna resa till låga biljettpriser.RegelutredningenI sitt betänkande Liberalisering, regler och marknader (SOU 2005:4) harRegelutredningen utvärderat regelreformeringar av vissa marknader,däribland inrikesflyget.Där sägs bl.a. att Europeiska kommissionen gjorde bedömningenatt den europeiska avregleringen av flygmarknaden varit till gagn förkonsumenterna. Kommissionen hade dock pekat på vissa kvarståendekonkurrensproblem som medfört att priserna inte fallit i den utsträckningsom förväntats. Det största hindret angavs vara kapacitetsbristen påflygplatserna som gör att det är svårt för nya företag att etablera sig.Andra problem som lyftes fram var flygbolagens bonusprogram, kvarståendeskillnader i medlemsländernas regelverk och höga kostnader för markservice.I betänkandet redovisar utredningen en analys av liberaliseringen.Sammanfattningsvis konstateras att den internationella flygmarknadenbefinner sig i en snabb omvandling och att detta får effekter på densvenska inrikesmarknaden. Denna utveckling innebär i sin tur att det ärsvårt att dra slutsatser om vilken effekt liberaliseringen har haft,även om den troligtvis spelat en avgörande roll för många av de processersom nu äger rum. Det är vidare svårt att ange prisutvecklingen påmarkanden efter liberaliseringen, fortsätter utredningen. Det är integivet att konkurrens innebär lägre pris, eftersom bolagen kan välja attkonkurrera med kvalitet snarare än pris. har kunna överleva,och deras prisnivå kan därmed ses som endast kortsiktigt hållbar.Utredningen refererar också Statskontorets bedömning om attbeslutsfattarnas mål om att priserna skulle sänkas genom liberaliseringeninte har uppfyllts, eftersom priserna för flygverksamhet har stigitkraftigt enligt de mätningar som () utfört.Regelutredningen anser att ingen av de liberaliserade marknaderna harnått sin slutgiltiga form men att de genomförda reformerna har bidragittill en ökad samhällsekonomisk effektivitet på flertalet av dem. Detfinns dock ett behov av ytterligare reformer för att förbättra marknadernasfunktionssätt. Utredningen vill särskilt peka på tre faktorer, nämligenbehovet av ett ökat konsumentstöd, en förstärkt ägarfunktion iRegeringskansliet och förbättrad tillsyn över marknaderna. När det gällerden förstärkta ägarfunktionen i förordar Regelutredningenföljande.Målen för de statliga bolagen bör göras mer synliga, tydliga och mätbara.Det bör ske en tydlig uppdelning och precisering av mål för monopolverksamhetoch verksamhet som bedrivs under konkurrens.En generell policy för konkurrensneutralitet bör införas i regeringensövergripande ägarpolicy för statliga företag och affärsdrivandeverk.Luftfartsverkets uppfattning om avregleringens effekterI sin årsredovisning för redovisar () sinuppfattning om avregleringens effekter. Det konstateras inledningsvisatt den reglerade flygmarknadens struktur har bestått under många årefter det att avregleringen genomfördes. är marknaden emellertidbetydligt mer dynamisk. På många linjer både etableras och försvinnerflygbolag, ofta med kort varsel. LFV säger sig ha för avsikt att ökaflexibiliteten så att kapacitet, organisation och kostnader snabbarekan anpassas till svängningar i flygmarknadens efterfrågan. Dessutomsträvar LFV att minska kostnaderna generellt; den lediga kapacitet somfinns på LFV:s flygplatser innebär t.ex. möjligheter att begränsainvesteringsutgifterna. Vidare kommer LFV att arbeta aktivt för att ökade kommersiella intäkterna, t.ex. genom samverkan med externa aktöreroch exploatering av mer terminalyta.Utskottets ställningstagandeHösten 2003 avslog motionsyrkanden om avreglering och konkurrensinom luftfarten med hänvisning till att frågan var föremål för utredningaroch överväganden inom flera instanser, såsom ,och () (bet. 2003/04:TU1).Som redovisats har angett att de genomfördareformerna med bl.a. avreglering av flygmarknaden, har bidragit till enökad samhällsekonomisk effektivitet. Det finns dock, enligt utredningen,ett behov av ytterligare reformer för att förbättra marknadernasfunktionssätt. Utredningen vill särskilt peka på behovet av ett ökatkonsumentstöd, en förstärkt ägarfunktion i och förbättradtillsyn över marknaderna.I detta sammanhang vill utskottet peka på den utveckling som nyligenägt rum i inrikesflyget med fler konkurrerande flygbolag, vilket harlett till prissänkningar i vissa fall.Utskottet utgår från att staten även i fortsättningen kommer att ansvaraför en väl fungerande luftfartsmarknad i . Ett sådant ansvar börfrämst inriktas på att skapa förutsättningar för marknadens aktörer attutveckla effektiva transportlösningar. Detta kräver i sin tur att statentillser att konkurrensen på luftfartsmarknaden upprätthålls och utvecklasmen också att det finns tillräcklig och väl fungerande infrastrukturkapacitet.Luftfartsstyrelsen kan eventuellt komma att utreda vilken marknadsinformationsom är nödvändig och hur en sådan information kan säkerställas för på ett effektivt sätt skall kunna följa luftfartsmarknadens utveckling.Utskottet vill vidare erinra om de åtgärder som vidtas internationelltför att skapa förutsättningar för ökad konkurrens och rättvisa villkormellan flygföretag liksom mellan flygplatser. Inom EU har exempelvisett ökat engagemang skett i tredjelandsrelationerna föratt utveckla en väl fungerande internationell flygmarknad.Mot bakgrund av vad som anförts om genomfört och pågående arbete för enutveckling av flygmarknaden avstyrks här behandlade motioner.Privatisering av flygplatserUtskottets förslag i korthetMot bakgrund av att luftfartens infrastruktur måste betraktas som ettsammanhållet system avstyrker utskottet krav i motioner om en privatiseringav flygplatser.Jämför reservation 3 (m) och särskilt yttrande 1 (c).MotionernaI motion 2004/05:T464 av m.fl. (m) förordas att ,och överlåts till andra ägare än staten. På så sättkan statens ägarroll reduceras och eventuellt helt fasas ut på sikt.Det finns inte något självändamål för staten att äga flygplatser, ansermotionärerna (yrkande 20).Även i motion 2004/05:T215 av () anförs att Moderatasamlingspartiet länge har föreslagit en privatisering av statligaflygplatser, främst de stora flygplatserna. De regionala flygplatsernadrivs oftast av kommuner och landsting. i är ettsådant exempel, säger han. Denna flygplats kostar skattebetalarna iDalarna mycket pengar, som skatteintäkterna konkurrerar omområdena vård, skola och omsorg. Det vore därför bra att söka efterandra ägare, privata intressenter som dessutom kan förutsättas drivaflygplatserna bättre.En privatisering av bör utredas, begär man i motion2004/05:T321 av m.fl. (m). Motionärerna hänvisar tillatt tågtrafiken över har blivit en framgång och att denbidrar till integrationen i regionen. Härigenom har även flygtrafikenmöjlighet att expandera betydligt. För att samarbete mellan Kastrupsoch flygplatser skall bli effektivt måste förbindelserna mellanflygplatserna vara goda, och frågan om en sammanlänkande järnväg börutredas. Även regionens övriga flygplatser har goda möjligheter attutvecklas, anförs det (yrkande 6).Vissa kompletterande uppgifterFlygplatsstrukturenI finns ca 40 flygplatser med regelbunden civil flygtrafik.Några är militära flygflottiljer. De icke-statliga ägs av kommuner ellerär privatägda.Under år 2004 drev LFV 19 flygplatser. I Division ingårflygplatserna och och i DivisionFlygplatsgruppen ingick resterande 17. under2000-talet noterades en trafikminskning på flygplatserna. År 2004kännetecknas av en ökning med totalt sett när det gäller antaletpassagerare och när det gäller antalet landningar. Fördelad på deolika flygplatserna är bilden splittrad. hade enpassagerartillväxt på ; även visar godtillväxt. Även relativt stora flygplatser med stort avstånd till ,men också sådana där snabba marktransporter saknas, har haft en gynnsamutveckling; exempel på dessa är och . Svag trafikutvecklingäven har i synnerhet , , Karlstadsoch flygplatser haft. Den förändrade flygmarknaden har såledesslagit hårt mot många mindre flygplatser. Mot bakgrund av detta har LFVgenomfört en översyn av flygplatssystemets struktur och en analys avstatens ansvar för flygplatserna.Utredning om en järnvägsanslutning Malmö-SturupEn järnvägsutredning har genomförts med syfte att klarlägga förutsättningarnaför att få en järnvägsanslutning till (Sturuppendeln).Projektet har delfinansierats av EU tillsammans med , ,och Ystads kommuner samt , ochLuftfartsverket. har under hösten2002 överlämnats till för fortsatt beredning.Objektet har inte prioriterats i den fastställda flerårsplanen förinfrastruktursatsningar i järnvägar. För att få ett rimligt resandeunderlagpå tågen måste trafiken, på motsvarande sätt som för den planeradetågtrafiken till , integreras med den övriga tågtrafiken. Dettakan endast ske med ett genomgående spår.Länsstyrelsen i län har godkänt miljökonsekvensbeskrivningen aven ny järnvägsförbindelse till med tunnel under flygplatsen.Kostnaderna för färdigställande av järnvägsförbindelsen har beräknatstill 2 miljarder kronor.Utskottets ställningstagandeMotionsförslag om en privatisering av statliga flygplatser har behandlatsav vid ett flertal tillfällen. Senaste gången var (bet. 2003/04:TU1. Utskottet hänvisade då till sina tidigare uttalandensom gick ut på att luftfartens infrastruktur måste betraktas som ettsammanhållet system, där en flygplats förutsätter en annan. Ett sådantsystem medger en resultatutjämning mellan de få flygplatser som geröverskott och de många som, betraktade var och en för sig, går medförlust. En förändring som skulle innebära att de lönsamma delarna avsystemet bröts ut ur detta och privatiserades kan därför inte förordas.Utskottet står fast vid denna uppfattning. vill utskottetpeka på att överväganden med anknytning till hithörande frågor görsinom . Mot denna bakgrund avstyrks motionsförslagen ihär berört avseende.Även frågan om ett utökat samarbete mellan flygplatserna i Skåneregionenoch flygplatsen har varit uppe tidigare till behandling iutskottet. Alltjämt ser utskottet positivt på ett sådant samarbete.Utskottet förutsätter att ett närmare samarbete mellan de båda flygplatsernakan utvecklas framöver oberoende av ägandeformer. Enligt utskottetsmening finns det därför ingen anledning att ta några initiativ i frågan;bör därmed avslå motionsyrkandet även i denna del.Statens ansvar för flygplatssystemetUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till att frågorna om flygets roll i det svenskatransportsystemet avses bli behandlade inom ramen för den aviseradetransportpolitiska propositionen avstyrks berörda motionsförslag.Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c).Vissa bakgrundsuppgifterStatligt stöd till icke-statliga flygplatserStatligt driftsbidragDet transportpolitiska beslutet innebar att staten - inom ramenför en oförändrad rolltilldelning - skulle ta ett större ekonomisktansvar än dittills för driften av luftfartens infrastruktur.Det konkreta resultatet av beslutet var införandet av ettdriftsbidrag till de kommunala och privata flygplatserna. Bidraget ärinriktat på en positiv regional utveckling i form av geografiskt riktadinsats. Detta innebär i princip att mer perifera flygplatser tilldelasen proportionellt större andel av bidragen. Systemet avses vara transparentoch ge incitament till effektivisering av flygplatsdriften. Den ärbaserad på ett antal kostnads- och intäktsfaktorer som tilldelasschablonvärden för att avspegla flygplatsernas kostnader och intäkter. använder schablonvärden i stället för faktiska kostnads- ochintäktsvärden är för att undvika att systemet blir kostnadsdrivande (högrefaktiska kostnader skulle innebära ökat bidrag). En utvärdering avsystemet genomfördes av och Svenska Kommunförbundet.Regeringen beslutade att fördela 103,5 miljoner kronori driftsbidrag varav (21,) finansieras genomLuftfartsverkets egna medel. av dessa skall avsättastill projekt för utveckling och effektivisering vid kommunala flygplatsersamt för ekonomisk uppföljning av driften vid flygplatserna.Allmän trafikpliktSom har redovisats tidigare finns möjligheter att besluta om att vissalinjer skall omfattas av allmän trafikplikt.Regeringen beslutade att införa allmän trafikpliktpå tio inrikes flyglinjer i och norra . Rikstrafikenhar genomfört upphandlingar av trafik på de aktuella linjerna. De avtalom trafik som slutits mellan Rikstrafiken och flygbolagen löper ut den29 oktober 2005.Regeringen beslutade att innehållet i den allmännatrafikplikten skall förändras.