bet · GS01AU7 · 2005-05-24 00:00:00 — En konkurrensutsatt offentlig sektor(punkt 19) (m, fp, kd, c)av (), (m),(), (), PatrikNorinder (m), () och HenrikWestman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 19 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 9. bifaller därmed motionerna2004/05:A261 yrkande 6 (c) och 2004/05:A352 yrkande8 (kd).StällningstagandeSvenska kvinnors förvärvsfrekvens ligger bland dehögsta i världen. Trots detta har vi en i etteuropeiskt perspektiv mycket könssegregeradarbetsmarknad. Kommuner och landsting har i huvudsakvarit kvinnornas arbetsmarknad. Den offentligasektorn har dock blivit en kvinnofälla. Kvinnorsmöjligheter till karriär och löneutveckling harbegränsats eftersom det inte funnits fleraarbetsgivare att välja mellan. Att kvinnor oftaväljer att arbeta mindre än heltid är många gångerett uttryck för att traditionella könsroller leverkvar. Utbildning, yrkesval, position och inom vilkenbransch man arbetar påverkar också löneskillnaderna.Det främsta sättet att tvinga fram förändringar äratt verksamheterna inom kommuner och landstingutsätts för konkurrens. Den stelbenta struktureninom den offentliga sektorn håller lönerna nere, ochkvinnorna som arbetar där får långt ifrån den lön deförtjänar. Fler aktörer som utför verksamheterfinansierade av den offentliga sektorn, t.ex.äldreomsorg och sjukvård, skulle utveckla dentraditionellt kvinnliga arbetsmarknaden. Detta börges regeringen till känna. Det innebär attmotionerna A261 yrkande 6 (c) och A352 yrkande 8(kd) tillstyrks.10. Löner och diskriminering (punkt 20) (m, fp,kd, c)av (), (m),(), (), PatrikNorinder (m), () och HenrikWestman (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 20 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 10. bifaller därmed motion2004/05:A355 yrkande 5 (fp).StällningstagandeTrots att lönediskriminering på grund av kön varitförbjuden i lag finns en uppenbarlönediskriminering kvar. Inför internationellakvinnodagen 2001 utlovade statsministern att deosakliga löneskillnaderna inom offentlig och privatsektor skulle vara åtgärdade.Det har gått och det är bara attkonstatera att statsministern inte hållit sittlöfte. Faktum är att lönegapet i stället har ökat iSverige . När hänsyn tagitstill skillnader mellan könen i ålder, utbildning,arbetstid, sektor och yrkesgrupp blir kvinnornas löni genomsnitt av männens på arbetsmarknaden istort, enligt SCB. Utan denna vägning är resultatet18 % lägre lön för kvinnor än för män. Regeringenbrukar jämföra löneskillnaderna med främst andraländer i EU för att finna stöd för sin politikeftersom snittet för kvinnors lön i EU uppgår till75 % av männens. Sannolikt är det emellertid så attden något mindre löneskillnaden i enbartberor på att lönespridningen är sämre i . Isjälva verket är det svårare för svenska kvinnor attgöra lönekarriär, och om man jämför andelen kvinnori de högre löneskikten hamnar i ställetbland de sämsta i EU.Vi anser att det är dags att genomföra en nylöneskillnadsutredning för att på nytt kartlägga ochanalysera löneskillnaderna, osakliga som sakliga,samt orsakerna och förklaringarna.Om vi ska se ett slut på de orättvisa lönerna ochkönssegregationen på svensk arbetsmarknad måste tvåcentrala förändringar ske. För det första måste flerkvinnor nå ledande befattningar, för det andra krävsdet en allmän press uppåt på lönerna inom dekvinnodominerade yrkena, vilka framför allt finnsinom skola, vård och omsorg.Flertalet undersökningar visar att kvinnor i denoffentliga sektorn oftare anger att de saknarinflytande över sitt arbete och därför upplever detsom stressigt. Detta innebär att den offentligasektorn oftare brister på ett sätt som fårkonsekvenser på lönenivåer och jämställdhet.Genom konkurrens mellan arbetsgivarna kanlönenivåerna inom vissa av de kvinnodomineradeyrkena höjas. Detta bör ges regeringen till känna.Vi tillstyrker därför motion A355 yrkande 5 (fp).11. Obetalt hemarbete (punkt 23) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 23borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 11. bifaller därmed motionerna2004/05:Sf363 yrkande 39 (kd) och 2004/05:A352yrkande 18 (kd).StällningstagandeMed tanke på hur viktig omsorgen om barnen ärframstår dagens system, som inte inbegriperomvårdnad i hemmet, som mycket otidsenligt. Närbarnomsorgsfrågor diskuteras glöms ofta attsmåbarnsperioden för de allra flesta är en relativtkort period av livet. Hemarbete måste få ettmeritvärde på arbetsmarknaden. Hemarbete ställerstora krav på organisation, simultankapacitet ochekonomisk planering. Hemarbete med barn måstebetraktas som den viktiga samhällsinsats detfaktiskt är.Män och kvinnor arbetar ungefär lika mycket i tidräknat, men proportionerna mellan hemarbete ocharbete utanför hemmet är olika. Kvinnorna arbetar mindre på den s.k. öppna arbetsmarknaden. Ska flermän lockas att ta ett större ansvar för hemarbetetoch omsorgen om barnen måste statusen för hemarbetehöjas på olika sätt. Den negativa bild som under1970-90-talen getts av hemarbete är en viktigförklaring till mäns svaga intresse förjämställdhetspolitik.Ekonomiska beräkningsgrunder och teorier tar intealltid hänsyn till oavlönat arbete trots att detutgör en stor samhällsinsats. BNP-måttet omfattarinte hemarbete. Därmed fångar detta mått inte enväsentlig del av det arbete som utförs. börta initiativ till internationella överenskommelsersom gör att hemarbete kan ingå i eller kompletteraBNP-måttet.En speciell form av arbete i hemmet äranhörigvård. Detta arbete kan också ske i annanshem. Anhörigvård utförs oftare av kvinnor än av män.Inte heller detta, ofta mycket krävande arbete,genererar pensionspoäng eller värderas sommeritgrund. anser att detta måsteförändras.Vad jag anfört här bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motionerna A352 yrkande 18 (kd)och Sf363 yrkande 39 (kd).12. Ett barnvänligt arbetsliv (punkt 24) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 24borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 12. bifaller därmed motionerna2004/05:Sf363 yrkande 34 (kd) och 2004/05:A352yrkande 10 (kd).StällningstagandeKristdemokraterna menar att politiker, arbetsgivareoch fackföreningar tillsammans måste arbeta framformer för ett mer barnvänligt arbetsliv, ettarbetsliv som också möjliggör ett aktivtföräldraskap och där föräldraskap betraktas som enkompetenshöjning och en viktig samhällsuppgift.Utgångspunkten ska vara att förbättra situationenför barnen och minska föräldrarnas stress.Regeringen bör ta initiativ till en kampanj på dettaområde som inledning till ett mer långsiktigtarbete. Arbetet bör ske tillsammans medarbetsmarknadens parter.Viktiga inslag i kristdemokratisk politik för attmöjliggöra kombinationen föräldraskap och arbetslivär en generös föräldraförsäkring inklusive en rimliggrundnivå och högt tak, rätt till tre årstjänstledighet, barndagar och tillgång tillbarnomsorg av olika slag och med hög kvalitet somkan väljas efter föräldrarnas önskemål och barnetsbehov.Detta bör ges regeringen till känna. Det innebäratt motionerna Sf363 yrkande 34 (kd) och A352yrkande 10 (kd) tillstyrks.13. Föräldraledighet (punkt 25) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 13. bifaller därmed motion2004/05:A355 yrkande 10 (fp) och avslår motionerna2004/05:Sf363 yrkande 40 (kd), 2004/05:So395 yrkande6 (c) och 2004/05:A259 (kd).StällningstagandeDet faktum att kvinnor föder barn innebär inte attmän saknar förmåga att ta hand om och uppfostrabarn. Det innebär inte heller att kvinnorautomatiskt är bättre rustade för att sköta diskenoch sortera tvätten i hemmet än vad männen är. Mentusenåriga traditioner har cementeratarbetsfördelningen mellan könen. Målsättningen attskapa ett mer föräldravänligt arbetsliv och envardag som inte sliter sönder människor handlardärför i mångt och mycket om att bryta inarbetadekönsmönster och att förbättra förutsättningarna förbåda föräldrarna att dela på ansvaret för familj ochbarn.Svenska pappor har en världsunik möjlighet attvara hemma med sina barn. Förutom att det för varjepappa som är hemma med sitt barn är en investeringför honom själv och för hans framtida relation tillsitt barn är det också en vinst för samhället. Delatansvar för hem och barn är en grundförutsättning föratt kvinnor ska få en starkare ställning påarbetsmarknaden.Svenska barn har ett privilegium som kan knytanära band med båda föräldrarna tidigt genom attföräldraförsäkringen är könsneutral, i alla fall iteorin. anser att ett jämnare uttag avföräldraförsäkringen är viktigt för både föräldrar,barn och samhället, men det finns tydligatecken i den politiska debatten på en övertro på atten kvoterad eller utökad föräldraförsäkring skullevara lösningen på dagens jämställdhetsproblem. kvoterad föräldraförsäkring löser t.ex. inte debakomliggande strukturproblem som ger kvinnor färremöjligheter att utveckla, starta och driva företagoch få tillgång till ochmakten. För att få ett slut på det ojämställdasamhället måste vi därför i stället börja se vad"anställd i offentlig sektors låglöneproletariat"innebär och vilka effekter det får på helasamhället. För att locka fler pappor att ta utföräldraledighet behöver de ekonomiska instrumentenförbättras. Könsrollerna måste brytas underifrån ochmed praktisk handling, och för att detta ska skemåste människor ges instrument att kunna bestämmasjälva.Detta bör ges regeringen till känna. Det innebäratt motion A355 yrkande 10 (fp) tillstyrks ochmotionerna So395 yrkande 6 (c), Sf363 yrkande 40(kd) och A259 (kd) avstyrks.14. Föräldraledighet (punkt 25) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 14. bifaller därmed motion2004/05:Sf363 yrkande 40 (kd) och avslår motionerna2004/05:So395 yrkande 6 (c), 2004/05:A259 (kd) och2004/05:A355 yrkande 10 (fp).StällningstagandeSom en konsekvens av att vi vill göra det möjligtför den som vill förlänga tiden tillsammans med sinabarn när de är små bör rätten till tjänstledighetutökas. Man ska inte behöva säga upp sig för attkunna göra detta. Den lagstadgade rätten till heltjänstledighet när man blir förälder bör därförförlängas från dagens till treår.Det är en rimlig tidsrymd också sett frånarbetsgivarsynpunkt. Föräldrarna ska därefter habibehållen rätt att återvända till sitt arbete. Deska också kunna dela upp tjänstledigheten mellan sigom båda föräldrarna förvärvsarbetar.Därtill bör rätten till en fjärdedelstjänstledighet utökas från till . Detförbättrar möjligheterna för de föräldrar som såönskar att finnas till hands även för sina 8-12-åringar efter skoldagens slut.Sverige har ratificerat barnkonventionen.Barnkonventionen ger en universell definition avvilka rättigheter som borde gälla för alla barn ihela världen. Artiklarna 2, 3, 6 och 12 kallas förde fyra huvudprinciperna.Artikel 3 anger att det är barnets bästa som skakomma i första rummet vid alla åtgärder som rörbarnet. Där står följande text:Konventionsstaterna åtar sig att tillförsäkrabarnet sådant skydd och sådan omvårdnad sombehövs för dess välfärd, med hänsyn tagen till derättigheter och skyldigheter som tillkommer dessföräldrar, vårdnadshavare eller andra personersom har lagligt ansvar för barnet, och skall fördetta ändamål vidta alla lämpliga lagstiftnings-och administrativa åtgärder.Sverige har alltså förbundit sig att ställa upp påatt låta föräldrarna få stöd i lagen för att kunnautöva sin viktiga uppgift som fostrare av sitt barn.Den viktigaste uppgiften här är att hjälpabarnfamiljerna att få sina liv med kombinationen avfamiljeliv och arbetsliv att fungera.Detta bör ges regeringen till känna. Det innebäratt motion Sf363 yrkande 40 (kd) tillstyrks och attmotion A259 (kd) avstyrks i den mån den inte kananses tillgodosedd med det anförda. Föräldraledighet (punkt 25) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 25borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 15. bifaller därmed motion2004/05:So395 yrkande 6 (c) och avslår motionerna2004/05:Sf363 yrkande 40 (kd), 2004/05:A259 (kd) och2004/05:A355 yrkande 10 (fp).StällningstagandeEtt barnvänligt arbetsliv förutsätter förändringarpå i stort sett alla arbetsplatser. Det måste friare syn på arbete och ökade möjligheter förden enskilde att ha inflytande över arbetstider ochuppläggning av arbetet. vill därföratt det tas initiativ till överläggningar mellanarbetsmarknadens parter kring frågor om barnvänligtarbetsliv och partiet framför sådana förslag i enannan motion. Arbetslagstiftningen bör moderniserasså att den gynnar okonventionella lösningar ochdärmed stämmer bättre överens med det modernaarbetslivet, med bl.a. krav på flexibel arbetstidoch en lagstadgad rätt för alla föräldrar att minskasin arbetstid till halvtid under barnens första åttaår. Vad jag anfört här bör ges regeringen tillkänna. Det innebär att motion So395 yrkande 6 (c)tillstyrks och motionerna Sf363 yrkande 40 (kd),A259 (kd) och A355 yrkande 10 (fp) avstyrks.16. Män och föräldraledighet (punkt 26) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 26borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 16. bifaller därmed motion2004/05:A352 yrkande 17 (kd).StällningstagandeUndersökningar visar att många mammor och papporskulle vilja ägna mer tid åt barnen främst när de ärsmå. Yngre män uttrycker att de ser framförsig ett liv där det ryms tid för både familj ochyrkeskarriär. Unga människor söker hitta en livsrytmsom trots ofta stressiga arbeten ger nödvändigapauser för ett helhjärtat föräldraengagemang. Det ärsamhällets uppgift att stödja deras möjligheter tilldetta. En jämnare fördelning mellan förvärvsarbeteoch vård av barn skulle medföra många positivaeffekter när det gäller ökad familjestabilitet,jämställdhet och inte minst när det gällerförbättrad kontakt mellan pappor och barn.Statistiken visar att det är kvinnorna som harhuvudansvaret för barnen. De står för av deuttagna dagarna i föräldraförsäkringen medan männenstår för . En studie som genomförde 2001bland akademikermän som hade barn visade att 44 %inte tagit någon pappaledighet alls. I enundersökning som genomförts blandnyutexaminerade akademiker har frågat hurlänge de önskar vara föräldralediga. avmännen uppger att de vill vara hemma minst sexmånader. nöjer sig med att vara hemma underpappamånaden och lika få, , vill inte alls varapappalediga.Målet måste vara att pappor ska vilja vara hemmamed sina barn, inte att de ska tvingas att ta uttiden. anser att studier bör görasav det varierande uttaget av pappaledighet överlandet för att identifiera stimulerande faktorer förett ökat uttag.Detta bör ges regeringen till känna. Det innebäratt motion A352 yrkande 17 (kd) tillstyrks.17. Skärpning av lagen (punkt 27) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 27 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 17. bifaller därmed motion2004/05:A355 yrkande 7 (fp) och avslår motionerna2004/05:A271 yrkandena 1-4 (v), 2004/05:A310 (s),2004/05:A332 yrkandena 1 och 2 (fp) och 2004/05:A352yrkande 9 (kd).StällningstagandeFolkpartiet anser att jämställdhetslagen behöverskärpas. Så som lagen är utformad ger denarbetsgivare stora möjligheter att tillsammans medde anställda på den enskilda arbetsplatsen självautforma sin jämställdhetsplan. Tanken medjämställdhetsplanen är att den ska finnas ochfungera som ett hjälpmedel i jämställdhetsarbetet -för alla arbetsgivare. Lagen talar om vilka områdenplanen ska behandla, inte exakt vad den skainnehålla. Alltså krävs det av arbetsgivare t.ex.att de konkretiserar hur de anpassar arbetsmiljönför både kvinnor och män samt hur de underlättar förde anställda att kombinera förvärvsarbete ochfamiljeliv.Bestämmelserna i 10-11 §§ jämställdhetslagenhandlar om kartläggning, analys och handlingsplanför jämställda löner. Att kräva av arbetsgivare attde ska kartlägga och analysera löneskillnader är ettsätt att sätta fokus på sådana löneskillnader someventuellt förekommer endast på grund avkönstillhörighet. Det kan synliggöra problemet medosakliga löneskillnader för arbetsgivare som aldrigtidigare reflekterat över problemet. Det skulleockså kunna öka medvetenheten om att kvinnor ochmäns arbeten värderas olika och på så sätt förebyggalönediskriminering.Enligt 11 § skall en handlingsplan för jämställdalöner upprättas och senast skall planenha genomförts. När det gäller handlingsplanen förjämställda löner finns det däremot anledning attifrågasätta metodiken. Handlingsplanen kommer inteåt det allra största jämställdhetsproblemet,nämligen att kvinnor tjänar mindre och har lägreinkomster än män. Det är möjligt att handlingsplanenkan korrigera osakliga löneskillnader i enskildafall, men bara på den enskilda arbetsplatsen. Föratt förändra det faktum att typiska kvinnojobb,särskilt inom offentliga sektorn, är lågbetalda ochatt kvinnor i högre grad jobbar deltid ärbestämmelsen om handlingsplan värdelös. Sommaren2003 presenterade , JämO,en undersökning som visade att endast 82 av 500privata arbetsgivare uppfyllde lagens krav påkartläggning, analys och handlingsplan förjämställda löner.Vi noterar att ungefär samma resonemang framförs imotion A332, motionären vill dock att 11 §jämställdhetslagen ska avskaffas. Vi menar att man iförsta hand bör utvärdera 10-11 §§jämställdhetslagen för att därefter ta ställningtill ett eventuellt avskaffande.Respekten för lagstiftningen är alldeles för låg.Det är inte acceptabelt att lagstiftningen i principnonchaleras av en stor del av arbetsgivarna. Detfinns ingen anledning att ursäkta den som inteföljer lagen. Som ett resultat av det motstånd frånarbetsmarknadens parter som fanns vid lagenstillkomst präglas lagen, förarbetena och JämO:sinstruktioner av frivillighet och dialog. JämO börges en tydligare roll, och lagens bestämmelse om attJämO i första hand ska försöka få arbetsgivare attfölja lagen frivilligt bör slopas. Finns det en lag- ska den följas. Vad som här har anförts bör gesregeringen till känna. Det innebär att motion A355yrkande 7 (fp) tillstyrks och motionerna A271yrkandena 1-4 (v), A310 (s), A332 yrkandena 1 och 2(fp) och A352 yrkande 9 (kd) avstyrks.18. Skärpning av lagen (punkt 27) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 18. bifaller därmed motion2004/05:A352 yrkande 9 (kd) och avslår motionerna2004/05:A271 yrkandena 1-4 (v), 2004/05:A310 (s),2004/05:A332 yrkandena 1 och 2 (fp) och 2004/05:A355yrkande 7 (fp).StällningstagandeSvenska arbetsgivare har en skyldighetatt upprätta en årlig jämställdhetsplan. Från ochmed 2001 ska också en lönekartläggning ske.Löneskillnader ska analyseras och en handlingsplanupprättas för att komma till rätta med dem.Kristdemokraterna ansåg att en försöksverksamhetförst skulle genomföras inom offentlig sektor föratt se till att lagstiftningen inte baraskulle bli en skrivbordsprodukt med ökadadministrativ börda. Det har dessvärre visat sig attendast av de privata företagen med merän 10 anställda har en jämställdhetsplan, vilketvarit en skyldighet . Inomoffentlig sektor är motsvarande siffra 75 %.Kristdemokraterna menar att det i första handåligger arbetsmarknadens parter att ilöneförhandlingar och genom kollektivavtal särskiltbeakta likalöneprincipen för lika och likvärdigtarbete. Dagens lagstiftning frestar parterna attinte ta sitt ansvar för att motverka de osakligalöneskillnaderna. Hos parterna ligger de störstamöjligheterna att utjämna orättfärdigalöneskillnader. Ansvaret vilar såväl på arbetsgivaresom på arbetstagarorganisationer att se till attjämställdhetsplanerna blir verkningsfulla instrumenti verksamheten. anser attjämställdhetsplanens betydelse och funktion iarbetet för jämställdhet bör utvärderas.Lagstiftningens roll kontra eldsjälarnas betydelseför framgång bör särskilt belysas. Vad som här haranförts bör ges regeringen till känna. Det innebäratt motion A352 yrkande 9 (kd) tillstyrks samtidigtsom motionerna A271 yrkandena 1-4 (v), A310 (s),A332 yrkandena 1 och 2 (fp) och A355 yrkande 7 (fp)avstyrks.19. Forumfrågor m.m. (punkt 29) (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 29 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 19. bifaller därmed motion2004/05:A355 yrkandena 6 och 8 (fp) och avslårmotionerna 2004/05:A356 yrkande 10 (kd) och2004/05:A361 (s).StällningstagandeAnsvaret för tillsynen av att jämställdhetslagenefterlevs ligger hos JämO och Jämställdhetsnämndensom är sammansatt av arbetsmarknadens parter.Tyngdpunkten i granskningsverksamheten ligger hosJämO medan nämndens uppgift begränsar sig till attbesluta om vitesförelägganden. JämO kan alltsåansöka hos nämnden om att arbetsgivare som inteföljer jämställdhetslagen ska vitesföreläggas.Hittills har endast en handfull ärenden, färre äntio, avgjorts av . Med en skärptsyn på efterlevnaden av lagen borde fler fall kommaupp i nämnden.Under senare år har det förts en debatt omArbetsdomstolens, AD:s, roll och sammansättning. Imål om köns- och lönediskriminering är AD dömandeinstans. Ett organ som fack och arbetsgivare haravgörande inflytande över är inte rätt plats attavgöra diskrimineringsmål. Det har hävdats att dettastrider mot krav om opartiskrättegång. Även om har andrauppgifter än AD finns det paralleller. Folkpartietanser att partssammansatta organ av denna modellinte är den lämpligaste lösningen utan frågorna börprövas av oberoende organ. Diskrimineringsmål måsteföras över från Arbetsdomstol till vanlig domstolför ett rättssäkert förfarande och en väg till merjämställda löner.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna. Det innebär att motion A355 yrkandena 6och 8 (fp) tillstyrks och motionerna A356 yrkande 10(kd) och A361 (s) avstyrks.20. Forumfrågor m.m. (punkt 29) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 29borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande ireservation 20. bifaller därmed motion2004/05:A356 yrkande 10 (kd) och avslår motionerna2004/05:A355 yrkandena 6 och 8 (fp) och 2004/05:A361(s).StällningstagandeKristdemokraternas grundläggande syn är att allamänniskor har ett lika och unikt värde. Även omdetta verkar självklart, så är det likväl viktigtatt påpeka i dagens samhälle, där man mätermänniskovärde i förmåga och funktion.Diskriminering utgör ett allvarligt problem förden enskilda människan vars naturliga rättigheterförtrampas, men också för samhället i stort eftersomden innebär ett skrämmande dåligt resursutnyttjande.Grunden för diskriminering är att olika människorklumpas ihop som en grupp som sedan tillskrivs vissaegenskaper. Det krävs i grunden ett nytt synsätt ivårt land där människor betraktas som unikaindivider.Det har i blivit svårt för enskildapersoner att föra talan mot organisationer ochföretag på grund av att den enskilde kan drabbas avhöga rättegångskostnader.