bet · GS01AU8 · 2005-04-12 00:00:00 — Utredningen föreslog bl.a. att sju av deåtta ledighetslagarna enligt ovan (exklusivesemesterlagen) skulle ersättas med fyra nya lagar:en föräldraledighetslag, en lag om ledighet förutbildning, som även inbegriper ledighet försvenskundervisning för invandrare, en lag omledighet för att bedriva näringsverksamhet och enlag om ledighet för närståendevård och ledighet avträngande familjeskäl.Utskottets ställningstagandeKnas lämnade som nämnts sitt delbetänkande (SOU2002:58) och sitt slutbetänkande (SOU2003:54) . Båda dessa harremissbehandlats, och regeringens beredning avfrågorna pågår. En proposition om tydligaregenomförande av EG:s arbetstidsdirektiv (prop.2003/04:180) har behandlats av utskottet ibetänkande 2004/05:AU3, och har därefterbeslutat om ändringar i arbetstidslagen som träder ikraft den 1 juli 2005.Utskottet vill också hänvisa till den förutnämndautredningen (dir. 2004:156) om rätt tilltjänstledighet för att gå ned i arbetstid. Somframhålls i utredningsdirektiven har arbetstidenslängd och förläggning betydelse för kvinnors ochmäns möjlighet att planera sin tid och förmöjligheten att kombinera arbetslivet och livet iövrigt. I avvaktan på beredning och pågåendeutredning avstyrker utskottet motion 2003/04:A264(v).När det gäller frågan om ledighet för att ta handom anhöriga har utskottet vid ett flertal tillfällenbehandlat motsvarande yrkande, senast i betänkande2003/04:AU4. Utskottet har hänvisat till att detredan i dag finns en rätt till ledighet ochersättning vid närståendevård i den s.k.närståendevårdslagen. Utskottet är inte heller nuberett att ställa sig bakom förslaget i motionen.Utskottet avstyrker därmed motion So608 yrkande 6(kd).Frågan om rätt till ledighet för frivilligtförsvarsarbete har behandlats av utskottet vid fleratillfällen, senast i betänkande 2003/04:AU4.Utskottet har framhållit att frivilliginsatser inomtotalförsvaret är mycket värdefulla. I sin rapportEn utvecklad krisberedskap till regeringen uttalarKrisberedskapsmyndigheten att det är viktigt både urett krishanteringsperspektiv och ur ett förtroende-och demokratiperspektiv att samhället kan ta emotoch på ett bra sätt använda frivilliga vidkrishanteringsinsatser. Utskottet instämmer i dettamen bedömer att avsaknaden av regler om rätt tillledighet m.m. inte kan anses vara till påtaglignackdel för de frivilliga försvarsorganisationernasverksamhet eller för den enskilde. Utskottet stårfast vid sin bedömning att arbetsgivare normalt haren välvillig inställning till framställningar omledighet för frivillig försvarsverksamhet och attfrågan om ledighet från ordinarie arbetsplats oftakan lösas genom avtal eller överenskommelser mellanden anställde och arbetsgivaren. Utskottet har sammauppfattning när det gäller ledighetsregler och skyddför anställningen vid viss utlandstjänstgöring.Motionerna A207 (m) och A334 (fp) avstyrks.När det gäller frågan om studier somsemesterlönegrundande tid behandlade utskottetliknande synpunkter i betänkande 2001/02:AU6. I detnya studiestödssystem som infördes den 1 juli 2001fick personer som tidigare skulle ha haftvuxenstudiestöd i stället möjlighet att fåstudiemedel med högre bidragsdel. Studiemedel ärinte semesterlönegrundande men heller inteskattepliktiga. Korttidsstuderande kan få bidragenligt förordningen (2001:362) om bidrag tillkorttidsstudier. Inte heller dessa bidrag ärskattepliktiga. Studiestödsreformen innebar alltsåatt de studiestöd som varit skattepliktigaoch kopplade till inkomst slopades, och att det istället infördes ett samordnat studiemedel som ärskattefritt och pensionsgrundande för alla. Rättentill semesterersättning upphörde därmed.Den i motion A295 berörda regeln - semesterdagarfår enligt 18 § tredje stycket semesterlagen intesparas under semesterår då arbetstagaren får utsemesterdag som sparats - ska ses isamband med 21 § semesterlagen som ger arbetstagarenrätt att få ut den sparade semesterledigheten ochårets semesterledighet i ett sammanhang. Omarbetstagaren hade kunnat ta ut en sparad vecka ochsamtidigt spara en ny vecka skullepersonen kunna skaffa sig förmånen av att ständigtkunna kräva drygt fem veckors semester i följd, istället för de som han eller honhar rätt till enligt 12 §.Utskottet är inte berett att verka för en ändringav semesterlagen på det sätt som motionärernaföreslår. Utskottet vill dock påminna om att Knas iförenklingssyfte har sett över semesterlagens regleroch redovisat detta i sitt slutbetänkande.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna 2002/03:Ub430 (s), 2003/04:A299 (s) ochA295 (s).Frågor om äldre arbetstagareUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas frågor om äldrearbetstagare; bl.a. om rätten att stanna kvari arbete och att underlätta för arbetsgivareatt anställa äldre arbetstagare. Motionernaavstyrks med hänvisning till pågåendeutredningsarbete. Jämför reservationerna 16(m), 17 (kd) och 18 (v).MotionernaModeraterna anser i motion Sf357 yrkande 15 attarbetsrätten för äldre måste vara mer flexibel. LASbör ändras så att möjligheterna ökas tilltidsbegränsad anställning för personer ienlighet med det förslag som lagts fram avNäringsdepartementets seniorgrupp i Ds 2002:10. Pådet sättet vågar och vill fler arbetsgivare anställaäldre.Kristdemokraterna föreslår i motion A353 att rättenatt stanna kvar i arbetet förlängs från nuvarande 67till . Forskning visar att mångablivande pensionärer kan tänka sig attförvärvsarbeta om arbetet ordnas flexibelt och utgårfrån de äldres förutsättningar, yrkande 3. Fleraavtalade pensionssystem medför dock att kostnadernablir höga för att anställa äldre. Kristdemokraternaanser att regeringen bör ta initiativ till enöversyn av avtalspensionernas effekt på den äldrearbetskraftens konkurrenskraft. Översynen bör ledafram till överläggningar med arbetsmarknadens parterför att minska skillnaderna i kostnader för äldreoch yngre arbetskraft, yrkande 9.Vänsterpartiet vill enligt motion A269 yrkande 11att regeln om centralt godkännande av avtalsturlistaåterinförs när avsteget från lagen innebär attarbetstagare som är äldre än sägs upp. Äldrehar betydligt svårare att hitta nytt arbete, vilketenligt partiet ökar behovet av skydd.I en enskild motion, A349 av (),efterlyses åtgärder som gör det möjligt för dem somfyllt att stanna kvar på arbetet, t.ex. attarbetsgivaren inte betalar hela lönen.Utskottets ställningstagandeDe äldres situation på arbetsmarknadenuppmärksammades i budgetbetänkande 2004/05:AU1.Utskottet kunde konstatera att antalet personer iåldern kommer att öka ochutgöra en större andel av den arbetsförabefolkningen än . Utskottet hänvisade tillLångtidsutredningen som konstaterat att en högsysselsättning är grunden för framtidensvälfärdssystem. handlar det om att ökaarbetsutbudet genom att fler personer kan och villta ett arbete. En av slutsatserär att det måste bli mer lönsamt för äldre attfortsätta att arbeta och att de ekonomiskadrivkrafterna för arbetsgivarna att behålla de äldrei arbete behöver stärkas. Utskottet hänvisade ocksåtill den parlamentariskt sammansatta utredningenSenior 2005 och dess förslag i betänkande SOU2003:91.I budgetbetänkandet redovisades även attregeringen tillsatt en utredning (dir. 2004:99) somska se över skattereglerna för tjänstepensioner ochprivata pensionsförsäkringar. Reglerna ska anpassasoch förenklas så att arbetslinjen stärks. Iuppdraget ingår också att utvärdera denskattemässiga subventionens effekter på sparande ocharbetsutbud, framför allt bland äldre personer.Regeringen överväger också förändringar i skatte-och transfereringssystemet och en kartläggning avavtalsförmåner i syfte att underlätta för äldre attdelta aktivt i arbetslivet. Detta är något somredovisats i handlingsplan försysselsättning 2004 (2004).I ett gemensamt bidrag till frånarbetsmarknadens parter har de förklarat sig villigaatt medverka till att den faktiska pensionsåldernhöjs.I betänkandet redovisades också hur frågan omäldres sysselsättning behandlas inom EU-samarbetet.En viktig aspekt på möjligheterna ochförutsättningarna för äldre att delta i arbetslivetär skyddet mot diskriminering. Denna sak har heltnyligen behandlats i utskottets betänkande2004/05:AU5. Utskottet välkomnade att frågan omlagstiftning mot åldersdiskriminering nu är underutredning av den s.k. (dir.2002:11) och konstaterade att en allt äldrebefolkning gör det svårt att klara välfärden.Ansträngningar måste göras för att äldre personerska kunna stanna kvar längre i arbetslivet.Eventuella hinder måste så långt som möjligtundanröjas. Utskottets planer att senare under vårenarrangera en hearing om äldre i arbetslivet ska sesi ljuset av detta.En lösning kan vara en rätt att gå ned iarbetstid. Som redovisats ovan ser en utredning(dir. 2004:156) över denna fråga. Utskottet kan isammanhanget notera att och semesterregler (Knas) undersökte vadsom utretts om effekterna på bl.a. arbetsutbud avförbättrade möjligheter att arbeta deltid.Med anledning av de enskilda motionsförslagen ärföljande att säga.Som framgått finns det en arbetsgrupp iNäringsdepartementet som ser över bl.a. frågan omtidsbegränsade anställningar. Endepartementspromemoria som delvis ska vara baseradpå förslagen från är under utarbetande. Detta arbetebör inte föregripas, varför motion Sf357 yrkande 15(m) avstyrks.En rätt att stanna kvar i arbetet till infördes i LAS från . Det ären tvingande regel. Arbetstagaren har dock ingenskyldighet att stanna kvar. När arbetstagaren fyller67 år kan arbetsgivaren meddela arbetstagaren attanställningen ska upphöra. Före lagändringeninträdde avgångsskyldigheten dåarbetstagaren är skyldig att avgå med ålderspension,dvs. Denna höjning avtiden för avgångsskyldighet har samband med det nyapensionssystemet. En bakgrund var den kontinuerligtökade medellivslängden i men också dendemografiska utvecklingen med en kommandearbetskraftsbrist. Reglerna om avgångsskyldighetinnebär ett förenklat förfarande jämfört med vad somgäller vid uppsägning eller avskedande för att få enanställning att upphöra. Det förenklade förfarandetinnebär att arbetsgivaren inte behöver påvisa sakliggrund för uppsägning. Det blir alltså inte fråga omatt göra någon individuell bedömning avarbetstagarens förutsättningar. Utskottet känner sigtveksamt till en så kraftigt förlängd rätt attstanna kvar i anställningen som Kristdemokraternaföreslår. En sådan regel skulle kunna medföra ickeönskvärda tvister om äldre arbetstagares förmåga attsköta arbetet, tvister som också skulle kunna avsemöjligheten till omplacering m.m. I en situation medarbetskraftsbrist skulle frågan uppkomma om platsenpå turordningslistan. Det skulle också kunna ledatill att arbetsgivare drog sig för atttillsvidareanställa personer som är yngre än så.Utskottet anser att den nuvarande ordningen är attföredra, som innebär att anställningen kan varatidsbegränsad när arbetstagaren har fyllt . Medanledning av partiets förslag om översyn avavtalspensionerna och deras effekter vill utskottethänvisa till vad som redovisats ovan. Utskottet kantillägga att haft ett uppdrag attkartlägga de avtalsbaserade ersättningssystemen.Motion A353 yrkandena 3 och 9 (kd) avstyrks.Kravet i motion om återinförandeav centralt godkännande för uppsägning av "57,5-åringar" har prövats av utskottet upprepade gånger.Den tidigare särregleringen innebar att det krävdesgodkännande från den centrala fackligaorganisationen av varje enskild uppsägning. Syftetvar att förhindra att i första hand de äldrearbetstagarna sades upp. Särregleringen slopadesfrån 1997 bl.a. med hänvisning till att möjlighetentill förtidspension av arbetsmarknadsskäl upphört.Ändringen infördes tillsammans med andra ökademöjligheter att träffa lokala kollektivavtal.Utskottet står fast vid sin uppfattning att det intefinns skäl att återinföra regeln, vilket innebär attmotion A269 yrkande 11 (v) avstyrks.När det gäller anställningsförmåner m.m. för äldrevill utskottet betona att detta är en fråga förparterna att avtala om, givetvis med beaktande av deregler mot diskriminering på grund av ålder som kanbli resultatet av Diskrimineringskommitténsöverväganden. Utskottet vill också hänvisa tillkommande förslag från den ovannämnda utredningen omrätt till tjänstledighet för att gå ned i arbetstid.Även motion A349 (fp) avstyrks.Personalkontroll, yttrandefrihet m.m.Utskottets förslag i korthetI detta avsnitt avstyrks tre motioner som rörintegritets- och yttrandefrihetsfrågor ianställningen. Jämför reservation 19 (kd).MotionernaKristdemokraterna tar i motion 2003/04:So537 uppfrågan om en ny form av personalkontroll förpersoner som söker tjänst inom vård ochäldreomsorgen. Samhället måste skapa förutsättningarför ett åldrande i trygghet och värdighet.Personalkontroll behövs liknande den som finns förförskolan.Elisebeht () anser i motion A347 attskyddet för de anställdas integritet måste ståtillbaka till förmån för barns rätt till skydd.Huvudregeln ska vara att all personal som arbetarmed barn och unga, oavsett huvudman, ska visa utdragur belastningsregistret. Lagen ska också medge attredan anställda anmodas att uppvisa utdrag. Även vidfrivilligverksamhet ska arrangörer försäkra sig omatt verksamma vuxna inte finns ibelastningsregistret beträffande våld, sexuellaövergrepp m.m.I motion A308 av och () föreslås ett tillkännagivande omprivatanställdas yttrandefrihet. Till skillnad frånvad som gäller för offentliganställda harprivatanställda en avtalsbaserad tystnadsplikt.Kommunala verksamheter läggs nu ut på entreprenad,vilket leder till att de anställda förlorar singrundlagsfästa yttrande- och meddelarfrihet.Offentligt ägd eller finansierad verksamhet ellerverksamhet som utförs av annan ska vara öppen förinsyn. Frågan bör enligt motionen regleras i avtalmellan parterna.Utskottets ställningstagandeUtskottet tar först upp frågan om kontroll avpersonal inom vård och äldreomsorg.Rätten att få ut personuppgifter urbelastningsregistret är reglerad i lagen (1998:620)om belastningsregister. Detta register innehålleruppgifter om brottmålsdomar och beslut som meddelatsi och i utlandet i vissa fall och som avserbrottspåföljd m.m. motsvarardet som tidigare benämndes kriminalregistret ellerbrottsregistret. Rätt att få uppgifter frånregistret har myndigheter för sintillsynsverksamhet. I övrigt kan regeringenföreskriva en sådan rätt för vissa ärenden. Enenskild har alltid rätt att på begäran skriftligenfå ta del av samtliga uppgifter ur registret om sigsjälv. Om det behövs för att pröva en fråga omanställning eller uppdrag i en verksamhet som avservård har en enskild rätt att få uppgifter urregistret om en annan enskild i den utsträckning somregeringen bestämmer. Den som har fått del avuppgifter har tystnadsplikt. Enligt lagen (2000:873)om registerkontroll av personal inomförskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg skaden som erbjuds en anställning inom en sådanverksamhet till den som erbjuder anställningen lämnaett utdrag som är mindre än gammalt ur detregister som förs enligt lagen ombelastningsregister. För sådant ändamål används ettsärskilt utdrag med ett begränsat innehåll. Den sominte har lämnat ett registerutdrag får inteanställas.Utskottet har tidigare behandlat motioner om attdet även vid andra verksamheter ska ställas krav påutdrag ur belastningsregistret som förutsättning föranställning. I förra årets betänkande 2003/04:AU4intog utskottet en restriktiv hållning och hänvisadetill en kraftig ökning av ansökningar tillRikspolisstyrelsen om utdrag urbelastningsregistret. Utredningen i arbetslivet (SOU 2002:18) hade därförföreslagit en uppstramning. Utskottet vill alltjämtse det som en allmän utgångspunkt att en person somhar avtjänat sitt straff ska kunna gå vidare i livetoch arbetslivet utan att diskrimineras ellersärbehandlas på annat sätt på grund av sin tidigarebrottslighet. Därför bör bara de arbetsgivare somverkligen kan anses ha ett berättigat intresse avpersonuppgifter om lagöverträdelser få behandlasådana uppgifter.Den nyssnämnda utredningen hade konstaterat attdet inte finns någon samlad reglering till skydd förden personliga integriteten i arbetslivet.Utredningen hade inriktat sig på risker förarbetstagarnas personliga integritet i samband medanvändningen av IT och vid hälso- ochdrogkontroller. I förra årets betänkande noteradesatt utredningens förslag hade remissbehandlats ochvar under regeringens beredning. Frågan om skydd förden personliga integriteten hade även aktualiseratsi EU inom ramen för den sociala dialogen.Här ska också påpekas att en parlamentarisktsammansatt kommitté tillsatts om skyddet för denpersonliga integriteten (dir. 2004:51). Kommitténska bl.a. analysera om detta skydd kan ansestillfredsställande reglerat och överväga omlagstiftningen behöver kompletteras. Kommittén skaredovisa sitt slutresultat senast den 30 mars 2007.Utskottet har underhand inhämtat att frågan ompersonlig integritet i arbetslivet alltjämt bereds iRegeringskansliet parallellt med diskussionerna inomEU. Beredningsarbetet bör inte föregripas. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionerna2003/04:So537 (kd) och A347 (s).Även motioner om yttrandefrihet förprivatanställda har behandlats tidigare. I förraårets betänkande 2003/04:AU4 redovisades rättslägetsom i korthet innebär följande.Grundlagsbestämmelser garanterar yttrande- ochmeddelarfriheten mot ingripande och efterforskningfrån det allmänna. Det innebär att inte heller deoffentliga arbetsgivarna får vidta negativa åtgärdermot en anställd som använt sig av sin yttrande-eller meddelarfrihet. För privatanställda finns intenågot motsvarande skydd mot ingripande frånarbetsgivaren. Lojalitetsplikten kan innebära attett yttrande eller meddelande ger grund för t.ex.uppsägning eller omplacering.I promemorian Yttrandefrihet för privatanställda(Ds 2001:9) redovisades ett utredningsuppdrag omyttrande- och meddelarfrihet för anställda iverksamheter med anknytning till det allmänna.Promemorian innehöll ett förslag till lag om skyddför privatanställdas yttrandefrihet. Vidremissbehandlingen framkom att flera instanser i ochför sig var positiva till att det meddelarskydd somgäller för offentliganställda skulle utsträckas tillatt omfatta också vissa kategorier privatanställda.Däremot mötte promemorian kritik från både sakligaoch lagtekniska utgångspunkter från flera olikahåll. Promemorian har inte lett till någonproposition från regeringen.Utskottet har tidigare uttalat (bet. 2002/03:AU6)att man skulle välkomna en stärkt yttrandefrihet förprivatanställda, i synnerhet för arbetstagare somarbetat i offentlig verksamhet som överförts tillprivat regi med offentlig finansiering.Den nu behandlade motionen förordar enavtalsreglering av frågan. Promemorian föreslårdäremot en lagreglering som bygger på denavtalsbaserade tystnadsplikt som normalt ingår i ettanställningsförhållande och sedan föreskriverinskränkningar i denna tystnadsplikt. I promemoriandiskuteras även ett avtalsreglerat skydd föryttrande- och meddelarfriheten. Utredarenkonstaterar att ett sådant inte skulle varatillräckligt eftersom det inte skulle ge någragarantier för att skyddet gäller alltid och för allaberörda. Kollektivavtal skulle enligt utredaren dockkunna vara värdefullt på den privata arbetsmarknadensom komplement till och förstärkning av ettförfattningsreglerat skydd.Utskottet kan konstatera att frågan är komplex.Enligt vad utskottet erfarit från Regeringskanslietpågår alltjämt beredning av frågan. Dessaöverväganden bör avvaktas. Motion A308 (s) avstyrks.Negativ föreningsrättUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt en motionom negativ föreningsrätt och fackligagranskningsavgifter. Ettavgörande i bör avvaktas.Jämför reservation 20 (m).MotionenI motion K311 yrkande 3 av ()begärs att regeringen lägger fram förslag tilllagstiftning som innebär att arbetstagare som inteär medlemmar i en fackförening inte genomkollektivavtal ska kunna tvingas betala avgiftertill en förening som de valt att stå utanför. granskningsavgifterna bryter enligt motionärenmot den mänskliga rättigheten att stå utanför enorganisation om avgiften inte står i proportion tillkostnaden för fackets tjänst och nyttan förarbetstagaren. Att arbetstagare som inte är med ifacket tvingas betala är en direkt kränkning avderas rättigheter.Utskottets ställningstagandeMed föreningsrätt brukar man inom arbetsrätten avserätten för arbetsgivare och arbetstagare atttillhöra och utnyttja medlemskap i en organisationpå arbetsmarknaden utan att av det skälet bliutsatta för påtryckningar eller annan obehöriginblandning av motparten i anställningsförhållandet.Föreningsrätten erkändes tidigt i AD:s praxis ochblev lagfäst första gången genom lag omförenings- och förhandlingsrätt. finnsreglerna i 7-9 §§ MBL. Redan tidigt diskuterades omen lagstiftning på föreningsrättens område ävenborde omfatta ett skydd mot organisationstvång, dvs.rätten att stå utanför en förening. Frågan om ensådan negativ föreningsrätt har därefter diskuteratsgenom åren bl.a. i olika lagstiftningssammanhang.Sedan mitten av 1990-talet gäller den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna,däribland artikel 11 om föreningsfrihet, som lag iSverige.En del kollektivavtal innehåller regler omgranskningsavgifter. Enligt avtalen ska ett på visstsätt bestämt belopp inbetalas till den fackligaorganisationen som ersättning för utförda tjänster.Det förekommer att sådana granskningsavgifter ävendras på oorganiserade arbetstagares löner.Frågan om granskningsavgifter prövades i AD:s dom2001 nr 20. Enligt bestämmelser i ett kollektivavtalpå byggnadsområdet skulle avdrag göras med vissprocent på utgående löner. Beloppet skulle utgestill den avtalsslutande fackliga organisationen somersättning för organisationens granskning avlöneunderlaget. Tvisten i målet gällde om avdragetkränkte de oorganiserade arbetstagarnasföreningsrätt enligt . AD ogilladearbetsgivarpartens talan. Löneavdragen förgranskningsarvode kunde enligt AD inte jämställasmed tvångsanslutning. Löneavdragen ansågs inteheller utsätta de oorganiserade arbetstagarna förtvång eller påverkan att bli medlemmar i förbundet.Förfarandet med avdrag för granskningsarvode varalltså inte någon kränkning av deras negativaföreningsrätt.Frågan har därefter anhängiggjorts vidEuropadomstolen för mänskliga rättigheter iStrasbourg av de berörda oorganiserade arbetstagarnaoch arbetsgivarparten i AD-målet. Regeringen haryttrat sig och gjort både formella invändningar ochinvändningar i sak. Enligt regeringen har det inteskett någon kränkning av den negativaföreningsrätten.Utskottet anser att avgörande idenna fråga bör avvaktas. Motion K311 yrkande 3 (m)avstyrks.ArbetsdomstolenUtskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas en motion om attavskaffa Arbetsdomstolen. Utskottet delarinte uppfattningen att sammansättningen i ADmedför risk för jäv. Motionen avstyrks bl.a.med hänvisning till pågåendeutredningsarbete. Jämför reservation 21 (fp).MotionenHelena () anser i motion A333 att AD skaavskaffas. Domstolen är otidsenlig och ger interättssäkerhet för oorganiserade. Sammansättningenmedför risk för jäv. Problemet medjämställdhetsmålen löses enligt motionen enklastgenom att domstolen avskaffas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har återkommande och iolika sammanhang behandlat motionsförslag om att ADska avskaffas. Det har företrädesvis skett i sambandmed budgetbehandlingen och i anslutning till frågorom rättegången i diskriminerings- ochjämställdhetstvister. Motionerna har avstyrkts.När det gäller AD och diskrimineringsmålen gjorderiksdagen ett tillkännagivande tillregeringen på förslag av utskottet (bet.2002/03:AU3, rskr. 2002/03:104). Ett överflyttandeav diskrimineringsmål med arbetsrättslig anknytningtill allmän domstol väckte enligt utskottet flerafrågor. En sådan fråga var hur man bör se på mål somegentligen rör diskriminering eller annan kränkningav mänskliga rättigheter men där annan lagstiftningåberopas, t.ex. LAS.