bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — De principer som bör ligga till grund för nödvändiga förändringar återfinns i betydande grad i den reformering som med bred politisk enighet gjorts av pensionssystemet. Socialförsäkringarna måste lättare kunna följa den enskilda individen, inte minst på en mer rörlig och internationaliserad arbetsmarknad är detta viktigt. Det finns påtagliga marginaleffekter i dagens skatte-, socialförsäkrings- och bidragssystem, inte minst för människor med låga inkomster, som gör att incitamenten för arbete är svaga. Försäkringarnas utformning håller tillbaka arbetsutbudet. Dessa effekter måste minimeras för att försäkringssystemen skall fungera. Ett framtida socialförsäkringssystem bör minska konjunkturkänsligheten så att den offentliga sektorns finanser inte får samma betydelse för systemets robusthet och för vilka ersättningsnivåer som kan garanteras. Socialförsäkringar och bidragssystem bör utformas så att så många som möjligt i den arbetsföra befolkningen deltar på arbetsmarknaden. För att hålla nere lönebikostnaderna och minska de snedvridande effekterna på arbetskraftsefterfrågan bör finansieringen av de olika trygghetssystemen ha en generell och förutsägbar utformning. Staten har ekonomiska incitament att från sjukförsäkringen överföra människor till förtidspensionen. Det är viktigt att dessa övervältringstendenser motverkas. Det finns också skäl att studera incitamenten för olika myndigheter att slussa människor vidare till andra system för att själva undvika kostnader. Med flera huvudmän för de olika försäkringssystemen minskar kontrollen och samordningsmöjligheterna. Det gäller inte minst samspel mellan system som ligger på statlig och nivå. En ytterligare aspekt att ta hänsyn till är socialförsäkringarnas och bidragssystemens samverkan med privata försäkringar och avtal. I vissa fall förstärks de samhällsekonomiskt negativa effekterna av att privata försäkringar tecknats. Det gäller t.ex. arbetsutbudet för sjukskrivna eller förtidspensionerade som har avtalat om förhöjda ersättningsnivåer eller särskilda avtalspensioner. Här finns således anledning att se över finansieringsprinciperna för socialförsäkringssystemen, diskutera premiesättningen, självrisker (t.ex. karensdagar) och andra villkor som skall gälla i systemen. Det bör även prövas om socialförsäkringssystemen kan bli fristående på samma sätt som pensionssystemet. Principer för socialförsäkringarna, punkt 1 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf310 yrkandena 3, 4, 6 och 8 samt avslår motionerna 2005/06:Sf234 yrkandena 4 och 5, 2005/06:Sf306, 2005/06:Sf335 yrkande 3, 2005/06:Sf410 och 2005/06:Sf428 yrkande 1. Socialförsäkringarna bör även fortsättningsvis vara allmänna och obligatoriska försäkringar som finansieras solidariskt med socialavgifter och allmänna skattemedel. Endast genom en skattefinansierad välfärd uppnås nödvändiga omfördelande effekter så att tillgången till social trygghet inte skall vara beroende av kön, hälsa eller ekonomiska resurser och skall omfördela över livscykeln. Inkomstbortfallsprincipen innebär att i stort sett alla omfattas och gynnas av systemet. Därmed skapas en solidaritet även hos samhällets mellanskikt. Principen bakom det nya pensionssystemet uppfyller dock inte dessa krav eftersom det inte omfördelar mellan låginkomst- och höginkomsttagare eller mellan könen och utjämnar därmed inte heller de ekonomiska resurserna. I stället för en kollektiv riskspridning står den enskilda individen hela risken. växer marknaden och inslagen av privata försäkringar på det sociala området. Det urholkar jämlikheten och slår mer mot vissa grupper än andra. Statens ansvar skall inte lämnas över vare sig till den privata sidan eller till arbetsmarknadens parter. Socialförsäkringssystemet bygger på en hög sysselsättning, men det största problemet är att alltför få arbetar. Det viktigaste är därför att få ned de höga sjuktalen genom att satsa på rehabilitering och ett friskare arbetsliv och att uppfylla målen om full sysselsättning. Direktiven till den inledda översynen av socialförsäkringarna står i skarp motsättning till den generella välfärdens ideologi genom att de bl.a. har principerna bakom det nya pensionssystemet som förebild. Den generella välfärden är särskilt viktig för kvinnor. Vi anser att de förbättringar av socialförsäkringarna som är nödvändiga skall göras löpande och inom ramen för befintliga system. Regeringen bör således lägga ned Utredningen om översyn av socialförsäkringarna och i stället fokusera på att förbättra nuvarande system. Inkomstbortfallsprincipen bör därvid användas som grund. EU:s kompetens på socialförsäkringsområdet, punkt 2 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf309 yrkande 12 och 2005/06:Sf310 yrkande 7. Den nationella beslutanderätten i EU-frågor på det sociala området värnas i teorin, men i praktiken pågår en harmonisering på området som drivs på av . I och med slog fast en s.k. europeisk social modell. Rådet har vidare gett medlemsstaterna generella riktlinjer om att offentlig sektor skall privatiseras. Vi ser en uppenbar risk att EU-samarbetet kommer att medföra en ökad privatisering av socialförsäkringarna, vilket i sin tur riskerar att hota det generella välfärdssystemet i . Regeringen bör därför verka för att den nationella beslutanderätten på det sociala området bevaras. Gränshinder i , punkt 3 (m, c) av Per (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf223, 2005/06:Sf273, 2005/06:Sf279 yrkande 2 och 2005/06:N243 yrkande 13. Nuvarande utformning av socialförsäkringssystemet kan ge besvärliga effekter när en person arbetar i ett nordiskt land men är bosatt i ett annat. Detta framgår av redovisningarna i de behandlade motionerna. Exempel som nämns i motionerna är reglerna för arbetsgivaravgift, intjänande av ålderspension, föräldraförsäkringen samt ersättning till långtidssjukskrivna. Detta försvårar rörligheten på arbetsmarknaden i . Regeringen bör därför genomföra en översyn av regelverken och dess effekter och återkomma till med förslag om hur gränshinder kan undanröjas. Företagares socialförsäkringsskydd, punkt 4 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf300 yrkandena 1-4 och avslår motionerna 2005/06:Sf233 yrkande 1, 2005/06:Sf272, 2005/06:N306 yrkande 4, 2005/06:N478 yrkande 18 och 2005/06:A309 yrkande 27. De skilda reglerna för SGI för anställda respektive egenföretagare är inkonsekventa och bör göras så likformiga som möjligt. SGI skall beräknas som genomsnitt av den lön som egenföretagaren tagit ut . Vidare bör arbetstiden beräknas på samma sätt för egenföretagare som för löntagare vid tillfällig föräldrapenning. Det finns regler som diskriminerar närstående till företagare. Ett exempel är att en kvinna som deklarerat hälften av inkomsterna från ett lantbruk kan få lägre SGI och därmed lägre föräldrapenning om maken gjort skattemässiga avsättningar. SGI:n beräknas nämligen med utgångspunkt i den sammanlagda deklarerade inkomsten, varefter den delas lika mellan makarna. Alla sådana diskriminerande regler bör slopas. Enligt föreskrifter skall vid beräkning av SGI endast beaktas sådan inkomst som en försäkrad kan antas komma att ha av eget arbete i följd. Det innebär att egenföretagare och/eller tillfälligt anställda kan nekas sjukpenning på grund av att deras uppdrag inte är tillräckligt långa. Denna begränsning bör tas bort så att egenföretagare och visstidsanställda inte riskerar att stå utan inkomstbortfallsförsäkring i händelse av sjukdom eller föräldraskap. Företagares socialförsäkringsskydd, punkt 4 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:N478 yrkande 18 och avslår motionerna 2005/06:Sf233 yrkande 1, 2005/06:Sf272, 2005/06:Sf300 yrkandena 1-4, 2005/06:N306 yrkande 4 och 2005/06:A309 yrkande 27. Företagare har sämre villkor än anställda, t.ex. när det gäller beräkningen av tillfällig föräldrapenning. Försäkringssystemen behöver därför göras mer rättvisa. Vidare bör semesterersättning till föräldralediga betalas av via arbetsgivaravgiften. Företagares socialförsäkringsskydd, punkt 4 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A309 yrkande 27 och avslår motionerna 2005/06:Sf233 yrkande 1, 2005/06:Sf272, 2005/06:Sf300 yrkandena 1-4, 2005/06:N306 yrkande 4 och 2005/06:N478 yrkande 18. Vi anser att den som går från en anställning till eget företagande skall kunna ta med sig sitt socialförsäkringsskydd in i det nya företaget . Postdoktorala studier, punkt 7 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf285 och 2005/06:Ub290 yrkande 9. Postdoktoral forskning, s.k. postdoc, finansieras ofta med stipendier, och dessa är inte sjukpenninggrundande. Detta får effekter särskilt för föräldrapenningförmånerna på grund av föräldraförsäkringens 240-dagarsvillkor. Postdoktorala forskare som är anställda inom /EES-området kan lägga till arbetsdagar utomlands för att uppfylla kvalifikationsvillkoret. Det gäller dock inte vid anställning utanför EU/EES-området. Vi anser att en översyn bör göras av de studiesociala förhållandena för postdoc. Medfinansiering, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf233 yrkande 4, 2005/06:Sf305, 2005/06:Sf335 yrkande 5, 2005/06:Sf384 yrkande 1, 2005/06:Sf425 yrkande 3, 2005/06:Sf428 yrkande 15, 2005/06:Kr376 yrkande 12, 2005/06:N306 yrkande 5, 2005/06:N308 yrkande 7, 2005/06:N478 yrkande 15, 2005/06:N480 yrkande 20, 2005/06:A259 yrkande 3 och 2005/06:A369 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:Sf359. Orsakerna till ohälsan är komplexa. En majoritet av sjukfallen är inte arbetsrelaterade. Sannolikt kan arbetsgivaren endast påverka en liten del av sjukskrivningarna. Vissa arbetsgivare kommer inte att ha några reella möjligheter alls att göra detta och ges heller inga medel därtill. Arbetsgivaren saknar även inflytande över besluten om sjukskrivning. Det saknas även vetenskapliga belägg för att sådana ekonomiska incitament som regeringen har genomfört genom det aktuella arbetsgivaransvaret vid sjukskrivningar skulle leda till märkbart färre sjukskrivningar. Medfinansieringsansvaret innebär i stället alltför stora kostnadsrisker för enskilda företag och gör det dyrare för företagen att anställa. Arbetsgivarna har dessutom redan ekonomiska incitament att minska sjukfrånvaron i form av dels kostnader för produktionsbortfall, dels kostnader . Mycket allvarligt är att medfinansieringsansvaret leder till en ökad selektering på arbetsmarknaden som drabbar personer med sjukhistorik och funktionshinder. Arbetsgivarna undviker således att anställa människor som bedöms komma att sjukskrivas . Därtill uppkommer inlåsningseffekter genom att det försvårar för personer att byta arbete, trots att de skulle behöva det med hänsyn till sin sjukdom eller sitt funktionshinder. Både högrisk- och högkostnadsskydden är otillräckliga för att motverka dessa effekter. Högriskskyddet riktar sig dessutom till en begränsad krets personer. Vi anser därför att arbetsgivarnas medfinansieringsansvar skall upphöra fr.o.m. . Arbetsgivaravgiften höjs i motsvarande grad. Sjuklön, punkt 10 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N478 yrkande 16, 2005/06:N480 yrkande 21 och 2005/06:A417 yrkande 11 och avslår motionerna 2005/06:Sf271, 2005/06:Sf303 och 2005/06:Sf326. För att öka småföretagens benägenhet att anställa bör sjuklöneperioden för små företag halveras. Det innebär att sjuklöneperioden blir i stället . Små företag är extra känsliga för sjukskrivningar. Bara hälften av sjukfrånvaron är arbetsrelaterad. Genom en halverad sjuklöneperiod för små företag får de rimligare sjuklönekostnader och vågar också anställa fler. Reformen finansieras med höjd arbetsgivaravgift i motsvarande grad. Orsaker till ohälsan, punkt 13 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf297 yrkandena 1-4 och 6-12 samt avslår motion 2005/06:Sf428 yrkande 2. Det finns många olika faktorer som kan minska sjuktalen. Vi vill peka på ökade möjligheter för människor att styra sina egna liv, förändrade attityder till sjukförsäkringen, god rehabilitering, åtgärder för att det inte skall löna sig att byta ersättningssystem och etablerande av enskilda alternativ inom offentligfinansierad verksamhet. Vi vill avskaffa den slentrianmässiga förtidspensioneringen som ökar sjuktalen framöver, bl.a. genom fördubblingen av antalet personer som förtidspensioneras . Ekonomiska incitament och nödvändig självrisk är avgörande faktorer för att få fler i arbete och färre som slås ut i långtidssjukskrivning och förtidspension. Vi vill även framhålla att dagens sjukskrivningar ger enorma välfärdsförluster för både enskilda och staten, att de inte beror på att har sämre arbetsmiljö än andra länder samt att sjukskrivning endast skall användas då det är en del av en behandling och grundas på att arbetsförmågan av hälsoskäl är nedsatt. Orsaker till ohälsan, punkt 13 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf428 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:Sf297 yrkandena 1-4 och 6-12. En av de stora bristerna med dagens system ligger i det förebyggande arbetet. vill betona att det förebyggande arbetet måste ses som en integrerad del i arbetet för att minska förekomsten av sjukfrånvaro och ses i ett långsiktigt och brett perspektiv. Det räcker inte med att bara fokusera på arbetsplatsen och de problem som kan uppstå där. Man behöver föra en politik som bidrar till att minska stressen och till att skapa goda förutsättningar för en förbättrad folkhälsa. Möjligheterna för var och en att få ihop sitt livspussel påverkas av den förda politiken inom olika områden och detta har blivit svårare . Främst krävs det åtgärder för att öka valfriheten.Utformningen av bl.a. familje-, social-, sjukvårds-, folkhälso-, skatte- och arbetsmarknadspolitiken har stor betydelse för möjligheterna att komma till rätta med ohälsan. Sjukdomsbegreppet, punkt 14 (m, fp) av Per (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf382 yrkande 1 i denna del och 2005/06:Sf384 yrkande 8 i denna del. Lägre sjukfrånvaro uppnås bl.a. genom stramare och klarare regler för sjukskrivning men också genom bättre rehabilitering, nationell vårdgaranti, finansiell samordning och en fungerande arbetsmarknad för dem som behöver byta arbete. Regeringen bör genomföra en kartläggning av effekterna kring de förändringar som skett avseende sjukdomsbegreppet för att bedöma deras påverkan på sjukskrivningarna. Regeringen bör återkomma till med en redovisning av resultatet och förslag till förändringar i lagen om allmän försäkring i syfte att skapa ett striktare och tydligare sjukdomsbegrepp. Sjukpenning m.m. vid skönhetsoperationer, punkt 15 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf241 och 2005/06:Sf245. Intresset ökar kraftigt för plastikoperationer. Det är orimligt att arbetsgivare skall stå för sjuklönekostnader under tid då en anställd är sjukskriven för t.ex. en bröstförstoring. Arbetsgivarna blir ännu mer nogräknade med att anställa folk. Det gäller även anställning av personer med fritidsintressen med hög skaderisk, som ishockey eller innebandy. Ersättningsnivå i sjukpenningen, punkt 16 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf382 yrkande 9 i denna del och avslår motion 2005/06:Sf327. Det är viktigt att den offentliga sjukförsäkringen ger ett skydd mot orimliga inkomstbortfall när man är sjuk. Det måste således finnas en grundläggande trygghet för dem som drabbas. Som i all försäkringsverksamhet måste det dock finnas en tydlig självrisk för den enskilde för att sjukförsäkringen inte skall överutnyttjas. Att ersättningens storlek påverkar sjukskrivningsbeteendet har stöd i forskningen. Sjukskrivningsprocessen, punkt 17 (m, fp, kd, c) av (), Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf335 yrkandena 1, 4 och 6, 2005/06:Sf384 yrkandena 8 i denna del och 11, 2005/06:Sf428 yrkande 13 och 2005/06:So423 yrkande 1 i denna del och avslår motionerna 2005/06:Sf225 och 2005/06:Sf288. Vi har förespråkat en uppstramning av sjukskrivningsprocessen för att få bukt med den sjukskrivning som inte är medicinskt motiverad. Vi anser fortfarande att Försäkringskassanshantering av sjukfrånvaron måste stramas upp. En tydlig arbetslinje måste markeras. Det finns i varken en systematisk försäkringsmedicinsk granskningspraxis vad gäller läkarintygen eller några försäkringsmedicinska riktlinjer för sjukskrivning, vilket finns i andra EU-länder. Ett tydligt resultat av bristen är de stora regionala variationerna i antalet sjukskrivna. En grundläggande regel för rätt till ersättning från socialförsäkringen vid sjukdom är att individens arbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel på grund av sjukdom. I takt med att sjukskrivningarna exploderat har både läkare och försäkringskassor valt att bortse från denna grundläggande förutsättning. Det har i stället blivit näst intill en norm att inrikta sig på individens oförmåga till att arbeta i stället för förmåga. Det är ett faktum att många människor som sjukskrivs skulle klara andra arbetsuppgifter. Att läkare skriver sjukintyg utan att ta ställning till patientens arbetsförmåga strider naturligtvis mot hela idén i det regelverk som finns. Läkaren bör alltid efterfråga en mer utförlig beskrivning av arbetsuppgifter av den försäkrade samt, när så krävs, be att få tala med arbetsgivaren. Om den försäkrade inte bistår i detta avseende bör detta framgå av intyget. Samordning med avtalsförsäkringar, punkt 19 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf335 yrkande 18. De mellan arbetsmarknadens parter avtalade tilläggsförsäkringarna mot inkomstbortfall vid exempelvis sjukdom har stor påverkan på många löntagares incitament att använda socialförsäkringar. Från detta perspektiv kan det vara önskvärt att tydligare än involvera arbetsmarknadens parter i arbetet mot sjukskrivningarna, bl.a. vad avser de avtalade försäkringarna. Avtalsrätten bör inte inskränkas. Former för deltidssjukskrivning m.m., punkt 20 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf382 yrkande 1 i denna del. Deltidssjukskrivning bör kunna göras mer flexibel och inte bara till en del av dagen. Det bör vara möjligt att vara sjukskriven , men även att vara sjukskriven på deltid genom att vara på jobbet på heltid och arbeta i halv takt. Det bör även gå att vara sjukskriven från vissa arbetsuppgifter. Exempelvis kanske det inte är möjligt att utföra fysiskt krävande arbetsuppgifter men däremot att arbeta framför datorn, eller tvärtom. Det skall även gå att vara sjukskriven från sina ordinarie arbetsuppgifter, men genomgå utbildning. Regeringen bör lagstifta om detta i 3 kap. 7 § lagen om allmän försäkring. Sjukpenning vid elöverkänslighet m.m., punkt 21 (v, c, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ442 yrkande 5 i denna del och 2005/06:Bo277 yrkande 12. I flera av regioner godkänns inte elöverkänslighet som sjukdom. Inledningsvis kan sjukpenning utgå, men efter utredning kan den dras in om diagnosen är elallergi. Det betyder att personer som inte kan vistas på sin arbetsplats hänvisas till försörjningsstöd från . Dessa skillnader i bedömningarna är oacceptabla och bör åtgärdas. Ett syfte med den nya myndigheten har varit att skapa enhetlighet i bedömningarna. Vi menar att nu bör få i uppdrag att särskilt se över enhetligheten och rättssäkerheten i bedömningarna vad gäller elallergi och elöverkänslighet. Särskild försäkran, punkt 22 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf382 yrkande 1 i denna del. Vi vill återinföra att den sjukskrivne den ger en skriftlig försäkran om nedsatt arbetsförmåga till . Intyget avskaffades efter beslut av regering och riksdag. Vi anser att avskaffandet av intyget motverkar syftet med en uppstramning av sjukskrivningsprocessen. Läkare med specialistutbildning, punkt 23 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf384 yrkande 13. Vi anser att en specialistläkare inte skall få skriva läkarintyg för vid sjukdom inom en annan medicinsk specialitet. En sådan förändring syftar till att inskärpa vikten av att utfärdande av läkarintyg för sjukskrivning är en allvarlig aktivitet som kan medföra stora kostnader. Den skall således handhas med patientens bästa för ögonen, men också med respekt för lagen och med aktsamhet om skattemedel. Sjukskrivningsrätt för sjukgymnaster, punkt 24 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf265, 2005/06:Sf415 och 2005/06:A368 yrkande 27. De med svåra problem i har oftast sin primära kontakt med sjukgymnast eller motsvarande som komplement till kontakten med läkare. Sjukgymnasten har dock den regelbundna kontakten med patienten. Det innebär att sjukgymnasten har stor kännedom om patientens arbetshinder och möjligheter.