bet · GS01UBU6 · 2005-03-10 00:00:00 — Utskottet menade då att behandlingenav betänkande borde avvaktas dåansvarsfördelningen mellan stat och kommun behandlasi betänkandet.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå tre motionsyrkanden ifrågor där det enligt gällande reglerankommer på andra än att fattabeslut.Motionerna och utskottets ställningstagandeAnsvaret för skolväsendet delas mellan staten,kommunerna och respektive skola. Enligt gällandeansvarsfördelning skall främst fattabeslut om övergripande och nationella frågor.Följande motionsyrkanden rör frågor där det enligtgällande ansvarsfördelning ankommer på andra änriksdagen att fatta beslut:- motion 2004/05:Ub427 (s) om trafikantutbildningoch förberedande körkotsutbildning,- motion 2004/05:Ub445 (s) om undervisning i kvinno-och migrationshistoria och- motion 2004/05:Sk404 (c) yrkande 2 omteoriutbildning inför körkortsprov.Utskottet föreslår att avslår yrkandena.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Behörighet till gymnasiet (punkt 1) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 32samt avslår motion2004/05:Ub501.StällningstagandeVi menar att det inte går att tvinga på någonkunskap. Elever som inte vill lära sig kommer inteatt tillgodogöra sig undervisning. Mengrundinställningen måste vara att alla elever igrundskolan skall nå målen. När kunskapsrätten -dvs. rätten till det stöd och den hjälp som krävsfor att eleven skall kunna klara skolans kunskapsmål- är genomförd skall alla mål nås före gymnasiet.Självklart skall kraven för behörighet tillgymnasiet inte sänkas utan även framgent skall minstgodkänt i svenska, engelska och matematik krävas förinträde på de nationella programmen.2. Brister i utbildningssystemet (punkt 2) - m,fpav (), (), MargaretaPålsson (m), (), och AxelDarvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub436 yrkande 2.StällningstagandeDet svenska utbildningssystemet klarar inte av attmöta vare sig enskildas behov eller arbetsmarknadenskrav. har många rapporter påvisatbrister i elevernas baskunskaper. En av fyra eleveri når inte betyget Godkänt i ett ellerflera ämnen. är det ungefär 10 000grundskoleelever som inte uppnår behörighet till ettnationellt program i gymnasieskolan. Det innebär attvar tionde elev utestängs från de nationellaprogrammen i gymnasieskolan. Ungefär tre av tiogymnasieelever lyckas inte fullfölja sinagymnasiestudier och avhoppen ökar.Trenden är tydlig. För elever som börjadegymnasieskolan var motsvarande talungefär två av tio elever.3. Livslångt lärande (punkt 3) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub275 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeCenterpartiets utbildningspolitik tar sikte på detlivslånga lärandet eftersom kunskapskraven ständigtökar i samhället. Vi önskar en gymnasieskola somhöjer den allmänna utbildningsnivån och förberederalla för ett livslångt lärande. Vi bör ha enutbildningspolitik som utgår från den enskildaeleven i varje skolform och som stärker helhetssynenpå lärandet. Skolan måste ta hänsyn till atteleverna är olika och lär på olika sätt. Det finnsmånga olika sätt att anpassa gymnasieskolan efter debehov de enskilda eleverna har. Ett sätt är att setill att alla elever har med sig tillräckligaförkunskaper från . Om så inte är falletkommer dessa elevers tid i gymnasieskolan inteheller vara någon framgång då alla resurser kommeratt ägnas åt att fylla de hål som uppstått itidigare stadier.4. Examensformer i gymnasiet (punkt 4) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 25och avslår motion2004/05:Ub480 yrkande 45.StällningstagandeFolkpartiet anser att gymnasiestudierna skallavslutas med en internationellt jämförbarstudentexamen som ger behörighet tillhögskolestudier. Det skall också finnas enlärlingsexamen och en yrkesexamen.5. Examensformer i gymnasiet (punkt 4) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 45och avslår motion2004/05:Ub258 yrkande 25.StällningstagandeKristdemokraterna anser att gymnasieexamina medolika inriktningar skall inrättas.6. Fritt val av skola (punkt 5) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub295.StällningstagandeVi anser att det i samband med regelförändringarna igymnasieskolan är dags att ta bort allabegränsningar i fråga om i vilken skola en elev fårgå på. Det måste bli självklart att varje elev harrätt att välja utbildning på den skola som han ellerhon vill gå på utan att hinder sätts upp av vare sigstatliga eller kommunala regleringar.7. Jämställdhet (punkt 7) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub292 yrkande 1och avslår motion2004/05:A322 yrkandena 4 och 5.StällningstagandeModeraterna menar att den enskilt viktigasteåtgärden för att skapa jämställdhet inom svensktutbildningsväsende är att värna människors rätt attbli bedömda som individer och få sina prestationergranskade i ett individuellt perspektiv. Olikamänniskor har olika förutsättningar. Dessaperspektiv skall naturligtvis speglas i skolans ochden högre utbildningens verksamhet.8. Jämställdhet (punkt 7) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:A322 yrkandena 4 och 5samt avslår motion2004/05:Ub292 yrkande 1.StällningstagandeSkolverket bör få i uppdrag att granska denarbetsplatsförlagda verksamhet som bedrivs förelever i grund- och gymnasieskolan för att se om denöverensstämmer med de skrivningar om jämställdhetsom finns i läroplanerna Lpo 94 respektive Lpf 94.Vidare bör Myndigheten för skolutveckling se tillatt gruppen praktikhandledare och mentorer men ävenstudie- och yrkesvägledare, får kunskap om hur manaktivt arbetar med att bryta de könstraditionellamönstren, inklusive yrkesvalen.9. Uppdrag att utforma satsningar för att ökamäns deltagande i kvinnodominerade yrken(punkt 8) - v, mpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:A322 yrkande 3.StällningstagandeVi anser att Myndigheten för skolutveckling bör få iuppdrag att utarbeta kurser i enlighet med detkoncept som tidigare använts för flickornas kurser iteknik. Det vill säga kurser som ger pojkarmöjlighet att prova på yrken inom vård, skola ochomsorg.10. Diskrimineringslagstiftning (punkt 9) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub292 yrkande 2.StällningstagandeAll form av förtryck, diskriminering och negativgeneralisering skall och måste motverkas. Människorhar rätt att betraktas som individer och inte somdelar av en viss kvotgrupp som godtyckligttillskrivs vissa egenskaper uppifrån. Vi anser attdet inte finns någon anledning att ha en särskilddiskrimineringslagstiftning för utbildningsväsendeteller över huvud taget för någon del av detta. Detfinns inget hållbart motiv till att dela uppdiskriminering i olika kategorier och att splittralagstiftningen på en rad olika lagar.11. Införande av tvååriga yrkeslinjer (punkt10) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub258 yrkande 19,2004/05:Ub407 yrkande 1 och2004/05:N242 yrkande 2 (i denna del).StällningstagandeFolkpartiet menar att det är bättre att eleverslutför en kortare yrkesutbildning, än att många -som - hoppar av utan slutbetyg. De personersom följde de tvååriga linjerna som fanns igymnasiet har klarat sig bra iyrkeslivet. Dagens avhoppare har däremot svårt attta sig vidare vare sig det gäller fortsatta studiereller att få ett arbete. Vi tänker oss att eleversom läser en tvåårig yrkesutbildning skall kunnakomplettera den med lärlingsutbildning eller merteoretiskt inriktade studier. Med tvåårigagymnasielinjer kommer dessutom sannolikt fler eleveratt ta sig igenom gymnasiet och komma ut fortare iarbetslivet. Det skulle inte bara gynna deindividerna utan också det svenska näringslivet.12. Struktur för yrkesutbildningen (punkt11) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:N239 yrkande 6.StällningstagandeKristdemokraterna anser att det behövs enuppvärdering av yrkesutbildning. Underförsörjning avyrkeskvalificerad arbetskraft hindrar tillväxten.Utbildningsvägarna är oklara ochofullständiga. Den tydligaste bristen och därmed denfrämsta utmaningen är att det saknas ettsammanhållet system och en struktur föryrkesutbildningen. Dubbelt så många hoppar av frånde yrkesförberedande gymnasieprogrammen som från destudieförberedande. Vi menar att regeringen böråterkomma till med förslag om en bättrestruktur för yrkesutbildningen på gymnasienivå.13. Yrkesutbildningsdelegationen (punkt 12) -kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub440 yrkande 6.StällningstagandeKristdemokraterna kommer noggrant att följautvecklingen av den nyaYrkesutbildningsdelegationen. finns redan 272 myndigheter iSverige. har femtio nya små myndighetertillkommit. Det är inte fler myndigheter ochutredningar svensk gymnasieskola behöver utankonkreta verktyg för att höja kunskapsnivån, stärkakvaliteten och hjälpa elever med studiesvårigheter.Kristdemokraterna menar att arbetet med att stärkayrkesutbildningen kan utföras av en befintligmyndighet på området, t.ex. ellerMyndigheten för skolutveckling.14. Arbetsplatsförlagd utbildning (punkt 13)- kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub440 yrkandena 4 och 5samt avslår motion2004/05:Ub351.StällningstagandeSamverkan mellan skola och arbetsliv behövs för atteleven skall hitta rätt på en arbetsmarknad somförändras och blir alltmer kunskapsintensiv.Samverkan med arbetslivet bidrar till attutbildningen håller hög kvalitet och ligger i fasmed arbetslivets förändring. ärpositiva till arbetsplatsförlagt lärande men för attsäkerställa ett tillräckligt stort utbud av platserbehövs ett finansieringssystem som skapartillräckligt många platser med godtagbar kvalitet.15. Införande av lärlingsutbildning (punkt 14)- m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), SofiaLarsen (c), () och Axel Darvik(fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 14 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna2004/05:Ub440 yrkandena 1 och 3,2004/05:Ub480 yrkande 43,2004/05:N242 yrkande 2 (i denna del),2004/05:N254 yrkande 14,samt avslår motionerna2004/05:Ub285,2004/05:Ub286 yrkande 1,2004/05:Ub386 och2004/05:Ub407 yrkande 2.StällningstagandeEn ny lärlingsutbildning måste inrättas.Lärlingsutbildningen skall ge en gedigenyrkesutbildning och utformas i samarbete medarbetsmarknadens parter med ett nationelltperspektiv för att skapa en god utbildning för helasamhället och den enskilde. Företagen bör fåersättning från skolan för utbildning ochhandledning. Det är viktigt för att också småföretag skall kunna ta emot lärlingar. Enlärlingsutbildning har också stor betydelse för attmånga hantverksyrken och småindustrier skall kunnaleva kvar och kompetensförsörjningen inom dessayrkesområden tryggas. Förbättrade möjligheter tilllärlingsutbildning leder även till att eleverna ihögre utsträckning ges möjlighet att ta del av densenaste tekniken.16. Lärlingsutbildning för hantverk (punkt 15)- m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), SofiaLarsen (c), () och Axel Darvik(fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 15 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Kr354 yrkande 17.StällningstagandeHantverks- och designyrkena har en enorm betydelseför att formen och designen skall kunna bliverklighet. Även klassiska hantverksyrken somsnickare, murare, plåtslagare, stuckatörer, smeder,skomakare och liknande spelar en viktig roll.Gymnasieskolan har inte lyckats utbilda tillräckligtmånga i de aktuella yrkesgrupperna. Tusentalsungdomar har aldrig fått chansen att etablera sigsom utlärda hantverkare och därmed gå frånarbetslöshet till att vara anställd ellerföretagare. En satsning på en modernlärlingsutbildning skulle kunna innebära utökademöjligheter för ungdomar och hantverkarkåren skullekunna bevaras.17. Entreprenörskap (punkt 17) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 17 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 22samt avslår motionerna2004/05:Ub286 yrkande 2 och2004/05:Ub503.StällningstagandeKunskaper om företagande gör att fler vågar tasteget att starta eget. Detta visas t.ex. avprojektet som drivits i 20 åroch som låter gymnasieelever starta företag under enbegränsad tidsperiod med förmånliga skattevillkor.Sannolikheten för att eleverna som vuxna startareget företag är fyra gånger större om de deltagit iprojektet än om de inte gjort det. Därför menar viatt det är viktigt att skolan kan erbjudaentreprenörskap som en del av undervisningen.18. Eget företagande (punkt 18) - m, fpav (), (), MargaretaPålsson (m), () och Axel Darvik(fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 18 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub241.StällningstagandeFör att fler ungdomar skall stimuleras att startaeget måste skolans syn på entreprenörskap förändrasoch eleverna ges möjlighet att få inblick iföretagandets vardag. Dagens skola stöper allaelever i samma form. De individer som går in iden svenska skolan kommer ut ,likriktade och formade till arbetstagare. Skolanmåste omformas så att entreprenörskap ochkreativitet stimuleras.19. Kursplaneöversyn (punkt 21) - vLennart ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 21borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub339.StällningstagandeVänsterpartiet anser att gymnasieskolan måste ta ettstörre ansvar än vad den gör för att geeleverna en god kunskapsgrund för livet eftergymnasiet och för alla de val som skall göras då. Iregeringens ungdomspolitiska proposition (prop.2004/05:2) tas ett steg i rätt riktning genom att iden kursplaneöversyn som uppdragits åt geverket i uppdrag att överväga hur kunskaper iarbetsrättsliga frågor kan ges ökad betydelse. Vianser att uppdraget till bör utökasytterligare. En grundutbildning om livet eftergymnasiet skulle kunna handla om vilka studievägarsom finns och hur universitetslivet fungerar, om attsöka arbete och egen bostad. Den kan också innehållakunskap om hälsa och om att leva tillsammans medandra. Gymnasieskolan bör ge eleverna redskap att seoch hantera livet efter gymnasiet. Den kunskap somerfordras är så omfattande att det tveklöst gerunderlag för ett eget ämne i gymnasieskolan. Viavstår i detta läge från att föreslå något nytt ämneutan vill inkludera kunskapen i flera befintligaämnen.20. Teknikprogrammet (punkt 24) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 24 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 20.StällningstagandeVi anser att det behöver göras en satsning pånaturvetenskap och teknik. anser attteknikprogrammet skall ge en kompetensnivå sommotsvarar det tekniska basåret på högskolorna. Detär slöseri med resurser att högskoleutbildning skallägnas åt grundläggande kunskaper som bäst lärs ut pågymnasienivå.21. Kunskapskrav på studieförberedande program(punkt 25) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 25 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub258 yrkande 23.StällningstagandeFolkpartiet anser att alla elever skall läsakärnämnen, men att elever som vill gå direkt ut iyrkeslivet skall kunna läsa ämnena under kortare tidoch med ett annat innehåll. När inte alla eleverlängre måste stöpas i samma form kan de som siktarpå vidare studier redan från början avgymnasieutbildningen mötas av krav som är bättreanpassade till deras förutsättningar.22. Högskolebehörighet (punkt 26) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), TobiasBillström (m) och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 26 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub440 yrkande 44.StällningstagandeVi anser att kravet på allmän högskolebehörighet bort men att möjligheten att kompletterastudierna för att få sådan behörighet alltid skallfinnas på alla program.23. Mentorssystem (punkt 27) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 27borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Sf365 yrkande 8.StällningstagandeI dag är det alltför få gymnasieelever medinvandrarbakgrund som fortsätter till universitetoch högskola. För att underlätta för dessa eleveratt skaffa akademisk utbildning bör högskolornainföra ett mentorssystem. Eleverna får då lära kännaandra invandrare som studerar, forskar eller gåttvidare till arbetslivet efter avslutadeuniversitetsstudier. På så sätt visar man elevernavilka möjligheter som finns om man söker sig vidarei utbildningssystemet, också om man har utländskbakgrund. Systemen skall utformas lokalt påhögskolor och universitet.24. Betyg från de nordiska länderna (punkt 28)- kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 28borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:U312 yrkande 1.StällningstagandeUndervisningsministrarna i förpliktade sigvåren 2004 att underteckna ett revideratgymnasieavtal. Ministrarna skall också förstärka detnordiska samarbetet om ömsesidigt erkännande avutbildningar och påbörja samarbete om erkännande avyrkesutbildningar. Det är angeläget att en snabblösning kommer till stånd för en gemensam evalueringav de olika ländernas gymnasiebetyg, så att de kanjämföras på ett rättvist sätt.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. Fyra yttranden avserbetänkandet i dess helhet. För övriga yttrandenanges i rubriken inom parentes vilken punkt iutskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlasi yttrandet.1. Utvecklingen av gymnasieskolan - mav (), () ochTobias ().Det är förmedling av kunskap som är skolans centralauppgift. når vart fjärde barn integrundskolans mål i ett eller flera ämnen. Mer än vartionde elev blir inte behörig till gymnasiet.Grundskolans problem blir också gymnasieskolansproblem när elevernas förkunskaper brister.Högskolan blir sedan i sin tur lidande när eleverkommer oförberedda från gymnasiet vilket leder tilldiskussioner om den högre utbildningensgymnasifiering.Det är uppenbart att dagens gymnasieskola intefullt ut fungerar. Bara två tredjedelar av allagymnasieelever fullgör gymnasiet inom den avseddatiden, . Bara tre av fyra elever fullgörgymnasiet ens . Det individuellaprogrammet har växt från att vara ettundantagsprogram till det tredje största. Av deelever som börjar på det individuella programmet fårhögst var femte slutbetyg inom fyra år.Att så många som av eleverna inte ärbehöriga till gymnasiet visar att grundskolaninte klarar sin uppgift. Problemet löses inte genomatt de elever som har bristfälliga kunskaper frångrundskolan tvingas in i en utbildning de harbegränsade förutsättningar att klara, utan genom attåtgärder sätts in tidigt i grundskolan.Skolpolitiken måste lägga fokus på att ge varje delav skolan förutsättningar att lösa sina uppgifter,för att återupprätta som kunskapsnation.Framtidens krav på bredare kompetenser förutsätteräven krav på djup i kunskaperna. Gymnasieskolansuppdrag är inte i första hand att färdigutbildaeleverna, utan att bidra till personlig utvecklingför ungdomar och göra dem redo för arbetslivet ellerför studier på universitetsnivå. Gymnasieelever böri än högre utsträckning än grundskoleelever självakunna styra sin utbildning. I och med att det är enfrivillig skolform är det rimligt att eleverna harmycket stort inflytande över hur deras utbildningskall se ut och var den skall bedrivas.Såväl yrkesinriktade elever som starktstudiemotiverade elever måste kunna lyckas ochutvecklas i gymnasiet. Vi ser inget egenvärde i attalla utbildningar skall leda tilluniversitetsstudier. Som skall kurserna ocksåframöver vara gymnasiets minsta byggsten och det sombetygssätts. Det ger utrymme för valfrihet föreleverna och skapar en struktur som gör att mansuccessivt kan gå vidare i sina studier. Samtidigtär det viktigt att undervisningen intefragmentiseras och delas upp i för småbeståndsdelar.Eleverna skall kunna välja kurser friare än i dagoavsett inriktning på utbildningen. Endast svenska,engelska, matematik och historia skall varaobligatoriska ämnen för alla elever. Denobligatoriska delen omfattar då avundervisningstiden. Utrymmet för elevernas egna valskall i motsvarande mån öka. Tydliga examenskrav ochintagningskrav till bör styragymnasieskolans struktur i övrigt.