bet · GS01LU14 · 2005-03-08 00:00:00 — Äktenskap, partnerskap och samboende SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet drygt 60 motionsyrkanden från denallmänna motionstiden som främst gäller lagstiftningen omäktenskap, partnerskap och samboende.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden, i huvudsak med hänvisningtill tidigare ställningstaganden från sida samt pågåendeutrednings- och beredningsarbete.I betänkandet finns 15 reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Äktenskap och partnerskapRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K287 yrkande 7, 2004/05:L208yrkandena 1 och 2, 2004/05:L225, 2004/05:L226, 2004/05:L241, 2004/05:L254,2004/05:L256, 2004/05:L262 yrkandena 1-3, 2004/05:L269, 2004/05:L273,2004/05:L295 yrkandena 1 och 2, 2004/05:L362 yrkandena 3-6, 2004/05:L365,2004/05:L370 yrkandena 1 och 2, 2004/05:U257 yrkandena 4 och 17-20samt 2004/05:So604 yrkandena 2 och 3.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)2. Ersättning till vigsel- och registreringsförrättareRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L259, 2004/05:L342 och 2004/05:L358.Reservation 3 (m, fp, kd, c)3. Betänketid vid äktenskapsskillnadRiksdagen avslår motion 2004/05:L275.Reservation 4 (v)4. Överklagande av domRiksdagen avslår motion 2004/05:L304.Reservation 5 (v)5. Förutsättningar för sambolagens tillämpningRiksdagen avslår motion 2004/05:L237 yrkande 1.Reservation 6 (m, fp, kd)6. Följdändringar till den nya sambolagenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L237 yrkande 2 och 2004/05:L295yrkande 3.7. Översyn av samäganderättslagenRiksdagen avslår motion 2004/05:L359.Reservation 7 (m, fp, kd, c)8. Jämkning av bodelningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju292 yrkande 13, 2004/05:Ju293yrkande 22, 2004/05:Ju488 yrkande 7, 2004/05:L216, 2004/05:L248 yrkandena4 och 8, 2004/05:L258, 2004/05:L302, 2004/05:L309, 2004/05:L321,2004/05:L329, 2004/05:L338 yrkande 2, 2004/05:L345, 2004/05:L363 och2004/05:L388.9. Gemensamma lån m.m. vid bodelningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L301 och 2004/05:L338 yrkandena 6och 7.Reservation 8 (v, c)Reservation 9 (kd)10. Tidsfrist för bodelningRiksdagen avslår motion 2004/05:L248 yrkande 7.Reservation 10 (m, fp, kd, c)11. Verkställighet av bodelningRiksdagen avslår motion 2004/05:L248 yrkande 6.Reservation 11 (fp, c)12. BodelningskostnaderRiksdagen avslår motion 2004/05:L248 yrkande 5.Reservation 12 (m, fp, v, c)13. Nordisk lagharmoniseringRiksdagen avslår motion 2004/05:L248 yrkande 1.Reservation 13 (fp, c)14. EgendomsförhållandenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L238 och 2004/05:L248 yrkandena 2och 3.Reservation 14 (m, fp)Reservation 15 (v)den 8 mars 2005På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), MarianneCarlström (s), (), (), (), (), (), (), RezeneTesfazion (s), (), (), (), (), (), (), EwaThalén Finné (m) och ().Utskottets övervägandenÄktenskap och partnerskapUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden med krav på ändringar i lagstiftningensåvitt gäller äktenskap och partnerskap. Utskottet hänvisar främst tilldet utredningsarbete som inletts avseende frågan om införande av enkönsneutral äktenskapslagstiftning. Jämför reservationerna 1 (m) och 2(kd) samt särskilda yttrandena 1 (fp, c) och 2 (v).BakgrundDen familjerättsliga lagstiftningen har varit föremål för en genomgripandeomarbetning under . Efter en lång rad av delreformerpå äktenskapsrättens område fattade beslut om attgiftermålsbalken skulle ersättas med en ny balk, (prop.1986/87:1, bet. LU18, rskr. I samband med antogriksdagen lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem (sambolagen) ochsenare lagen (1987:813) om homosexuella sambor (prop. 1986/87:124,bet. LU28, rskr. Lagstiftningen trädde i kraft den 1 januari1988.När det gäller homosexuella parförhållanden beslutade år 1994att anta ett inom lagutskottet utarbetat förslag till lagstiftning somgör det möjligt för två personer av samma kön att registrera sittpartnerskap (bet. 1993/94:LU28, rskr. Registreringen innebär att deflesta bestämmelser som gäller för äktenskap blir gällande också förregistrerade partnerskap. Lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap(partnerskapslagen) trädde i kraft . Ett registreratpartnerskap har samma rättsverkningar som ett äktenskap med vissaundantag som framgår av 3 kap. partnerskapslagen.Vad gäller samboende beslutade om införande av enny sambolag (2003:376) som gäller för både heterosexuella och homosexuellasamboförhållanden (prop. 2002/03:80, bet. LU19, rskr. Lagstiftningenträdde i kraft . I huvudsak fördes den gamla lagstiftningensregler över till den nya sambolagen.En närmare redovisning av lagstiftningen om äktenskap och partnerskapfinns i lagutskottets betänkande 2003/04:LU22.MotionernaGrundläggande frågor som gäller lagstiftningen om äktenskap och partnerskapbehandlas i närmare tjugo motioner.Göran m.fl. (kd) begär i motion L370 ett tillkännagivande medinnebörden att samhället i opinionsbildning och lagstiftning skallframhålla att en medveten vilja till stabil familjegemenskap bäst markerasgenom äktenskapet (yrkande 1). Enligt motionärerna är äktenskapet dentryggaste juridiska formen för samlevnad mellan man och kvinna, ensamlevnadsform som också slår vakt om barnens rättigheter. Att olikajuridiska samlevnadsformer - äktenskap och partnerskap - har olikabenämningar och regleras i olika lagar är, enligt motionärerna, intediskriminerande.I motion L208 vill och (båda m) ha tillstånd tillkännagivanden som går ut på att regeringen skall tillsätta enutredning med uppgift att se över konsekvenserna av att äktenskapsbalkenupphävs och ersätts med civilrättsliga avtal mellan makarna (yrkandena1 och 2).I ett flertal motioner förespråkas en ordning med en könsneutraläktenskapsbalk. Sålunda begär m.fl. (v) i motion L262 attregeringen skall lägga fram förslag som innebär att äktenskapsbalkengörs könsneutral och att partnerskapslagen som en följd därav avskaffas(yrkandena 1 och 2). Liknande krav framställs i motionerna L295 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) (yrkandena 1 och 2), L362 av m.fl. (v, fp, c, mp) (yrkande 3), L365 av Elisebeht (), U257av m.fl. (v) (yrkandena 17 och 18) och So604 av KennethJohansson m.fl. (c) (yrkande 2).Även i motionerna L254 av m.fl. (s) och L269 av AndersBengtsson m.fl. (s) anförs att regeringen bör lägga fram förslag tilländring av i syfte att möjliggöra för två personeroavsett kön att ingå äktenskap. I dessa motioner begärs därutöver atten ordning med s.k. civiläktenskap införs. Enligt motionärernas meningbör en könsneutral äktenskapslagstiftning skilja den rättsliga delen aväktenskapet från den religiösa, och äktenskapet bör således ingås genomregistrering vid en civil vigsel. De par som så önskar skall därutöverkunna genomgå en religiös äktenskapsceremoni, utan juridisk betydelse.Motionärerna pekar på att detta är en ordning som råder imånga andra länder. Liknande krav framställs i motionerna L262 av TassoStafilidis m.fl. (v) (yrkande 3) och L273 av ().Som redan redovisats begärs i flera motioner att partnerskapslagen skallavskaffas i samband med införande av en könsneutral äktenskapsbalk. Iandra motioner framställs önskemål om ändringar i partnerskapslagen.Tasso Stafilidis m.fl. (v, fp, c, mp) begär i motion L362 ändringar ilagstiftningen som innebär att ett registrerat partnerskap - så längepartnerskapslagen kvarstår - fullt ut skall ha samma rättsverkningarsom ett äktenskap (yrkande 4). Enligt motionärerna bör samtliga undantagsom gäller för registrerade partner, i förhållande till makar,upphävas. I motion L226 begär m.fl. (v) att regeringenskall lägga fram lagförslag som innebär att det införs en möjlighettill dispens från den 18-årsgräns som gäller för registrering avpartnerskap. m.fl. (v) begär i motion U257 tillkännagivanden omdels att regeringen i det nordiska samarbetet bör verka för attförordningen (1931:429) om vissa internationella rättsförhållanden rörandeäktenskap, adoption och förmynderskap skall gälla för registreradepartner, dels att de s.k. anknytningsvillkoren i partnerskapslagenavskaffas (yrkandena 4 och 19).I motion L370 begär m.fl. (kd) ett tillkännagivande omatt den rätt homosexuella har att prövas som adoptivföräldrar skallupphävas (yrkande 2).Slutligen tas i ett antal motioner upp frågor som gäller vigsel ochpartnerskapsregistrering.I tre motioner, L225 av m.fl. (v), L362 av TassoStafilidis m.fl. (v, fp, c, mp) (yrkande 5) och U257 av m.fl.(v) (yrkande 20), begärs att trossamfund efter tillstånd av Kammarkollegietskall ges rätt att förrätta registrering av partnerskap på samma villkorsom gäller för att förrätta vigsel. Motionärerna anser att de trossamfundsom så önskar bör kunna ges behörighet att förrätta registrering avpartnerskap.Liknande synpunkter framförs även i motion L241 av (). Isistnämnda motion framställs dessutom krav på att uppdraget som vigsel-och registreringsförrättare skall sammanföras till ett uppdrag. Motsvarandekrav finns i motionerna L362 av m.fl. (v, fp, c, mp)(yrkande 6) och So604 av m.fl. (c) (yrkande 3).I motion L256 av () begärs ett tillkännagivande omatt den som får förrätta borgerlig vigsel eller partnerskapsregistreringbör ges behörighet att göra det i hela landet.Tobias m.fl. (fp) anser i motion K287 att nuvarande ordning sominnebär att vigselrätt för präster i följer direkt aväktenskapsbalken, medan vigselförrättare i övriga trossamfund är beroendeav Kammarkollegiets tillstånd, innebär en omotiverad särbehandling avSvenska kyrkan. I motionen begärs ett tillkännagivande med innebördenatt och andra trossamfund bör behandlas lika i dettaavseende (yrkande 7).Tidigare ställningstagandenUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden somrör grundläggande frågor i lagstiftningen om äktenskap och partnerskap.Under senare tid har frågan om en könsneutral äktenskapslagstiftningvarit föremål för särskild uppmärksamhet.År 1987 avvisade regeringen, i propositionen med förslag till lag omhomosexuella sambor (prop. 1986/87:124), tanken på homosexuellt äktenskapmed hänvisning till de grundmurade värderingarna i samhället om äktenskapetsom en mellan en man och en kvinna.Utskottet delade då, i sitt av godkända betänkande, regeringensuppfattning och tillade att en lagstiftning som medger äktenskap förtvå personer av samma kön skulle stå i strid med den allmänna uppfattningeninom ett centralt livsområde (bet. 1986/87:LU28).När utskottet senast, , behandlade motionsyrkanden om könsneutraläktenskapslagstiftning anförde utskottet att samhällets syn på homosexuellaoch homosexuell samlevnad förändrats radikalt under de somgått sedan ursprungliga ställningstagande till frågan om etthomosexuellt äktenskap. Utskottet anförde vidare att det, enligt utskottetsmening, inte kan uteslutas att allmänhetens syn på dessa frågor ocksågenomgått betydande förändringar, och att detta antagande fick stöd avgjorda opinionsundersökningar. Mot denna bakgrund ansåg utskottet atttiden kunde anses mogen för att brett och förutsättningslöst utredafrågan om en könsneutral äktenskapslagstiftning. Enligt utskottetsuppfattning borde lämpligen en parlamentariskt sammansatt utredning gesdetta uppdrag där olika aspekter på frågan ges en noggrann genomlysning.Det fick ankomma på regeringen att tillkalla en sådan utredning ochutarbeta erforderliga direktiv. Efter förslag av utskottet gav riksdagenregeringen detta till känna (bet. 2003/04:LU22, rskr. 200).Övriga motionsyrkanden, som behandlade bl.a. krav på en ordning med s.k. civiläktenskap, rätten att förrätta vigslar och partnerskapsregistreringar,uppdragen som vigsel- och registreringsförrättare, behörigheten attförrätta vigslar samt olika krav på ändringar i partnerskapslagen,avstyrktes. Utskottet utgick från att regeringen i samband med utarbetandetav direktiven till utredningen skulle komma att beakta vad som anförtsi dessa motioner i tillämpliga delar.Därutöver kan nämnas att utskottet i samband med behandlingenav regeringens proposition 2003/04:LU48 Åtgärder mot barnäktenskap ochtvångsäktenskap avstyrkte ett motionsyrkande med krav på att det börinföras en möjlighet till dispens från 18-årsgränsen för registreringav partnerskap. I avsaknad av närmare beredningsunderlag var utskottetinte berett att i sak ta ställning till motionsspörsmålet. Utskottetanförde att ställningstagandet inte innebar att frågan om dispens från18-årsgränsen för registrering av partnerskap därmed en gång för allavar avgjord. Utskottet förutsatte i stället att motionsspörsmålet kommeratt bli föremål för överväganden i andra sammanhang (bet. 2003/04:LU19).Vidare avstyrkte utskottet ett motionsyrkande om attupphäva tidigare riksdagsbeslut om att registrerade partner inte skallkunna prövas som adoptivföräldrar. Utskottet ansåg att den lagstiftningsom beslutades om partnerskap och adoption alltjämt skallgälla (bet. 2003/04:LU11).Pågående arbeteRegeringen beslutade att en särskild utredare,biträdd av två referensgrupper - en med företrädare för riksdagspartiernaoch en med företrädare för trossamfund - skall ta ställning till om parav samma kön bör kunna ingå äktenskap (dir. 2005:6). Utredaren skallhålla en nära kontakt med homosexuellas organisationer samt andra berörda.Av direktiven följer sammanfattningsvis att utredaren skall göra engrundlig analys av frågan om par av samma kön bör kunna ingå äktenskapoch redovisa samtliga skäl som talar för och emot detta. Vidare skallutredaren ta ställning till formerna för ingående av äktenskap. Utredarenskall överväga om behörigheten för trossamfund att företräda det allmännavid ingående av äktenskap bör finnas kvar eller om äktenskap endast börfå ingås civilt. Om utredaren anser att äktenskap även i fortsättningenbör kunna ingås hos trossamfund, skall det övervägas om några förändringarbör göras när det gäller denna behörighet. Utredaren skall, oavsettsina ställningstaganden när det gäller trossamfunden, utreda formernaför ingående av äktenskap civilt. Om utredarens slutsats blir attäktenskap bör kunna ingås av par av samma kön, bör detta enligt direktivenfå till följd att partnerskapslagen upphävs. Om utredaren kommer tillslutsatsen att äktenskap inte bör kunna ingås av par av samma kön, skallutgångspunkten i stället vara att partnerskapet behålls. Det skall dåövervägas om förändringar bör göras när det gäller partnerskapet.Uppdraget skall redovisas . Det står utredarenfritt att lämna särredovisningar i vissa frågor om det bedöms lämpligt.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser med tillfredsställelse på att frågan om par av samma könbör kunna ingå äktenskap, och andra därmed sammanhängande frågor, nuskall utredas. Som tidigare redovisats har utredningen fått ett omfattandeuppdrag. Utskottet konstaterar att samtliga nu aktuella motioner omäktenskap och partnerskap behandlar frågeställningar som kommer attaktualiseras inom ramen för utredningen. Det gäller såväl frågor omäktenskapets ställning som frågan om en könsneutral äktenskapslagstiftning,en ordning med s.k. civiläktenskap, rätten att förrätta vigsel ochpartnerskapsregistrering och olika krav på ändringar ipartnerskapslagstiftningen.Mot denna bakgrund saknas skäl för att nu vidta någon åtgärdmed anledning av motionerna; i stället bör resultatet av det nyligeninledda utredningsarbetet avvaktas.Vad gäller motionerna L241, L362 yrkande 6 och So604 yrkande 3 delarutskottet motionärernas uppfattning att uppdraget som vigsel- ochpartnerskapsförrättare, efter förordnande av , skall görastill ett gemensamt uppdrag. Såvitt utskottet erfarit planerarJustitiedepartementet att i särskild ordning se över den frågan. Mot dennabakgrund förutsätter utskottet att regeringen skyndsamt vidtar erforderligaåtgärder utan något formellt tillkännagivande från sida ochatt de synpunkter som tas upp i nämnda motioner, och i motion L256,beaktas inom ramen för detta arbete. När det gäller motion L256 kanvidare noteras att det enligt nuvarande lagstiftning inte föreliggernågot hinder mot ett förordnande av vigsel- eller registreringsförrättareutan geografisk begränsning.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna K287yrkande 7, L208 yrkandena 1 och 2, L225, L226, L241, L254, L256, L262yrkandena 1-3, L269, L273, L295 yrkandena 1 och 2, L362 yrkandena 3-6,L365, L370 yrkandena 1 och 2, U257 yrkandena 4 och 17-20 samt So604yrkandena 2 och 3.Ersättning till vigsel- och registreringsförrättareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner som gäller ersättningen till vigsel- ochregistreringsförrättare. Utskottet hänvisar till pågående utredningsarbete.Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande 3 (v).BakgrundAv förordningen (1987:1019) med närmare föreskrifter om vigsel somförrättas av domare eller särskilt förordnad vigselförrättare framgåratt vigselförrättare som har förordnats av har rätt tillersättning med för varje vigsel som han eller hon förrättat. Harvigselförrättaren förrättat mer än en vigsel utgör dockersättningen för varje vigsel utöver den första. Enligt förordningen(1994:1341) om registrering av partnerskap är ersättningen densamma förregistreringsförrättare. - Ersättningsnivåerna har varit oförändradesedan år 1988.MotionernaI motion L259 av () begärs ett tillkännagivande om attnivåerna för ersättning till förrättare av vigsel och registreratpartnerskap bör justeras uppåt. Liknande krav framställs i motionernaL342 av () och L358 av m.fl. (kd).Tidigare ställningstagandenMotsvarande motionsyrkanden har behandlatsav utskottet. förutsatte utskottet att ett pågåendeberedningsarbete med frågan inom skulle komma attleda till att ersättningen höjs till en rimlig nivå. Något formellttillkännagivande härom ansågs inte erforderligt (bet. 2001/02:LU8).Riksdagen följde utskottet.När frågan senast behandlades, , ansåg utskottet alltjämt attersättningsnivåerna för vigselförrättare och partnerskapsförrättare börhöjas till en rimligare nivå. Utskottet förutsatte att regeringen löserfrågorna med ersättningsnivåerna för vigsel- och registreringsförrättareoch föreslog i sitt av godkända betänkande att då aktuellamotionsyrkanden skulle avslås (bet. 2003/04:LU22).Pågående arbeteI direktiven till den särskilde utredare som skall ta ställning tillfrågan om könsneutral äktenskapslagstiftning m.m. (dir. 2005:6) tasfrågan om ersättning till vigsel- och registreringsförrättare upp. Omutredaren anser att liksom bör förordna personersom företräder det allmänna vid ingående av äktenskap, skall det utredasvad som bör gälla beträffande dessa förordnanden, t.ex. när det gällerersättning till vigselförrättare.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att frågan om ersättning till vigselförrättareoch registreringsförrättare kommer att bli föremål för behandling inomramen för den tillsatta utredningen. Enligt utskottets meningfinns det inte anledning för att föregripa det arbetet, ochutskottet föreslår därför att avslår motionerna L259, L342och L358.Betänketid vid äktenskapsskillnadUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion med krav på avskaffande av betänketiden vidäktenskapsskillnad. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden. Jämför reservation 4 (v).BakgrundEnligt gällande regler skall äktenskapsskillnad föregås av betänketidom båda makarna begär det eller om någon av dem varaktigt bor tillsammansmed eget barn som står under den makens vårdnad (5 kap. 1 §äktenskapsbalken). Vill bara en av makarna att äktenskapet skall upplösas,har den maken rätt till äktenskapsskillnad endast efter betänketid(5 kap. 2 § ). Har betänketiden löpt under minst sexmånader, skall dom på äktenskapsskillnad meddelas om någon av makarnadå framställer ett särskilt yrkande om det (5 kap. 3 § ).I fall då makarna lever åtskilda har var och en avdem rätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid (5 kap. 4§ ). Också i vissa andra speciella fall har makarnarätt till äktenskapsskillnad utan föregående betänketid (5 kap. 5 §äktenskapsbalken).MotionenI motion L275 av m.fl. (v) anför motionärerna attbestämmelserna om betänketid vid äktenskapsskillnad utsätter människorför ett onödigt lidande. Betänketiden drar ut på processen och människortvingas stanna kvar i oönskade relationer. Motionärerna anser att detär stötande att t.ex. kvinnor som utsätts för våld i hemmet tvingasavvakta betänketiden innan ett destruktivt äktenskap kan avslutas. Enligtmotionärernas mening överensstämmer inte reglerna om betänketid medsynen på makarna som i övrigt ansvarstagande individer, och tiden är numogen att låta människor skilja sig utan att det ställs krav på betänketid.Motionärerna begär att regeringen lägger fram lagförslag i enlighethärmed.Tidigare ställningstagandenUtskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen avstyrkt motionsyrkandenmed krav på längre betänketid vid äktenskapsskillnad med motiveringenatt den nuvarande betänketidens längd är väl avvägd(se bet. 2001/02:LU8). har följt utskottet.Våren 2004 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande motsvarande det nuaktuella yrkandet. Utskottet ansåg alltjämt att en betänketid på sexmånader är väl avvägd och var inte berett att föreslå ett avskaffandeav betänketiden (bet. 2003/04:LU22).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och anser att riksdagenbör avslå motion L275.Överklagande av domUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår en motion med krav på att möjligheten att överklaga endom på äktenskapsskillnad respektive upplösning av partnerskap tas bort.Jämför reservation 5 (v).BakgrundEnligt 49 kap. 1 § gäller som huvudregel att en tingsrättsdom får överklagas. Motsvarande gäller enligt 54 kap. 1 § rättegångsbalkeni fråga om överklagande av en hovrätts dom. För att Högsta domstolenskall pröva en hovrätts dom krävs enligt 54 kap. 9 § rättegångsbalkenprövningstillstånd.MotionenTasso Stafilidis m.fl. (v) anser i motion L304 att överklaganderättenbör tas bort vid dom på äktenskapsskillnad respektive upplösning avregistrerat partnerskap. Motionärerna begär att regeringen skall läggafram förslag till lagändringar i enlighet härmed.Tidigare ställningstagandenUtskottet har tidigare avstyrkt motsvarande motionsyrkanden, senastvåren 2004 (bet. 2003/04:LU22). Utskottet har hänvisat till att resultatetav pågående beredningsarbete med anledning av departementspromemorian(Ds 2001:36) Hovrättsprocessen bör avvaktas.Pågående arbeteSom ett resultat av ovan nämnda beredningsarbete har regeringen den3 överlämnat en lagrådsremiss om reformering av processeni allmän domstol. En proposition är aviserad till den 23 mars 2005.I lagrådsremissen föreslås bl.a. att systemet med prövningstillståndutvidgas till att omfatta flertalet slag tvistemål och domstolsärendensom överklagas från tingsrätt till hovrätt. Regeringen framhåller attsystemet med prövningstillstånd inte innebär någon begränsning iöverklaganderätten enligt . Vad reglerna om prövningstillståndinnebär är att hovrätten vid en inledande bedömning tar ställning tillom handläggningen bör fortsätta med en fullständig rättegång eller omtingsrättens avgörande bör stå fast.Regeringen föreslår att prövningstillstånd skall krävas i hovrätt vidöverklagande av en tingsrätts avgörande i tvistemål. Undantag skalldock gälla för de s.k. familjemålen, dvs. mål om vårdnad, boende ellerumgänge. I det sammanhanget hänvisar regeringen till att 2002 årsvårdnadskommitté (Ju 2002:09) arbetar med att utreda bl.a.hur man kan komma till rätta med långvariga och upprepade domstolsprocesser.En viktig aspekt i detta sammanhang är, anför regeringen, frågan omprövningstillstånd i hovrätten. Enligt regeringens mening bör frågor omhur processen i familjemål skall utformas för framtiden behandlas i ettsammanhang.