bet · GT01SoU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Enligt motionärerna har omläggningen av bidragssystemet inte inneburit någon långsiktigt godtagbar lösning för organisationer som företräder små grupper av funktionshindrade och deras anhöriga. Motionärerna anser att det bör ske en översyn av bidragsreglerna. I motion So555 av m.fl. (v) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att regeringen utifrån (2005-107-4) redovisar förslag som säkerställer handikapporganisationernas verksamhet. Motionärerna anser inte att förslagen från den aviserade utredningen bör avvaktas eftersom detta kan vara förödande, särskilt för små handikappgrupper. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall lämna förslag om den framtida folkrörelsepolitikens inriktning, omfattning och utformning (dir. 2005:117). Utredaren skall bl.a. föreslå lämpliga åtgärder rörande bidragsgivning och annan finansiering av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet. Utredaren skall överväga om det finns behov av gemensamma principer för den statliga bidragsgivningen till folkrörelserna och det övriga föreningslivet. I uppdraget ingår också att undersöka hur staten kan underlätta för folkrörelserna och det övriga föreningslivet att finansiera sin verksamhet på andra sätt än genom bidrag. Uppdraget skall redovisas . Utskottet vidhåller att handikapporganisationerna fyller en central funktion bland folkrörelserna i genom att följa och rapportera om livsvillkoren för personer med funktionsnedsättningar. Genom sitt arbete bidrar organisationerna också till att förverkliga de handikappolitiska målen. Utskottet, som anser den föreslagna medelstilldelningen väl avvägd, tillstyrker regeringens förslag i denna del och avstyrker därmed motion So660 (c) yrkande 7 delvis. I motionerna So555 (v) yrkande 11 och So638 (fp) yrkande 12 framförs kritik mot gällande regelverk angående statsbidrag till handikapporganisationer. Utskottet anser det angeläget att handikapporganisationerna ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet men också att statsbidraget upplevs som rättvist och förutsägbart. En särskild utredare har tillsatts med uppdrag att bl.a. ge förslag när det gäller finansiering av folkrörelsernas och det övriga föreningslivets verksamhet. Utskottet utgår från att en översyn av bestämmelserna om statsbidrag till handikapporganisationer kommer att ingå som en viktig del i fullgörandet av utredningens uppdrag.Enligt utskottets mening bör resultatet av detta arbete avvaktas. Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation (16:6) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation. bör därmed avslå ett motionsyrkande om att inte anvisa medel till anslaget. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation. Syftet med statsbidraget är att ge personer som är döva, gravt hörselskadade, talskadade eller språkstörda möjlighet att kommunicera via ett kommunikationsnät. Bidraget går till landstingen för inköp både av den kommunikationsutrustning som användarna behöver och, i de fall utrustningen skall användas av närstående, den utrustning som de behöver. administrerar och meddelar grunder för fördelningen av statsbidraget. har haft regeringens uppdrag att följa upp verksamheter för utskrivning av elektronisk kommunikation. Antalet personer som fått del av utrustning för elektronisk kommunikation minskade från ca 1 850 till ca 1 350 , medan antalet personer vars behov inte kunnat tillgodoses har bedömts vara relativt . Det rör sig om ca 400 personer . Regeringen ser positivt på att ser över föreskrifterna för statsbidraget (SOSFS 2002:2 M) så att detta kan utnyttjas effektivt. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att avslår förslaget att för anvisa medel till anslag 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation. Motionärerna anser att detta anslag och anslag 16:7 Bilstöd till handikappade bör överföras till ett nytt anslag, Hjälpmedelsgaranti (se vidare under anslag 16:12). Utskottet är fortfarande av den uppfattningen att någon sammanslagning av detta anslag och anslaget för bilstöd till handikappade för att införa en statlig hjälpmedelsgaranti inte bör ske. Motion So693 (m) delvis avstyrks därmed. Utskottet finner den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd och tillstyrker regeringens förslag i denna del. Bilstöd till handikappade (16:7) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 16:7 Bilstöd till handikappade. bör därmed avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning till anslaget. bör vidare avslå en rad andra motioner om bilstöd med hänvisning till pågående beredningsarbete i . Jämför reservationerna 27 (m), 28 (fp), 29 (kd) och 30 (c). I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 16:7 Bilstöd till handikappade. Stödet skall ge bl.a. personer som är beroende av motorfordon för förvärvsarbete eller arbetslivsinriktad utbildning/rehabilitering, föräldrar till barn med funktionshinder och personer i åldern som varken förvärvsarbetar eller genomgår yrkesutbildning möjlighet att anskaffa, anpassa och ändra motorfordon. Stödet kan även omfatta körkortsutbildning i samband med anskaffning av motorfordon. Enligt regeringen är bilstödet en viktig insats för att uppnå målet för handikappolitiken. Stödet skall inte enbart ses som ett medel att försörja sig, utan också möjliggöra ett självständigt och oberoende liv med sociala kontakter, offentlig och kommersiell service etc. I budgetpropositionen ökade anslaget med till sammanlagt . Därefter har ytterligare sammanlagt tillförts på tilläggsbudget . Det totala anslaget uppgår därmed till . Enligt regeringen kommer dessa åtgärder att förbättra situationen avsevärt för dem som är i behov av bilstöd. En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att se över stödet och lämna förslag till att effektivisera och förbättra tillämpningen av stödet. Utredaren lämnade sitt förslag, Mobil med bil (SOU 2005:26), till regeringen . Förslagen har remissbehandlats och bereds nu inom . I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att avslår förslaget att för anvisa medel till anslag 16:7 Bilstöd till handikappade. Motionärerna anser att detta anslag och anslag 16:6 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation bör överföras till ett nytt anslag, Hjälpmedelsgaranti (se vidare under anslag 16:12). I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 39 (delvis) yrkas att för till anslag 16:7 Bilstöd till handikappade anvisar utöver vad regeringen föreslagit. Motionärerna påpekar att regeringen anslagit otillräckliga resurser till bilstöd. I motion So223 av () begärs ett tillkännagivande om en förändring av gällande bestämmelser vad gäller bilstödet till handikappade. Motionären anser att åldersgränsen vid måste bort. I motion So638 av m.fl. (fp) yrkande 6 yrkas att begär att regeringen återkommer med förslag avseende ett fullt finansierat och långsiktigt hållbart system för bilstöd. I motion So706 av m.fl. (kd) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om principerna för bilstödet. Motionärerna anser att det är den faktiska funktionsnedsättningen som skall utgöra grund för rätten till bilstöd. I de fall där den funktionshindrade själv inte kan framföra ett fordon skall familjemedlemmar eller assistenter kunna fungera som chaufför. I motion So510 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om behovet av att skyndsamt förändra regelverket avseende taket för bilstöd till funktionshindrade. Motionärerna anser det orimligt att pengarna till bilstöd tar slut långt innan budgetåret är slut. I motion So676 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av 65-årsgränsen för olika handikappstöd. Motionärerna avser bl.a. bilstödet. bilstödsutredning föreslår i det ovannämnda betänkandet Mobil med bil (SOU 2005:26) bl.a. att det statliga bilstödet öppnas för ytterligare grupper. Exempelvis bör föräldrabegreppet vidgas till att även omfatta familjehemsföräldrar och särskilt förordnade vårdnadshavare. En person , vars föräldrar tidigare beviljats bilstöd för hans eller hennes räkning, skall kunna beviljas bilstöd även om han eller hon själv inte kan framföra ett fordon som förare. Enligt utredningens bedömning utgör ekonomiska skäl fortfarande hinder mot att ändra åldersgränserna i bilstödet. Utredningen föreslår vidare att det skall öppnas en möjlighet för kommunerna att lämna stöd för anpassning och anskaffning av motorfordon som ett alternativ till färdtjänsten till personer med funktionshinder som har tillstånd till färdtjänst men som inte är berättigade till statligt bilstöd. Såsom redovisats kan utskottet inte ställa sig bakom förslaget att slå samman anslaget för bilstöd till handikappade med anslaget för bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation. Motion So693 (m) avstyrks även i denna del. har anslaget höjts med . Utskottet finner den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd. Utskottet tillstyrker därmed medelstilldelningen och avstyrker även motion So703 (kd) yrkande 39 (delvis). Regeringen ser över det statliga bilstödet i syfte att uppnå ett effektivare och förbättrat system för stödformen. Till grund för översynen ligger betänkandet års bilstödsutredning. Enligt utskottets mening bör resultatet av detta arbete inte föregripas genom något initiativ från sida. Motionerna So223 (m), So510 (kd), So638 (fp) yrkande 6, So676 (s) och So706 (kd) yrkande 9 avstyrks därmed. Kostnader för statlig assistansersättning (16:8) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning. bör därmed avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning till anslaget. bör även avslå övriga motioner om assistansfrågor med hänvisning till en pågående utredning på området. I budgetpropositionen föreslås att 12 anvisas under anslag 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning. Genom den statliga assistansersättningen avlastar staten kommunerna kostnader för mer omfattande insatser i form av personlig assistans enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Assistansersättning lämnas till personer med omfattande funktionshinder som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Personer som innan de fyllt beviljats assistansersättning får behålla ersättningen efter fyllda . Antalet assistanstimmar får inte utökas därefter. Kommunen där den ersättningsberättigade är bosatt skall ersätta kostnaderna för de första . Assistansersättning lämnas som regel inte för tid när personen vårdas på en institution som tillhör eller drivs med bidrag från staten, en kommun eller ett landsting. Detsamma gäller för tid när personen bor i gruppbostad eller vistas i eller deltar i barnomsorg, skola eller daglig verksamhet enligt LSS. Personlig assistans och assistansersättning är enligt regeringen en viktig reform. En personligt anpassad assistans ger många personer med omfattande funktionshinder möjlighet till ett bra liv med inflytande över sin vardag. I propositionen konstateras att antalet assistansberättigade liksom det genomsnittliga antalet assistanstimmar per person beräknas öka, vilket leder till fortsatt stigande kostnader för den statliga assistansersättningen. har granskat hur assistansreformen fungerar (RiR 2004:7 Personlig assistans till funktionshindrade) och funnit att det finns behov av att förbättra administrationen av assistansersättningen och strama upp den ekonomiska kontrollen. Den nuvarande statliga finansieringen, som enbart ges till insatsen personlig assistans, anses vidare motverka utvecklingen av kommuners övriga insatser och kan påverka individers val av stöd. Detta bör enligt leda till överväganden om det statliga stödet bör ges en annan inriktning. En parlamentarisk kommitté har i uppdrag att göra en bred översyn av personlig assistans för vissa personer med funktionshinder (dir. 2004:107, 2004:179 och 2005:66). Uppdraget skall slutredovisas . Från får assistansersättning inte lämnas retroaktivt. medgavs tre månaders retroaktiv utbetalning. Som ett resultat av denna ändring minskades anslaget med 2004. Därefter beräknas minskningen till . I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att till anslag 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning för anvisar utöver vad regeringen föreslagit. Motionärerna vill återföra det ekonomiska ansvaret för assistansersättningens första till staten. I motion So365 av m.fl. (m) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att staten bör överta ansvaret för assistansersättningen. I motion So631 av m.fl. (fp) (delvis) yrkas att till anslag 16:8 Kostnader för statlig assistansersättning för anvisar utöver vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att reglerna för assistansreformen bör återställas. Bland annat skall skolbarn kunna ha med sig sin assistent i skolan. Vidare bör staten helt ta över kostnaden för personlig assistans. I motion So638 av m.fl. (fp) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om att återställa assistansreformen. I motion Ub383 av m.fl. (fp) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om att funktionshindrade vuxna skall ha rätt till personlig assistans, om de behöver det för att kunna genomföra sina studier. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 38 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur staten skall ta över kostnadsansvaret för LSS-insatser. I motion So509 av () yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av nivån på ersättningen till personliga assistenter. Enligt motionären måste ersättningen och lönerna följa med det allmänna kostnadsläget i samhället. I motion So552 av m.fl. (c) yrkande 16 begärs ett tillkännagivande om tilläggsdirektiv till om att utreda ett statligt kostnadsansvar för . I motion So364 av m.fl. (mp, -) yrkandena 5 och 6 begärs tillkännagivanden om att beslutet om personlig assistans skall fattas av samt om att staten skall ta hela det ekonomiska ansvaret för personlig assistans. Vidare yrkas att begär att regeringen utreder möjligheten till personlig assistent i skolan (yrkande 7). Endast om särskilda kriterier föreligger, såsom allvarliga svårigheter att kommunicera, har en person rätt att ha med sig sin personliga assistent i skolan. Den ovannämnda skall enligt direktiven (2004:107) - kartlägga och analysera hur assistansreformen fungerar i praktiken ur kvinnors, mäns, flickors och pojkars perspektiv och om den fungerar i enlighet med assistansreformens intentioner, - undersöka IT och IT-baserade hjälpmedel i kombination med bostadsanpassning som alternativa lösningar och komplement till personlig assistans samt analysera villkor och förutsättningar för andra angränsande stödformer att utgöra reella alternativ till personlig assistans, - med särskilt fokus på personkrets- och behovsbedömningen, kartlägga och analysera hur regleringen av den personliga assistansen tillämpas samt föreslå hur regleringen kan ändras för att tillämpningen skall kunna bli bättre och mer effektiv, - genomföra en studie av yrket som personlig assistent, - kartlägga och analysera olika verksamheter med personlig assistans med utgångspunkt i vem som anordnar assistansen samt överväga och föreslå hur lämpliga former av tillsyn av enskilda verksamheter med personlig assistans skall utformas, - kartlägga och analysera konsekvenserna av statens och kommunernas gemensamma finansieringsansvar för den personliga assistansen, liksom förekomsten av kostnadsförskjutningar mellan stat, kommun och landsting, - analysera orsakerna till kostnadsutvecklingen och föreslå åtgärder som dämpar och stabiliserar den samt förbättrar kostnadskontrollen samt - redovisa kostnadsberäkningar och konsekvensanalyser för förslagen. lämnade kommittén delbetänkandet På den assistansberättigades uppdrag (SOU 2005:100). Kommittén föreslår bl.a. att uppföljningen och kontrollen av vad assistansersättningen används till skall skärpas samt att alla som anordnar personlig assistans skall ställas under tillsyn. Vidare anser kommittén att det bör införas krav på tillstånd för företag och kooperativ som utför personlig assistans. Kommittén skall slutredovisa sitt uppdrag . Med anledning av ett initiativ från socialutskottet har fattat beslut om ett tillkännagivande till regeringen angående tilläggsdirektiv till (rskr. 2005/06:5). I betänkande 2005/06:SoU7 konstaterade utskottet att det delade kostnadsansvaret mellan kommun och stat för personlig assistans och den handläggning som det genererar har fått omfattande kritik. Utskottet ansåg därför att regeringen genom ett tilläggsdirektiv bör ge i uppdrag att analysera och redovisa för- och nackdelar med ett samlat kostnadsansvar och ansvar för en och samma huvudman, staten, avseende personlig assistans. Utskottet finner den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd. Utskottet tillstyrker därmed medelstilldelningen och avstyrker motionerna So365 (m) yrkande 3, So631 (fp) delvis, So638 (fp) yrkande 10, So693 (m) delvis och Ub383 (fp) yrkande 7. Den sittande arbetar efter breda direktiv som regeringen, i enlighet med beslutade tillkännagivande, förväntas komplettera när det gäller frågan om ett samlat statligt kostnadsansvar avseende personlig assistans. Enligt utskottets mening får motionerna So364 (mp, -) yrkandena 5-7, So509 (kd) yrkande 2, So552 (c) yrkande 16 och So703 (kd) yrkande 38 anses i huvudsak tillgodosedda med uppdragets utformning. Myndigheten för handikappolitisk samordning (16:9) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 16:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning. bör avslå en motion om som sektorsmyndighet med särskilt ansvar inom det handikappolitiska området. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 16:9 Myndigheten för handikappolitisk samordning. Anslaget är nytt. Anslaget är ett förvaltningsanslag för en samordningsmyndighet inom det handikappolitiska området som kommer att inrättas . I en särskild skrivelse till (2004/05:86, bet. 2004/05:SoU24) har regeringen redogjort för sina intentioner att förändra organisationen för samordning av arbetet inom det handikappolitiska området. En särskild utredare har därefter fått i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av myndigheten för handikappolitisk samordning. Myndigheten skall effektivisera och strukturera arbetet med att uppnå de handikappolitiska målen. Huvuduppgiften blir att främja ett strategiskt och effektivt genomförande av den nationella handikappolitiken på såväl kort som lång sikt. Vissa uppgifter som åligger , utbildningsstöd (Sisus) och () förs över till den nya myndigheten. Finansieringen av myndigheten sker främst genom att medel förs över från HO:s och Sisus förvaltningsanslag samt från statsbidraget som utgår till HI. I propositionen (s. 120) anförs att handikapperspektivet skall genomsyra alla samhällssektorer. Regeringen har därför utsett 14 sektorsmyndigheter som har ett särskilt ansvar inom det handikappolitiska området. Myndigheterna skall samordna, stödja och driva på andra myndigheter, som verkar inom samma sektor, i arbetet med att genomföra handikappolitiken. I motion So273 av () yrkas att begär att regeringen gör till sektorsmyndighet med ansvar för utbildningsväsendets handikappanpassning. Ett utbildningsväsende anpassat också för olika slag av funktionshindrade borde vara en självklarhet, inte minst med tanke på den gällande handikapplanen, menar motionären. Utskottet finner förslaget till medelsanvisning väl avvägt och tillstyrker därför detsamma. Regeringen har utsett som en av 14 sektorsmyndigheter med särskilt ansvar inom det handikappolitiska området. har det övergripande sektorsansvaret för genomförandet av regeringens handikappolitik inom utbildningsområdet. Motion So273 (fp) får därmed anses tillgodosedd. Utskottets förslag i korthet bör, med bifall till yrkanden i två motioner från s, v och mp, fastställa anslag 16:10 till . bör avslå ett motionsyrkande om att inte anvisa medel till anslaget. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 16:10 . () skall bevaka frågor som rör rättigheter och intressen för personer med funktionshinder. En central uppgift är att bevaka efterlevnaden av om delaktighet och jämlikhet för personer med funktionshinder. Personer med funktionshinder har skydd mot diskriminering i arbetslivet, på högskolan och i kommersiell verksamhet. Vidare har regeringen presenterat förslag till en lag som förbjuder diskriminering och annan kränkande behandling av barn i förskolan och elever i skolan (prop. 2005/06:38). Lagen föreslås träda i kraft . HO har i uppgift att bevaka diskrimineringsfrågorna inom dessa områden och kan föra talan i domstol för enskilda som anser sig utsatta för diskriminering. flyttas uppgifter som ligger hos Tillgänglighetscentret till den nya myndigheten för handikappolitisk samordning. Därigenom renodlas HO:s ombudsmannafunktion. HO:s anslag sänks med den andel av HO:s kostnader som centret svarat för. Å andra sidan konstateras i budgetpropositionen att den skärpta lagstiftningen mot diskriminering på grund av funktionshinder har lett till en ökad mängd anmälningsärenden. Anslaget har höjts för att möta den ökade ärendemängden. Regeringen bedömer att arbetstrycket på HO kommer att bli ännu högre till följd av att diskrimineringslagstiftningen successivt blir mer känd och anser därför att myndigheten behöver en resursförstärkning med . I motion Fi320 av m.fl. (s, mp, v)yrkande 3 (delvis) yrkas att till anslag 16:10 anvisar mer än vad regeringen föreslagit. Motionärerna påpekar att har fått ökade möjligheter att ingripa vid diskriminering. För att säkerställa att arbetet kan bedrivas med full kraft bör anslaget ökas. Samma yrkande finns i motion So697 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 3 (delvis). I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att avslår förslaget att för anvisa medel till anslag 16:10 . Motionärerna vidhåller sin uppfattning att flera olika ombudsmannaverksamheter, bl.a. HO, bör slås ihop till en enda myndighet under utgiftsområde 14. Något anslag till HO bör därför inte tilldelas under utgiftsområde 9. En parlamentarisk kommitté, har i uppdrag att bl.a. överväga en eventuell sammanslagning av uppgifter och ansvarsområden för de olika ombudsmännen och överväga en eventuell sammanslagning av dessa (dir. 2002:11, 2003:69, 2005:8). Kommittén skall redovisa sitt uppdrag . kommer att slutredovisa sitt uppdrag. Utskottet vidhåller att resultatet härav bör avvaktas. Utskottet avstyrker därmed motion So693 (m) i denna del. Utskottet delar däremot uppfattningen i motionerna Fi320 (s, v, mp) yrkande 3 delvis och So697 (s, v, mp) yrkande 3 delvis och vidhåller att anslag bör tillföras utöver vad regeringen föreslagit (jfr socialutskottets yttrande till finansutskottet över ramen för utgiftsområde 9 för , 2005/06:SoU1y s. 8). Utskottet föreslår därmed att bifaller dessa motioner och fastställer anslaget till . Bostadsstöd till funktionshindrade (16:11, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, 16:11 Bostadsstöd till funktionshindrade. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att för anvisar till ett nytt anslag, Bostadsstöd till funktionshindrade. För att undvika socialbidragsberoende för funktionshindrade och för att underlätta ekonomiskt för kommunerna anser motionärerna att det bör inrättas ett särskilt bostadsstöd till funktionshindrade. Utskottet har i rad avstyrkt motionsyrkanden om att skapa ett nytt anslag för bostadsstöd till funktionshindrade, senast i betänkande 2004/05:SoU1 (s. 82 f., s.y. Utskottet vidhåller att det saknas skäl att föreslå ett nytt anslag för bostadsstöd till funktionshindrade. Motion So693 (m) delvis avstyrks. Hjälpmedelsgaranti (16:12, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande med förslag om att anvisa medel till ett nytt anslag, 16:12 Hjälpmedelsgaranti.