bet · GT01KU1 · 2005-11-17 00:00:00 — I motion 2005/06:Ju383 av m.fl. (fp) yrkande 9 anförs att svenska staten och kommunerna bör föregå med gott exempel och anta uppförandekoder för alla personer som på deras uppdrag är verksamma utomlands. I motion 2005/06:U227 av () yrkande 4 anförs att bör upprätta ett konsulat i södra (region i ). I motion 2005/06:U239 av () anförs att bör pröva möjligheterna av att öppna en svensk representation i () i . I motion 2005/06:U362 av i m.fl. (m) yrkande 17 anförs att skall etablera en ambassad på plats i . I motion 2005/06:U285 av m.fl. (fp) yrkande 6 anförs att bör öppna ambassaden i . I motion 2005/06:U289 av m.fl. (m) yrkande 14 anförs att bör verka för att den svenska ambassaden i åter öppnas så att libanesiska medborgare skall slippa att vända sig till ambassaden i . I motion 2005/06:K376 av () anförs att bör öppna ett konsulat i eller i någon annan centralort i sydöstra . I motion 2005/06:U336 av m.fl. (fp) yrkande 7 anförs att bör inrätta en enhet för främjande av övergång till demokrati i biståndsländer. I motion 2005/06:U356 av m.fl. (kd) anförs att bör ha diplomatiska representationer i samtliga EU:s kandidat- och anslutningsländer (yrkande 6). Vidare anförs i motionen att förutsättningarna för MR- och miljöattachéer på de svenska utlandsrepresentationerna bör utredas (yrkande 7) samt att svenska handelskammare och exportråd bör samlokaliseras med utlandsrepresentationer (yrkande 8). I motion 2005/06:K420 av m.fl. (c) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att EU 2004-kommitténs arbete avslutas som planerat (yrkande 5). Motionärerna anför att kommittén redan fått tre tilläggsdirektiv och att inget ytterligare direktiv bör ges som förlänger dess arbete. Bestämmelser avseende organisering m.m. Av 6 kap. 1 § regeringsformen framgår att det är statsministern som utser övriga statsråd. Det är också, enligt 7 kap. 1 §, statsministern som bland de övriga statsråden utser departementscheferna. Departementens antal och benämningar är inte lagreglerade. Närmare bestämmelser finns i förordningen (1996:1515) med instruktion för , som beslutas av regeringen. I 2 § uppräknas departementen. I den efterföljande tabellen redovisas utgiftsutvecklingen samt utgiftsprognos för inklusive utrikesförvaltningen. , inklusive utrikesförvaltningen, utgifter Kommentar: Tabellen visar utfall som redovisats i budgetpropositionen året efter det aktuella budgetåret. redovisas utgiftsprognosen enligt prop. 2005/06:1 utg.omr. 1 avsnitt 6.4.2. Som framgår av tabellen ökade utgifterna kraftigt i samband med ordförandeskap i EU. beviljade extra i förvaltningsanslag för att förbereda och genomföra ordförandeskap i . Första året efter ordförandeskapet minskade utgifterna med . Därefter har utgifterna ökat. Utveckling av antalet tjänstgörande i uppmärksammar i sin granskning antalet tjänstgörande i och hur många av dessa som är politiskt tillsatta. I budgetpropositionen redovisar även regeringen hur antalet tjänstgörande i har utvecklats och hur många av de tjänstgörande som varit anställda på det s.k. politikeravtalet. I den efterföljande tabellen redovisas utvecklingen vid utgången av respektive år. Utvecklingen av antalet tjänstgörande i 1999-2004 varav anställda på politikeravtalet Kommentar: Tabellen visar antalet tjänstgörande i , inklusive kommittéerna och utlandsmyndigheterna, vid utgången av respektive år enligt budgetpropositionerna . Jämfört med ökade antalet tjänstgörande med drygt 250 till 4 472. Vid utgången av 2001 hade antalet minskat något. Därefter har antalet ökat och vid utgången av 2004 fanns totalt 4 621 tjänstgörande i . Andelen tjänstgörande som är anställda på det s.k. politikeravtalet (inkl. politiskt sakkunniga från och de gröna) har varierat mellan 3,0 och . Högst var andelen anställda på politikeravtalet . Ärenden om olovligt bortförda barn delas upp i två huvudsakliga kategorier: konventionsärenden och s.k. icke-konventionsärenden. Konventionsärenden avser främst ärenden mellan länder som tillträtt om de civila aspekterna på olovligt bortförda barn. Vid arbetar tre handläggare och två assistenter med ärenden om olovligt bortförda eller kvarhållna barn. inkom totalt 50 ärenden om barn förda från till ett annat land, varav 35 gällde barn förda från till Haagkonventionsländer och 15 gällde barn förda från till icke-konventionsländer. Härutöver inkom 19 ärenden gällande barn förda till från ett annat land, i samtliga fall från Haagkonventionsländer. Under innevarande år hade t.o.m. inkommit 42 ärenden om barn förda från till ett annat land, varav 23 gällde barn förda från till Haagkonventionsländer och 19 gällde barn förda från till icke-konventionsländer. Härutöver inkom 17 ärenden om barn förda till från ett annat land, varav 16 gällde barn förda till från Haagkonventionsländer och 1 gällde barn fört till från ett icke-konventionsland. beslutade regeringen att ge ett nytt uppdrag till den parlamentariska kommitté, nuvarande , som arbetar med att främja den svenska EU-debatten (dir. 2005:113). Kommitténs uppdrag skulle enligt de ursprungliga direktiven vara slutfört när regeringskonferens började, men har förlängts i tre omgångar till utgången av 2005. Syftet med förlängningarna har varit att stimulera och ge stöd åt den offentliga debatten även under regeringskonferensen och den planerade svenska ratificeringsprocessen. Mot bakgrund av deklarationen vid i (se vidare nedan) bör, enligt tilläggsdirektiven, tiden för EU 2004-kommitténs uppdrag förlängas ytterligare. Uppdraget skall vara slutfört . EU 2004-kommitténs tidigare verksamhet bör fortsätta och breddas för att öka fokus på de sakpolitiska frågorna inom EU. Ärenden om representation i utlandet hör till utgiftsområde 1 och bereds således av . Utskottet har framhållit det som angeläget att utrikesfrågorna i största möjliga utsträckning ges en sammanhållen behandling och att, i den mån det behövs, det kommer att bereda utrikesutskottet tillfälle till yttrande vid beredning av budgetfrågor som berör utrikesförvaltningen (bet. 2000/01:KU23). har avgett yttrande med synpunkter på anslag 90:5 m.m. samt vissa motioner som behandlas i betänkandet, allt i de delar som rör utrikesförvaltningen. har också yttrat sig över ett antal motioner som överlämnats till . Yttrandet återfinns i bilaga 3. När det gäller anslagsrelaterade frågor uppger utrikesutskottet att det inom ramarna för ärendets beredning har genomfört en intern utfrågning av expeditionschef och dess budgetchef. anför vidare att det ser positivt på regeringens satsning att förstärka utrikesrepresentationen. Satsningen ligger också i linje med vad som föreslås i motion 2005/06:K470 (m) yrkande 2. Vidare erinrar utrikesutskottet om att det tidigare framhållit de problem som är förknippade med att det ur budgetpropositionen inte går att utläsa vilka resurser inom anslaget som är avsedda att ställas till utrikesförvaltningens förfogande. Utskottet anser att man inför nästa års budgetarbete närmare bör studera vilka möjligheter till lösning som skulle kunna stå till buds. På grundval av lämnade uppgifter är det dock utrikesutskottets uppfattning att utrikesförvaltningen kommer att få en resurstilldelning som säkerställer att ålagda uppgifter kan lösas. Den nämnda motionen bör avstyrkas och propositionen i här aktuell del tillstyrkas. När det gäller kompetens och verksamhet vid avstyrker utrikesutskottet motionerna 2005/06:U291 (kd) yrkande 1, i vilken krävs att personalresurserna vid förstärks i arbetet med ärenden som rör bortrövade barn, och 2005/06:L342 (mp) yrkande 4, i vilken begärs att anställda på de svenska ambassaderna och de olika konsulaten måste ha HBT-kompetens. Enligt utrikesutskottet rör dessa motioner frågor där beslutskompetens finns hos regeringen eller hos regeringen underlydande myndigheter, varför det inte är vare sig behövligt eller lämpligt att gör tillkännagivande enligt motionärernas förslag. Av samma skäl avstyrker utrikesutskottet även motionerna 2005/06:Ju332 (fp) yrkande 12, 2005/06:Ju383 (fp) yrkande 9, 2005/06:L291 (fp) yrkande 6, 2005/06:U209 (fp) yrkande 30 och 2005/06:U236 (s). När det gäller utrikesförvaltningens organisation avstyrker utrikesutskottet motionerna 2005/06:K376 (fp), 2005/06:U227 (fp) yrkande 4, 2005/06:U239 (s), 2005/06:U285 (fp) yrkande 6, 2005/06:U289 (m) yrkande 14, 2005/06:U336 (fp) yrkande 7, 2005/06:U356 (kd) yrkandena 3 och 6-8 samt 2005/06:U362 (m) yrkande 17. hänvisar bl.a. till att satsningar redan görs eller aviseras, och att den nuvarande organisationen är tillfyllest. Vidare bör enligt utrikesutskottets mening avhålla sig från att göra formella uttalanden om organisation och om ansvarsförhållanden inom regeringen. Utskottet har behandlat motioner rörande organisering. Senast skedde det i betänkande 2004/05:KU1, då utskottet behandlade en motion om inrättande av ett samordningskansli inom Statsrådsberedningen för arbetet med att förebygga våld och övergrep mot äldre personer. Utskottet anförde att det vidhöll sin tidigare uppfattning, nämligen att det rörde en fråga som det inte ankom på att besluta om, och avstyrkte motionen. I samma betänkande avstyrkte utskottet motioner om representation utomlands. Utskottet anförde därvid att det instämde i vad utrikesutskottet anfört i ett yttrande till utskottet (yttr. 2004/05:UU1y). Frågan om storlek behandlas regelmässigt i utskottets granskning. Närmast kommer det att ske i samband med utskottets granskning (bet. 2005/06:KU10). Utskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringens förslag att anslag 90:5 m.m. skall uppgå till 5 . I enlighet härmed avstyrker utskottet motionerna 2005/06:K427 (fp) i denna del och 2005/06:K470 (m) yrkande 2 i denna del. Således avstyrker utskottet även förslag om indragning av anslagssparande, som framförs i motionerna 2005/06:K470 (m) yrkande 2 i denna del och 2005/06:K420 (c) yrkande 4. Flera motioner innehåller förslag till förändringar i organisering. Utskottet vidhåller härvidlag sitt tidigare ställningstagande, nämligen att frågor därom inte ankommer på att besluta om. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionerna 2005/06:K292 (m) yrkandena 1och 2, 2005/06:K357 (-) yrkande 1, 2005/06:A261 (v) yrkande 2, 2005/06:K291 (v) yrkande 2, 2005/06:Sf389 (kd) yrkande 36, 2005/06:K377 (kd), 2005/06:Ub589 (kd) yrkande 2, 2005/06:Sf384 (fp) yrkande 15 och 2005/06:So312 (fp) yrkande 2. Av samma anledning avstyrker utskottet även motion 2005/06:K420 (c) yrkande 5 om att inte bör ges tilläggsdirektiv. När det gäller de här aktuella frågorna om utrikesförvaltningens organisation delar utskottet utrikesutskottets bedömning och avstyrker motionerna 2005/06:K376 (fp), 2005/06:U227 (fp) yrkande 4, 2005/06:U239 (s), 2005/06:U285 (fp) yrkande 6, 2005/06:U289 (m) yrkande 14, 2005/06:U336 (fp) yrkande 7, 2005/06:U356 (kd) yrkandena 3 och 6-8 samt 2005/06:U362 (m) yrkande 17. Utskottet delar även utrikesutskottets bedömning när det gäller de här aktuella frågorna rörande kompetens och verksamhet vid . Således avstyrker utskottet motionerna 2005/06:Ju332 (fp) yrkande 12, 2005/06:Ju383 (fp) yrkande 9, 2005/06:L291 (fp) yrkande 6, 2005/06:L342 (mp) yrkande 4, 2005/06:U209 (fp) yrkande 30, 2005/06:U236 (s) och 2005/06:U291 (kd) yrkande 1. Stöd till politiska partier Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 90:6 Stöd till politiska partier på . Vidare föreslår utskottet att avslår ett motionsyrkande om att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Kanslistödet, som i princip är avsett endast för partier som är företrädda i , lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Regeringen föreslår att ramanslag 90:6 Stöd till politiska partier skall uppgå till . Det är samma belopp som anvisades i statsbudgeten . m.fl. (fp) föreslår i motion 2005/06:K427 (i denna del) att anslaget minskas med . I motionen hänvisas till vikten av att de politiska partierna visar ekonomisk återhållsamhet. Ytterligare ett argument som framförs för den föreslagna minskningen är ökningen av stödet till ledamöter i form av fler politiska sekreterare. Utskottet delar regeringens bedömning och tillstyrker regeringens förslag att anslag 90:6 Stöd till politiska partier skall uppgå till . Därmed avstyrker utskottet motion 2005/06:K427 (fp) i denna del. Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information på . Vidare föreslår utskottet att bemyndigar regeringen att för nämnda anslag besluta om åtaganden för forskningsverksamhet som innebär utgifter på högst under 2007-2009. Utskottet föreslår även att avslår två motionsyrkanden om att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Myndigheten Expertgruppen för EU-frågor initierar och bedriver forskning, utvärdering och analys av EU-politik inom områdena ekonomi och handel, statsvetenskap och juridik. Verksamheten regleras i förordningen (2001:204) med instruktion för Expertgruppen för EU-frågor. Myndigheten arbetar under namnet för Europapolitiska studier (Sieps). skall anslaget även användas för att finansiera information om EU. Regeringen föreslår att ramanslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information skall uppgå till . Det är en ökning med jämfört med vad som anvisats . I propositionen hänvisar regeringen till vad unionens stats- och regeringschefer uttalade i en deklaration vid i . Mot bakgrund av de negativa resultaten av folkomröstningarna om det konstitutionella fördraget i och ansågs det vara nödvändigt att ta en reflektionspaus, som skall utnyttjas för att möjliggöra en bred debatt där medborgarna, det civila samhället, arbetsmarknadens parter, de nationella parlamenten och de politiska partierna deltar. Regeringen anför att den kommer att aktivt verka för att stimulera en bred debatt om EU:s verksamhet. För denna satsning tillförs anslaget . Vidare räknas anslaget upp med till följd av pris- och löneomräkning samt minskas med till följd av den generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. I propositionen föreslås även att bemyndigar regeringen att , för ramanslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information, besluta om åtaganden för Sieps forskningsverksamhet som medför utgifter på högst . Som skäl anför regeringen att det inom forskningsverksamheten finns behov av projekt som kan pågå . Av propositionen framgår inte utestående bemyndiganden vid årets början. Ej heller framgår vilka utestående åtaganden som, enligt förslaget, kommer att finnas vid utgången av 2006 eller hur åtagandena beräknas fördelas 2007-2009. Regeringen anför i propositionen att Sieps skall fungera som ett oberoende forskningsinstitut och att dess främsta uppgift är att fungera som en länk mellan aktörer i beslutsprocessen och den akademiska världen. har Sieps anordnat seminarier och konferenser, genomfört ett flertal forskningsprojekt och publicerat ett stort antal rapporter. Under 2006-2008 kommer forsknings- och utredningsverksamheten att bedrivas inom ramen för tre övergripande teman: makt och demokrati, EU:s roll i världen samt effekter av EU:s politik. har inga erinringar och bedömer att årsredovisningen för Sieps i allt väsentligt är rättvisande. I motion 2005/06:K470 av m.fl. (m) föreslås att anslaget minskas med (yrkande 1 i denna del). Motionärerna anför att de generellt är tveksamma till rent opinionsbildande myndigheter och det i första hand bör åligga förtroendevalda att skapa opinion kring olika frågor, även om EU och närliggande frågor. m.fl. (fp) föreslår i motion 2005/06:K427 (i denna del) att anslaget minskas med . Motionärerna anför att Sieps successivt bör avvecklas. Det är en politiskt styrd forskning som ogillas av motionärerna, som i stället vill satsa på den fria forskningen. Vidare avvisar de den särskilda satsningen för att stimulera debatt kring EU:s verksamhet. Det finns , menar motionärerna, offentliga medel tillgängliga för dem som vill informera kring EU-frågor, och dessutom är de politiska partiernas agerande av större betydelse för att skapa ett medborgerligt engagemang för centrala framtidsfrågor inom EU. Utskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringens förslag att anslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information skall uppgå till och avstyrker motionerna 2005/06:K470 (m) yrkande 1 i denna del och 2005/06:K427 (fp) i denna del, i vilka det föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Utskottet tillstyrker även att bemyndigar regeringen att för nämnda anslag besluta om åtaganden för forskningsverksamhet som innebär utgifter på högst under 2007-2009. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att riksdagsstyrelsens skrivelse över riksdagsförvaltningens årsredovisning läggs till handlingarna. I redogörelse /05:RS2 lämnas en redovisning för riksdagsförvaltningens verksamhet under . Där lämnas uppgifter om personal och riksdagsförvaltningens organisation, resultatredovisning för riksdagsförvaltningen samt redogörelser för riksdagsförvaltningens verksamhetsgrenar: stöd till beslutsprocessen, service och förvaltning, information till allmänheten och internationell verksamhet. Redogörelsen innehåller även finansiell information samt en bilaga med redogörelse för behandlingen av skrivelser till riksdagsstyrelsen och riksdagsförvaltningen . Enligt redogörelsen skedde /04 en betydande volymökning i kammararbetet och utskottens arbete både i jämförelse med motsvarande år under förra mandatperioden (1999/2000) och med föregående (2002/03). Målen för de olika verksamhetsgrenarna har i allt väsentligt uppfyllts, enligt redogörelsen. De totala kostnaderna som fördelas mellan de olika verksamhetsgrenarna ökade . Framför allt gäller det kostnaderna för beslutsprocessen där ökningen i huvudsak kan härledas till ökningen av det ekonomiska stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete i . Även kostnaderna för den internationella verksamheten har ökat som en följd av ett fortsatt ökat internationellt engagemang. Verksamhetsgrenarna service och förvaltnings samt information till allmänhetens andel av de totala kostnaderna har minskat något jämfört med . som de totala kostnaderna ökade så ökade också intäkterna. Verksamhetsutfallet blev ett underskott på ca , vilket kan jämföras med ett underskott på ca 2003. Enligt redogörelsen lämnade både anslaget ledamöter och partier m.m. (90:2) och anslaget förvaltningskostnader (90:3) ett anslagssparande, men anslagssparandet är delvis intecknat . Det bör i sammanhanget nämnas att riksdagsförvaltningens upplåning i kommer att öka framöver som ett resultat av att ett antal större byggprojekt avslutas. Det innebär att utgifterna för räntor och amorteringar framöver kommer att ta en allt större del av anslaget förvaltningskostnader (90:3) i anspråk. Utskottet föreslår att lägger redogörelse /05:RS2 årsredovisning för till handlingarna. Övrigt - Statsrådens inkomstgaranti Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår två motionsyrkanden om att statsrådens inkomstgaranti bör ändras. Jämför reservation 10 (mp). I motion 2005/06:K288 av m.fl. (mp) föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening att inkomstgarantisystemet för statsråden bör förändras (yrkande 5). Motionärerna förordar ett system som skulle innebära att statsråd som avgår åtnjuter inkomstgaranti som utbetalas med lämpliga avtrappningsregler efter avgången, därefter enbart efter behovsprövning. Samma system skulle gälla oavsett tid som statsråd och ålder. I motion 2005/06:K333 av () föreslås att reglementet för statsrådens inkomstgarantier ändras, och en lämplig modell att tillämpa därvidlag vore den som gäller för riksdagsledamöter. behandlade utskottet två motioner av liknande innebörder som de nu aktuella (bet. 2004/05:KU1). Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till att reglerna om bl.a. inkomstgaranti för statsråd setts över och att det inte fanns behov av att göra en ny översyn. Utskottet vidhåller sin uppfattning att det inte föreligger något behov av att göra en ny översyn av reglerna om inkomstgaranti för statsråd. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna 2005/06:K288 (mp) yrkande 5 och 2005/06:K333 (kd). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Demokratipolitiken, punkt 2 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om demokratipolitiken. Därmed bifaller motion 2005/06:K420 yrkande 3. Demokratipolitiken bör präglas av ett deltagardemokratiskt förhållningssätt och en ambition att öka de direktdemokratiska inslagen. Enligt synsätt handlar demokratins själva väsen om medborgarnas möjligheter att vara delaktiga i det allmänna. eftersträvar i enlighet med detta demokrati byggd underifrån. Vad som anförts bör med bifall till motion 2005/06:K420 yrkande 3 ges regeringen till känna. Reformerat presstöd, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om reformerat presstöd. Därmed bifaller motion 2005/06:K454 yrkande 2 och avslår motion 2005/06:K244. Presstödet har betytt mycket både för mångfald i opinionsbildning och för övrig publicistisk mångfald. Genom strukturförändringar, dels på annonssidan, dels med förändrade krav hos läsarna, kommer dock presstödet att fasas ut genom t.ex. samverkan och fusioner av olika slag. Statsmakterna bör stödja sådana strukturförändringar i syfte att ge en livskraftig dagspress. Två områden bör fokuseras . De två storstadstidningarma med driftsstöd får oproportionerliga bidrag jämfört med maximibidraget för landsortstidningar (ca respektive ca ). Detta extra stöd för storstadstidningar bör trappas av med en femtedel . Likaså bör det införas regler för fusioner eller där förstatidning köpt upp driftsstödsberättigad andratidning. Även här bör en femårig utfasningsperiod användas med början 2007. Vi räknar med att det bör ge en besparing på presstödet med 2007 och med 2008 jämfört med nuvarande nivå. Med bifall till motion 2005/06:K454 yrkande 2 bör som sin mening ge regeringen detta till känna. Avveckling av presstödet , punkt 4 (m) av (), (m) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om avveckling av presstödet . Därmed bifaller motionerna 2005/06:K217, 2005/06:K340 yrkande 14 och 2005/06:K470 yrkande 2 i denna del. Enligt vår mening utgår regeringens inställning till presstödet från en överdriven tro på att statligt stöd skall bidra till mångfald och fri opinionsbildning. Det stora antalet tidningsnedläggningar och gjorda erfarenheter visar att presstödet till stor del använts för att täcka tidningarnas löpande utgifter i stället för att främja nödvändiga rationaliseringsåtgärder. Det hade varit önskvärt att presstödet hade använts till att göra tidningarna mindre beroende av statligt stöd, men i stället har tidningarna anpassat sig efter stödet och blivit permanent beroende av det. Vidare snedvrider presstödet konkurrensen till tidningar som inte uppbär presstöd. Vi anser mot denna bakgrund att presstödet bör avvecklas. Avvecklingen bör ske i två etapper med början 2006. När presstödet har avvecklats kommer inte längre att ha någon uppgift att fylla, varför även den kan avvecklas. Vårt förslag att avskaffa presstödet påverkar inte stödet till radio- och kassettidningar.