bet · GT01BoU1 · 2005-11-29 00:00:00 — har tillsammans med de övriga partierna i föreslagit formerna för avveckling av de nuvarande statliga produktionssubventionerna till bostadsbyggande. Vår inställning är att marknaden i fortsättningen skall kunna klara produktionen utan nya statliga åtaganden i form av produktionsbidrag. I vissa fall kan emellertid statliga insatser för att underlätta bostadsbyggnadsfinansieringen vara motiverade. Det handlar då om att genom avgiftsfinansierade kreditgarantier underlätta bostadsproduktion i sådana lägen där kreditinstituten ställer krav på särskild säkerhet. anser att fokus för de statliga insatserna för bostadsproduktionen bör inriktas på konsumentens möjligheter att efterfråga bostäder i kombination med att riva hinder som fördyrar eller omöjliggör bostadsbyggandet. Hinder som behöver minskas genom lagstiftningsinsatser avser bl.a. plan- och byggprocessen, hyressättningen för nyproduktion och tillgången till attraktiv mark. Vi vill också skapa nya möjligheter för produktutveckling och tillåta ägarlägenheter. De kanske viktigaste åtgärderna för att uppnå en bostadsmarknad i balans handlar emellertid om insatser som kan stimulera och underlätta efterfrågan. Åtgärder för att öka förankringen på arbetsmarknaden får också i hög grad effekter på bostadsmarknaden. Bostadskonsumenternas ekonomiska förutsättningar till följd av den egna inkomsten, studielån, pensioner, barnbidrag, bostadsbidrag, bostadstillägg för pensionärer, socialbidrag och bostadsbidrag för unga och studerande är givetvis komponenter som påverkar konsumentens möjligheter att efterfråga bostäder. De statliga insatserna på dessa områden får därför stor betydelse även för bostadsproduktionen. Rent allmänt kan det konstateras att åtgärder för en generellt sett ökad disponibel inkomst är att föredra, men att riktade bidrag såsom bostadsbidraget och det kommunala bostadstillägget ibland kan vara statsfinansiellt effektiva. har i en reservation till detta betänkande redogjort för sin syn på bostadsbidragssystemet. Vad vi ovan anfört om att statens insatser för bostadsproduktionen bör byta fokus från produktionssubventioner till konsumentens möjlighet att efterfråga bostäder och avskaffande av hinder för bostadsbyggande bör tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär ett bifall till motion 2005/06:Bo298 (fp) yrkandena 4 och 6. Vi avstyrker övriga motioner som tagits upp i detta avsnitt. En ny bostadsfinansiering, punkt 14 (kd) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo322 och 2005/06:Bo336 yrkandena 1, 3 och 5 samt avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 27, 2005/06:Bo233 yrkande 2, 2005/06:Bo257 yrkandena 2-5 och 7, 2005/06:Bo276 yrkande 17, 2005/06:Bo298 yrkandena 4 och 6 samt 2005/06:Bo335 yrkande 10. Bostadspolitiken och bostadsfinansieringen under den socialdemokratiska regeringen har till stor del varit uppbyggd kring ett antal mer eller mindre tillfälliga bidragssystem som till allra största delen varit inriktade på stöd till hyresrätter. anser att statens insatser för bostadsfinansiering inte skall missgynna byggande av bostäder med äganderätt eller insatser. Tvärtom finns det starka skäl för staten att underlätta bostadsägande för de grupper - ungdomar och låginkomsttagare - som i hög grad är hänvisade till hyresmarknaden. bör grunden för en neutral bostadsfinansiering läggas genom en avveckling av den statliga fastighetsskatten för samtliga upplåtelseformer. har tillsammans med de övriga partierna i föreslagit formerna för avveckling av de nuvarande statliga produktionssubventionerna till bostadsbyggande. har vi i motioner redovisat vår syn på inriktningen av de fortsatta statliga insatserna för bostadsfinansieringen. Förutom avvecklingen av den statliga fastighetsskatten föreslår vi flera åtgärder för att öka valfriheten i boende och återupprätta rätten till ägandet av bostaden. Dessutom föreslår vi införandet av ett investeringsstöd för byggande av studentbostäder. Bostadsbidragen har givetvis stor betydelse för ekonomiskt svaga hushålls möjlighet att finansiera sin bostad. Vi redogör i en annan reservation för de förändringar som bör genomföras inom detta system. För att underlätta ägandet av bostäder bör det inrättas ett system för bosparande och kreditgarantier vid förvärv av bostad för personer . Bosparsystemet bör vara utformat med det system som redan tillämpas i som förebild, som de ekonomiska villkoren ansluter till villkoren för det svenska pensionssparandet. Systemet som utförligt beskrivs i motion 2005/06:Bo336 (kd) innebär i korthet att det maximala årliga sparandet får uppgå till ett halvt basbelopp. Det totala sparandet maximeras till tre basbelopp. Sparandet kopplas till ett skatteavdrag på . Medlen får användas för köp av bostad med äganderätt, bostadsrätt eller kooperativ hyresrätt. Om medlen används för annat ändamål än bostadsköp utgår ett skattetillägg som motsvarar det skatteavdrag som tidigare medgetts. Man mister också rätten att sätta in ytterligare medel på bosparandet. Systemet för statliga kreditgarantier för unga bostadslåntagare bör utgå från det förslag som () har presenterat i frågan. anser emellertid att systemet i stället för att begränsas till personer bör utsträckas till personer . BKN:s förslag utgår från att kreditgarantier lämnas för lån av köpeskillingen. Kravet på en egen insats innebär dels en tydlig signal om den risk som bostadsägande innebär, dels att risken minskar för att det uppstår en skuld om hushållet tvingas sälja bostaden med förlust. Kravet på egen insats är dessutom väl anpassat till det föreslagna bosparsystemet. Bostadssituationen för studenter är mycket bekymmersam på många universitets- och högskoleorter. Såväl bristen på studentbostäder som den pressade ekonomin för många studenter motiverar särskilda statliga insatser för bostadsfinansieringen på detta område. föreslår att ett investeringsbidrag för studentbostäder återinförs med liknande regelsystem som tillämpades för det bidrag som kunde utgå till 2003. Bidraget bör uppgå till totalt och utbetalas med /m2 i , /m2 i och samt /m2 i övriga landet. Vad vi ovan anfört bör med bifall till motionerna 2005/06:Bo322 (kd) och 2005/06:Bo336 (kd) yrkandena 1, 3 och 5 som sin mening tillkännage för regeringen. Övriga motionsyrkanden avstyrks. En ny bostadsfinansiering, punkt 14 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 27 och 2005/06:Bo257 yrkandena 2-5 och 7 samt avslår motionerna 2005/06:Bo233 yrkande 2, 2005/06:Bo276 yrkande 17, 2005/06:Bo298 yrkandena 4 och 6, 2005/06:Bo322, 2005/06:Bo335 yrkande 10 och 2005/06:Bo336 yrkandena 1, 3 och 5. har i sin partimotion 2005/06:Bo257 lagt fram förslag om principerna för de långsiktiga villkoren för bostadsproduktionen. En av de viktigaste frågorna gäller villkoren för det fortsatta statliga stödet till bostadsfinansieringen efter 2006 då flera av den nuvarande tidsbegränsade stödformerna upphör. I motionen läggs förslag om bl.a. villkoren för stödet till ny- och ombyggnad av bostäder med ett särskilt stöd till hissinstallationer samt en nyinrättad statlig bostadsfond. Det långsiktiga nyproduktionsstödet i form av räntebidrag har successivt urholkats. Detta beror dels på försämrade villkor i och med införandet av det s.k. Danellsystemet, dels på att bidragsnivån inte anpassats efter produktionskostnadsutvecklingen. Enligt , Många mål - få medel, uppnås därför inte längre neutralitet mellan upplåtelseformerna. För bostadsrätten kan de ökade produktionskostnaderna täckas av de boendes avdragsgilla insatser och egnahemsägarna har sin avdragsrätt för räntekostnader intakt. För att öka byggandet av hyresrätter har två tidsbegränsade stöd därför införts, ett investeringsbidrag och ett momsåterföringsstöd. Räntebidragen och dessa tidsbegränsade stöd bör ersättas med ett investeringsstöd för nyproduktion av hyresrätter, där det dels finns ett tak för högsta möjliga hyresnivå, dels ett villkor för att få stöd som bygger på att hyrorna skall ha framförhandlats i förväg. Detta investeringsstöd bör även tillämpas för byggande av studentbostäder. Stödet för ombyggnation av flerbostadshus består av ett räntebidrag på av räntekostnaden utifrån en fastställd högsta bidragsgrundande produktionskostnad. Nivån som har legat fast begränsar vilka renoveringsåtgärder som kan komma i fråga för stöd. hade räntebidragen ett nuvärde som motsvarade av den gjorda investeringen. Dagens system motsvarar ett värde på . Större delen av det fastighetsbestånd som har ett renoveringsbehov är byggt och en stor del tillhör allmännyttans bestånd. För att de boende inte skall drabbas av stora hyresökningar när den nödvändiga ombyggnationen genomförs finns det behov av ett förstärkt statligt stöd. Detta behov framstår som särskilt angeläget med tanke på att en förhållandevis stor andel av de boende i det aktuella fastighetsbeståndet utgörs av ensamstående kvinnor med barn och av stora invandrarfamiljer. Ett permanent investeringsstöd för ombyggnation av hyresrätt bör införas, där villkor för stöd är kopplat till tydliga miljökrav och i förväg framförhandlade hyror. För att uppnå ett rimligt mål om 40 000 nya bostäder och 65 000 helrenoverade lägenheter , bör en statlig bostadsfond inrättas. Medel ur fonden skall utgå till fastighetsägarna i form av investeringsbidrag för ny- och ombyggnation av hyresrätter. Fonden bör finansieras av AP-fonderna och kan därmed hanteras utanför statsbudgeten. Vårt förslag innebär kortfattat att , 10 miljarder , avsätts i en bostadsfond . Staten betalar fondens ränte- och amorteringskostnader under . Baserat på ränta skulle påverkan på statsbudgeten nå sin högsta nivå , varpå kostnaderna åter skulle sjunka. En statlig bostadsfond utifrån dessa principer bör inrättas och börja verka . Det som jag anfört om villkoren för det fortsatta statliga stödet till bostadsfinansieringen efter 2006 bör som sin mening tillkännage för regeringen. Detta innebär ett bifall till partimotion 2005/06:Bo257 yrkandena 2-5 och 7 samt motion 2005/06:Sf336 (v) yrkande 27 och ett avslag på övriga motionsyrkanden som behandlats i detta avsnitt. En ny bostadsfinansiering, punkt 14 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Bo233 yrkande 2 och 2005/06:Bo335 yrkande 10 och avslår motionerna 2005/06:Sf336 yrkande 27, 2005/06:Bo257 yrkandena 2-5 och 7, 2005/06:Bo276 yrkande 17, 2005/06:Bo298 yrkandena 4 och 6, 2005/06:Bo322 och 2005/06:Bo336 yrkandena 1, 3 och 5. har tillsammans med de övriga partierna i föreslagit formerna för avveckling av de nuvarande statliga produktionssubventionerna till bostadsbyggande. De styrande regelsystem med ständiga ändrade villkor som tillämpats för dessa subventioner har starkt medverkat till de problem som vi har på bostadsmarknaden. har vidare i olika motioner föreslagit en rad åtgärder som bör vidtas för att utbudet på bostadsmarknaden skall kunna anpassas efter människors efterfrågan och inte efter kortsiktiga politiska ambitioner. Vi motsätter oss statlig intervention på bostadsmarknaden genom subventioner som är generellt utformade eller som ensidigt gynnar en viss upplåtelseform. Däremot kan det finnas skäl till vissa fortsatta väl riktade och avgränsade insatser. Det gäller då åtgärder för att underlätta bostadsinvesteringar som är särskilt angelägna och som inte helt kan finansieras på marknadens villkor. har föreslagit att de statliga insatserna för bostadsfinansiering inriktas på studentbostäder, hissinstallationer samt underlättande av bostadsbyggande på landsbygden. Den sistnämnda frågan tas upp i en särskild reservation till detta betänkande. Studenter och ungdomar tillhör de grupper som har det allra svårast på bostadsmarknaden. De saknar ofta en egen bostad och de har ofta mycket låga inkomster att leva på. Investeringsbidraget för anordnande av studentbostäder, som kunde utgå , visade sig vara ett verksamt stöd som bidrog till ett ökat byggande av sådana bostäder. Försöket att ersätta denna bidragsform med en s.k. investeringsstimulans har däremot inte slagit väl ut. föreslår att det riktade investeringsbidraget till studentbostäder återinförs och att avsätts för detta ändamål. En stor del av vårt bostadsbestånd saknar hiss. står inför en demografisk utmaning där en allt större del av befolkningen blir allt äldre. Äldre och handikappade bör ges möjligheter till samma valfrihet på bostadsmarknaden som andra. kunde ett bidrag utgå vid installation av hiss. Bidragsformen avskaffades emellertid och många fastighetsägare som visat intresse för hissinstallation fick inte del av bidraget. Det finns därför ett uppdämt behov av att komplettera det äldre bostadsbeståndet med hissar. Det tidigare hissbidraget bör återinföras med samma villkor som tidigare gällde. Vad jag ovan anfört med anledning av motionerna 2005/06:Bo233 (c) och 2005/06:Bo335 (c) yrkande 10 bör tillkännage för regeringen som sin mening. Övriga motioner avstyrks. Bostadsfinansiering på landsbygden, punkt 15 - motiveringen (m) av de (), () och (). I de aktuella motionerna föreslås särskilda regler och villkor för bostadsfinansiering på landsbygden och ett ökat statligt engagemang i dessa frågor. Inriktningen på våra förslag om bostadsfinansieringen är att avveckla de statliga stödsystemen på detta område och genom skatteåtgärder och andra åtgärder underlätta en bostadsfinansiering på den öppna kreditmarknaden. Med en sådan utgångspunkt bör de aktuella motionerna avstyrkas. Bostadsfinansiering på landsbygden, punkt 15 (kd, c) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:N481 yrkande 4 och 2005/06:Bo219 samt bifaller delvis motionerna 2005/06:Bo298 yrkande 29 och 2005/06:Bo326. Det finns ett antal faktorer som utgör hinder för att etablera sig på landsbygden. Det handlar om svårigheter att investera i bostäder, tillgången på attraktiva hus, bristen på flerbostadshus och förbudet att bygga strandnära. Många är lockade av den närhet till naturen och möjligheter till ett eget boende som landsbygden kan erbjuda. kan de ekonomiska villkoren hindra att planerna på att bo kvar på eller flytta till landsbygden fullföljs. Få familjer kan finansiera byggandet av ett nytt hus på landet eftersom marknadsvärdet för nybyggda hus i de flesta fall blir lägre än byggkostnaden. Detta leder till att bostadskreditinstituten inte beviljar tillräckligt stora lån. Otillräckliga kreditgarantier för dessa lån är en avgörande orsak. Följden blir att endast familjer med hög riskbenägenhet och goda ekonomiska marginaler har möjligheten att bygga en ny bostad på landsbygden. Detta innebär att landsbygdens bostadsstruktur blir relativt statisk. Det är få hus som lämnas öde men ligger nybyggnationen på en alldeles för låg nivå. Samhällets ambitioner att öka bostadsbyggandet måste också gälla för landsbygden. En konkret åtgärd för att underlätta detta byggande är att anpassa systemet med statliga kreditgarantier till de villkor som gäller på landsbygden. Det nuvarande regelverket med kreditgaranti av marknadsvärdet är verkningslöst i områden där det bäst behövs. Ett reviderat system bör därför tillämpas för finansieringen av bostäder på landsbygden. Det innebär bl.a. att byggkostnaden i stället för marknadsvärdet skall utgöra grunden för kreditgarantin och därmed lånens storlek. Vidare bör besked om att garantier kommer att beviljas kunna lämnas redan före byggstart. Möjligheten till kreditgaranti bör även gälla för köp och ombyggnad av äldre hus och gårdar. De förordade förändringarna i den statliga kreditgarantin torde inte innebära några egentliga risker för staten eftersom all erfarenhet visar att det inte är egnahem på landsbygden som orsakar stora kreditförluster utan i första hand fastigheter i större tätorter. Vad vi ovan anfört bör med bifall till motionerna 2005/06:Bo219 (c) och 2005/06:N481 (c) tillkännage för regeringen som sin mening. Det innebär att även övriga motioner som behandlats i detta avsnitt till stor del får anses bli tillgodosedda. Bostadsfinansiering på landsbygden, punkt 15 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo298 yrkande 29 och avslår motionerna 2005/06:N481 yrkande 4, 2005/06:Bo219 och 2005/06:Bo326. Den bostadspolitiska debatten fokuserar ofta på städernas situation där höga boendekostnader och en otillräcklig nyproduktion utgör stora problem. Problemen på landsbygdens bostadsmarknad kommer därför i skymundan. Här handlar det i stället ofta om problem med att över huvud taget kunna finansiera bostadsbyggandet, trots att produktionskostnaderna är betydligt lägre än i storstadsområdena. I stora delar av är situationen sådan att produktionskostnaden för ett nytt hus är långt högre än vad huset sedan värderas till på marknaden. Det innebär stora svårigheter att få lån. Detta leder till att det inte byggs på landsbygden även om det finns både behov av bostäder och tillgång på billig mark. Ett sätt att underlätta lånefinansieringen av bostadsbyggandet på landet är att söka anpassa villkoren i det redan existerande statliga självfinansierade kreditgarantisystemet till landsbygdens villkor. De närmare formerna för en sådan anpassning bör därför utredas. Vad vi ovan anfört bör med bifall till motion 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 29 som sin mening tillkännage för regeringen. Det innebär också att övriga motionsyrkanden som tagits upp i detta avsnitt delvis får anses vara tillgodosedda. Bostadsbidragens utformning, punkt 16 - motiveringen (m) av de (), () och (). Bostadsbidragen är att betrakta som en social förmån inom familjepolitiken. Vi menar att familjepolitiken liksom skattepolitiken bör reformeras så att bidrag kan växlas mot sänkta skatter. Som ett första steg har vi också föreslagit att bostadsbidragen till hushåll utan barn bör avvecklas. Frågan om bostadsbidragens framtida utformning saknar mot den bakgrunden aktualitet, varför motionerna avstyrks. Bostadsbidragens utformning, punkt 16 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf385 yrkande 6 och 2005/06:Bo298 yrkande 45 och avslår motionerna 2005/06:Bo301 yrkande 6, 2005/06:Bo311 yrkandena 1-3, 2005/06:Bo319 yrkande 5 och 2005/06:Bo335 yrkandena 28 och 29. När bostadsbidraget en gång infördes var det ett "produktionspolitiskt" stöd. På grund av den djupa lågkonjunkturen ville staten stimulera byggsektorn. Avsikten var att bidraget skulle leda till ökad bostadskonsumtion där större och mer välrustade bostäder i sin tur skulle leda till minskad trångboddhet och högre boendestandard. Orsakerna till flerbarnsfamiljernas trångboddhet var enligt den politiska analysen ekonomiska. blev bidragets legitimitet i stället en grund för ett fördelningspolitiskt eller familjepolitiskt mål. Ekonomiskt svaga hushåll skulle stärkas för att dessa hushåll skulle kunna efterfråga bostäder. Bostadsbidraget kopplades till hushållens storlek och till inkomst. Längre fram kom bostadsbidraget även att omfatta hushåll utan barn. De regeländringar som genomfördes har lett till en kraftig minskning av antalet hushåll som får bostadsbidrag. Även kostnaderna för bidragen har minskat i motsvarande mån. är det i första hand ensamstående med barn som erhåller bostadsbidrag. Vi föreslår ingen ändring av bostadsbidraget trots att vi är fortsatt kritiska till bostadsbidragens marginaleffekter. Grupper med särskilt stor försörjningsbörda, som barnfamiljer, kan komma att kompenseras genom ökade generella stöd för att möjliggöra deras bostadskonsumtion. Marginaleffekterna kan därigenom minskas. Vi säger därför ja till en ökning av barnbidragen i enlighet med regeringens förslag i avvaktan på ytterligare reformer. De ensamstående föräldrarna är till största delen kvinnor. Långsiktigt gäller det att skapa förutsättningar genom andra politiska åtgärder att möjliggöra för kvinnor att försörja sig själva, lika lön för lika arbete, och andra åtgärder inom jämställdhetsområdet för att stärka kvinnors situation på arbetsmarknaden. Det ska löna sig att arbeta även för kvinnor. Ökade löner och ökad efterfrågan på kvinnor som arbetskraft bidrar till att utgifterna för bostadsbidrag kan minska. Vi behåller även bostadsbidraget för personer i syfte att förstärka yngre konsumenters samt studenternas möjligheter att efterfråga bostäder. Vad vi nu med anslutning till partimotion 2005/06:Bo298 yrkande 45 samt motion 2005/06:Sf385 (fp) yrkande 6 anfört om utformningen av bostadsbidragen bör tillkännage för regeringen som sin mening. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Bostadsbidragens utformning, punkt 16 (kd) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo319 yrkande 5 och avslår motionerna 2005/06:Sf385 yrkande 6, 2005/06:Bo298 yrkande 45, 2005/06:Bo301 yrkande 6, 2005/06:Bo311 yrkandena 1-3 och 2005/06:Bo335 yrkandena 28 och 29. Med den utformning bostadsbidragsreglerna nu har utgör de bara ytterligare ett steg i riktning mot ett system som kan beskrivas som familjefientligt. Den reformering av bostadsbidragen som den socialdemokratiska regeringen genomfört har i första hand lett till kraftiga försämringar för ett stort antal barnfamiljer. Inte minst är detta en följd av de individuella inkomstgränser som införts. Trots att bostadsbidragen är det fördelningspolitiskt sett mest effektiva sättet att tillförsäkra också lågavlönade, barnfamiljer och studenter en rimlig bostadsstandard har bidragen alltså skurits ned. Vi har från mot den bakgrunden lagt fram förslag om att reformera bostadsbidragen så att bl.a. den barnrelaterade delen av bidraget ökar, den samlade familjeinkomsten läggs till grund för bostadsbidraget, halvårsvisa avstämningar införs samt hela räntekostnaden för bostadslån blir bidragsgrundande. Genom dessa åtgärder rättas de största orättvisorna i dagens bostadsbidragssystem till. är detta dock inte tillräckligt. Bostadsbidragen måste reformeras i syfte att skapa ett regelverk som är fördelningspolitiskt bättre och därmed också rättvisare. Målet bör vara att arbeta fram ett bostadsbidragssystem som behandlar alla hushåll på ett likvärdigt sätt och som inte diskriminerar barnfamiljer. Bostadsbidraget reduceras av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger för en ensamstående vuxen med barn eller för var och en av makar eller sambor med barn. Marginaleffekten uppgår alltså till . Tillsammans med effekterna av inkomstskatt och eventuella andra bidrag innebär det att bostadsbidraget försvårar för människor att lämna bidragsberoende bakom sig. Den översyn av bidragen som regeringen aviserar i budgetpropositionen måste enligt min mening därför syfta till att förtjänsten av att arbeta eller att arbeta mer skall öka. bör därför tillkännage för regeringen att den utredning som skall tillsättas för att se över bostadsbidragen skall ges i uppdrag att ta fram förslag till ett regelverk som lindrar marginaleffekterna. Vad vi nu med anslutning till motion 2005/06:Bo319 (kd) yrkande 5 anfört om utformningen av bostadsbidragen bör tillkännage för regeringen som sin mening. Övriga motionsförslag avstyrks. Bostadsbidragens utformning, punkt 16 (v)