bet · GT01SkU10 · 2005-12-01 00:00:00 — I avvaktan på en sådan mer genomgripande reform föreslår motionärerna att regeringens förslag ändras på flera punkter. Enligt motionen bör schablonbeloppet för årlig kapitalbeskattad utdelning utvidgas från 1,5 till 2 inkomstbasbelopp (yrkande 2) och nivån på det övre löneuttagskravet sänkas från 15 till 10 inkomstbasbelopp (yrkande 3). Motionärerna yrkar avslag på förslaget om slopad uppdelning av kapitalvinst mellan tjänst och kapital och att hela kapitalvinsten upp till 100 inkomstbasbelopp skall beskattas som inkomst av tjänst (yrkande 4). De föreslår också att skatteneutraliteten mellan fåmansföretag och enskild näringsverksamhet återställs genom att räntesatsen vid positiv räntefördelning för enskilda näringsidkare höjs till samma nivå som klyvningsräntan för fåmansbolag (yrkande 5). Enligt motionen bör vidare besluta om en avveckling av förmögenhetsskatten genom att i ett första steg halvera den från till (yrkande 6) och att medel som genererats i rörelseverksamheten, s.k. överskottslikviditet, inte skall beaktas vid förmögenhetsvärderingen av aktier i ett onoterat bolag (yrkande 7). Slutligen förordas att med anledning av slopandet av lättnadsreglerna skall begära att regeringen lägger fram ett förslag för att slopandet inte skall leda till orimliga konsekvenser för s.k. oäkta bostadsrättsföreningar (yrkande 8). Vid utformningen av det nuvarande skattesystemet har det varit en viktig utgångspunkt att skattereglerna skall vara så neutrala som möjligt med avseende på olika verksamhetsformer och investeringsalternativ. Det innebär att ersättning för utfört arbete och investerat kapital så långt möjligt beskattas på samma sätt oavsett om arbetet och investeringarna sker i det egna företaget eller på den öppna marknaden. Som framgår av redovisningen av regeringens förslag görs i propositionen vissa avsteg från neutralitetskravet som har sin grund i att beskattningen inte sker strikt proportionellt. Regeringen anser emellertid att det dessutom är motiverat att gå ett steg längre och ge ytterligare skattelättnader som i sig är omotiverade utifrån neutralitetshänsyn därför att skattereglerna också skall uppfattas som legitima av dem som vill starta och driva företag. De tillkommande skattelättnader som av detta skäl anses nödvändiga medför att de föreslagna reglerna i princip kommer att gynna investeringar i företag med aktiva ägare jämfört med investeringar i andra företag. En särskild svårighet som möter vid utformningen av nya regler för fåmansföretagare är att dessa inte är någon enhetlig grupp med avseende på skatteförhållandena. För vissa är skattesystemet i praktiken strikt proportionellt och för andra inte. Det är inom en generell lagstiftning av fåmansföretagsreglernas art, som skall reglera beskattningen för mer än 200 000 ägare av andelar i fåmansföretag, inte möjligt att beakta alla de speciella omständigheter som råder för olika företagsgrupper. Mot bakgrund av de komplicerade avvägningar som måste göras vid utformningen av skatteregler för den typ av företag som det här är fråga om anser utskottet att kritiken i motionen om det föreliggande förslaget är överdriven. Utskottet delar motionärernas grundläggande syn på företagandet som något positivt och företagandets betydelse för vårt lands välfärd och ekonomi. Motionärerna vill att det risktagande som enskilda individer är villiga att ta på sig när de startar ett företag måste beaktas. Detta är också en grundläggande utgångspunkt för det förslag som regeringen har lagt fram, och förslaget sträcker sig så långt att det inte kan uteslutas att de nya reglerna kommer att ge upphov till problem med neutraliteten i skattesystemet. De ändringar i olika detaljregler som föreslås i motionen bygger enligt utskottets mening på andra avvägningar än dem som gjorts i propositionen i fråga om regelsystemets neutralitet mellan löntagare och företagare, mellan olika företagstyper m.m. De förslag om olika förändringar som lagts fram i motionen förutsätter att ytterligare beräknas med början nästa budgetår. Den halvering av förmögenhetsskatten som motionärerna föreslår innebär ett ytterligare finansieringsbehov om ca . har (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34) fastställt en inkomstberäkning som inte rymmer dessa förslag. Därmed saknas även ett statsfinansiellt utrymme för ett genomförande av motionärernas förslag till utvidgningar i olika hänseenden. Utskottet anser att det förslag som regeringen har lagt fram skall kunna medföra förbättringar för de allra flesta fåmansföretag och ge företagarna ett incitament till att anställa flera. Schablonregeln bör medföra förenklingar för ungefär hälften av alla fåmansföretag. Regeln får framför allt betydelse för företag med litet kapital och för nystartade företag. Även omläggningen av systemet med lättnadsregler till en ordning med sänkt kapitalskattesats på onoterade aktier innebär en betydande förenkling för fåmansföretagen och för andra som är berörda av detta system. Under beredningen av detta ärende har skatteutskottet mottagit skrivelser från intresseorganisationer och boende i s.k. oäkta bostadsrättsföreningar som ger uttryck för en oro för vad slopandet av det s.k. lättnadssystemet får för konsekvenser för denna boendeform. Eftersom medlemmar i dessa föreningar på visst sätt kan utnyttja skattefria utdelningar hävdas det att slopade lättnadsregler riskerar att leda till väsentligt höjda utgifter för dem. Problematiken belyses också i den motion som har väckts i ärendet. Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att se över skattesituationen för de oäkta bostadsrättsföreningarna. Utskottet föreslår mot denna bakgrund att beskattningen av andelar i sådana oäkta bostadsrättsföreningar undantas från den nu aktuella reformen i avvaktan på regeringens översyn. Det innebär att medlemmarna under en övergångstid fram till utgången av får behålla den skattenedsättning som de s.k. lättnadsreglerna innebär i stället för att omfattas av de nya reglerna med nedsatt skattenivå från till på utdelningar och kapitalvinster som är hänförliga till andelarna. har i ett yttrande till skatteutskottet förutsatt att det fortsatta arbetet med reglerna för de berörda föreningarna kan slutföras och inryms i den totalram som avsatts för reformering av 3:12-reglerna. Det innebär att förslagen också ryms i den beräkning av statsinkomsterna som godkände i rambeslutet (2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). Mot denna bakgrund har finansutskottet inte haft något att erinra mot skatteutskottets förslag. har inte någon annan uppfattning i denna fråga. Det undantag från reformen för de oäkta bostadsrättsföreningarna som utskottet föreslår bör regleras i en särskild punkt i övergångsbestämmelserna. Den föreslagna övergångsbestämmelsen bör tas in som punkt 2, vilket föranleder att punkterna efter får omnumreras. Vad gäller regeringens lagförslag i övrigt bör vissa ytterligare justeringar ske. Regeringens förslag om ändrade regler för fördelningen mellan kapitalinkomst och tjänsteinkomst bör föranleda en följdändring i 50 kap. 7 § inkomstskattelagen som gäller avyttring av andel i ett handelsbolag som, direkt eller indirekt, äger en andel som skulle ha varit en kvalificerad andel om den ägts direkt av den fysiska personen. Genom ett förbiseende har detta inte tagits in i den lagtext som finns i propositionen. Det behövs också några preciseringar i de föreslagna nya reglerna i inkomstskattelagen om löneunderlag och löneuttag för att det inte skall uppstå tveksamhet om hur reglerna bör tillämpas. I den föreslagna löneunderlagsregeln i 57 kap. 17 § anges att i löneunderlaget får räknas in kontant ersättning som andelsägare fått från företaget och som skulle ha tagits upp i inkomstslaget tjänst om inte undantag gällt enligt 3 kap. 9 § eller på grund av bestämmelse i skatteavtal. Denna bestämmelse bör inte inskränkas till andelsägare eller närstående utan bör gälla generellt för alla arbetstagare. I förhållande till lagrådsremissen har i 57 kap. 19 § en hänvisning till 17 § i samma kapitel fått en annan utformning, vilket skulle kunna få betydelse för i vilken omfattning lön i dotterföretag skall kunna beaktas när lönebaserat utrymme beräknas. Paragrafen bör i detta hänseende återfå sin lydelse enligt lagrådsremissen. Vidare har det uppstått tveksamhet huruvida lön till närstående som inte är delägare skall få beaktas. Bestämmelsen bör ändras genom att avgränsningen till någon i närståendekretsen enligt 56 kap. 5 § byts ut mot någon närstående. I proposition 2005/06:39 Vissa skattefrågor med anledning av ny aktiebolagslag, m.m. föreslås en följdändring i nuvarande lydelse av 57 kap. 2 § inkomstskattelagen. I den nya paragraf med samma beteckning som föreslås i proposition 2005/06:40 har följdändringen i den förstnämnda propositionen beaktats. Genom att antar denna lydelse av den nämnda paragrafen antar den ändring i paragrafen som föreslås i proposition 2005/06:39. Utskottet föreslår också ett tillägg till övergångsbestämmelserna. Enligt vad utskottet har erfarit har det uppstått viss tveksamhet om hur sparade lättnadsutrymmen övergångsvis skall avräknas från utdelning och kapitalvinst. Frågan gäller om sparat lättnadsutrymme skall avräknas innan utdelning och kapitalvinst kvoteras enligt 42 kap. 15 a § och 57 kap. 20-21 §§ eller om avräkning skall ske efter kvotering. Emellertid sägs i författningskommentaren i propositionen (prop. 2005/06:40 s. 94) att om andelarna är onoterade kommer utdelning och kapitalvinst efter att sparat lättnadsutrymme beaktats att beskattas med en procentsats på 25, dvs. kvotering sker efter att lättnadsutrymmet beaktats. Enligt utskottets mening innebär lagförslaget att kvotering skall ske efter att sparat lättnadsutrymme avräknats, och lagtexten behöver inte ändras på denna punkt. Däremot bör lagtexten kompletteras så att det framgår att sparat lättnadsutrymme, liksom enligt gällande regler i 43 kap. inkomstskattelagen, endast skall få utnyttjas i inkomstslaget kapital och alltså inte i inkomstslaget tjänst. Övergångsbestämmelserna bör därför kompletteras i detta avseende. De ändringar som utskottet föreslår i regeringens förslag till ändring i inkomstskattelagen framgår av bilaga 3. Med de ändringar som redovisats tillstyrker utskottet den inriktning av reformeringen av reglerna för fåmansföretag som regeringen föreslår samt de i proposition 2005/06:40 framlagda lagförslagen och avstyrker motion Sk3 yrkandena 1-6 och 8. Som utskottet nämnde inledningsvis kommer yrkande 7 i motionen att behandlas i annat sammanhang . Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag (m, fp, kd, c) av (), (), (), Per (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inriktningen av en reformering av skattereglerna för fåmansföretag och enskilda näringsidkare och antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) med de ändringarna att lagförslaget tillförs en ändring i 50 kap. 7 § och att 57 kap. 17 och 19 §§ och ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ändras i enlighet med utskottets förslag i bilaga 3, 2. lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324), 4. lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Därmed bifaller motion 2005/06:Sk3 yrkande 1 och bifaller delvis propositionerna 2005/06:39 i denna del och 2005/06:40 samt motion 2005/06:Sk3 yrkandena 2-6 och 8. , , som tillsammans bildar , arbetar inför valet med att ta fram gemensamma lösningar inom ett antal områden som är strategiskt betydelsefulla för att få fler i arbete, större trygghet och ökad frihet i vardagen. För att få i gång en rejäl tillväxt av nya jobb vill vi genomföra en rad strategiskt viktiga ändringar i skattesystemet och andra åtgärder som bidrar till ett bättre företagsklimat som medför att företag kan startas, växa och utvecklas. I vårt företagspaket på totalt ingår flera skatteåtgärder, bl.a. sänkt skatt på fåmansföretag, avskaffad förmögenhetsskatt och sänkta arbetsgivaravgifter. När regeringen tillsatte en expertgrupp med uppdrag att föreslå en reformerad fåmansbolagsbeskattning hoppades många att det skulle finnas förutsättningar att åstadkomma en långsiktigt hållbar lösning med såväl goda villkor för företagande och entreprenörskap som ett enkelt regelverk. Vi ifrågasatte dock snart regeringens ambition att åstadkomma detta eftersom expertgruppen fick alldeles för snäva direktiv. När den sedan gick utöver sitt utredningsuppdrag och föreslog en avveckling av förmögenhetsskatten, möttes detta med ett snabbt förmätet besked om att detta alternativ, expertgruppens huvudspår, inte ens skulle finnas med i remissbehandlingen. Det förslag till reformerade beskattningsregler för fåmansbolag som regeringen nu till slut lägger fram underlättar för en del företag, men lämnas många andra företag åt sitt öde. Vår ambition är att alla fåmansföretag skall gynnas av en reformering av beskattningsreglerna. I vårt alternativ till regeringens förslag, som redovisas i vår motion Sk3, föreslår vi väsentliga förbättringar i det nu liggande förslaget och att arbetet fortsätts med en grundlig översyn av regelverket i syfte att åtgärda de problem som återstår. Regeringen framhåller i propositionen mycket starkt den s.k. preventionsfaktorn, dvs. att förhindra personer från att bli företagare av misstänkta skatteskäl. lyser incitament för nyföretagande nästan helt med sin frånvaro. Alliansens motion markerar en helt annan inriktning. Sedan motionen väcktes har fastställt en inkomstberäkning som inte rymmer de utvidgningar av reformeringen av skattereglerna för fåmansföretag m.m. som vi vill uppnå. Med hänsyn till de principer som tillämpas vid skattebeslut i medför detta att vi i detta ärende inte har möjlighet att fullt ut fullfölja motionsförslagen i Sk3 eftersom ett bifall skulle rubba förutsättningarna för den av majoritet fastställda inkomstberäkningen. Vi tvingas därför att acceptera att reglerna inte nu kan utformas på ett mer gynnsamt sätt än enligt regeringens förslag med de mindre justeringar som utskottet har åstadkommit. Vi föreslår dock att som sin mening ger regeringen till känna att arbetet med reformerade fåmansföretagsregler måste fortsätta för att skapa ett förenklat och tillväxtorienterat regelverk med den inriktning som vi föreslår i motionen. Som en kortsiktig förbättring i avvaktan på resultatet av en sådan reform bör regeringen återkomma med ett förslag som omfattar de förbättringar av regeringens förslag som föreslås i motion Sk3. Vidare bör en avveckling av förmögenhetsskatten påbörjas genom en halvering av skattenivån. Skulle inte besluta i enlighet härmed avser alliansen att efter ett regeringsskifte lägga fram förslag i enlighet med vad som anges i motionen. Med tillfredsställelse noterar vi att utskottet dock enigt kunnat lägga fram förslag med samma inriktning som föreslås i motionens yrkande 8. I detta yrkande föreslogs att regeringen skulle lägga fram förslag om en lösning av de omedelbara problem som skulle drabba boende i oäkta bostadsrättsföreningar när lättnadsreglerna avskaffas. Utskottet har självt utformat lämplig övergångslösning, och vårt yrkande är därför på denna punkt tillgodosett. Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag (v) Per () anför: Jag hade gärna sett en mjukare övergång till den nya ordningen med enbart tjänsteinkomstbeskattning upp till 100 inkomstbasbelopp vid avyttringar av kvalificerade andelar. En möjlighet hade varit att gradvis förändra dagens uppdelning 50/50 mellan tjänst och kapital till 70/30 första året och sedan fortsätta med 80/20 respektive 90/10 följande år. Emellertid är den ram som har avsatt för reformerade regler redan en aning trång till följd av de förändringar som regeringen och utskottet föreslår. Mot denna bakgrund har jag avstått från att väcka ett yrkande i frågan. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:39 Proposition 2005/06:39 Vissa skattefrågor med anledning av ny aktiebolagslag, m.m.: antar regeringens förslag till 2. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) såvitt avser 57 kap. 2 §. Proposition 2005/06:40 Proposition 2005/06:40 Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag: antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2. lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324), 4. lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Följdmotion med anledning av prop. 2005/06:Sk3 av m.fl. (m, fp, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att skapa ett förenklat och tillväxtorienterat regelverk för fåmansbolag. beslutar i enlighet med regeringens förslag vad avser schablonbelopp för årlig kapitalbeskattad utdelning men med en höjd schablonnivå till två inkomstbasbelopp. beslutar om förbättrad löneunderlagsregel i enlighet med regeringens förslag men med ändringen att det övre löneuttagskravet sänks till tio inkomstbasbelopp. avslår regeringens förslag om att av 100 inkomstbasbelopp av överskjutande vinst utöver sparat gränsbelopp skall beskattas i inkomstslaget inkomst av tjänst. beslutar återställa skatteneutraliteten för företagsformerna i fråga genom att höja klyvningsräntan för enskilda näringsidkare till samma nivå som för fåmansbolag. beslutar avveckla förmögenhetsskatten genom att i ett första steg halvera den från till . begär att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om hur slopandet av lättnadsreglerna ej skall leda till orimliga konsekvenser för s.k. oäkta bostadsrättsföreningar i enlighet med vad som i motionen anförs. Utskottets förslag till ändringar i regeringens förslag till ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 7 §1[Senaste lydelse 2002:536.] Om en fysisk person avyttrar en andel i ett handelsbolag som, direkt eller indirekt, äger en andel som skulle ha varit en kvalificerad andel om den ägts direkt av den fysiska personen, gäller följande. Av den del av vinsten som motsvarar den sistnämnda andelens marknadsvärde i förhållande till ersättningen för andelen i handelsbolaget skall tas upp i inkomstslaget tjänst. Om en fysisk person avyttrar en andel i ett handelsbolag som, direkt eller indirekt, äger en andel som skulle ha varit en kvalificerad andel om den ägts direkt av den fysiska personen, gäller följande. Den del av vinsten som motsvarar den sistnämnda andelens marknadsvärde i förhållande till ersättningen för andelen i handelsbolaget skall tas upp i inkomstslaget tjänst. Första stycket tillämpas inte på sådana avyttringar som avses i 49 a kap. och 51 kap. Löneunderlaget skall beräknas på grundval av sådan kontant ersättning som hos arbetstagaren skall tas upp i inkomstslaget tjänst och som före beskattningsåret har lämnats till arbetstagarna i företaget och i dess dotterföretag. Motsvarande ersättning som betalats ut till arbetstagare i utlandet räknas också in i löneunderlaget om företaget hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Som kontant ersättning avses även sådan ersättning som andelsägare eller närstående fått från företaget och som skulle tagits upp i inkomstslaget tjänst om inte undantag gällt enligt 3 kap. 9 § eller på grund av bestämmelse i skatteavtal. Som kontant ersättning avses inte - kostnadsersättning, eller - belopp som skall tas upp i inkomstslaget tjänst enligt detta kapitel. Löneunderlaget skall beräknas på grundval av sådan kontant ersättning som hos arbetstagaren skall tas upp i inkomstslaget tjänst och som före beskattningsåret har lämnats till arbetstagarna i företaget och i dess dotterföretag. Motsvarande ersättning som betalats ut till arbetstagare i utlandet räknas också in i löneunderlaget om företaget hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Som kontant ersättning avses även sådan ersättning som arbetstagare fått från företaget och som skulle tagits upp i inkomstslaget tjänst om inte undantag gällt enligt 3 kap. 9 § eller på grund av bestämmelse i skatteavtal. Som kontant ersättning avses inte - kostnadsersättning, eller - belopp som skall tas upp i inkomstslaget tjänst enligt detta kapitel. Om ersättningen avser arbetstagare i ett dotterföretag som inte är helägt, skall så stor del av ersättningen räknas med som motsvarar moderföretagets andel i dotterföretaget. Om ett dotterföretag har ägts under del av det år som löneunderlaget avser, skall bara ersättning som betalats ut räknas med. Löneunderlaget är den del av den sammanlagda kontanta ersättningen som överstiger ett belopp som motsvarar tio inkomstbasbelopp. Lönebaserat utrymme skall beräknas bara om andelsägaren eller någon i närståendekretsenenligt 56 kap. 5 § före beskattningsåret fått sådan kontant ersättning som avses i 17 § första ochandrastyckena från företaget och dess dotterföretag med ett belopp som sammanlagt inte understiger det lägsta av - sex inkomstbasbelopp med tillägg för av den sammanlagda kontanta ersättningen i företaget och i dess dotterföretag, och - femton inkomstbasbelopp. Lönebaserat utrymme skall beräknas bara om andelsägaren eller någon närstående före beskattningsåret fått sådan kontant ersättning som avses i 17 § första stycket från företaget och dess dotterföretag med ett belopp som sammanlagt inte understiger det lägsta av - sex inkomstbasbelopp med tillägg för av den sammanlagda kontanta ersättningen i företaget och i dess dotterföretag, och - femton inkomstbasbelopp. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Denna lag träder i kraft och tillämpas om inte annat följer av punkt 2 första gången vid taxering. I fråga om andelar i en svensk ekonomisk förening eller ett svenskt aktiebolag som är en bostadsrättsförening, bostadsförening eller ett bostadsaktiebolag och som inte uppfyller villkoren i 2 kap. 17 § för att vara ett privatbostadsföretag skall äldre bestämmelser tillämpas till och med utgången av . Om det vid utgången av finns sparat lättnadsutrymme enligt den upphävda 43 kap. 6 § får detta föras över till kommande beskattningsår och utnyttjas under beskattningsåren 2006-2010 enligt vad som anges i denna punkt. Dessa beskattningsår skall utdelning tas upp bara till den del den överstiger sparat lättnadsutrymme. Om utdelningen understiger sparat lättnadsutrymme, skall skillnaden föras vidare som sparat lättnadsutrymme till nästa beskattningsår. Av en kapitalvinst på en andel som uppkommer under beskattningsåren 2006-2010 skall bara ett belopp som överstiger det sparade lättnadsutrymmet tas upp. Detta gäller inte om kapitalvinsten skall tas upp som överskott av passiv näringsverksamhet enligt 49 a kap. Om en andel övergår till en ny ägare genom arv, testamente, gåva, bodelning eller på liknande sätt, tar förvärvaren över den tidigare ägarens sparade lättnadsutrymme. Om en andel avyttras genom ett andelsbyte och villkoren i 48 a kap. för framskjuten beskattning är uppfyllda, skall sparat lättnadsutrymme som hänför sig till de avyttrade andelarna fördelas på de mottagna andelarna. Om de mottagna andelarna inte är kvalificerade och hänför sig till ett företag som är marknadsnoterat, skall det sparade lättnadsutrymmet i stället läggas till anskaffningsutgiften vid beräkning av omkostnadsbeloppet för de mottagna andelarna. Om det vid utgången av finns sparat lättnadsutrymme enligt den upphävda 43 kap. 6 § får detta föras över till kommande beskattningsår och utnyttjas under beskattningsåren 2006-2010 i inkomstslaget kapital enligt vad som anges i denna punkt. Dessa beskattningsår skall utdelning tas upp bara till den del den överstiger sparat lättnadsutrymme. Om utdelningen understiger sparat lättnadsutrymme, skall skillnaden föras vidare som sparat lättnadsutrymme till nästa beskattningsår.