bet · GS01KU26 · 2005-05-17 00:00:00 — att den inte ger rätt att uppbära "extra"upphovsrättsersättning. Motionärerna begär ett tillkännagivande om vadsom anförs om att Copyswedes medlemsorganisationer inte skall ha rättatt uppbära extra upphovsrättsersättning genom vidaresändningsplikten(yrkande 2).Tryck- och yttrandefrihetsberedningen m.m.Den av regeringen tillkallade Tryck- och yttrandefrihetsberedningen(Ju2003:04, dir. 2003:58) har till uppgift att följa utvecklingen pådet tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området samt utreda och lämnaförslag till lösningar av olika problem på detta område. En särskiltviktig uppgift för beredningen är att lämna förslag till hur de problemsom är relaterade till den tekniska och mediala utvecklingen skall lösas.Beredningen bör vid sina överväganden eftersträva att tekniken inteskall vara av avgörande betydelse för mediernas grundlagsskydd. Iberedningens uppdrag ligger således att överväga frågan om det mot bakgrundav den tekniska och mediala utvecklingen är möjligt att i längden behållaen teknikberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten i medierna ochom det finns anledning att slå samman tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen till en grundlag omfattande såväl tryckfrihetsom annan yttrandefrihet.Beredningen är sammansatt av experter med en parlamentariskt sammansattsamrådsgrupp.Utskottet behandlade ett motionsyrkande om teknikneutral lagstiftningsenast i förenklad ordning i betänkande 2004/05:KU31, varvid hänvisadestill ställningstagande i betänkande 2003/04:KU24. Utskottet hade tidigarehänvisat till det då pågående EU-arbetet med konvergensfrågan samtpåpekat att ett nytt för elektronisk kommunikation ochtillhörande tjänster numera till övervägande del genomförts i Sverigegenom lagen om elektronisk kommunikation, som trädde i kraft den 25juli 2003 och ersatte den tidigare telelagen. Genom den nya lagensamordnades författningar med anknytning till elektronisk kommunikationoch som var att hänföra till det infrastrukturella regleringsområdet.Lagen gjordes dock inte tillämplig på innehåll som överförs i elektroniskakommunikationstjänster. Bland annat behölls radio- och TV-lagen ochtill den anknytande lagar som särskilda lagar.Utskottet hänvisade till att konvergensfrågan bereddes i såväl Tryck-och yttrandefrihetsberedningen som den då sittande Radio- ochTV-lagsutredningen samt att konvergensfrågan var aktuell även i EU-arbetet pådet audiovisuella området. Utskottet, som utgick från att regeringenföljde konvergensfrågans utveckling, ansåg inte någon sådan åtgärd sombegärdes i den aktuella motionen påkallad.Utskottets ställningstagandeVidaresändningspliktens omfattning m.m.Riksdagen har som framgår ovan beslutat att de digitala tv-sändningarnaskall byggas ut och att de analoga tv-sändningarna skall upphöra efteren övergångsperiod. Utskottet anser inte att det finns anledning attompröva detta beslut.Utskottet delar regeringens bedömning av frågan om vilka distributionsformeroch nät som bör omfattas av vidaresändningsplikt, om vilka programtjänstervidaresändningsplikten bör omfatta och om förslagets förenlighet medyttrandefrihetsgrundlagen, regeringsformen, ochUSO-direktivet. Utskottet föreslår därmed att antar regeringenstvå förslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) ochavslår motionerna 2004/05:K15 (kd) yrkandena 1 och 2, 2004/05:K16 (c)yrkande 1, 2004/05:K17 (m) yrkandena 1 och 3, 2004/05:K18 (fp) yrkandena1, 2 och 4 samt 2004/05:K227 (m) yrkande 10. Motion 2004/05:K16 (c)yrkande 3 är genom detta tillgodosedd och avstyrks.Rätt till ersättning enligt upphovsrättslagenUtskottet delar regeringens bedömning att frågor om ersättning förutnyttjande av verk och prestationer som skyddas av upphovsrätt ochnärstående rättigheter i första hand bör regleras genom avtal mellanberörda parter och att lagstiftningslösningar bör övervägas först ommer allvarliga missförhållanden uppstår. Som regeringen anför saknasförutsättningar att ändra de upphovsrättsliga reglerna på området ochen hänvisning till upphovsrättslagen bör införas för att förtydliga attsändningsplikten endast gäller om förutsättningarna enligt denna lag äruppfyllda.Alltför stora svårigheter för parterna att uppnå erforderligaöverenskommelser bör inte behöva uppstå. Regeringen har förklarat att frågan,om förhållandena ändras, får övervägas på nytt. Utskottet utgår frånatt så sker.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:K15 (kd) yrkande3, 2004/05:K16 (c) yrkande 2 och 2004/05:K17 (m) yrkande 2.Mediepolitisk utredningFrågan om möjligheten att införa en teknikneutral medielagstiftning ärnu föremål för övervägande i Tryck- och yttrandefrihetsberedningen.Utskottet anser att resultatet av beredningens arbete bör avvaktas ochavstyrker med detta motion 2004/05:K18 (fp) yrkandena 3 och 5.Rätt att välja tv-utbudUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om utredning om förstärkt valfrihet förkonsumenten att välja tv-utbud.Jämför reservation 8 (kd).MotionenI motion 2004/05:K15 av m.fl. (kd) kritiseras attkabelnäten för distribution av tv-sändningar genom avtal med fastighetsägareofta innebär ett faktiskt monopol i fastighet eller fastighetsbeståndför hyres- och bostadsrättslägenheter. Kabelnätsavgiften ingår oftaobligatoriskt i hyra och konsumenten har därför ofta inte möjlighet attavstå från kostnaden och inte heller stora möjligheter att välja kanalerinom kabelnäten, eftersom de ofta är paketerade. Motionärerna anser attdet finns starka skäl för att utreda en förstärkt valfrihet när detgäller konsumentens möjlighet att välja tv-utbud, och de begär etttillkännagivande om detta (yrkande 4).BakgrundGenom en ändring i yttrandefrihetsgrundlagen, som trädde i kraft den 1januari 2003, infördes en möjlighet att genom lag meddela föreskrifteri fråga om skyldighet för nätinnehavare att vidta åtgärder för atttillförsäkra mottagarkretsen inflytande över programvalet (3 kap. 1 §andra stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen). Regeringen uttalade ipropositionen (prop. 2001/02:74 Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet,m.m.) att det inte är tillfredsställande att konsumenternas ställningpå detta område är så svag. Även om konsumenternas möjligheter tillpåverkan kan komma att förbättras genom den tekniska utvecklingen, bordedet därför, enligt regeringen, lagstiftas om skyldighet för nätinnehavareatt tillförsäkra mottagarkretsen inflytande över programvalet. Eftersomen sådan lagstiftning inte stod i överensstämmelse med rätten förnätinnehavare att bestämma vilka radioprogram som skall sändas i nätet,måste sändningsrätten begränsas så att lagstiftningen blev möjlig attinföra. En lagstiftning som ger mottagarkretsen inflytande överprogramvalet skulle kunna innehålla bestämmelser om såväl abonnentundersökningarsom abonnemang på enskilda kanaler. Regeringen hänvisade till attdepartementspromemorian Abonnentinflytande i kabel-TV-nät (Ds 2001:52),som innehöll förslag till sådan lagstiftning, var föremål förremissbehandling, och regeringen avsåg att återkomma tillriksdagen med anledning av promemorians förslag.I proposition 2002/03:110 Lag om elektronisk kommunikation, m.m.redovisades den nämnda ändringen i yttrandefrihetsgrundlagen och hänvisadesåter till lagstiftningsförslaget i den nämnda departementspromemorian.I den nu aktuella propositionen (s. 17) nämner regeringen att den anseratt de intressen som vidaresändningsskyldigheten avser att tillvaratainte tillräckligt väl kan tillgodoses på annat sätt än genom abonnentinflytande.I Radio- och uppdrag (dir. 2003:30) ingår attöverväga om det är lämpligt och möjligt att genom lagstiftning skapaförutsättningar för konkurrens mellan olika innehållsleverantörer ikabel-tv-näten. pågår enligt uppgift från Regeringskanslietalltjämt beredningen av den nämnda departementspromemorian.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att frågan om abonnentinflytande över kabelnätensprogramutbud ingår i Radio- och uppdrag och att etttidigare lämnat förslag alltjämt bereds inom . Utskottetanser med hänsyn till bl.a. detta att något tillkännagivande om behovetatt utreda en förstärkt frihet att välja programutbud inte är påkallat,och utskottet avstyrker motion 2004/05:K15 (kd) yrkande 4.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Lagförslagen m.m., punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens i bilaga 2 intagna förslag 1 tilllag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) med den ändringen attpunkt 3 i övergångsbestämmelserna erhåller den lydelse som framgår avbilaga 3 samt avslår regeringens förslag 2 till lag om ändring i radio-och TV-lagen (1996:844). tillkännager vidare för regeringensom sin mening vad som anförs i reservationen om begränsning avvidaresändningsplikten. Därmed bifaller motionerna 2004/05:K17yrkandena 1 och 3 samt 2004/05:K227 yrkande 10, bifaller delvis proposition2004/05:105 och motionerna 2004/05:K15 yrkandena 1 och 2, 2004/05:K16yrkande 1 och 2004/05:K18 yrkandena 1, 2 och 4 samt avslår motionerna2004/05:K15 yrkande 3 och 2004/05:K16 yrkande 3.StällningstagandeVi motsätter oss den snabba nedsläckningen av det analogatv-nätet. En nedsläckning bör ske som ett resultat av konsumenternasfria val. De ändringar i 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen som regeringenföreslår skall träda i kraft bör därför avslås.Fria medier är en förutsättning för att t.ex. informations- ochpressfriheten skall kunna fungera som uttrycksmedel för människor och somkontroll av den offentliga maktutövningen. Vår grundläggande utgångspunktär att medierna skall vara fria från statlig styrning. Vi har tidigareifrågasatt om dagens omfattande vidaresändningsskyldighet är förenligmed bestämmelserna i 3 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen, men Lagrådethar bedömt att det inte finns anledning att anta att förslaget står istrid med den regleringen. Vi godtar den bedömningen men anser attvidaresändningsskyldigheten bör anses vara tillgodosedd genom att begränsastill public service-kanalerna. Den bör inte utvidgas. Om så sker riskerarliknande kanaler med annan finansieringsform att slås ut från marknaden.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.2. Lagförslagen m.m., punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens i bilaga 2 intagna förslag 1 tilllag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) med den ändringen att8 kap. 1 § fjärde och femte styckena och punkt 3 i övergångsbestämmelsernaerhåller den lydelse som framgår av bilaga 3 samt avslår regeringens ibilaga 2 intagna förslag 2 till lag om ändring i radio- och TV-lagen(1996:844). tillkännager vidare för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen om att staten bör inta en strikt neutralhållning i fråga om kommersiell tv. Därmed bifaller motion2004/05:K18 yrkandena 1, 2 och 4, bifaller delvis proposition 2004/05:105och motionerna 2004/05:K17 yrkandena 1 och 3 samt 2004/05:K227 yrkande10 och avslår motionerna 2004/05:K15 yrkandena 1-3 och 2004/05:K16yrkandena 1 och 3.StällningstagandeStaten bör ställa upp spelreglerna för marknaden, inte styra den. Statenförsöker emellertid uppträda i alla roller på mediemarknadenpå en gång, och detta leder till ständiga målkonflikter. Vi anser attden värsta konsekvensen är den indirekta att staten gynnar sina egnabolag före kommersiella aktörer. Ett tydligt exempel på detta aktualiserasi propositionen, nämligen den nystartade Kunskapskanalen. Den har enprofil som i hög grad liknar befintliga kanalers, och en del avprogramutbudet finns dessutom redan tillgängligt i Televisionsordinarie programutbud. Att låta Kunskapskanalen omfattas avvidaresändningsplikten inkräktar i en nisch där det redan finns flerakommersiellaaktörer. Enligt vår uppfattning bör endast två av de programtjänstersom finansieras med licenspengar omfattas av vidaresändningsplikten.Det finns inte heller någon anledning att gynna en av flera kommersiellaaktörer på mediemarknaden i en kommersiell och konkurrensutsattdistributionsform, dvs. vidaresändningsplikten bör inte omfatta detprivatfinansierade ens övergångsvis som regeringen föreslår. Riksdagenbör anta förslaget till ändringar i radio- och TV-lagen i den utformningvi föreslår med ikraftträdande , och därmed behövs inteden av regeringen föreslagna ändringen den 1 februari 2008.För att inte slå undan benen på de kommersiella aktörer som etablerateller överväger att etablera tv-sändningar riktade till börstaten inta en strikt neutral hållning. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.3. Lagförslagen m.m., punkt 1 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen antar med godkännande av vad som anförs i dennareservation om upphovsrättsersättningen regeringens i bilaga 2 intagnaförslag 1 och 2 till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844)med den ändringen att 8 kap. 1 § fjärde stycket erhåller de lydelsersom framgår av bilaga 3. Därmed bifaller motion 2004/05:K15yrkande 3, bifaller delvis proposition 2004/05:105 och motionerna2004/05:K15 yrkandena 1 och 2, 2004/05:K16 yrkande 1 och 2004/05:K17yrkandena 1 och 3 samt avslår motionerna 2004/05:K16 yrkande 3, 2004/05:K18yrkandena 1, 2 och 4 samt 2004/05:K227 yrkande 10.StällningstagandeEn analys av de licensfinansierade programtjänsterna visar att enbartSVT 1 och uppfyller de grundläggande kriterierna för att omfattasav vidaresändningsplikt - att det är "nödvändigt för att uppfylla klartfastställda mål som avser allmänintresset". Kunskapskanalen/Barnkanalenär till sin karaktär en nischkanal, liksom . Kunskapskanalen/Barnkanalenkonkurrerar dessutom med andra liknande programtjänster. I princip anserjag alltså att endast och bör omfattas av vidaresändningsplikten.Det är emellertid också centralt att Utbildningsradions sändningarskall nå alla. Dess sändningar bör därför också omfattas avvidaresändningsplikten, även vid de tillfällen då de sänds i annan kanal än SVT1 eller . Men endast Utbildningsradion bör ges denna status, och"ledigt utrymme" i sådan annan kanal skall inte omfattas avvidaresändningsplikten.Mot bakgrund av det anförda bör ändringarna i radio- och TV-lagen gesden utformning som framgår av förslaget till riksdagsbeslut i dennareservation.Såvitt avser upphovsrättsersättningen har den svenske lagstiftarentidigare klart uttryckt grundinställningen att operatörer som åläggs enlagstadgad skyldighet att distribuera vissa kanaler inte också skallvara skyldiga att betala upphovsrättsersättning för denna distribution.Denna inställning från lagstiftarens sida uttrycktes tydligast i endepartementspromemoria (DsU 1987:2) där det angavs följande:Ikabellagspropositionen (prop. 1984/85:199) gjordes det inga uttalandenom hur den aktuella vidaresändningsrätten förutsattes klarerad, men detmåste antas att propositionen liksom förslag byggerpå att rättighetshavarna upplåter rätten utan kostnad.Kabellagens must carry-regel är identisk med propositionens förslag.Regeln torde därför förplikta en tillståndshavare att vidaresändaSveriges Radio-programmen endast i den utsträckning han får göra dettautan att betala särskild ersättning härför.På motsvarande sätt innehåller förarbetena till den tidigare gällandekabellagen (prop. 1991/92:53) följande uttalande:De upphovsrättsliga organisationerna har avstått från att krävaersättning för sådan vidaresändning som här är i fråga. Detta förhållandehar utgjort den praktiska grunden för gällande ordning.Den grunden bör gälla även fortsättningsvis. Att så sker och att någon"extra" upphovsrättsersättning inte utgår på grund av vidaresändningspliktenär enligt min mening en förutsättning för bestämmelserna omvidaresändningsplikt.4. Lagförslagen m.m., punkt 1 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens i bilaga 2 intagna förslag 1 och2 till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) med den ändringenatt 8 kap. 1 § fjärde stycket erhåller de lydelser som framgår av bilaga3. Därmed bifaller motion 2004/05:K16 yrkande 1, bifallerdelvis proposition 2004/05:105 och motion 2004/05:K15 yrkandena 1 och2 samt avslår motionerna 2004/05:K15 yrkande 3, 2004/05:K16 yrkande 3,2004/05:K17 yrkandena 1 och 3, 2004/05:K18 yrkandena 1, 2 och 4 samt2004/05:K227 yrkande 10.StällningstagandeJag vill betona att vidaresändningsplikten är ett ingrepp i äganderättenoch detta ingrepp vill jag minimera. Jag anser inte att det finns skälatt utöka vidaresändningsplikten, såvitt avser licensfinansieradeprogramtjänster. Högst tre programtjänster - i praktiken , SVT 2och Utbildningsradion - uppfyller enligt min uppfattning mer än väl dekrav på tillgänglighet som ställs i yttrandefrihetsgrundlagen.Riksdagen bör således anta regeringens förslag till ändringar i radio-och TV-lagen i den utformning som föreslås i denna reservation.5. Överväganden om upphovsrättsersättning, punkt 2 (fp, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i denna reservation om upphovsrättsskyddet. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:K16 yrkande 2 och bifaller delvis motion2004/05:K17 yrkande 2.StällningstagandeFrågan om upphovsrättshavares ersättning för vidaresändning avtv-programtjänster för vilka sändningsplikt råder har lösts genomatt de avstått från att begära ersättning när det gäller t.ex. vidaresändningi kabelnät. Trots att föreningen förklarat att ersättningkommer att begäras , förutsätter regeringen att frågan lösesavtalsvägen och föreslår inte nu någon lagstiftningslösning. LiksomLagrådet anser vi att frågorna behöver övervägas ytterligare. Utgångspunktenför dessa överväganden måste vara att plikten att sända vidare enprogramstjänst inte skall leda till att man blir skyldig att betalaupphovsrättsersättning för denna distribution. Vidaresändningspliktenskall inte i sig ge rätt till "extra" upphovsrättsersättning.Riksdagen bör ge regeringen det anförda till känna som sin mening.6. Överväganden om upphovsrättsersättning, punkt 2 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i denna reservation om upphovsrättsskyddet. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:K17 yrkande 2 och bifaller delvis motion2004/05:K16 yrkande 2.StällningstagandeRegeringen föreslår inte några särskilda regler i radio- och TV-lagenom fördelningen av kostnaderna för ersättning till upphovsrättshavarnautan utgår från ett antagande att parterna kan träffa de avtal som behövsom fördelningen av de upphovsrättsliga kostnaderna. Vi vill framhållaatt syftet med vidaresändningsplikten omintetgörs om någon avtalslösninginte kommer till stånd, eftersom de kabelanslutna riskerar att utestängasfrån de programtjänster som lagen avser att tillförsäkra dem.Frågan om reglering av kostnadsfördelningen bör bli föremål för vidareöverväganden. bör ge regeringen detta till känna som sin mening.7. Mediepolitisk utredning, punkt 3 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i denna reservation. Därmed bifaller motion 2004/05:K18yrkandena 3 och 5.StällningstagandeDet råder enligt vår uppfattning en total brist på övergripande perspektivi mediepolitiken och särskilt i fråga om digital-tv. Detta har letttill att fel beslut har fattats och i fel ordning. Att upphäva beslutetom att släcka det analoga tv-nätet skulle ge utrymme att söka en ny ochmer långsiktigt hållbar mediepolitik med bredare parlamentarisk uppslutning,vilket skulle gagna såväl mediemarknadens aktörer som konsumenter.Utvecklingen på mediemarknaden kan beskrivas med ord som digitalisering,konvergering, horisontell och vertikal integrering och regelshopping.Sedan ett antal år är olika medier på väg att konvergera. Tendensernainnebär att ny teknik och nya organisationsmönster skapar förändradeförutsättningar för kultur-, informations- och mediepolitiken. Utvecklingeninnebär stora möjligheter. Mångfalden kan öka. Demokratins arenor fördebatt och upplysning kan bli fler och mer dynamiska. Det är därför avyttersta vikt att lagstiftningen hänger med i och främjar utvecklingen.Tyvärr har en annan ambition, att anpassa tryckfriheten "nedåt", efterden mer begränsade yttrandefrihetsgrundlagen, kunnat skönjas. Folkpartietliberalerna vill se motsatt utveckling - mot en förstärkt yttrandefrihetunder teknikneutrala lagar så långt möjligt är, dock utan att tryckfriheteninskränks.Det är nu enligt vår uppfattning hög tid att ta ett helhetsgrepp ochmodernisera all medierelaterad lagstiftning i ett svep, i stället föri återkommande små och detaljinriktade utredningar. Regeringen bör därförtillsätta en parlamentarisk medieutredning med uppdrag att se överlagstiftningen och göra den mer teknikneutral och tillgodose behovet avöverskådliga och tydliga riktlinjer för mediepolitiken för åtminstonedet kommande decenniet.8. Rätt att välja tv-utbud, punkt 4 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om rätten att välja tv-utbud. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:K15 yrkande 4.StällningstagandeKabelnäten för distribution av tv-sändningar innebär genom avtal medfastighetsägare ofta ett faktiskt monopol i fastighet eller fastighetsbeståndför hyreslägenheter och bostadsrätter. Visserligen har den enskildekonsumenten möjlighet att använda inomhusantenn eller antenn på balkongalternativt parabol inom balkongområde, men för många konsumenter ärden valfriheten en chimär, dels på grund av husets läge i förhållandetill satelliter, dels på grund av t.ex. det digitala marknätetsotillräckliga sändarstyrka.Dessutom ingår ofta kabelnätsavgiften som obligatorium i hyra, varförkonsumenten dels inte har möjlighet att se den faktiska kostnaden, delsinte har någon möjlighet att avstå från kostnaden. Inte heller finnsdet stora möjligheter att välja kanaler inom kabelnäten; ofta är depaketerade. Valfriheten att välja tv-distributör/operatör ellerprogramtjänst är därmed starkt begränsad. Radio- och TV-lagsutredningensuppdrag på området liksom den departementspromemoria som behandlatprogramutbudet är alltför snäva till sin karaktär. Det finns enligt minmening starka skäl för att utreda en förstärkt generell valfrihet närdet gäller konsumentens möjlighet att välja tv-utbud. Detta bör gesregeringen till känna.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2004/05:105 Vidaresändningsplikt i kabelnät:Riksdagen antar regeringens båda förslag till lag om ändring i radio-och TV-lagen (1996:844).Följdmotioner2004/05:K15 av m.fl. (kd):1. beslutar att vidaresändningsplikt i kabelnät skallföreligga för högst två kanaler från enligt vad imotionen anförs.2. beslutar att vidaresändningsplikt skall föreligga förUtbildningsradions televisionssändningar i den mån de ligger utanfördessa två SVT-kanaler men att övrigt utrymme i en sådan frekvens inteskall bli föremål för sådan plikt enligt vad i motionen anförs.3. beslutar att det av beslut skall framgåatt Copyswedes medlemsorganisationer inte skall ha rätt att uppbäraextra upphovsrättsersättning genom vidaresändningsplikten enligt vad imotionen anförs.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att utreda en förstärkt valfrihet när det gällerkonsumentens möjlighet att välja tv-utbud.2004/05:K16 av m.fl. (c):1.