bet · GS01TU9 · 2005-03-22 00:00:00 — Syftet är att försökamotarbeta den utveckling som skett i , där andragenerationens spam, e-post som inte längre bara ärkommersiell utan innehåller virus och utgörbedrägeriförsök, börjat spridas alltmer.Utskottet vill också lyfta fram vadjordbruksministern anförde isvar på fråga 2004/05:981 av () omeuropeiskt samarbete mot spam. Jordbruksministernframhöll bl.a. att samarbetet inom EU-kommissionensgrupp för tillsynsmyndigheter mot skräppost, CNSA,har resulterat i ett samarbetsavtal, som hittillsundertecknats av myndigheter från 13 EU-länder.Ministern uttalade vidare att ännuinte undertecknat samarbetsavtalet. Skälet tilldetta är att man har ställt sig tveksam till omavtalets stränga krav på sekretess är förenliga medsvensk lagstiftning. Jordbruksministern ansåg dettavara en viktig fråga och utgick ifrån att den kanlösas på ett sätt som möjliggör för Konsumentverketatt delta i det europeiska samarbetet mot spam.Frågan om det finns förutsättningar förKonsumentverket att tillträda avtalet med hänsyntill aktuella sekretessbestämmelser kommer därföratt bli föremål för fortsatt analys, enligtjordbruksministern.Enligt utskottets mening är de frågor som tas uppi motionerna av stor betydelse för IT-säkerheten.Utskottet kan konstatera att ett intensivt arbetemed informationssäkerhetsfrågorna pågår, såvälnationellt som internationellt. Utskottetförutsätter att detta viktiga arbete fortsätter ochatt intar en pådrivande roll för attåstadkomma en ökad IT-säkerhet. Något särskiltuttalande med anledning av motionsförslagen anserutskottet därför inte vara påkallat. Motionerna2003/04:T473 (kd) yrkandena 1 och 3, 2003/04:T561(fp) yrkande 8, 2003/04:N248 (m) yrkande 17 samt2004/05:T466 (fp) yrkandena 22-25 avstyrks mot denbakgrunden.Elektroniska signaturerUtskottet vill inledningsvis framhålla att genomlagen (2000:832) om kvalificerade elektroniskasignaturer, som trädde i kraft ,genomfördes EG-direktivet 1999/93/EG om ettgemenskapsramverk för elektroniska signaturer. Lagengäller sådana certifikatutfärdare som är etableradei och utfärdar kvalificerade certifikat tillallmänheten. En definition av en kvalificeradelektronisk signatur lämnas i lagens 2 §. Post- ochtelestyrelsen (PTS) är tillsynsmyndighet för lagenom kvalificerade elektroniska signaturer. PTS har påregeringens uppdrag tagit fram rapporter omelektroniska signaturer, inte enbart kvalificerade,samt har en referensgrupp för frågor om elektroniskasignaturer. PTS har också i regleringsbrev för år2005 fått i uppdrag att analysera kommande översyn av hurEuropaparlamentets och rådets direktiv /93/EG omett gemenskapsramverk för elektroniska signaturerfungerar samt utvärdera behovet av svenska åtgärder.Uppdraget skall redovisas senast den 30 december2005.I sammanhanget kan också nämnas att inom ramen fördet svenska ordförandeskapet för för informationsteknik tog Sverigeinitiativ till ett projekt kring digitalasignaturers interoperabilitet i Norden.När det gäller frågan om kryptering ochexportkontrollregimen Wassenaar, som bildades år1996 och består av 33 medlemsländer, kan utskottetkonstatera att regimen varit utsatt för översyn, densenaste så sent som . Syftet med denna regimsverksamhet är att bidra till regional ochinternationell säkerhet och stabilitet genom attfrämja transparens och ett ansvarsfullt ageranderörande överföringar av konventionella vapen ochprodukter med dubbla användningsområden ochdärigenom undvika att bidra till destabiliserandeansamlingar.Som framgått ovan pågår översynsarbeten med frågorrörande elektroniska signaturer. Utskottet anserdärför att något initiativ i denna fråga inte ärpåkallat och avstyrker motionerna 2003/04:T561 (fp)yrkande 2 och 2004/05:T466 (fp) yrkandena 4 och 5.I motion 2004/05:T299 (s) föreslås att ett nationelltkompetenscentrum i IT-säkerhet förläggs tillLinköping. Utskottet anser att det inte bör ankommapå att fatta beslut i denna fråga. Motion2004/05:T299 (s) avstyrks därmed.InternetUtskottets förslag i korthetUtskottet vill framhålla det betydelsefullaarbete som genomförts när det gäller attskydda barns integritet när de använderInternet. Utskottet utgår ifrån att dettaarbete vidareutvecklas och att nödvändigaytterligare initiativ tas när så ansespåkallat. Utskottet förutsätter attregeringen noga följer utvecklingen påområdet. Utskottet lyfter också fram fråganom barnpornografi på nätet. Utskottet utgårifrån att regeringen följer utvecklingen medbarnpornografi på nätet mycket noga ochvidtar erforderliga åtgärder för attkraftfullt markera och regeringenstydliga avståndstagande från detta.Motionsförslaget om barnskydd på Internettorde till huvudsaklig del bli tillgodosett.Övriga motionsförslag avstyrks.Jämför reservation 7 (m).MotionsförslagI motion 2003/04:T293 av () anförsatt webbadresser alltid skall kompletteras medpostadress och/eller telefonnummer. Motionärenmotiverar detta med att är ettdatoriserat land, där många har en dator i arbeteteller hemmet. Information från verk, myndigheter ochprivata företag sänds ibland ut utan att annat angesän en webbadress. Även i många andra sammanhangförekommer enbart en webbadress. Det finns dock ettstort antal människor, särskilt bland äldre, somförlitar sig till vanlig post och telefon. För dessaär det svårt att komma i kontakt medinformationsgivaren. Motionären föreslår därför atten översyn görs av de regler som styr statensmyndigheter och verk samt företags skyldighet idenna fråga och att skall uttala attwebbadress alltid skall kompletteras med postadressoch/eller telefonnummer.I motion 2003/04:T344 av m.fl. (v,kd, c, mp) föreslås att begär attregeringen överväger inrättandet av ett Internetrådeller motsvarande i syfte att skydda barnsintegritet, intressen och hälsa från skadliginverkan och utnyttjande via Internet. Enligtmotionärerna är Internet förvisso en fantastiskkälla till kunskap och utbyte av kunskap ocherfarenheter i ett otal ämnen. Tyvärr är pornografinmycket frekvent på olika hemsidor i cybervärlden,där även barnpornografi läggs ut. Den som skriverned ett ord/begrepp som anspelar på sex ochpornografi får ett otal träffar på de olikasökmotorerna. Pornografi är inte förbjudet, men dessinnehåll och budskap lämpar sig definitivt inte förbarn.Genom att skriva ett "runt ord" på sökfunktionenkan även barn mycket lätt komma in på grovaporrsidor där man redan på entrésidan möts av bildermed alla varianter av sex. Det krävs ibland att densom kommer till en porrsida skall intyga att haneller hon är vuxen/myndig för att gå vidare, ochibland ges det sken av att det finns envuxenkontroll. Men det verkar mest vara ett spel förgalleriet, och dessa spärrar passeras lätt av densom så önskar. För barn kan det vara nog att få sede grova porrbilder som finns redan på en hemsidasentrésida för att de skall ta skada och lidaframtida men.I motion 2003/04:N248 av m.fl. (m) pekarModerata samlingspartiet på självreglering ochInternet. I motionen framhålls att en central frågaär att låta Internet fortsätta att växa på ett sättsom uppmuntrar innovation, entreprenörskap ochnyskapande. Ett slående exempel på politiskklåfingrighet är det utredningsförslag som föreslåratt skall övertaadministrationen av .se-domänerna, som skötsgenom självreglering av Stiftelsen förInternetinfrastruktur (), via Networkinformation centre (NIC-SE). Statens rollbör minimeras, och statliga ingripanden bör endastinföras om det är särskilt påkallat och tydligaeffekter kan garanteras (yrkande 20).Utskottets ställningstagandeWebbadresserUtskottet kan se fördelar med att adressuppgiftermed webbadress även omfattar uppgifter om postadressoch telefonnummer. Utskottet utgår ifrån att demyndigheter som inrättats för att vara pådrivandeoch stödjande i utvecklingen av elektroniskatjänster arbetar med dessa frågor. Så t.ex. skallden s.k. 24-timmarsdelegationen vara pådrivande iutvecklingen och användandet av elektroniskatjänster inom offentlig verksamhet som kan skapamervärde för medborgare och företag. Även den s.k.e-nämnden, som inrättades den1 , har till uppgift att stödjautvecklingen av ett säkert och effektivtelektroniskt informationsutbyte mellan myndigheterrespektive mellan myndigheter och enskilda.Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrks därmedmotion 2003/04:T293 (fp).Barnskydd på InternetUtskottet vill framhålla den mycket centrala frågansom väcks i motion 2003/04:T344 (v, kd, c, mp) omatt skydda barns integritet när de använderInternet. Utskottet ser därför medtillfredsställelse på att , vars formellanamn är Rådet mot skadliga våldskildringar, itilläggsdirektiv (dir. 2003:75) fått en tydligareinriktning på barns och ungas mediekonsumtion ochsituation i det nya medielandskapet. Rådet skallägna våldsskildringar och pornografi särskilduppmärksamhet och ha ett tydligt genusperspektiv påsitt arbete.Utskottet vill i sammanhanget lyfta fram det storaeuropeiska projekt för säkrare användning avInternet bland barn och ungdomar som startade iseptember 2002. Projektet, som inriktar sig påinformation och utbildning, går under namnet SAFT(Safety, Awareness, Facts and Tools). Inom ramen fördetta projekt har i samverkan med IT-branschen sammanställt en guide på svenska,arabiska, persiska, turkiska och serbokroatiska medråd till föräldrarna om en säkrareInternetanvändning. Guiden har spridits i nära100 000 exemplar, men finns också på nätet. Guidenmanar till dialog, delaktighet och uppmuntran, menäven till regler. Budskapet är att det är bra förbåde föräldrar och barn att tillsammans upptäckaInternet, men också att det är viktigt att t.ex.vara återhållsam och medveten när man lämnar utpersonlig information. Föräldraguiden finns påwww.saftonline.se eller via har också lanserat ettinteraktivt utbildningspaket om säkrare användningav Internet. Utbildningspaketet vänder sig tillbarn, lärare och föräldrar. Det är ett startpaketför 8-10-åringar eller nybörjare, som kan användasbåde i skolan och i hemmen.Utskottet vill framhålla det betydelsefulla arbetesom genomförts när det gäller att skydda barnsintegritet när de använder Internet. Utskottet utgårdock ifrån att detta arbete vidareutvecklas och attnödvändiga ytterligare initiativ tas när så ansespåkallat. Utskottet förutsätter att regeringen nogaföljer utvecklingen på området.Mot bakgrund av det anförda torde motion2003/04:T344 (v, kd, c. mp) till huvudsaklig del blitillgodosedd. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.I sammanhanget vill utskottet också fästauppmärksamhet på det växande problemet medbarnpornografi på nätet. Utskottet kan därvidkonstatera att bl.a. störstaInternetoperatör blockerarwebbplatser med barnpornografi sedan sommaren 2004.Även i blockerar de störstaInternetoperatörerna platser med barnpornografi.Enligt utskottets mening är detta lovvärdainitiativ.Utskottet utgår ifrån att regeringen följerutvecklingen med barnpornografi på nätet mycket nogaoch vidtar erforderliga åtgärder för att kraftfulltmarkera och regeringens tydligaavståndstagande från detta. Regeringen bör ocksåpröva om det är möjligt att förmåInternetoperatörerna att ta initiativ i enlighet medvad som bl.a. skett i och Norge.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med en redovisning av utvecklingen ochvilka initiativ som planeras på området.Självreglering och InternetUtskottet vill framhålla att regeringen verkar fören internationalisering av ansvar och befogenheteröver centrala funktioner för Internet. Regeringenhar arbetat aktivt för detta i GAC (), den mellanstatliga rådgivandekommittén till ICANN (forAssigned Names and Numbers). Med anledning av defrågor som tas upp i motion 2003/04:N248 (m) kanutskottet konstatera att regeringen utrett frågan om.se-domänerna. Betänkandet Toppdomän för (SOU 2003:59), som har remissbehandlats, bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.I sammanhanget kan nämnas att Institutet förtillväxtpolitiska studier (ITPS) i sinuppföljningsrapport av IT-politiken tagit upp ettantal rekommendationer rörande den fortsattautvecklingen inom tillgänglighetsområdet. ITPSrekommenderar bl.a. att regeringen avvaktar medolika typer av ingripanden på marknaden ochstimulerar till självreglering. ITPS pekar även påatt det är önskvärt med dialoger mellan aktörernaoch att dessa leder fram till balanserade lösningar,där slutanvändarnas perspektiv beaktas.Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion2003/04:N248 (m) yrkande 20.ForskningUtskottets förslag i korthetUtskottet understryker den stora betydelsensom forskningen har för att stärkainformations- och kommunikationsteknikensmöjligheter att bidra till tillväxt ochsysselsättning. Det bör dock inte ankomma påriksdagen att i detta sammanhang peka ut ochbedöma olika satsningar i landet.Motionsförslagen avstyrks.MotionsförslagI motion 2003/04:T459 av . (s) anförs att är ett nätverksom består av ca 70 företag i medaktiv inriktning på IT. Nätverkets uppgift är attstärka tillväxtförutsättningarna ochaffärsmöjligheterna för företagen samt tryggakompetensförsörjningen och behovet av FoU-verksamhet. Verksamheten bygger på forskning,kunskapsspridning och entreprenörskap. Det ärangeläget att denna verksamhet ges godaförutsättningar att utvecklas ytterligare eftersomdetta är ett viktigt framtidsområde inte bara förKronoberg utan för hela . Motionärernaunderstryker vikten av att det blir ett prioriteratområde i kommande forskningssatsningar.I motion 2004/05:T466 av m.fl. (fp)anförs bl.a. att den informationsinriktadeutbildning som genomförs i högskolor och universitetbör inventeras. Offentligt stödd forskning ochutveckling på området bör kartläggas, och enutveckling är nödvändig. Man bör skapautvecklingsmiljöer mellan det offentliga ochnäringslivet, där framsteg för såväl offentligsektor som nytta för näringslivet kan ske.Integration av tjänster mellan myndigheter ochföretag kan vara ett lyft för båda parter (yrkande27).Utskottets ställningstagandeMed anledning av motionsförslagen vill utskottetunderstryka den stora betydelsen som forskningen harför att stärka informations- ochkommunikationsteknikens möjligheter att bidra tilltillväxt och sysselsättning. Det bör dock inteankomma på att i detta sammanhang peka utoch bedöma olika satsningar i landet.Utskottet vill vidare hänvisa till att avbudgetpropositionen för (prop. 2004/05:1utg.omr. 22) framgår att tilldelats 50miljoner kronor för främjande av nya mobilatjänster. Anslaget skall användas för stöd tillutvecklings- och testmiljöer av IT-baserade tjänsteroch för utveckling av plattformar kopplade tillteknik med hög överföringskapacitet, bl.a.bredbandsteknik och 3 G, samt stöd förkommersialiseringar i anslutning till detta. Vidarehar tilldelats för satsningar medinriktning mot nano- och mikroelektronik ochinternationellt samarbete för att stärka ettstrategiskt svenskt deltagande inom IT- ochtelekomområdet.Enligt vad utskottet erfarit har gettUppsala universitet uppdraget att bygga upp ettnationellt IT-användarcentrum () förkunskapsutbyte rörande IT-användning mellanforskarsamhället, näringslivet, offentlig sektor ochandra med professionellt intresse av att främja enanvändarinriktad IT-utveckling. I sammanhanget kanockså nämnas att tillsammans med fyra andramyndigheter i uppdrag avregeringen har att utarbeta ett förslag till ennationell strategi för säkerhetsforskning. Uppdragethar slutrapporterats den 31 december 2004.Utskottet vill i sammanhanget också peka på vadkommissionen i dokument (2004) 757 från november2004 om det europeiska informationssamhället efterår 2005 anför om forskning. Kommissionen anser attIT-forskningen är mycket viktig, och FoU-verksamheten är avgörande för informations- ochkommunikationsteknikens bidrag tillproduktivitetsökningen. Kommissionen har redan lagtfram riktlinjer för Europeiska unionens framtidapolitik för stöd till sådana forskningsinsatser.När det gäller forskningspolitiska IT-frågor ärutskottet inte främmande för att sådana frågor ocksåkan komma att behandlas i regeringensforskningsproposition som aviserats våren 2005.Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motionerna 2003/04:T459 (s) och2004/05:T466 (fp) yrkande 27.Öppna och fria programvarorUtskottets förslag i korthetUtskottet ser positivt på det arbete somgenomförts på området och förutsätter atterforderliga konkurrensfrämjande initiativtas på programvarumarknaden i den offentligaförvaltningen. Motionsförslaget avstyrks.Jämför reservation 8 (v, c, mp).MotionsförslagI motion 2003/04:T405 av () anförsatt en öppen programvara är ett datorprogram elleroperativsystem där källkoden finns fritttillgänglig. Källkoden är den logik som bygger uppett program och som behövs för att kunna göraförändringar. Öppna programvaror är ofta gratis ochfinns att hämta från Internet. Utvecklingen sker avbåde ideella krafter och kommersiella företag somIBM och Sun. Det finns olika licensavtal för öppnaprogramvaror. Det vanligaste är att vem som helstsom önskar får lov att använda källkoden, men attprodukter som utgått från den inte får lov attsäljas vidare som sluten programvara.Ett annat vanligt licensavtal tillåter attkällkoden används hur som helst utan begränsningar.Det gör att det finns öppen källkod i alla storaoperativsystem , inklusive Microsofts ochApples. Öppna programvaror har länge funnits som ennaturlig del av Internet, och en majoritet av allawebbservrar kör med något av de öppnaoperativsystemen. Statskontoret har i en förstudieom öppen programvara tittat på vilka positiva ochnegativa effekter ett införande av öppen programvaraskulle kunna ha inom den offentliga förvaltningen iSverige. I motionen föreslås att en utredning görskring öppna programvaror i offentlig förvaltning.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat frågor om öppna ochfria programvaror. Vid den senaste behandlingenvåren (bet. 2002/03:TU6) upprepade utskottettidigare ställningstaganden i denna fråga. Utskottetansåg bl.a. att det är viktigt att som ettav världens ledande IT-länder lägger stor vikt vidatt följa upp lagstiftningen omimmaterialrättigheter och motverkar olovligtutnyttjande av datorprogram. Utskottet förutsatteatt staten som en viktig datoranvändare är ettföredöme när det gäller kontroll och ansvarsfullhantering av licensierade programvaror. ärdet angeläget att regelverket förenklas, menadeutskottet.I frågan om fri programvara ansåg också utskottetatt det inte bör ankomma på att behandlafrågor kring utveckling och användning av olikatyper av programvaror. Det får förutsättas att demyndigheter som har ansvar för IT-användningenföljer utvecklingen på området och tar de initiativsom kan anses påkallade.Utskottet kan i det sammanhanget framhålla attStatskontoret i ett egeninitierat uppdrag följt uppsin tidigare genomförda rapport om öppenprogramvara. Statskontoret har inhämtat erfarenheterkring öppen programvara inom svensk offentligförvaltning och presenterar resultatet i en rapport(2004:21) Öppen programvara - erfarenheter avprodukter som bygger på öppen källkod inomförvaltningen. Utifrån uppdraget har projektetgenomfört erfarenhetsinsamling och temamöten inomområden såsom kontorsprogram, webbapplikationer,portaler samt operativsystem och databaser.Samtidigt med detta arbete har en arbetsgrupp inomStatskontoret tagit fram en upphandlingspolicy förprogramvara (inklusive öppen programvara). Dennaanvänds, om tillämpligt, i Statskontoretsramavtalsupphandlingar av IT-produkter och tjänster.Utskottet ser positivt på det arbete somgenomförts av Statskontoret på området ochförutsätter att erforderliga konkurrensfrämjandeinitiativ tas på programvarumarknaden i denoffentliga förvaltningen.Med hänvisning till vad utskottet nu anförtavstyrks motion 2003/04:T405 (mp).Nationella standarderUtskottets förslag i korthetUtskottet noterar att regeringenuppmärksammat frågor av det slag som tas uppi motionen. Något särskilt uttalande medanledning av motionsförslaget anser utskottetdärför inte vara påkallat. Motionsförslagetavstyrks därmed.MotionsförslagI motion 2003/04:T561 av m.fl. (fp)anförs att har avvecklats. Detta äri sig inget uppseendeväckande, eftersom det redanfrån början var en tillfällig inrättning som byttskepnad och uppdrag under sinexistens. Det uppstår dock något av ett vakuum idess spår. saknas ett nationellt, övergripandeansvar för strategiska frågor om innehållsstandarderm.m. Som ett exempel kan nämnas att vid försöken attbygga upp ett system för säkerinformationsöverföring mellan landets sjukhus varett av de problem som ännu inte lösts att det intefinns några standarder för journalskrivning. När detgäller tekniska standarder för kommunikation finnsett tydligt ansvar, men för informationsinnehålletsaknas detta ansvar. Det betyder också att destandarder som utvecklas, t.ex. för elektroniskoffentlig upphandling, inte tas till vara på detsätt som är önskvärt. Detta är ett problem somregeringen bör göras uppmärksam på (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet har erfarit att Statskontoret har iuppdrag att ta fram ett program för IT-standardisering. Programmet verkar för att svensk,europeisk och internationell IT-standard utvecklasför marknadens behov och främjar en öppen och säkerinfrastruktur i statsförvaltningen. Projektetsamordnar Statskontorets medverkan i externtstandardiseringsarbete i tekniska kommittéer vidStandardiseringen i (SIS) ochInformationstekniska standardiseringen (ITS) och ieuropeisk och internationell standardisering, främstmed det europeiska standardiseringsorganet CEN.Programmet arbetar med förslag till formellastandarder och bakgrundsarbete förförvaltningsgemensamma normer och riktlinjer samtanslutande råd, anvisningar och information på IT-området. Detta inkluderar etablering, spridning ocherfarenhetsåterföring.I programmet ingår att verka för att språkliga ochkulturella skillnader beaktas i standarder på IT-området, inklusive rekommendationer för praktisktillämpning, informationsspridning ocherfarenhetsutbyte. I anslutning till detta gavsunder ett särskilt uppdrag åt Nämnden förelektronisk förvaltning (e-nämnden) att utarbetaförslag till riktlinjer för teckenuppsättning(ar)för namn för statsförvaltningen.Utskottet vill i sammanhanget också uppmärksammaatt den IT-politiska strategigrupp, som påbörjadesitt arbete , har startatarbetsgrupper för IT i vård och omsorg, IT i skolan,infrastruktur och bredband samt IT ochtelekommunikation. Vidare har utskottet erfarit attSocialstyrelsen fått ansvar för nationellastandarder för hälso- och sjukvårdssektorn.Som framgått ovan har regeringen uppmärksammatfrågor av det slag som tas upp i motionen. Någotsärskilt uttalande med anledning av motionsförslagetanser utskottet därför inte vara påkallat. Motion2003/04:T561 (fp) yrkande 4 avstyrks därmed.Konkurrensfrågor inom teleområdetUtskottets förslag i korthetUtskottet förutsätter att regeringen nogaföljer utvecklingen på marknaden för fasttelefoni och redovisar utvecklingen påområdet till . Uttalanden i fråga omkonkurrensen inom mobiltelefoni får anståtill dess den aviserade redovisningen avkonkurrenssituationen föreligger. Utskottetanser att den aviserade avstämningen avmyndighetsstrukturen bör avvaktas innanutskottet uttalar sig i denna fråga.Motionsförslagen avstyrks.Jämför reservation 9 (m, fp, kd, c).MotionsförslagKonkurrensen inom fast telefoniI två motioner av m.fl. (kd)2003/04:T560 yrkande 16 och 2004/05:T459 yrkande 18tas frågan om konkurrensen inom fast telefoni upp. Imotionerna framhålls att den avregleradetelefonimarknaden har betytt oerhört mycket förSveriges utveckling . Alla parterpå telemarknaden har tjänat påkonkurrensutsättningen och etableringen av fleramobiltelefonioperatörer i Sverige.Många teleoperatörer har gett sig in på marknadenför fastnätstelefoni och konkurrerar med TeliaSonera, som äger och kontrollerar i princip allaaccessnät. Tyvärr innebär detta ensidiga ägande attkonkurrensen är bristfällig. Sedan januari 2001gäller EU-förordningen om lika tillträde tillaccessnätet, men i och med höga avgifter föroperatörer som vill ha tillträde till nätet finnsrisken att konkurrensen inte fungerar påtillfredsställande sätt. () har till uppgift att bevaka denna typ avfrågor.