bet · GT01UbU2 · 2005-11-24 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens förslag till anslag m.m. inom utgiftsområde 15 Studiestöd för och 14 motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandena. Studiestödslagen ändras för att anpassa regelverket till EU när det gäller fastställande av årsbelopp för återbetalning av studielån. Dessutom ändras reglerna för rekryteringsbidrag till följd av att den tillfälliga satsningen på utvidgat användande av rekryteringsbidraget upphör i och med utgång. Regeringens budgetförslag innebär att anslagen till studiehjälp och studiemedel anpassas till förväntat studerandeantal. Bland annat ökar antalet platser i högskolan och i den kvalificerade yrkesutbildningen . Det beslutade tilläggsbidraget för studerande med barn och beslutet om att åldersgränsen för att kunna få studiemedel höjs från 50 till , medför också att anslagsbeloppet för studiemedel ökas. Också anslaget till rekryteringsbidrag för vuxenstuderande höjs. Anslaget påverkas bl.a. av införandet av tilläggsbidraget för studerande med barn och den höjda åldersgränsen. Dessutom minskar behovet av medel på anslaget av att den tillfälliga satsningen på ett utvidgat rekryteringsbidrag upphör. Anslaget till vissa organisationer som fördelas av LO, TCO och utbildningsstöd (Sisus) förblir i stort sett oförändrat . Anslaget för studiemedelsräntor och avskrivningar av studielån ökar bl.a. för att den totala skulden förväntas öka. Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk och stödet till produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker behålls på dagens nivå. Moderata samlingspartiet, liberalerna, och redovisar i särskilda yttranden sina budgetalternativ för utgiftsområdet. föreslår att bidragsnivån skall bli enhetlig och fastställas till grundnivån på av totalbeloppet i studiemedlet. Man vill avskaffa såväl rekryteringsbidraget som korttidsstudiestödet. Vidare anser att gränsen för rätt till studiemedel skall vara och man gör också lägre prognos än regeringen av antalet studerande. Sammantaget innebär förslagen att anslagsbeloppet för 25:2 Studiemedel m.m. beräknas bli lägre än regeringens. säger nej till utbyggnad av antalet studieplatser i högskolan. Andra förändringar som påverkar anslaget enligt är dels ett minskat behov av studiemedel genom att man föreslår färre platser inom vuxenutbildningen, dels att antalet platser inom den kvalificerade yrkesutbildningen föreslås öka. vill höja studiemedlen med . Sammantaget innebär förslagen att anslagsbeloppet för 25:2 Studiemedel m.m. beräknas bli lägre än regeringens. vill dessutom avskaffa rekryteringsbidraget och minska anslagsbeloppet för korttidsstudier med . Också säger nej till utbyggnad av antalet studieplatser i högskolan som man vill höja åldersgränsen för att erhålla studiemedel till . Detta innebär en sammantagen minskning av anslaget med . Man vill också ta bort rekryteringsbidraget och korttidsstudiestödet. föreslår att förslaget till anslagsbelopp för studiemedel minskas med eftersom man säger nej till utbyggnad av högskolan. Man vill också avskaffa rekryteringsbidraget. I bilaga 3 finns en översikt över regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag för inom utgiftsområdet. Oppositionspartierna lämnar också ett gemensamt särskilt yttrande där man redogör för varför man vill avskaffa rekryteringsbidraget. , vill i en gemensam reservation att inkomstprövningen i studiemedelssystemet skall tas bort. reserverar sig också till förmån för ett yrkande om införandet av tilläggslån för studerande med barn. En reservation angående höjd åldersgräns för att erhålla studiemedel lämnas av . Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:613) om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 15 punkt 1. Lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande m.m. antar regeringens förslag till a) lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande b) lag om ändring i lagen (2005:614) om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 15 punkterna 2 och 3 samt avslår motion 2005/06:Ub585 yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (m) Höjd åldersgräns för studiemedel avslår motion 2005/06:Ub554 yrkande 7. Reservation 2 (kd) Inkomstprövning vid beviljande av studiemedel (fribeloppet) avslår motionerna 2005/06:Ub290 yrkande 5, 2005/06:Ub295 yrkande 2, 2005/06:Ub427 yrkande 14 och 2005/06:Ub554 yrkande 6. Reservation 3 (m, fp, kd) avslår motion 2005/06:Ub427 yrkande 11. Reservation 4 (fp) Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd för , m.m. anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd för på de sätt som framgår av bilaga 3. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 15 punkt 6 och avslår motionerna 2005/06:Ub427 yrkandena 9 och 10, 2005/06:Ub481 yrkande 4, 2005/06:Ub512, 2005/06:Ub554 yrkande 10 och 2005/06:Ub585 yrkande 4. godkänner att lån tas upp i för studielån intill ett belopp om 146 . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 15 punkt 4. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 15 punkt 5. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), ()1, (), ()2, (), (), (), ()3, (), ()4, ()5, (), (), (), Axel Darvik (fp)6, ()7 och (). Avstår från ställningstagande under punkt 6 Avstår från ställningstagande under punkt 6 Avstår från ställningstagande under punkt 6 Avstår från ställningstagande under punkt 6 Avstår från ställningstagande under punkt 6 Avstår från ställningstagande under punkt 6 Avstår från ställningstagande under punkt 6 har den 23 november 2005fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 15 Studiestöd till 22 (prop. 2005/06:1 Budgetpropositionen , bet. 2005/06:FiU1, rskr. I utgiftsområdet ingår de två stora studiestödssystemen: studiehjälp till ungdomar i gymnasial utbildning och studiemedel för vuxenutbildning och högskoleutbildning. Systemen regleras i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655). Studiehjälp och studiemedel administreras av (). Inom utgiftsområdet finns vidare rekryteringsbidrag till vuxenstuderande och bidrag vid korttidsstudier. Rekryteringsbidrag beslutas av CSN men prövningen av vilka som skall få bidraget görs huvudsakligen av de sökandes hemkommuner. Bidraget regleras dels i lag (2002:624), dels i förordning (2002:744). Den särskilda satsning inom rekryteringsbidraget som påbörjades och som innebär att kommuner och landsting får rekrytera anställda inom vård, skola och omsorg till studier på halvtid med rekryteringsbidrag, avslutas i och med utgången av 2005. Korttidsstudiestödet regleras i förordning (2001:362) och administreras av LO, TCO och utbildningsstöd (Sisus). Utgiftsområdet omfattar också anslag som finansierar räntesubventioner och avskrivningar av studielån, bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning för funktionshindrade och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk samt bidrag för produktion av för studenter som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Utskottet tar i det följande först upp regeringens redovisning av resultaten för utgiftsområdet. Därefter behandlas regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2005:613) om ändring i studiestödslagen (1999:1395), i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande samt i lagen (2005:614) om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Lagförslagen återfinns som bilaga 2 till detta betänkande. Därefter behandlas regeringens förslag till anslagsbelopp tillsammans med motioner som rör dessa. Sist behandlas motioner som rör inkomstprövning vid beviljande av studiemedel (fribeloppet) samt tilläggslån till studerande med barn. Studiestödet hör till politikområdet Utbildningspolitik. Resultatinformation om stödet lämnas därför i det avsnitt av budgetpropositionen som handlar om utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Där redovisas också bedömningarna av detta politikområde. Antalet studerande som fick studiehjälp uppgick till drygt 425 000, en ökning jämfört med . Ökningen beror enligt regeringen på befolkningsutvecklingen i åldrarna eftersom nästan samtliga elever som avslutar går vidare till gymnasiala studier. Antalet studerande som fick inackorderingstillägg var ca 8 500, vilket innebär en ökning jämfört med . Det ökade behovet av inackorderingstillägg kan enligt regeringen till stor del förklaras av utbyggnaden av de fristående skolorna. Det inkomstprövade extra tillägget lämnades till ca 15 500 studerande, vilket är en minskning . Minskningen förklaras av att inkomstgränserna för bidraget legat fast, medan inkomsterna generellt har ökat. Av dem som fick extra tillägg återfanns i den lägsta inkomstklassen. Regeringens bedömning är att studiehjälpen har bidragit till att i princip alla ungdomar har fått möjlighet till en gymnasial utbildning utan att hindras av sin ekonomiska, geografiska eller sociala situation. fick ca 18 000 vuxna studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket är en ökning jämfört med . Av de studerande på grundskolenivå fick studiemedel med en högre bidragsnivå (dvs. av totalbeloppet) än den normala (dvs. av totalbeloppet). Cirka 100 000 vuxna studerande fick studiemedel för studier på gymnasienivå och antalet var i stort sett oförändrat jämfört med . fick studiemedel med den högre bidragsnivån. Regeringen menar att det ligger helt i linje med målen för studiestödet att andelen studerande på grundläggande nivå med förmånligare studiestöd är lägre än andelen på gymnasial nivå. Rekrytering av dem med kortast utbildning underlättas av ett förmånligare studiestöd och en möjlighet att studera utan alltför hög skuldsättning. De som har störst behov av utbildning kan få det mest generösa stödet. Lånebenägenheten vid studier på grundskole- och gymnasienivå, dvs. antalet personer som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, sjönk för tredje året i följd. av studiemedelstagarna tog lån jämfört med 2003. Regeringen bedömer att konstruktionen med olika bidragsnivåer för olika utbildningsnivåer fungerar som avsett. har antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå ökat med till drygt 320 000, en ökningstakt som motsvarar de senaste årens. Ökningstakten var åren högre, något som enligt regeringen beror på att antalet utbildningsplatser vid högskolor och universitet då ökade mer. av studiemedelstagarna studerade 2004 på en grundläggande högskoleutbildning. Studiemedel med den högre bidragsnivån lämnades till ca 1 200 studerande. Antalet personer med tilläggslån ökade något bland studerande på eftergymnasial nivå och uppgick till ca 24 000. Enligt regeringen antas ökningen bero på att tilläggslånet blivit mer känt bland dem som studerar på eftergymnasial nivå. Antalet personer som fick merkostnadslån sjönk för andra året i följd. Lånebenägenheten vid eftergymnasiala studier sjönk totalt sett med en dryg procentenhet till . En förklaring till minskningen kan enligt regeringen vara att de studerande mera noga överväger om de skall ta studielån eller inte, vilket skulle kunna bero på den höjda fribelopps- respektive bidragsnivåer som infördes då studiemedelssystemet ändrades 2001. har också skillnaden i rekryteringseffekt mellan kvinnor och män minskat. Vidare har antalet yngre studerande med studiemedel ökat. Regeringen menar att detta är positivt då det ligger i linje med regeringens mål att öka antalet direktövergångar från gymnasieskolan till högskolan. fick ca 26 300 personer rekryteringsbidrag, vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. Ökningen förklaras enligt regeringen huvudsakligen av att vissa implementeringsproblem övervunnits. Av det totala antalet stödtagare har rekryterats från gruppen arbetslösa, från gruppen personer som riskerar arbetslöshet och från gruppen personer med funktionshinder som behöver extra tid för att uppnå studiemålen. Fördelningen är i stort sett oförändrad jämfört med . Närmare hälften av studiestödstagarna fick rekryteringsbidrag med det högre beloppet, vilket är en minskning jämfört . Den största andelen studerade inom vuxenutbildning och de flesta studerade på gymnasial nivå. Av de studerande med rekryteringsbidrag var män. Ungefär hälften av landets kommuner lyckades att rekrytera studerande i en sådan omfattning att den kommunala resursramen förbrukades helt. Medel som inte förbrukades omfördelades inte . Den vidgade användningen av rekryteringsbidraget nyttjades av 651 personer , varav 375 studerade i vuxenutbildning och 276 i högskoleutbildning. Regeringen menar att det låga deltagandet sannolikt beror på den korta förberedelsetiden, men också på att stödtagarnas inkomst minskade storleken på bidraget. Andelen kvinnor var , något som kan förklaras av att bidraget riktar sig till anställda inom vård, skola och omsorg. Regeringen bedömer att stödet är viktigt ur ett sysselsättningsperspektiv eftersom det når kortutbildade och stärker enskildas ställning på arbetsmarknaden. Antalet studerande med korttidsstöd uppgick till 16 850, en ökning från 11 520 studerande 2003. Ökningen är en följd av ett resurstillskott till korttidsstödet . Av LO:s och TCO:s redovisningar framgår att bidraget sökts i syfte att få behörighet för studier på högre nivå. Flertalet av stödtagarna var och en majoritet var kvinnor. Av TCO:s redovisning framgår också att bidraget främst nått personer med kort tidigare utbildning. Man ser också en tendens till att en allt större grupp sökande är de med annan etnisk bakgrund än svensk. Sisus lämnade bidrag till fler korttidsstuderande, varav 230 personer studerande inom särvux. Regeringen menar att stödens administration har varit framgångsrik genom att det har blivit lättare att nå förhållandevis svårrekryterade grupper. Man menar också att resultatet av verksamheten bidrar till att uppfylla målen för studiestödsverksamheten. Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rh-bidrag) lämnades till drygt 400 studerande . beslut om sjukersättning och aktivitetsersättning i stället för förtidspension, som började gälla 2003, har medfört ökade utgifter för vissa elever som deltar i utbildningen. Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (Tuff-ersättning) har lämnats till 284 föräldrar . deltog 880 föräldrar i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar, vilket är drygt 200 fler än 2003. Sammantaget menar regeringen att dessa stöd bidrar till att fler individer och grupper i befolkningen får ekonomisk möjlighet att delta i utbildning och kompetensutveckling. Utfallet på anslaget bidraget till vissa studiesociala ändamål blev 2004 nästan högre än anvisade medel på grund av större efterfrågan på studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker än beräknat. Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag till ändring av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:1395). Ändringen rör föreskriftsrätt avseende fastställande av årsbelopp för en låntagare när det finns anledning att anta att beskattning av låntagaren huvudsakligen inte sker i . beslutade att bestämmelserna för återbetalning av studielån skall ändras för att anpassas till EG-rätten (prop. 2004/05:111, bet. 2004/05:UbU14, rskr. Ändringen innebär att låntagare skall behandlas likvärdigt oavsett var de är bosatta eller taxerar sin inkomst. Enligt den beslutade lydelsen av punkten 14 i övergångsbestämmelserna har regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, bemyndigats att meddela närmare föreskrifter om de förutsättningar som skall gälla för att bestämma årsbeloppets storlek då låntagaren inte huvudsakligen taxerar sin inkomst i . Regeringen anser att bemyndigandet bör kompletteras så att det också omfattar de situationer då det finns anledning att anta att taxeringen inte huvudsakligen sker i . Regeringen föreslår således en ändring av punkt 14 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen (1999:1395) med denna innebörd. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag till ändring i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till studiestödslagen. Lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande m.m. Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, liksom i lagen (2005:614) om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Ändringarna är en följd av att den vidgade användningen av rekryteringsbidraget till vuxenstuderande upphör vid utgången av 2005. Motionsyrkandena som avvisar förändringarna bör avslås. Jämför reservation 1 (m). beslutade om en särskild satsning på rekryteringsbidrag till vuxenstuderande 31 december 2005 (prop. 2003/04:138, bet. 2003/04:UbU15, rskr. Lagändringen innebär att kommuner och landsting inom den särskilda satsningen skall få rekrytera anställda inom vård, skola och omsorg till studier på halvtid med rekryteringsbidrag. I samband med att satsningen upphör behöver lagen ändras genom att bestämmelserna som reglerar denna satsning utmönstras från författningen. Regeringen föreslår därför dels att 21 a § skall upphöra att gälla, dels att 2, 3, 5, 15, 17 och 22 §§ ändras vad gäller lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Ändringarna föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser föreslås fortfarande gälla för rekryteringsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. Man föreslår också att 5 § i lagen (2005:614) om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande ändras. anser i motion 2005/06:Ub585 yrkandena 1 och 2, att regeringens förslag till lagändringar som gäller rekryteringsbidraget bör avslås. Man menar att rekryteringsbidraget i stället bör avvecklas helt och hållet. Utskottet föreslår att antar regeringens förslag avseende ändringar i lagen om rekryteringsbidrag för vuxenstuderande och i lagen om ändring i lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Därmed bör också avslå motionsyrkandena. Utskottet menar att eftersom den särskilda satsningen inom rekryteringsbidraget enligt tidigare beslut skall avslutas i och med utgång, är det nödvändigt att lagstiftningen därmed också ändras. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, 3 , för under anslaget 25:1 Studiehjälp m.m. Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget finansierar studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg till ungdomar som studerar på gymnasienivå. Studiebidraget lämnas med per studiemånad vid studier på heltid under de delar av ett läsår som studierna bedrivs. Det föreslagna anslagsbeloppet är högre än eftersom antalet ungdomar i aktuella åldrar och antalet ungdomar i gymnasieskolan har ökat. Regeringen föreslår att under anslaget 25:1 Studiehjälp m.m. för anvisar ett ramanslag på 3 . U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, 11 , för under anslaget 25:2 Studiemedel m.m. och därmed avslå motionsyrkanden om andra belopp. Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Anslaget finansierar utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och pensionsavgifter. Även det nya tilläggsbidraget till studerande med barn som införs i studiemedelssystemet från finansieras över studiemedelsanslaget. Utgiftsnivån är främst beroende av antalet studiestödsplatser. Därutöver påverkas utgifterna av bl.a. de studerandes studieomfattning, studietid, benägenhet att utnyttja studiebidraget, uppgiven inkomst som överstiger fribeloppsgränserna samt - - antalet barn till studerande. Kostnaderna för tilläggsbidraget beräknas medföra en ökning av anslaget med . Utgiften på anslaget påverkas också av ersättningsnivåns koppling till prisbasbeloppet. En sådan uppräkning av anslaget har gjorts med . I den föreslagna anslagsnivån inberäknas också ökade kostnader med som en följd av att åldersgränsen för att kunna erhålla studiemedel höjs från 50 till fr.o.m. . Ökningen beräknas till . Genom att den kvalificerade yrkesutbildningen byggs ut kommer också fler studerande att få möjlighet att erhålla studiemedel, något som innebär en ökning på anslaget med . Vidare innebär förslaget om att utöka antalet högskoleplatser en beräknad ökning av anslaget med . beräknas antalet studiemedelstagare - bortsett från den föreslagna ökningen - att bli lägre. Av detta skäl föreslås anslaget minska med . Regeringen beräknar också att utgifterna på anslaget kommer att öka med som en följd av att den tidsbegränsade utbildningssatsningen inom rekryteringsbidraget upphör. Också andra förväntade förändringar av antalet studenter som kan ansöka om studiemedel påverkar den föreslagna anslagsnivån med sammantaget . Slutligen beräknas utgifterna enligt regeringen bli högre 2006 främst till följd av regleringsbeloppen avseende den statliga ålderspensionsavgiften. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 25:2 Studiemedel m.m. för anvisar ett ramanslag på 11 . menar att studiemedelssystemet måste vara ekonomiskt hållbart och överblickbart för såväl den studerande som samhället och man föreslår därför i motion 2005/06:Ub585 yrkande 4 att bidragsnivån blir enhetlig och fastställs till grundnivån på av totalbeloppet. Reglerna för att erhålla studiemedel skall vara lika för alla. Vidare menar att åldersgränsen för rätt till studiemedel bör sänkas till . Dessutom gör man en lägre prognos än regeringen vad avser antalet studerande. Sammantaget föreslår att anslaget minskas med . föreslår i motion 2005/06:Ub481 yrkande 4 att anslaget minskas med . Genom att man säger nej till regeringens förslag till utbyggnad av högskolan och föreslår färre platser vid vuxenutbildningen minskar efterfrågan under anslaget med respektive . beräknas en ökning på anslaget med genom att föreslår fler platser i den kvalificerade yrkesutbildningen än regeringen. Slutligen föreslås en justering av studiemedelsnivåerna till en sammanlagd kostnad av . I motion 2005/06:UbU427 föreslår nämligen att totalbeloppet för alla studerande höjs med (yrkande 9) och att en uppräkning därefter sker i förhållande till prisutvecklingen i (yrkande 10). föreslår i motion 2005/06:Ub554 yrkande 10 en sänkning av anslaget med sammantaget . Genom att man säger nej till regeringens förslag till nya högskoleplatser minskar belastningen på anslaget med . föreslås att anslaget ökas med då vill ha en höjning av den övre åldersgränsen för att få studiemedel. föreslår i motion 2005/06:Ub512 att anslaget minskar med som en följd av att man säger nej till den av regeringen föreslagna utökningen av antalet högskoleplatser. Utskottet föreslår att anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet och därmed avslår motionsyrkanden om andra belopp. När det gäller ökningen av anslaget som en följd av utbyggnaden av högskolan har utskottet tagit ställning till regeringens förslag under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (prop. 2005/06:1) om en permanent utökning av antalet högskoleplatser . Utskottet föreslår i betänkande 2005/06:UbU1 att skall godkänna utökningen och därmed bör även anslaget för studiemedel tillföras medel för ett ökat antal studiemedelstagare. Förslaget om höjt totalbelopp avvisas då detta inte ryms inom den av fastlagda utgiftsramen . Inte heller förslaget om en höjning av den övre åldersgränsen för studiemedel ryms inom ramen. När det gäller uppräkningen av studiemedlen i förhållande till prisutvecklingen görs detta redan i enlighet med studiestödslagens regler. Utskottets förslag i korthet