bet · GS01UU8 · 2005-04-12 00:00:00 — Verksamheten i , och de regionalautvecklingsbankerna /04 SammanfattningI detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2004/05:54 Redovisningav verksamheten i (), ochde regionala utvecklingsbankerna /04, samt de motioner somhar väckts med anledning av skrivelsen och några motioner från denallmänna motionstiden 2004.Utskottet behandlar en rad frågor bl.a. angående institutionernasarbetsformer, beslutsfattande, millenniemålen, miljöaspekter kringlånevillkor, skuldavskrivningar m.m.Finansutskottet har lämnat ett yttrande i ärendet.Utskottet föreslår att lägger skrivelsen till handlingarnasamt att motionerna avstyrks.I ärendet finns 7 reservationer och 3 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Skrivelsens utformningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Fi4 yrkande 1, 2004/05:Fi6 yrkande9 och 2004/05:Fi7 yrkande 1.Reservation 1 (v, c, mp)2. Institutionernas arbetsformerRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Fi4 yrkandena 2 och 3, 2004/05:Fi7yrkandena 5-7 och 2004/05:U279 yrkandena 3-5.Reservation 2 (v, c, mp)3. De nationella parlamentens inflytande och delaktighet i deinternationellafinansiella institutionernas arbeteRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Fi4 yrkande 4, 2004/05:Fi5 i dennadel, 2004/05:Fi6 yrkandena 2 och 6-8, 2004/05:Fi7 yrkande 3 och2004/05:U279 yrkandena 1 och 2.Reservation 3 (v, c, mp)4. MillenniemålenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Fi4 yrkandena 5 och 6 samt 2004/05:Fi7yrkande 4.Reservation 4 (v, c, mp)5. Lånevillkor, skuldavskrivningarRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Fi4 yrkandena 7 och 8, 2004/05:Fi5i denna del, 2004/05:Fi6 yrkandena 3 och 4 samt 2004/05:Fi7 yrkande 8.Reservation 5 (v, c, mp)6. Miljöhänsyn, Kyotoprotokollet, ekologisk skuld m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Fi4 yrkandena 9-13, 2004/05:Fi6yrkandena 1 och 5 samt 2004/05:Fi7 yrkande 2.Reservation 6 (v, c, mp)7. Global skatt på valutamarknaderna, s.k. TobinskattRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Fi220 yrkandena 1-4 och 2004/05:Fi230yrkandena 1 och 2.Reservation 7 (v, mp)8. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2004/05:54 till handlingarna.Stockholm den 12 april 2005På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), GunillaCarlsson i (m), (), (), CarinaHägg (s), (), (), (),(), (), (), AgneHansson (c), (), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI skrivelse 2004/05:54 Redovisning av verksamheten i Internationellavalutafonden, och de regionala utvecklingsbankerna under2003/04 redogör regeringen för verksamheten inom de internationellafinansiella institutionerna , Världsbankenoch de regionala utvecklingsbankerna /04.Inom ramen för sin beredning av ärendet har utskottet inhämtatfinansutskottets yttrande (2004/05:FiU2y).En föredragning har ägt rum inför finans- och utrikesutskotten avfinansminister och biståndsminister har beslutat (bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) att regeringen,med regelbundna intervall, i en särskild skrivelse skall redovisa hurarbetet inom (), och deregionala utvecklingsbankerna har bedrivits samt regeringens prioriteringari arbetet med dessa institutioner.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen redogörs för verksamheten inom ,samt de regionala utvecklingsbankerna under verksamhetsåret2003/04. Tyngdpunkten läggs vid de ställningstaganden regeringen hargjort i de policyfrågor som präglat såväl styrelsearbetet sominstitutionernas verksamhet.Inledningsvis beskrivs de internationella finansiella institutionernasroll i det multilaterala samarbetet för en rättvis och hållbar globalutveckling samt för ekonomisk och finansiell stabilitet.Därefter redovisas arbetet med en rad centrala policyfrågor och processersom är gemensamma för flera av de berörda institutionerna, bl.a. närdet gäller behovet av resurser för att uppnå millennieutvecklingsmålen,effektivisering av utvecklingsarbetet, utvecklingsländernas inflytandei institutionerna, frågor om skuldavskrivning och bedömning av hållbarheti utvecklingsländernas skuldbördor, främjande av internationell handelsamt integrering av miljö- och jämställdhetshänsyn samt god samhällsstyrningi institutionernas verksamhet.Skrivelsen innehåller även en redogörelse för de mest framträdandefrågorna som behandlats i respektive institution under det gångnaverksamhetsåret, t.ex. internationell finansiell stabilitet,påfyllnadsförhandlingar,investeringsklimat och utbildning.Avslutningsvis redogörs för den förväntade inriktningen av institutionernasverksamhet under de närmaste åren.SkrivelsenInternationella valutafondenInternationella valutafonden (IMF) har som mål att främja handel ochtillväxt genom att verka för internationellt monetärt samarbete ochfinansiell stabilitet. Verksamheten omfattar både industriländer ochutvecklingsländer. En central del i IMF:s arbete är åtgärder för attförebygga finansiella kriser, bl.a. genom rådgivning till länder ommakroekonomisk politik och finansiella reformer. IMF har också en viktigroll i arbetet med att hantera finansiella kriser när sådana inträffaroch fonden bistår då med rådgivning och finansiellt stöd för reformprogramsom syftar till att lägga grunden för en hållbar framtida tillväxt.Förutom de beslutande guvernörs- och exekutivstyrelserna har IMF ettpolicyskapande organ, Internationella monetära och finansiella kommittén(IMFC). IMFC träffas och består av finansministrareller centralbankschefer från de länder som är representerade iexekutivstyrelsen. De nordiska och baltiska länderna har en gemensamrepresentant i , och därför utarbetas gemensammanordisk-baltiska ståndpunkter inför diskussioner i denna. En mer begränsad,informell, samordning sker även bland EU-länderna.I maj 2004 valde IMF:s exekutivstyrelse y Figaredo frånSpanien till ny chef för , efter konsultationer med samtliga IMF:smedlemsländer och efter att andra kandidater hade övervägts. Sverigegav sitt stöd åt utnämningen av de Rato.VärldsbankenVärldsbankens övergripande syfte är att hjälpa utvecklingsländer attbekämpa fattigdom. Organisationen har 184 medlemmar ochomfattar fem institutioner: Internationella återuppbyggnads- ochutvecklingsbanken () ger lån och utvecklingsstöd till medelinkomstländeroch kreditvärdiga låginkomstländer; Internationella utvecklingsfonden() erbjuder förmånliga lån och till viss del även gåvor till defattigaste utvecklingsländerna; Internationella finansieringsbolaget(IFC) finansierar projekt inom den privata sektorn; Multilateralainvesteringsgarantiorganet (MIGA) utfärdar garantier för politiska riskervid privata investeringar i utvecklingsländer; Internationella centretför lösning av investeringstvister (ICSID) medverkar till lösning avtvister mellan utländska investerare och mottagarregeringar.Sverige ingår i en nordisk-baltisk valkrets som representeras av engemensam direktör i exekutivstyrelsen, inom vilken gemensamma ståndpunkterutarbetas. Utöver guvernörs- och exekutivdirektörsstyrelserna formasäven bankens verksamhet av utvecklingskommittén (DC) som sammanträdertvå gånger . Denna kommitté är gemensam för och dess mandat är att diskutera och fatta beslut om aktuella frågor påutvecklingsagendan. Kommittén består av en representant för varjevalkrets i styrelsen. Genom sitt stora inflytande på verksamheten harDC-mötet kommit att bli ett av de viktigaste forumen för utvecklingsfrågor.UtskottetSkrivelsens utformning, institutionernas arbetsformer m.m.MotionerI partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 1 anför attutformningen av skrivelsen bör förbättras så att det tydligare framgårvilken åsikt verkat för och även hur väl nått resultatutifrån uppsatta mål i politik för global utveckling.Motionärerna bakom kommittémotion 2004/05:Fi7 (c) yrkande 1 anser attdet i kommande skrivelser tydligare bör framgå vad gjort, medvilka argument, i vilka forum och . Vidare anförmotionärerna att det bör framgå hur rättighets- och fattigdomsperspektivetfått konkret genomslag i den svenska politiken gentemot IMF ochVärldsbanken.Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:Fi6 (mp) yrkande 9 anseratt skrivelsens utformning bör präglas av störrekonkretion, fokusering och tematisering på samlade effekter. Skrivelsenbör därför ha en tematisk bearbetning samt en redovisning i matrisformöver gjorda ställningstaganden i relevanta frågor.Vänsterpartiet menar i partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 2 att Sverigebör verka för en revidering av röstberäkningen i IMF och ,vilket innebär att man inte bara tar hänsyn till ekonomisk storlek,utan även andra principer såsom befolkningsstorlek.Vänsterpartiet menar vidare i partimotion 2004/05:U279 (v) yrkande 3att bör agera för att utvecklingsländernas inflytande inte baraökar i röststyrka utan även vad gäller antalet representanter i IMF:soch styrelser. I samma motion (yrkande 4) anförs attregeringen bör undersöka hur man kan öka insynen i och redovisningen avhur den nordisk-baltiska representanten i IMF och ageraroch vilka resultat man uppnått utifrån den förda politiska linjen.Avslutningsvis anser motionärerna (yrkande 5) att regeringen bör förbättradialog och förståelse mellan olika parter genom anordnande av offentligamöten, där regeringen har chans att redovisa och tydliggöra sin tänktapolitiska linje inför årsmötena i IMF och Världsbanken.Centerpartiet anför i kommittémotion 2004/05:Fi7 (c) yrkande 5 attSverige bör redovisa en övergripande strategi för hur utvecklingsländernasbefolkningar och regeringar skall få ett ökat inflytande överinstitutionernas beslutsfattande. Vidare anförs i yrkande 6 att börverka för att få en bättre balans i fråga om representation ochröstfördelning i styrelserna. Motionärerna menar också i yrkande 7 attSverige bör ta initiativ till en demokratisk och transparent process förutnämning och tillsättning av chefspositioner inom och anser i partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 3 att Sverigei bör verka för att valet av ordförande bör föregås av enöppen nomineringsprocess och att val av lämplig person utgår frånkompetens och ej landtillhörighet.Utskottets övervägandenUtskottet noterar, liksom regeringen, att de fattigas perspektiv skallvara centralt inom utvecklingssamarbetet. Detta utgör grundtanken iSveriges politik för global utveckling, och utskottet välkomnar därföratt frågan om stärkt inflytande för utvecklingsländerna i de internationellafinansiella institutionerna är en prioriterad fråga för den svenskaregeringen.Med anledning av några av de motionsvis framförda synpunkterna angåendeskrivelsens utformning får utskottet konstatera att har begärtföreliggande skrivelse inom ramen för sitt arbete med framtagande av enpolitik för global utveckling (PGU). Den får därför ses i perspektiv aven mera omfattande redovisning. Vissa av de element som motionärernalyfter fram omfattas också av regeringens redovisning inom ramen förmål- och resultatstyrningen i budgetprocessen.Finansutskottet konstaterar i sitt yttrande att skrivelsen delvis ärsvårläst och att det inte alltid framgår vilka ståndpunkter regeringentagit i enskilda frågeställningar:Enligt utskottets mening måste man emellertid komma ihåg att skrivelsenär den första inom detta ämnesområde och att det normalt tar ett taginnan en rapportering finner sin form. Utskottet utgår därför ifrån attregeringen till nästa skrivelse ser över strukturen på informationenoch tydligare klargör vilka de svenska ställningstagandena varit i olikafrågor.Utrikesutskottet delar i dessa avseenden finansutskottets uppfattning.Utskottet noterar med tillfredsställelse det initiativ avseende skapandetav en fond som syftar till att stärka de afrikanska valkretskontorensanalyskapacitet vid IMF och , som togs av tillsammansmed , , och under våren 2004.Utskottet noterar dock att det alltjämt inte har nåtts någon djupareenighet kring frågan hur utvecklingsländernas formella inflytande i definansiella institutionernas styrelse kan ökas.Ett enskilt lands röstandel i IMF:s och styrelser bestämsdels av landets kapitalandel (kvot), dels av ett antal basröster. Varjeland tilldelas 250 basröster. I takt med att kapitalandelen successivthar ökat, har andelen basröster av den totala röststyrkan minskat (iIMF från till och i från till ).I har har den största röststyrkan avrösterna, följt av (7,), (4,), (4,) och (4,). Också i IMF har störst röstandel (17,) följt av (6,).Finansutskottet anför i sitt yttrande följande:Utskottet delar regeringens ståndpunkt i skrivelsen att frågan omutvecklingsländernas inflytande i t.ex. IMF och har en högprioritet. Utskottet är också överens med regeringen om att ett förstanaturligt steg för att utöka utvecklingsländernas formella inflytandevore att höja de s.k. basrösternas andel av den totala röststyrkaninstitutionerna. Utskottet vill, i likhet med regeringen, betona attinflytande även handlar om ländernas möjligheter att effektivt delta iinstitutionernas beslutsprocesser. På detta område har under desenaste åren tagit ett flertal initiativ, och enligt utskottets meningär det viktigt att arbetet med att stärka utvecklingsländernasanalyskapaciteter i institutionerna fortsätter.Utrikesutskottet delar såväl finansutskottets som regeringens bedömningatt utvecklingsländernas formella inflytande kan stärkas genom attandelen basröster höjs till dess ursprungliga nivå på ca 11 %.Liksom regeringen vill dock utskottet betona att det formella inflytandetvid beslutsfattande i styrelserna inte nödvändigtvis är helt avgörandeför utvecklingsländernas förmåga till delaktighet i de internationellainstitutionernas verksamhet. Lika viktigt är att ha kapacitet att kunnadelta aktivt i styrelsearbetet och att kunna förhandla om sina land-och låneprogram med institutionerna så att landets egna prioriteringarbeaktas. Kapacitetsuppbyggnad i fattiga länder är härvidlag av centralbetydelse.Vad avser öppenhet och demokrati vid tillsättningen av chefspositionerinom IMF och noterar utskottet att IMF:s och Världsbankenslöpande ärenden handhas av 24 exekutivdirektörer. De fem störstainnehavarna av röstandelar, dvs. , , , Storbritannienoch , tillsätter var sina exekutivdirektörer, medan resterandemedlemmar av banken representeras av inalles 19 exekutivdirektörer vilkaväljs av medlemsländer eller valkretsar bestående av ett antal länder.Sverige ingår i en valkrets tillsammans med , , ,, , och . Röstningstillfällena äger rumvartannat år.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Fi4 (v)yrkandena 1-3, 2004/05:Fi6 (mp) yrkande 9, 2004/05:Fi7 (c) yrkandena 1och 5-7 samt 2004/05:U279 (v) yrkandena 3-5.De nationella parlamentens inflytande och delaktighet i de internationellafinansiella institutionernas arbeteMotionerMotionärerna bakom partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 4 anser attregeringen bör utforma en svensk skriftlig position i frågan omkonditionaliteten i IMF och som tydligt tar ställning motdetaljerade policyvillkor som inte bygger på nationella fattigdomsstrategieroch full parlamentarisk insyn.I partimotion 2004/05:U279 (v) yrkande 1 anför att Sverigei internationella sammanhang bör verka för att hindra IMF och Världsbankenfrån att försöka påtvinga enskilda länder en viss form av ekonomiskpolitik. Vidare anför motionärerna (yrkande 2) att i IMF ochVärldsbanken bör agera för en revidering av konditionaliteten så attdemokratiskt valda regeringar och parlament ges ett större inflytandeöver de lånevillkor som ställs.I den enskilda motionen 2004/05:Fi6 (mp) yrkande 6 anförs att regeringeni det fortsatta arbetet i de internationella finansiella institutionernabör prioritera en revidering av PRSP-processen så att ett reellt folkligtoch parlamentariskt inflytande garanteras och så att PRSP-metodikeninte blir till ett sätt att maskera fortsatt sträng konditionalitet pådet finansiella området.Centerpartiet anför i kommittémotion 2004/05:Fi7 (c) yrkande 3 attregeringen bör utforma en enhetlig skriftlig analys och positioner kringVärldsbankens och IMF:s villkorsgivande som utgår från riksdagensrättighets- och fattigdomsperspektiv.Motionären bakom den enskilda motionen 2004/05:Fi6 (mp) yrkande 7 anseratt regeringen bör utöka det parlamentariska inflytandet ochpåverkansmöjligheten i utformningen av ställningstagande och positioner rörandeinternationella finansiella institutioner på så sätt att kankomma in i processen innan positionerna slagits fast.I samma motion (yrkande 8) anförs att riksdagsledamöter bör beredasplats i delegationer som deltar på valkretsmötena. Motionären anservidare (yrkande 2) att regeringen bör presentera förslag för hur dettarutinmässigt kan skapa dialogformer med ideella organisationer ochfolkrörelser i frågor om hur internationella finansiella institutionersverksamhet och policy utformas.I den enskilda motionen 2004/05:Fi5 (delvis) (s) anför motionären attSverige bör bidra till att formulera en övergripande och mer ambitiösstrategi för att åtgärda den skeva representationen ifinansieringsinstitutionernasamt verka för att öka delaktigheten i tillsättningen av chefer i deinternationella finansieringsinstitutionerna.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis erinra om att IMF och , sedan1999, baserar sitt stöd till fattigdomsbekämpning och skuldavskrivningarpå mottagarländernas politik. Enligt institutionernas riktlinjer skallpolitiken utarbetas av ländernas regeringar i samråd med nationellaparlament och det civila samhället och formuleras i en nationellhandlingsplan för fattigdomsminskning - Poverty Reduction Strategy Papers(PRSP).Utskottet välkomnar att särskilt har betonat behovet av attstärka utvecklingsländernas inflytande över och ansvar för PRSP-processen.Sverige har också, noterar utskottet, understrukit vikten av parlamentensdeltagande vid utarbetandet av ländernas fattigdomsstrategier. Därtillhar anfört att handlingsplanerna, för att fungera som effektivastyrdokument, bör ha en mer strategisk inriktning, med tydligt fastställdaprioriteringar och starkare kopplingar till landets beslutsprocessersamt nationella budgetar.Utskottet konstaterar att regeringens prioriteringar i de internationellafinansiella institutionernas löpande arbete baseras på den politik förglobal utveckling som har lagts fast av (bet. 2003/04:UU3).En central tanke i denna politik är att den skall präglas dels av etträttighetsperspektiv, dels av de fattigas perspektiv. Detta innebär attmänniskors rättigheter skall utgöra grund för de åtgärder som vidtasför en rättvis och hållbar utveckling. Demokrati, jämställdhet ochbarnets rättigheter lyfts särskilt fram. Vidare skall politiken präglasav fattiga människors behov, intressen och förutsättningar. Genomslagetav de svenska synpunkterna i dessa avseenden bör framgå av kommandeskrivelser.Utskottet välkomnar att regeringen, genom föreliggande skrivelse, liksomgenom återkommande föredragningar, av statsrådenPär Nuder och inför IMF:s och vårmöte den23-25 april 2005, underrättar om verksamheten i de internationellafinansiella institutionerna och regeringens prioriteringar i dess arbetemed dem. får härigenom möjlighet att delge sina synpunkteroch, i förlängningen, utöva påverkan.Finansutskottet konstaterar i sitt yttrande att informationen frånregeringen på området väsentligt har förbättrats under det senaste året.Utskottet konstaterar vidare att det nya systemet för delgivning avinformation angående de internationella finansiella institutionernasverksamhet "bör få verka innan ställning tas till hur informationenoch inflytande ytterligare kan förbättras".Utrikesutskottet delar denna uppfattning. Arbetet med att ytterligareförstärka de nationella parlamentens delaktighet och insyn i deinternationella finansiella institutionernas verksamhet är viktig och börfortgå. Utskottet anser att öppenhet och insyn i de finansiellainstitutionernas prioriteringar, planer och program bidrar till en effektivareallokering av resurser och bistånd, till att miljöhänsyn säkerställssamt att institutionernas roll och verksamhet får legitimitet i denallmänna opinionens ögon. Det är således till gagn för såväl deinternationella institutionerna och deras projekt som de stater som på olikasätt är delaktiga i institutionernas verksamhet.Deltagande i de parlamentariska nätverk som finns på området är avbetydelse. Utskottet anser dock att ledamöter därutöver bör beredas platsi de delegationer som deltar på valkretsmötena.Med det ovan anförda anser utskottet att de motionsvis framfördasynpunkterna är tillgodosedda varför motionerna 2004/05:Fi4 (v) yrkande 4,2004/05:Fi5 (delvis) (s), 2004/05:Fi6 (mp) yrkandena 2, 7 och 8,2004/05:Fi7 (c) yrkande 3 samt 2004/05:U279 (v) yrkandena 1 och 2.MillenniemålenMotionerVänsterpartiet anför i partimotion 2004/05:Fi4 (v) yrkande 5 att Sverigebör verka för att IMF och öppet debatterar kring makroekonomiskaalternativ i syfte att nå millenniemålen.Vänsterpartiet anför vidare (yrkande 6) att bör agera för attinriktningen av fattigdomsbekämpningen inom IMF och tarhänsyn till vikten av en rättvis fördelningspolitik och att institutionernasverksamhet utvärderas i förhållande till millenniemålen.Centerpartiet begär i kommittémotion 2004/05:Fi7 (c) yrkande 4 attregeringen utarbetar strategier för att påverka IMF och såatt deras ekonomiska politik är styrd av millenniemålet och inte motarbetardetta.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis erinra om att FN:s millenniedeklarationantogs vid det s.k. Millennietoppmötet . Deklarationen slår fastatt global utveckling kräver en helhetssyn, insatser för fred, säkerhet,fattigdomsbekämpning, hälsa, utbildning, miljö, mänskliga rättigheteroch demokrati.Baserat på denna deklaration har mer konkreta tidsbundna målsättningar,de s.k. millennieutvecklingsmålen, formulerats. Dessa mål, vilka avsesvara uppnådda till 2015, skall ses som etappmål på vägen mot målet atthelt avskaffa fattigdomen i världen. Målen omfattar områden som ökadutbildning, bekämpning av fattigdom och hunger, barnadödlighet,mödradödlighet, miljöförstöring, hiv/aids, malaria och andra sjukdomar samtkönsdiskriminering.Millenniemålen slår vidare fast att biståndet till utvecklingsländernaskall utökas och effektiviseras, handelshinder skall minskas och defattiga ländernas skuldbördor skall reduceras. Huvudansvaret för attuppnå millenniemålen på det nationella planet åvilar dock det land somerhåller bistånd. Det mottagande landet skall underlätta målens uppfyllandegenom att bl.a. skapa gynnsamma förutsättningar för demokratisk utveckling,föra en sund ekonomisk politik och bekämpa korruption.Det är utskottets mening att globaliseringen, främst manifesterad avökad rörlighet för varor och tjänster genom minskade eller avskaffadehandelshinder, har bidragit till stora framsteg i arbetet med attbegränsa fattigdomen i världen och uppnå millenniemålen. Vägen tillavskaffandet av massfattigdomen är dock alltjämt mycket lång, och utskottetkonstaterar att millennieutvecklingsmålen, med nuvarande utvecklingstakt,inte kommer att kunna uppnås . uppskattar attdet skulle behövas ytterligare ca , någotsom motsvarar en fördubbling av nuvarande biståndsnivåer, för attuppfylla målen.Det är därför angeläget, anser utskottet, att biståndet ökas betydligt,framför allt från länder som ligger under FN:s rekommenderade nivå om0,av bruttonationalinkomsten. tillhör, noterar utskottet,en liten grupp länder som lever upp till FN:s rekommendationatt avsätta av bruttonationalinkomsten till internationelltutvecklingssamarbete. skall det svenska biståndet öka- målet att av bruttonationalinkomsten skall avsättas till biståndligger fast. beräknas biståndet utgöra avbruttonationalinkomsten.Vad avser eventuella makroekonomiska alternativa handlingsvägar för attuppnå millennieutvecklingsmålen, noterar utskottet att Storbritannienhar tagit initiativ till en internationell mekanism för finansiering(IFF), varigenom de globala biståndsvolymerna avses öka från dagens ca50 miljarder US-dollar till det dubbla .