bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — Att förbättra kvaliteten på handlingsplanerna och att öka de arbetssökandes delaktighet i utarbetande och vidareutveckling av handlingsplanerna måste prioriteras i arbetsförmedlingens verksamhet. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att verksamheten har fokus på kvaliteten i handlingsplanerna. Utskottet noterar det arbete som ägt rum på området och avvaktar den fortsatta utvecklingen. Oppositionspartierna har enats om ett gemensamt förslag till en reformerad arbetslöshetsförsäkring, vilket framgår av motionerna A363 yrkandena 5 och 6 (c), A369 yrkande 17 (fp), A414 yrkande 2 (m) och A420 yrkandena 10-12 (kd). Arbetslöshetsförsäkringen spelar en viktig roll i arbetsmarknadspolitiken och ska genom sin utformning medverka till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska präglas av en enhetlig och därmed rättvis tillämpning av de regler som gäller i arbetsförmedlingens och arbetslöshetskassornas verksamhet. Som utskottet har gett uttryck för i många olika sammanhang (senast i bet. 2004/05:AU4) är rättssäkerheten av grundläggande betydelse för den arbetslöse och för legitimiteten i försäkringen. finns det 37 självständiga arbetslöshetskassor som administrerar arbetslöshetsförsäkringen. Kassorna är privaträttsliga organ (ekonomiska föreningar) vars handläggning och beslut i ärenden om arbetslöshetsförsäkring är myndighetsutövning. finns även Alfa-kassan som är en från fackförbund och andra intresseorganisationer helt fristående arbetslöshetskassa. Arbetsförmedlingen informerar arbetssökande om och kontrollerar att de uppfyller villkoren för att få ersättning, dvs. att de aktivt söker arbete och accepterar erbjudanden om lämpligt arbete eller en plats i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Arbetslöshetskassorna beslutar sedan om och betalar ut arbetslöshetsersättning. Ansvar för tillsynen över arbetslöshetskassorna har (). Målet för IAF:s verksamhet är att myndigheten ska bidra till att arbetslöshetskassorna och arbetsförmedlingarna fullgör sina uppgifter i arbetslöshetsförsäkringen på ett korrekt och likformigt sätt över hela landet. IAF:s arbete ska också bidra till att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. IAF återrapporterar kvartalsvis till regeringen uppgifter om bl.a. genomsnittlig tid för arbetslöshetsersättning, antalet utförsäkrade och antalet meddelanden från arbetsförmedlingen om ifrågasatt rätt till arbetslöshetsersättning och hur många av dessa meddelanden som leder till beslut från arbetslöshetskassan om nedsättning av ersättningen eller andra sanktioner. En allmän försäkring? I oppositionspartiernas gemensamma förslag till en ny arbetslöshetsförsäkring förs fram att den bör vara en allmän försäkring. Utskottet ser för sin del många fördelar med dagens ordning, exempelvis att närheten till de fackliga organisationerna och bransch- och småföretagarorganisationerna garanterar en nära koppling till lönebildningen, arbetsmarknadspolitiken och i förlängningen till den ekonomiska politiken. Utskottet har tidigare prövat liknande yrkanden och finner inte heller nu att det finns skäl att omforma arbetslöshetsförsäkringen till en allmän försäkring. I flera motioner betonas arbetslöshetsförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring. Utskottet gör med anledning av det följande bedömning. Arbetslöshetsförsäkringen är och ska vara en omställningsförsäkring. Försäkringen skaskapa förutsättningar för en trygg omställning med målet att individen så snabbt som möjligt får ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Det är viktigt att det finns en tillit och en tilltro till försäkringen. Ersättningsnivåerna bör därför vara generösa. Det är dock nödvändigt att a-kassan verkligen fungerar som en omställningsförsäkring och inte som ett permanent försörjningsstöd. Ett av de två målen för verksamhetsområdet förmedlingsverksamhet är att säkerställa arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring.Omställningen till ett annat arbete ska påbörjas direkt vid arbetslöshetens inträde och den sökande ska aktivt verka för att han eller hon så snabbt som möjligt finner ett nytt arbete.Brister i tillämpningen av försäkringen har tidigare uppmärksammats av såväl som IAF. Frågan om en ändamålsenlig tillämpning av försäkringsreglerna är av stor betydelse och utskottet anordnade därför en särskild hearing i frågan . I betänkande 2004/05:AU4 behandlade utskottet bl.a. styrelses framställning (2003/04:RRS7) med anledning av granskningsrapporten på arbetsförmedlingen (RiR 2004:3). Utskottet betonade då att det är viktigt att de arbetslösa och personer i olika program är aktiva i sitt arbetssökande men att det också finns ett ömsesidigt ansvar. Ett kvalitativt sett bra sökande efter arbete ska ske genom en dialog och i arbetet med den individuella handlingsplanen. Utskottet uttalade att måttet på en god sökaktivitet inte bara är antalet sökta arbeten utan att det också finns en kvalitativ sida, som har bäring på försäkringens begrepp "lämpligt arbete" i lagens 11 §. En övergripande princip vid bedömningen av vad som är lämpligt arbete är att hänsyn ska tas till den sökandes förutsättningar och andra personliga förhållanden. Utskottet är fortfarande av denna uppfattning. Utskottet har med tillfredsställelse noterat att regeringen nu har gett AMS i uppdrag att intensifiera arbetet med att skapa en effektivare och sammanhållen organisation som säkerställer en likartad tillämpning av det arbetsmarknadspolitiska regelverket över hela landet. AMS ska prioritera arbetet med att stärka enhetligheten och rättssäkerheten i arbetsförmedlingarnas tillämpning av regelverket, bl.a. utifrån det åtgärdsprogram som AMS redovisat till regeringen . Regeringen anför i propositionen att vissa indikationer funnits som tyder på att det skett positiva förändringar inom området men betonar att det är för tidigt att redan nu dra några säkra slutsatser av detta. En del arbetsförmedlare, framförs det i propositionen, upplever obehag då det kan bli fråga om att lämna rapport till arbetslöshetskassan när en arbetssökande avvisar ett arbete. På försök kommer AMV därför att utarbeta och pröva en ny modell där ansvaret för att lämna en rapport om ifrågasatt ersättningsrätt flyttas till en central funktion inom arbetsförmedlingen. Ett metodstöd för uppföljning har också införts av AMS. Förmedlingarna ska dokumentera och motivera varför den arbetssökande inte ska anvisas till aktivitetsgarantin utan i stället få arbetslöshetsersättning. Antalet underrättelser till arbetslöshetskassorna har ökat jämfört med . Totalt har 3 400 underrättelser lämnats till arbetslöshetskassorna . Regeringen kommer att fortsätta att noga följa utvecklingen av de åtgärder som AMV vidtagit. har inkommit till med en framställning (2004/05:RRS22) med anledning av granskningsrapporten (RiR 2005:3) Arbetslöshetsförsäkringen - kontroll och effektivitet. Stora brister i hanteringen av arbetslöshetsförsäkringen påtalas. Utskottet avser att behandla framställningen i sitt särskilda betänkande om arbetslöshetsförsäkringen. Alternativ finansiering av arbetslöshetsförsäkringen Utskottet har tidigare tagit ställning till olika förslag om en alternativ finansiering av arbetslöshetsförsäkringen. Utskottet är även nu kritiskt till de framförda förslagen, som kan komma att drabba enskilda personer hårt. Utskottet är också av den uppfattningen att det är värdefullt att försäkringen är frivillig eftersom det ökar försäkringens legitimitet. Arbetslöshetsförsäkringens uppgift är att ersätta den enskilde för inkomstförlust . Försäkringen kan också bidra till en ökad rörlighet, vilket ger förutsättningar för en välfungerande arbetsmarknad och i förlängningen en lägre arbetslöshet. Arbetsmarknadens försörjningsstöd ska ge den ekonomiska grundtrygghet som gör att enskilda människor inte drabbas onödigt hårt vid olika oförutsedda händelser, som exempelvis arbetslöshet. De förslag som förs fram av oppositionen om sänkta ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen skulle ge många arbetslösa en väsentligt sämre ekonomisk situation. Det är inga förslag och ingen politik som utskottet kan ställa sig bakom. Utskottet godtar den ändring som föreslås i 10 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, och som innebär att ersättning i normalfallet inte ska lämnas till personer som är tjänstlediga utan lön. Undantag ska kunna medges i vissa fall. I motion A215 yrkandena 1 och 2 (fp) görs gällande att syftet med EU:s sociala fonder om "empowerment" (sv. egenmakt, att ta makten över sin egen situation) inte tillgodoses inom fonden, att bör utredas och att riktlinjer bör utformas för kommande stödformer. Europeiska socialfonden är en av och har som övergripande mål att främja sysselsättningen och utvecklingen av mänskliga resurser. Empowerment är en av flera centrala principer för fonden. I den senaste oberoende utvärderingen av Equal konstateras bl.a. att tillämpningen av Empowerment medfört att det skapas mervärden i programgenomförandet. Utskottet saknar anledning att göra annan bedömning. Strukturfondernas organisation har setts över av för regional tillväxt. Utredningen föreslår i sitt delbetänkande (SOU 2005:93) bl.a. att ansvaret för den offentliga förvaltningen av strukturfonderna övergår till en ny myndighet och att Svenska upphör. Utskottet ställer sig inte bakom förslagen. Utskottet har ett antal gånger tidigare understrukit hur viktigt det är att kvinnor och män behandlas likvärdigt på arbetsmarknaden. I motion A218 (mp) tas frågan upp om en könsbaserad statistik i arbetsmarknadspolitiken. Utskottet anmärker i detta sammanhang att AMS har i uppdrag att övergripande och länsvis redovisa vilka kompetensutvecklingsinsatser som genomförts i syfte att integrera jämställdhetsfrågorna i myndighetens verksamhet i samband med årsredovisningen. All återrapportering av individbaserad statistik ska vara könsuppdelad och i de fall det inte är möjligt ska orsaken redovisas. Eventuella skillnader mellan könen ska analyseras och kommenteras. Utskottet har på annat håll i detta betänkande betonat vikten av en adekvat återrapportering och förutsätter att regeringen noga följer verkets återrapportering och vidtar åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt. Med anledning av motion A381 (s) som behandlar frågan om jämställdhet och arbetsmarknadspolitiska program konstaterar utskottet att AMS ska bidra till att öka jämställdheten mellan kvinnor och män i arbetslivet och motverka den könsuppdelade arbetsmarknaden. har AMS tilldelats särskilda medel för att bedriva projektverksamhet i syfte att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden, s.k. brytverksamhet. Som påpekas i motionen är män som får en anställning med lönebidrag överrepresenterade i förhållande till de kvinnor som får hjälp till en sådan anställning. Utskottet menar att det är djupt otillfredsställande med den obalans som råder i detta avseende inom vissa arbetsmarknadsprogram. Regeringen har som ambition att se över insatserna så att de bättre svarar mot både kvinnors och mäns villkor på arbetsmarknaden. Utskottet ser detta som mycket angeläget och förutsätter för sin del att regeringen vidtar de åtgärder som behövs. De nu berörda motionerna bör därför inte bifallas. Utskottet återkommer till frågor om jämställdhet i arbetsmarknadspolitiken i avsnittet Arbetsmarknadspolitiska program, allmänna frågor. Flyttningsbidrag lämnas i form av respenning, starthjälp och pendlingsstöd. Bestämmelserna ändrades efter att ha utretts av utredningen om rörlighetsstimulanser (SOU 2003:37 - Ökad rörlighet för sysselsättning och tillväxt). Bland annat togs möjligheten bort att vid särskilda skäl ge flyttningsbidrag till personer som uppfyllde vissa förutsättningar. Utskottet behandlade förslaget i 2004/05:AU1. En av arbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter är att sammanföra arbetssökande med lediga arbeten. För en effektiv matchning krävs både en geografisk och yrkesmässig rörlighet. Det är angeläget att underlätta och understödja en sådan rörlighet. måste de stöd som finns vara verksamma och tillämpas på ett likformigt sätt och i första hand inriktas på dem som har det svårast på arbetsmarknaden. I förra årets budgetproposition betonades att bestämmelserna inte i första hand var riktade till ungdomar eftersom de som grupp är mest flyttbenägna. Stödet skulle inte användas för flyttningar som ändå skulle ha ägt rum. Utskottet delar denna bedömning. Det är dock inte bra om utformningen av reglerna blir ett hinder för den önskvärda rörligheten som påtalas i motionerna A237 (s), A285 (s), A292 (s) och A372(s). Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammar denna fråga och vid behov återkommer med förslag till . Utskottet är inte berett att tillmötesgå yrkande om en förnyad arbetsrätt i A420 yrkande 29 (kd). Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna Sk298 yrkande 8 (m), Sf233 yrkande 3 (m), Sf234 yrkandena 1-3 (m), Sf383 yrkande 10 (fp), N308 yrkande 6 (kd, m, c, fp), N383 yrkande 13 (fp), N433 yrkande 1 (kd, c, fp, m), N480 yrkande 19 i denna del (kd), A205 yrkande 2 (s), A212 (m), A213 yrkandena 1, 2 och 4-7 (m), A215 yrkandena 1 och 2 (fp), A218 (mp), A233 (kd), A237 (s), A246 yrkande 1 (c), A253 (v), A271 (v), A277 (s), A285 (s), A292 (s), A293 (s), A298 (s), A309 yrkandena 4 och 6 (c), A354 (s), A355 (s), A363 yrkandena 1-9 (c), A369 yrkandena 1 i denna del, 9, 10, 12, 13, 14 och 17, de båda senare i denna del, (fp), A372 (s), A381 (s), A390 (s), A394 (s), A398 (s), A412 (mp), A413 (mp), A414 yrkandena 2 i denna del och 3 (m), A415 yrkandena 1 och 2 (s) och A420 yrkandena 1-3, 10-12, de tre senare i denna del, 21, 29 och 34 i denna del (kd). Regeringens sysselsättningspaket och oppositionspartiernas nystartsjobb Regeringen genomför ett tvåårigt sysselsättningspaket med början . Insatserna beräknas ge omkring 55 000 personer möjlighet till arbete, praktik eller utbildning. Huvuddelen av satsningen sker inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. De arbetsmarknadspolitiska programmen ökar med drygt 40 000 platser till över 161 000 platser totalt. Sysselsättningspaketet består av: plusjobb 15 000 platser arbetspraktik m.m. 13 000 platser utbildningsvikariat 5 000 platser akademikersatsning 4 000 platser lärlingsplatser för ungdomar 3 000 ökade personalresurser på arbetsförmedlingen 500 anställningar. Plusjobb är en ny typ av särskilt anställningsstöd. Stödet ska riktas till personer som varit inskrivna vid arbetsförmedlingen som arbetslösa . Genom plusjobben ska arbete som annars inte hade blivit gjort utföras inom den offentligt finansierade sektorn, exempelvis genom en ökad personaltäthet inom befintlig verksamhet. För arbetena lämnas en lönesubvention på av lön, inklusive lönebikostnader upp till ett tak på per dag. Om överenskommelse om anpassning och utveckling träffas ges ett bidrag för merkostnader på per dag till arbetsgivaren. För deltagare från aktivitetsgarantin ges dessutom alltid ett särskilt bidrag till arbetsgivaren på per dag. Ersättning lämnas till arbetsgivaren genom en kreditering på dennes skattekonto. Anvisningarna till plusjobben ska bygga på lokala avtal mellan arbetsförmedlingen, den lokala arbetstagarorganisationen och arbetsgivaren. Lagen om anställningsskydd (LAS) ska inte gälla för plusjobben, vilket följer av att det är en anställning med särskilt anställningsstöd. Arbete i plusjobb ska som sådan anställning inte heller kvalificera till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen men utgör överhoppningsbar tid vid kvalificering till arbetslöshetsersättning. Utbildningsvikariat innebär att en arbetssökande person erbjuds en vikariatsanställning hos en kommun, ett landsting eller en av dem anlitad vårdentreprenör som beviljat en anställd utbildning med lön. Arbetsgivaren får stöd för den faktiska lönekostnaden, dock med högst per dag under längst . Utbildningsvikariat kan erbjudas till den som har varit inskriven vid en arbetsförmedling och arbetssökande i minst en månad. LAS ska gälla för arbetena som även ska kvalificera till ersättning från arbetslöshetskassan. Den lönesubvention som lämnas till arbetsgivaren och ersättningen för utbildningskostnaden får formen av ett bidrag som krediteras på arbetsgivarens skattekonto. Regeringen föreslår att lagen (1991:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och ändras på så sätt att även stöd till utbildningsvikariat får tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på sådant skattekonto. Regeringen bedömer att lagförslaget är av så enkel lagteknisk beskaffenhet att Lagrådets hörande inte har behövts. I regeringens sysselsättningspaket ingår även satsningar på ungdomar och akademiker. Utskottet redogör närmare för de delarna av sysselsättningspaketet i ett senare avsnitt. Oppositionspartiernas förslag om nystartsjobb och synpunkter på regeringens sysselsättningspaket Partierna (m, fp, kd, c) föreslår gemensamt att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som har haft arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag och som får ett arbete, benämnt nystartsjobb. Nedsättningen ska gälla som personen varit frånvarande från arbetslivet, dock i högst . Skatterabatten ska kunna förlängas i särskilda fall men först efter individuell prövning. Ungdomar som har varit arbetslösa ska omfattas av nystartsjobben. För dem gäller dock skatterabatten i högst . Nystartsjobben ska även omfatta nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare efter det att uppehållstillstånd har beviljats. Skatterabatten ges till nystartsjobb i näringslivet. LAS ska gälla för arbete i nystartsjobb som bedöms kunna generera 50 000 arbeten. avvisar i motion A414 yrkande 1 stora delar av regeringens sysselsättningspaket och menar att det är olämpligt att expandera volymen av åtgärder i ett läge där bedömare räknar med att de lediga resurserna på arbetsmarknaden minskar. Partiet motsätter sig att arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökas utan att detta belastar utgiftssidan fullt ut. Genom att regeringen finansierar åtgärder med minskade intäkter i stället för ökade utgifter undanröjs påfrestningar på budgetmarginalen. anser att regeringens förslag kräver att utgiftstaket justeras med motsvarande belopp som skattekrediteringen utgör. I motionerna Sk496 yrkande 5, Sf331 yrkande 9 och Sf382 yrkande 13 anförs att en satsning på en permanent ökning av företagens efterfrågan på arbetskraft är en mer framkomlig och långsiktig väg än att satsa på traditionella arbetsmarknadspolitiska åtgärder som t.ex. arbetspraktik. Förslaget om lärlingsplatser och kvalificerad yrkesutbildning ligger i linje med tidigare moderata förslag. Förutom vad som ovan anförs om nystartsjobben betonar följande om förslaget. Syftet är att underlätta för dem med svag förankring i arbetslivet att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Nystartsjobben kan göra att nya arbetstillfällen växer fram. Jobben kan kombineras med Alliansens förslag om sänkta arbetsgivaravgifter. Den skatterabatt som ges för personer som stått utanför arbetsmarknaden blir då mycket kraftfull. För att ytterligare underlätta nyanställningar i nystartsjobben bör företagen kunna använda sig av visstidskontrakt när de anställer någon för ett nystartsjobb. Enligt förslaget är nystartsjobben en rättighet som gäller alla, oavsett hur anställningen förmedlas. När en arbetssökande och en arbetsgivare kommer överens om en anställning som uppfyller kraven för nystartsjobb kan arbetsgivaren ansöka hos skattemyndigheten om att arbetsgivaravgiften tas bort. Därmed minskar den stigmatiseringseffekt som åtgärder via arbetsförmedlingen ofta för med sig. Både nystartsjobben och lärlingsintroduktionen innebär att kommunernas kostnader för introduktion av invandrare minskar dramatiskt. Folkpartietanföri motionerna A369 yrkandena 11 och 16 den senare i denna del, Kr376 yrkande 9 och N443 yrkande 59 i denna del att regeringen ökar de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kraftigt för att dölja så mycket som möjligt av den öppna arbetslösheten, vilket är fel. Åtgärderna bör förbli på den nivå som gäller . I stället för flera sysselsättningsåtgärder måste förutsättningar för nya varaktiga arbeten i privat sektor förbättras. Utöver vad som anförs ovan om oppositionspartiernas förslag om nystartsjobb pekar på att många utvärderingar har visat att subventionerade anställningar kan vara en väg in i reguljär sysselsättning för dem som står relativt långt ifrån den reguljära arbetsmarknaden. Studier visar att ungdomar, som knappt har etablerat sig på arbetsmarknaden, löper en större risk att bli utslagna om inte arbetslösheten bryts snabbt. Till skillnad från dagens anställningsstöd, som är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd där sökande anvisas till olika företag av arbetsförmedlingen, är nystartsjobben en rättighet för alla. Det är viktigt att nystartsjobben inte administreras via arbetsförmedlingen. Likaså är en god kontroll av nystartsjobben av vikt för att motverka missbruk. En annan skillnad i förhållande till dagens allmänna anställningsstöd, som subventionerar upp till ett tak, är att nystartsjobben inte är takbegränsade och att sänkningen av arbetsgivaravgifterna varar . välkomnar i motionerna A416 yrkande 4 och A420 yrkandena 5 och 9 den del av regeringens satsningar som gäller lärlingsplatser, men avvisar i övrigt större delen av sysselsättningspaketet. De pengar som satsas skulle, menar , göra större nytta om de i stället användes till strukturförändringar på arbetsmarknaden. Plusjobben riskerar att skapa flera problem än de löser både för kommunerna och för de långtidsarbetslösa som får del av dem. Utöver vad som anförts ovan om nystartsjobben hänvisar till att studier visar att ungdomar som knappt har etablerat sig på arbetsmarknaden löper en större risk att bli utslagna om inte arbetslösheten bryts snabbt. Skatterabatten ska endast gälla anställningar i näringslivet. En fördel med den är att effekten på de offentliga finanserna blir mer begränsad. Det är viktigt att nystartsjobben inte administreras av arbetsförmedlingen. Det är dock angeläget att etablera en god kontroll av nystartsjobben för att motverka missbruk. Centerpartietanför i motionerna A363 yrkande 12 och Sf333 yrkande 7 utöver vad som anförs ovan om oppositionspartiernas förslag om nystartsjobb att arbetsmarknaden måste reformeras så att fler människor kommer i arbete. Det är särskilt viktigt att få in människor som stått utanför arbetsmarknaden eftersom de riskerar ett långvarigt utanförskap. Erfarenheter från andra länder tyder på att en effektiv väg för att förbättra sysselsättningsläget för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden är att sänka arbetsgivaravgifterna. Nystartsjobben ska ersätta dagens riktade anställningsstöd. Nystartsjobben ska också gälla nyanlända invandrare som har fått uppehållstillstånd i . I motion N308 yrkandena 8 och 9 av m.fl. (kd, m, c, fp) anförs att nystartsjobb bör införas och att är lämpligt som försökslän. m.fl.(kd, c, fp, m) anför i motion N433 yrkande 2 att det behövs särskilda åtgärder för att ungdomar snabbt ska komma in på arbetsmarknaden och för att underlätta för människor som har en svag förankring på arbetsmarknaden. Nystartsjobb bör därför införas. och (båda s) föreslår i motion A304 ytterligare åtgärder för att möta framtidens behov av personal inom vård- och omsorgsarbete utöver vad som föreslås i budgetpropositionen. () anför i motion A213 yrkande 3 att regeringens sysselsättningsprogram är ett tecken på total handlingsförlamning och att nystartsjobben skapar en väg tillbaka till arbete för långtidsarbetslösa människor som varit bidragsberoende. Samme motionär anser i motionSk298 yrkande 2 att förutsättningarna för att skapa nya jobb kan stärkas genom att arbetsgivaravgifterna för småföretag sänks. () framför i motion A389 att regeringens förslag om plusjobb är utomordentligt. En del av de arbetsuppgifter som kan förväntas passa för plusjobben bedrivs också i folkrörelser och i föreningars regi.