bet · GS01KRU8 · 2005-03-08 00:00:00 — Slutligenskulle webbaserade tjänster som vänder sig speciellt till olikahandikappgrupper kunna utvecklas ytterligare.Utskottet anser sig kunna utgå från att regeringen i sitt fortsattaberedningsarbete inför den väntade public service-propositionen beaktarvad utskottet här har anfört.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr224(kd), 2003/04:Kr225 (m), 2003/04:Kr266 (c), 2003/04:Kr281 (fp) yrkande3, 2003/04:Kr286 (s) yrkande 2, 2003/04:Kr310 (fp), 2003/04:Kr313 (m),2003/04:Kr326 (c) yrkandena 33-36, 2003/04:Kr342 (s), 2003/04:Kr343(s), 2003/04:Kr344 (s), 2003/04:Kr353 (mp, fp, v, c) yrkande 2,2003/04:Kr359 (fp) yrkande 4, 2003/04:Kr377 (s), 2003/04:Kr378 (s),2003/04:Kr386 (kd) yrkandena 4-6, 2003/04:K444 (m) yrkande 9, 2003/04:Ub517(kd) yrkande 5, Kr204 (c), Kr225 (c), Kr240 (m), Kr241 (c), Kr251 (c),Kr261 (fp) yrkande 3, Kr292 (c), Kr323 (fp), Kr344 (fp), Kr366 (fp)yrkande 6, Kr397 (s), Kr398 (s), Kr406 (s), K227 (m) yrkande 8 och MJ510(fp, c, kd, mp) yrkande 5.Med anledning av den skrivelse från SVT som inkommit till utskottet ochsom rör kravet på textning i förstagångssändningarna vill utskottetanföra följande.SVT 24 är en digital temakanal inriktad på nyheter, samhällsprogram ochsport. Programkanalen sänder dygnet runt alla årets dagar. För attTV-publiken ska kunna följa SVT 24:s digitala sändningar krävs en avkodare,även kallad digitalbox. parallellsänds delar av SVT24:s utbud i programkanalerna och . Det framgår av SVT:sskrivelse att företaget inte avser att texta de parallellsända programmen.Därmed kommer SVT inte att leva upp till kravet i sändningstillståndet,som innebär att av sändningstiden för förstagångssändningarmed svenskt ursprung bör vara textad (regeringsbeslut ).Utskottet vill understryka att SVT är ett självständigt företag somsjälvt beslutar om sin verksamhet inom de ramar som fastlagts av riksdagoch regering. De riktlinjer som gäller för företaget finns angivna isändningstillståndet som gäller . Denna utgångspunkt ärprincipiellt viktig vid bedömningen av public service-företagens verksamhet.Likväl anser sig utskottet vara oförhindrat att med anledning av SVT:sskrivelse anföra följande.Enligt utskottets uppfattning ligger det ett betydande värde i att ävenden del av TV-publiken som endast kan ta emot sändningarna i ochSVT 2 nu har fått möjlighet att under vardagar och även ta delav SVT 24:s utbud som i hög grad inriktas på politik, samhälle och kultur.Hela TV-publiken har därmed fått tillgång till en ny TV-tjänst och kanfölja direktsändningar från debatter, frågestunder i ,utskottsutfrågningar, föreläsningar, principiellt intressanta rättegångarm.m. i programkanalerna och 2.Det totala utbudet av program med svenskt ursprung som sändes 2004uppgick , varav eller textades.Omfattningen av parallellsändningarna beräknas 2005 uppgå ,vilket innebär en kraftig ökning av SVT:s svenskspråkiga utbud. Utskottethar mot denna bakgrund förståelse för att SVT anser att denna tillkommandedel av programutbudet inte ska ingå i underlaget när andelen textadeprogramtimmar ska beräknas. Det kan tilläggas att denna extratjänst somtittarna nu fått tillgång till inte var aktuell när våren2001 tog ställning till kravet på textning.Sammantaget har utskottet funnit att det är rimligt att för innevarandetillståndsperiod undanta parallellsändningarna av SVT 24:s program fråntextningskravet. Det bör dock understrykas att det är Granskningsnämndenför radio och TV som har i uppdrag att granska programföretagens publicservice-redovisningar med avseende på om de ger statsmakterna ochallmänheten ett tillräckligt underlag för bedömning av hur uppdragetfullföljts.Sveriges Televisions regionala sändningarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om SVT:s regionala sändningar.MotionenI motion 2003/04:Kr312 (s) begärs att staten tydliggör SVT:s ansvar föratt hela ska få tillgång till regionala TV-sändningar. Bakgrundentill motionen är att ett antal hushåll i östra inte har möjlighetatt ta emot SVT:s regionala sändningar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare tillfällen behandlat motionsyrkanden medsamma krav som det nu aktuella. Utskottet har förståelse för att det iutbyggnadsskedet av det digitala marknätet inte är aktuellt för SVT medytterligare utbyggnad av det analoga marknätet. Vid föregående riksmötenoterade utskottet med tillfredsställelse att ett avtal hade ingåttsmellan SVT, UR och . Avtalet innebär att täckningen för regionalasändningar i det digitala nätet kommer att justeras så att hushållen ifortsättningen kommer att kunna se "rätt" regionalt program14Yttr.2003/04:KrU3y s. 6.. Utskottet förutsätter att det problem som motionärentagit upp kommer att lösas inom överskådlig framtid. Motion 2003/04:Kr312(s) avstyrks därmed.Täckningen för sändningarUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att motioner om täckningen för SR:s sändningar inordvästra och ska avslås av . Utskottetkonstaterar att slavsändare har installerats i de aktuella områdenasamt att det ankommer på att bedöma om sändarnätet ska byggas utytterligare.Jämför reservation 9 (m).MotionernaI motion 2003/04:Kr223 (m) sägs att boende i i den delav som förr var län inte kan ta emot sändningarfrån Radio . I stället tvingas de lyssna på Radio Malmöhusoch missar därmed nyheter som gäller den egna kommunen. Yrkandet syftartill att bristerna i lokalradions täckning ska avhjälpas.Av motion Kr260 (fp) framgår att det i vissa delar av länär omöjligt för invånarna att lyssna på radio, trots att de har adekvatmottagarutrusning. Yrkandet syftar till att hela länet ska få möjlighetatt ta emot SR:s sändningar.Utskottets ställningstagandeEnligt tillståndsvillkoren ska SR sända fyra rikstäckande ljudradioprogram,varav ett ska ha regionalt uppdelat innehåll. av den bofastabefolkningen ska kunna ta emot sändningarna. Vissa områden liggerofrånkomligen i s.k. radioskugga, där radiomottagningen är dålig. Detankommer på att tillsammans med besluta vilken omfattningsändarnätet ska ha och att bedöma om det är ekonomiskt rimligt att byggaut det ytterligare.Utskottet har inhämtat att är en av de orter där radiomottagningtidigt visat sig vara problematisk. Därför startades en slavsändare iVegeholm (från ) . Sändaren betjänar bl.a. , där invånarna uppges kunna lyssna på lokalradiosändningarnafrån . I har motsvarandeproblem enligt SR gällt kommun, där invånarna inte har kunnatlyssna på "rätt" lokalradiostation, dvs. Dettaproblem har avhjälpts genom att en ny slavsändare har installeratssom betjänar kommun.Motionerna 2003/04:Kr223 (m) och Kr260 (fp) bör inte föranleda någotuttalande från sida. De avstyrks.Finansieringen av programföretagens verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om den framtida finansieringen avprogramföretagens verksamhet. Remissorganens synpunkter på deutredningsförslag som lagts fram och regeringens beredning av fråganbör avvaktas.Jämför reservationerna 10 (m) och 11 (fp).UtredningsförslagI betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst - Finansiering ochskatter (SOU 2005:2) har en särskild utredare lagt fram förslag beträffandevissa frågor om finansieringen och om TV-avgiften m.m.Här återges några av utredningens förslag i korthet (bet. s. 15-16).En medieavgift införs som ska utgöra betalning för rätten att ta del avutsändningar från SVT, SR och UR. Avgiften ska betalas av hushåll,företag, myndigheter m.fl. som innehar en TV-mottagare som kan ta emotutsändningarna från SVT och UR. Den som endast innehar enradiomottagningsapparatska inte erlägga någon avgift.Medieavgiftens storlek beslutas av för den period som de treprogramföretagen tilldelas sändningstillstånd av regeringen. Avgiftendebiteras och uppbärs av RIKAB som även ansvarar för avgiftskontroll.Avgifternaska gå via RIKAB till programföretagen enligt en av beslutadfördelningsnyckel (direktfinansiering). Nuvarande system med budgetunderlagtill regeringen, förslag av regeringen till om tilldelning avmedel och därpå följande riksdagsbeslut samt anslagsvillkor slopas.Vissa av anslagsvillkoren infogas i bolagsordningarna. En lag omfinansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst införs och ersätter bl.a. lagen (1989:41) om TV-avgift.MotionernaI motion K227 (m) föreslås att avgiftsfinansieringen av publicservice-företagen ska avskaffas. I stället ska verksamheten finansieras medskattemedel på samma sätt som annan verksamhet vilken befinns omistligför allmänheten (yrkande 2).I två motioner, 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 2 och Kr366 (fp) yrkande 3,föreslås att ett nytt finansieringssystem av public service-verksamhetenska införas. Det nya systemet får inte bygga på skatter eller reklamintäkter,vilket skulle riskera mediernas oberoende ställning. I stället föreslårmotionärerna att flera fristående fonder ska bildas för att stödjaproduktion av kvalitativa public service-program inom radio, TV och nyamedier. Företagen ska ansöka om medel från fonderna för att produceraoch distribuera kvalitetsprogram. Public service-fonderna ska ge stödtill programproduktion och säkra sådana distributionskanaler att publicservice-utbudet kan nå publiken. Även kommersiella radio- och ,liksom webbplatser, ska kunna få stöd från fonderna. I motion Kr366(fp) föreslås att fonderna ska finansieras dels genom att staten byggerupp ett grundkapital, dels genom årliga tillskott. Grundkapitalet kanbyggas upp genom överföringar av medel från försäljning av statligtägda företag. Det årliga tillskottet ska komma från intäkter frånnätavgifter, intäkter från auktionering av radiofrekvenser och årligakoncessionsavgifter från TV-sändningar.Utskottets ställningstagandeUtredningen om finansiering av public service-verksamheten har remitterats.Enligt utskottets uppfattning bör remissorganens synpunkter ochregeringens fortsatta beredning av frågan avvaktas. bör såledesinte nu ta ställning till vilken finansieringsprincip som ska gälla iframtiden för public service-verksamheten. Motionerna 2003/04:Kr359(fp) yrkande 2, Kr366 (fp) yrkande 3 och K227 (m) yrkande 2 bör avslåsav riksdagen.SponsringsreglerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion med förslag om sponsringsregler. Riksdagenbör inte föregripa regeringens ställningstagande med anledning avutredningsförslag i frågan.UtredningsförslagI betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst - Riktlinjer för en nytillståndsperiod (SOU 2005:1) finns en utförlig beskrivning av nuvarandesponsringsregler, som föreslås fortsätta att gälla (bet. s. 172 f.).Bland annat sägs att programföretagen bör visa restriktivitet när detgäller omfattningen av den direkta sponsringen. När det gäller den s.k.indirekta sponsringen anser kommittén att det är naturligt attprogramföretagen ska ha möjlighet att kunna delta i samproduktioner, t.ex.med public service-företag i andra länder och med fristående filmare,där medproducenten fått ett bidrag från någon utomstående. Företagenbör också kunna köpa visningsrätter till program som fått bidrag frånutomstående. Innebörden i de uttalanden som kulturutskottet gjorde 1996bör skrivas in i sändningstillstånden och förtydligas något.Vidare anser kommittén att programföretagen ska vara skyldiga attredovisa för innehållet i de kontrakt och avtal somanvänds i samband med samarbetsprojekt och köp av visningsrätter.Granskningsnämnden har för regeringen påtalat att den haft problem medatt få tillgång till de dokument som reglerar förhållandet mellanprogramföretagen och utomstående producenter. Principen ska enligt kommitténsuppfattning vara att det är som avgör vilket materialsom behövs för att nämnden ska kunna utföra sitt uppdrag att prövabestämmelser i sändningstillståndet. I den mån sådant material ansesutgöra affärshemligheter får programföretagen ansöka om att Granskningsnämndensekretessbelägger materialet.MotionenI motion Kr400 (s) sägs att så länge omfattningen av SVT:s sponsringsintäkterär relativt blygsam kan sponsringen få fortleva. Villkoret för attföretaget ska få tillgodogöra sig sponsringsintäkter bör enligt motionärenvara att sponsringsverksamheten utsätts för ingående kontroll ochgranskning. Alla papper måste finnas på bordet för den granskande instansen.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att de synpunkter som motionären framfört i höggrad står i överensstämmelse med de slutsatser och förslag som Kommitténom radio och TV i allmänhetens tjänst har framfört. Kommitténs förslagoch remissinstansernas syn på dem kommer att beredas inom Utbildnings-och . bör inte föregripa regeringensställningstagande i denna fråga. Motion Kr400 (s) avstyrks därför.Prissättningen på arkivmaterialUtskottets förslag i korthetEn motion om prissättningen på SVT:s arkivmaterial avstyrks. Frågor omSVT:s arkiv har uppmärksammats av en aktuell utredning och torde kommaatt beaktas av regeringen i beredningsarbetet inför den kommande publicservice-propositionen.BakgrundAv SVT:s anslagsvillkor framgår att SVT ska använda TV-avgiftsmedlenför företagets kärnverksamhet, dvs. TV-verksamhet i allmänhetens tjänst.Medlen ska också användas till verksamhet som syftar till att kompletteraoch stärka kärnverksamheten, exempelvis verksamhet på Internet. Vidareska sidoverksamheter till SVT:s sändningsverksamhet bära sina kostnaderoch i övrigt bedrivas på ett konkurrensneutralt sätt i förhållande tillandra företag som tillhandahåller motsvarande tjänster. Sidoverksamheterska redovisas som egna resultatområden15Jämför prop. 2000/01:94 s. 63f..UtredningsförslagAv betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst - Riktlinjer för enny tillståndsperiod (SOU 2005:1) framgår att SVT i en skrivelse tillkommittén föreslagit att företaget ska ges rätt att ta ut avgifter förvissa elektroniska tjänster, t.ex. i samband med att SVT:s programarkivdigitaliseras. SVT:s ambition är att starta en särskild tjänst, SVTÖppet Arkiv, som ska vara möjlig för publiken att ta del av på begäran.Arkivtjänsten skulle innehålla både äldre program och redaktionelltsammanställda paket med inslag från viktiga händelser. SVT nämnerInternet och bredband som möjliga distributionsvägar (bet. s. 163).Kommittén anser att det är av stor betydelse att public service-företagensrika arkiv kan göras tillgängliga för allmänheten men att det samtidigtinte är oproblematiskt hur man utformar ett system för att ta betaltför att göra det tillgängligt. Mot bakgrund av att SR och UR ännu intehar väckt frågan är det kommitténs uppfattning att programföretagen böråterkomma till regeringen med en samlad bedömning av hur arkivfråganbör hanteras och vilka konsekvenser det skulle få (bet. s. 23).MotionenI motion 2003/04:Kr311 (s) sägs att höga kostnader drabbar de kommuner,föreningar m.fl. som beställer kopior ur . Av motionenframgår att en hembygdsförening fått betala ett förhållandevis högt prisför ett långt filmat avsnitt på en videokassett. Hembygdsrörelsenliksom andra folkrörelser och ideella organisationer har därmed ipraktiken inte tillgång till , hävdar motionärerna. De föreslåratt regeringen ska verka för att principerna för tillgänglighet tilloch kopiering av material ur för icke-kommersiell användningska ses över (yrkande 1). Vidare föreslår de att SVT ska tillämpa enicke-kommersiell prissättning för ideella organisationer, kommuner ochutbildningsanordnare (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeDe kostnader som SVT har för att tillhandahålla material ur arkivetutgörs i huvudsak av upphovsrättliga ersättningar samt hanterings- ochmaterialkostnader. Som redovisats ovan anger företagets anslagsvillkoratt verksamhet av detta slag, s.k. sidoverksamhet, ska bära sina egnakostnader och bedrivas konkurrensneutralt.Utskottet har inhämtat att SVT avser att starta den nyatjänsten SVT Öppet Arkiv, som ska innehålla material som är upphovsrättligtklarerat och som ska vara fritt tillgängligt på samma sätt som gällerför annat material på webben. är SVT förhindrat att läggaut material som ej är upphovsrättsklarerat på webben utan att ta betaltför det.Utskottet noterar att frågor som rör publikens tillgång till publicservice-företagens arkiv har uppmärksammats av Kommittén om radio ochTV i allmänhetens tjänst. Utskottet förutsätter att regeringen beaktardenna fråga i sitt beredningsarbete inför den kommande publicservice-propositionen. Motion 2003/04:Kr311 (s) avstyrks därmed.Public service-företagens redovisningsmetodUtskottets förslag i korthetEtt motionsförslag om att public service-företagen ska få rätt attredovisningsmässigt behandlas som andra aktiebolag i samhällssfärenavstyrks med hänvisning till att frågan kommer att prövas avregeringen.UtredningsförslagSom redovisats i det föregående föreslår Utredningen om finansiering m.m. av radio och TV i allmänhetens tjänst en ny metod, s.k. direktfinansiering,för finansiering av public service-företagens verksamhet. Av utredningensbetänkande16Radio och TV i allmänhetens tjänst - Finansiering och skatter(SOU 2005:2). framgår bl.a. att samtliga företag inom public service-koncernenbehandlar tilldelade medel som näringsbidrag i inkomstskattehänseende.Bland annat anförs följande (bet. s. 248).Ett näringsbidrag är enligt 29 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229,IL) ett stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkareför näringsverksamheten av bl.a. staten eller Europeiska gemenskaperna.Följande gäller enligt inkomstskattelagen vid mottagande av näringsbidrag.Näringsbidrag skall enligt 29 kap. 5 § IL tas upp som (skattepliktig)inkomst om bidraget används för en utgift som skall dras av omedelbart.Sådana utgifter kan exempelvis vara utgifter för material, energikostnader,lönekostnader och lokalhyror. Om näringsbidraget används för attanskaffa en tillgång som skall dras av genom värdeminskningsavdrag, t.ex.teknisk utrustning, skall enligt 29 kap. 6 § IL anskaffningsvärdetminskas med bidraget.Enligt utredningens bedömning skulle en övergång till direktfinansieringfå betydelse för vilka skatteregler som ska tillämpas. Reglerna omnäringsbidrag kommer inte längre att vara tillämpliga på de medel sominflyter i verksamheterna.Vid en övergång till direktfinansiering, som innebär att uppburnamedieavgifter betalas direkt till företagen och likställs på så vis meden betalning från kund till företag, kommer företagens avgiftsintäkterinte längre att redovisningsmässigt behandlas som statsbidrag ochskattemässigt som näringsbidrag utan som "vanliga" intäkter. Detta innebäratt direktavskrivning av anläggningstillgångar samt löpande kostnadsredovisningav programproduktioner som tillämpas med stöd av reglerna i 29kap. inkomstskattelagen om näringsbidrag inte längre blir möjlig. Detillgångar som anskaffas när det nya finansieringssystemet har införtsmåste aktiveras och får skrivas av i enlighet med skattelagstiftningensregler om värdeminskningsavdrag (bet. s. 249).MotionenI motion Kr399 (s) framhålls att public service-företagen tvingastillämpa kontant- och direktavskrivningsmetoder vid all teknikinvestering.Motionären föreslår att public service-företagen ska få samma rätt somandra aktiebolag i samhällssfären att hantera investeringar medbalansposter.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den fråga som tas upp i motionen har behandlatsingående av Utredningen om finansiering m.m. av radio och TV i allmänhetenstjänst. Inom överskådlig tid kommer frågan att bli föremål för regeringensprövning. bör inte föregripa resultatet av denna prövning.Motion Kr399 (s) bör således avstyrkas.TV-avgiftens rättsliga ställningUtskottets förslag i korthetEtt motionsförslag om att TV-avgiften ska handläggas som enskilt mål avkronofogdemyndigheten avstyrks. Regeringen kommer inom det närmasteåret att pröva utredningsförslag om att ändra syftet med TV-avgiftenoch om att införa en medieavgift.Gällande bestämmelserBegreppen allmänt mål och enskilt mål återfinns i utsökningsbalkens(1981:774) första kapitel och definieras där på följande sätt.6 § Utsökningsmål handläggs som enskilt mål eller allmänt mål.Allmänt mål är mål om uttagande av böter, vite, skatt, tull, avgift ochandra medel som staten har rätt till och som får utsökas utan föregåendedom samt, enligt vad regeringen närmare föreskriver, annan liknandefordran som staten eller en kommun har rätt till. I annan lag kanföreskrivas att även mål om uttagande av någon annan fordran är allmäntmål.Annat mål än som avses i andra stycket är enskilt mål.Bestämmelser om TV-avgiften finns i lagen (1989:41) om TV-avgift. Av1 § framgår att den som innehar en TV-mottagare ska betala TV-avgiftför mottagaren till Radiotjänst i (). I 17 §finns bestämmelser om verkställighet som innebär att RIKAB:s beslut ompåförande av avgifter ska anses som beslut av förvaltningsmyndighet ochfår verkställas . I 17 § andra stycket sägs att uttagande avavgift handläggs hos kronofogdemyndigheten som allmänt mål.Tidigare riksdagsbehandlingI proposition 1988/89:18 om TV-avgiften förelades ett förslagtill lag om TV-avgift. Förslaget innebar bl.a. att TV-avgiften skullebetalas till RIKAB. Som skäl för sitt förslag då det gällde utformningenav det nya uppbördssystemet anförde föredragande statsråd följande (s.63 f.).Med hänsyn till att obetalda mottagaravgifter enligt gällande reglerinte kan drivas in utan föregående prövning av domstol bör mot denbakgrunden vissa förändringar göras i juridiskt hänseende. I linje medvad som uttalades budgetproposition bör TV-avgifterna medden nya ordningen normalt sett kunna drivas in , dvs. Detta innebär bl.a. att domstolsväsendetinte behöver belastas med en rad beslut om obetalda avgiftsräkningar.Riksdagen har inte haft något att erinra mot en sådan ordning (KrU1987/88:11,rskr. En möjlighet till sådan s.k. omedelbar exigibilitet iavgiftsärenden bidrar naturligtvis till att skapa en rationell administrationav verksamheten med debitering och inkassering av avgifter.I sin specialmotivering till lagens 17 § andra stycket om att uttagandetav avgift hos kronofogdemyndigheten ska handläggas som allmänt målanförde regeringen följande.Av paragrafens andra stycke framgår att uttagande av en avgift hoskronofogdemyndigheten skall handläggas som allmänt mål. Enligt 64 §uppbördslagen (1953:272) skall en sådan statens fordran som får utmätasutan föregående dom drivas in i samma ordning som skatt och dessutomskall restavgift utgå.Kulturutskottet tillstyrkte lagförslaget, som därefter antogs avriksdagen17Bet. 1988/89:KrU9, rskr. 1988/89:97..Bestämmelserna beträffande avgiftsärendenas handläggning behandladessenare även i prop. 1996/97:165 Vissa förändringar i TV-avgiftssystemet.Enligt regeringens bedömning borde gällande ordning bestå (prop. fann inte anledning att beröra frågan i sittbetänkande 1997/98:KrU2.UtredningsförslagSom redovisats i det föregående föreslår Utredningen om finansiering m.m. av radio och TV i allmänhetens tjänst (SOU 2005:2) att en medieavgiftska införas för rätten att ta del av sändningarna från SR, SVT och UR.Vid sidan av medieavgiften ska enligt utredningen en reducerad TV-avgiftbetalas under några övergångsår för att täcka underskottetpå distributionskontot. Utredningen bedömer att medieavgiften börbetraktas som en offentligrättslig fordran och handläggas som allmänt målhos kronofogdemyndigheten (bet. s. 279). I 19 § i utredningens förslagtill lag om finansiering av radio och TV sägs att "uttagande av avgifthandläggs hos kronofogdemyndigheten som allmänt mål" (bet. s. 35).MotionenI motion 2003/04:Kr345 (fp) behandlas frågan om TV-avgiftens rättsligastatus. Motionären föreslår att en ändring av lagen (1989:41) om TV-avgiftska göras så att en obetald TV-avgift i fortsättningen handläggs somenskilt mål i stället för - som sker - som allmänt mål. För denbetalningsskyldige innebär en sådan ändring väsentliga skillnader t.ex.då det gäller preskriptionstidens längd och frågan om avräkning motöverskjutande skatt kan göras eller ej.Utskottets ställningstagandeFörslag från Utredningen om finansiering m.m. av radio och TV iallmänhetens tjänst om införande av en medieavgift kommer inom det närmasteåret att bli föremål för regeringens prövning.