bet · GS01BOU11 · 2005-05-10 00:00:00 — tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om betydelse för förtätning av storstadsregioneroch tätorter.27. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om samhällsplanering för ökad valfrihet.30. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om stärkt ställning för konkurrensintresset i plan- ochbygglagen.31. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om fri etableringsrätt för dagligvaruhandel.2004/05:Bo311 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om arbetstagarrepresentanters inflytande vid bygg- och planprocessen.2004/05:Bo315 av m.fl. (s):3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en effektiv och demokratisk planeringsprocess.2004/05:Bo318 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om betydelsen av odling i anslutning till bostadsområden och ommöjligheterna att därigenom främja integration av invandrare.2004/05:Bo321 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att utfärda obligatorisk anmälningsplikt för uppsättande avalla sorters radiosändare av s.k. slavkaraktär samt att införa ettallmänt, kommunalt sändarregister.2004/05:Bo323 av och (båda s):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att överväga en förstärkning av kommunernas rätt att självständigtbesluta om inrättande av elfria zoner.Bilaga 2Program för den offentliga utfrågningenBilaga 3Offentlig utfrågningBuller och luftföroreningar kontra bostadsbyggande i storstadsregionOrdföranden: morgon. Jag heter och är ordförandei bostadsutskottet. Jag har fått förmånen att hälsa er välkomna tillden här offentliga utfrågningen om buller och luftföroreningar kontrabostadsbyggande i storstadsregionen.Jag säger varmt välkommen till våra ledamöter och tjänstemän och ettspeciellt varmt välkommen till våra gäster från ,i , och representanter frånstorstadsregionerna. Jag säger varmt välkommen också till våra gäster ocheventuella medier samt åhörare på läktaren.Vi har sett fram emot den här utfrågningen. Jag är övertygad om att detkommer att bli en intressant resa under de närmaste timmarna. Jag skahålla i klubban och försöka se till att tiderna hålls så att allaföredragande får utrymme att säga det de vill ha sagt och att också våraledamöter får möjlighet att ställa frågor.Dessutom ska vi hinna med en liten fruktpaus. Om inte tiden räcker blirdet fruktpausen som blir kortare. Jag tror att vi kommer att behöva denför att skapa energi inför frågestunden efter föredragningarna.Vi har ett oerhört intressant program. Jag tror att inläggen kommer geen bra bild av hur det ser ut i verkligheten och av vad som behöveråtgärdas och hur vi allra bäst kan göra det. Meningen med en sådan härutfrågning är ju att det ska leda till något konstruktivt i beslutsfattandetsom kan få goda konsekvenser för våra samhällsmedborgare.Med det vill jag än en gång säga varmt välkomna, och jag ber vår förstaföredragshållare att ta plats i talarstolen.Vi välkomnar professor från påtemat Hälsoläget relaterat till buller i storstadsregionerna.Birgitta (bilder s. 84-87 överst): Ordförande, besökare! Jagska tala om hälsoläget relaterat till buller i storstadsregion.Jag börjar med en ljuddemonstration. Jag har valt att göra en demonstrationav gällande gränsvärden - ungefär. I en sådan här sal är det svårt attgöra en riktigt bra reproduktion eftersom ljud absorberas. Vi gör ettförsök. (Ljudeffekt) Det var utomhus, utanför ett bostadshus. (Ljudeffekt) Detta var , som är gränsvärdet utomhus och somuppnås med öppet fönster i en bostad.Nu får jag be om största möjliga tystnad. Vi ska höra gränsvärdetinomhus: (Ljudeffekt) Jag tyckte att det lät svagt här i förhållande tillhur det skulle låta i verkligheten.Vägtrafikbullret ökar. Utomhus har vi nivåer över . Det är2 miljoner svenskar som lever under sådana förhållanden. Det är värdensedan 1998. Vi har inga uppgifter om värden över . I Europahar man däremot uppskattat att av befolkning bor undersådana exponeringsförhållanden.Inomhusnivåerna är och max . Det är 840 000 svenskarsom har sådana inomhusnivåer.Kanske viktigare än den vuxna befolkningen är barnbefolkningen. Vi harnya data från . Det är alarmerande.25 % av barnen, 390 000, bor i bullerutsatt lägenhet. , cirka162 000, sover i trafikbullerutsatt sovrum. Det är barn från noll tillfjorton år.Vi har WHO:s riktlinjer för samhällsbuller. Det finns ett handout pådem. WHO säger att hälsa är ett tillstånd av totalt fysiskt, mentaltoch socialt välbefinnande och inte endast frånvaro av sjukdom.WHO:s gränsvärden för bullers hälsoeffekter, som kanske är det mestintressanta just nu med anledning av arbete, är de högrenivåerna. Gränsvärdet är utomhus. Vi har mycket störda.Det har visat sig att barns inlärning försämras vid buller som är 60decibel. Det visas för flygbuller.Vid börjar de riktigt allvarliga effekterna. Det är ohälsosamröstansträngning för att bli förstådd vid tal. Det är risk för högtblodtryck och hjärt-kärlsjukdom. Det är risk för hörselskada när vikommer upp till för allmän befolkning, det vill säga barn,sjuka och alla.Vid har EU kommit med ett direktiv om att man på arbetsplatserska hålla hörselskydd tillgängligt.Jag visar här en tredimensionell och en tvådimensionell karta överbullerbeläggning. Vad som är viktigt här är att man över staden fårstadens buller i taknivå. Det flyttas upp och ligger där. Man har ocksåstora problem med höga byggnader. De är mycket bullerutsatta. De haringet skydd. Däremot kan man få ganska bra miljöer med bullerskyddandeinnergårdar och byggnadssidor. Direktexponeringen från väg är naturligtvishög.Inom lagstiftning och planering fokuserar vi ofta på en enda typ avbuller. Våra regler handlar om ett buller. Vi har särskilda regler förväg-, tåg- och flygbuller.Jag har lagt ihop en karta över i . Vi har en kartaför vägtrafikbuller, ovanpå den lägger jag en karta för tågbuller ochovanpå den en karta för flygbuller. Då får vi den situationen att vifår vad vi skulle kunna kalla god miljö, enligt Mistraprogrammetsljudlandskap för bättre hälsas definition som ligger på utomhus,endast i och uppe vid Fåfängan. Resten av Södermalmhar absolut inte god ljudmiljö.Hälsoläget relaterat till buller i storstadsregion behöver förbättras.Buller ökar. Trenden måste brytas. Det är en mycket viktig sak att taitu med.Störd sömn, försämrad inlärning och risk för hjärt-kärlsjukdom ärallvarliga effekter av buller.Ur hälsosynpunkt är ljudmiljön utomhus lika viktig som den inomhus. Ensådan åtgärd som fasadisolering är inte en hållbar lösning i längden.Enligt forskning inom Mistraprogrammet är det möjligt att sänkavägtrafikbuller vid källan med om man tar kraftig aktion för attfå förändring när det gäller fordons dämpning, vägbeläggnings dämpningoch däcks dämpning.Under de senaste 30 åren har vägtrafikbullret från det enskilda fordonetökat med 1-3 decibel, men vi har fått så många fler fordon. Det är därförvi har en så svår situation.Ordföranden: Jag lämnar då över ordet till docent , Stockholmsläns landsting.Tom (bilder s. 87 nederst-91 överst): Jag är glad att få kommahit och berätta om detta. Jag kommer från ochhar ett mindre åtagande på . Jag ska prata omluftföroreningar och hälsoeffekter och ge en liten översikt över detinternationella forskningsläget. Det blir väldigt kort.Luftföroreningar ger både kortsiktiga och långsiktiga hälsoeffekter. Deorgan som drabbas är främst luftvägar, hjärta och kärl. Det yttrar sigi form av besvär, påverkan på lungfunktion, försämring av astma somredan finns, lunginflammation, lungcancer, hjärt-kärlsjukdom, kroniskobstruktiv lungsjukdom och till och med död.Känsliga grupper beräknas numera vara en ganska stor andel av befolkningen,från och spädbarn via barn och ungdomar till astmatiker, personermed andra lungsjukdomar och hjärtsjuka, rökare och gamla. I amerikanskastudier hör lågutbildade hit, men det behöver ju inte vara någon inneboendekänslighet hos dem. Det kan bero på att de är mer exponerade än andra.Det finns hälsoeffekter som kan knytas till både lokala källor och tillavlägsna källor som kommer in från andra länder.Någonting som är väldigt speciellt här jämfört med hur man har sett pågod miljö tidigare är att här kan vi inte se några tröskeleffekter. Detfinns ingen undre gräns under vilken vi tror att det inte finns någrahälsovinster med att minska halten ytterligare. Det handlar alltså omatt den totala befolkningsdosen är relevant för folkhälsan.Den här bilden visar en av de första långtidsstudierna från . Denhorisontella axeln visar fina partiklar som brukar betecknas PM2,5. Påden vertikala axeln är det den relativa risken att dö vid en viss ålder.Man jämför olika stadsområden med varandra. Det är ett väldigt övertygandesamband.Vi ser också typiska svenska nivåer. I det här sammanhanget ligger viganska bra till.Tittar man på effekterna av korttidsexponering - här ser vi både finaoch grova partiklar och sjukdomar i hjärta och lungor. Vi har enmiljökvalitetsnorm för PM10 - de lite grövre partiklarna. perkubikmeter är i det här sammanhanget gränsen för det 35:e sämsta dygnetpå året. Där ligger våra svenska värden betydligt sämre till.De här sambanden från litteraturen talar om storstadseffekten i sinhelhet. Här särskiljer man inte en gata från en annan, utan det här ärhela storstadsmiljöns effekt på hälsan när det gäller luftkvaliteten.Ävenlokala källor ger hälsoeffekter. De är i de flesta studier som finns ilitteraturen ganska säkert underskattade på grund av att de exponeringsmåttman använder inte särskiljer skillnaderna inom en stad. De fångar inteheller hälsoutfallet på ett bra sätt, om det inte är fråga om död. Allavet ju om man är död eller inte.Det finns några studier med ett mer lokalt perspektiv. Det finns bl.a.några från på sjukhusinläggningar för luftvägssjukdom somvisar ett samband. Det finns ökad känslighet för pollen hos pollenastmatiker,också från Stockholm.Långtidseffekter, som vi tror är det som blir dimensionerande för hurman kan utforma luftkvaliteten ur hälsosynpunkt, är nog också underskattadei de flesta studier på grund av att man inte har kunnat karteraexponeringen på ett detaljerat sätt. Man mäter något som är relevant förhela lufthavet och inte gata för gata eller bostadsområde för bostadsområde.Det finns några studier från som visar försämrad utvecklingav lungfunktionen hos barn mellan . Det finns studier frånStockholm och på lungcancer - i även på för tidig död. Detfinns studier från på för tidig död om man bor nära trafikeradevägar. Det finns en studie som kommer att presenteras om ett par veckorom plötslig hjärtdöd i , det vill säga död utanför sjukhus.Viktiga lokala källor som vi känner till är vägdamm, avgaser, slitagefrån fordon samt vedrök. På vissa ställen finns det ju också industrieroch liknande.Jag ska ge ett par exempel på detta.När det gäller lungcancer visar den här kartan en av de få studier somverkligen har försökt göra en detaljerad kartläggning av ett stadsområde.Det här är . Här i mitten finns ett rödmarkerat område. Detär det mest fordonsavgasbelastade området 1960. 1985-1990, alltså 25 årsenare, fick de som bodde i det här området en förhöjd risk med cirka50 % att dö av lungcancer.Nu är vi inne i något som inte bara har betydelse för folkhälsan, därsjukvården måste försvara sig mot ett inflöde av patienter. Det här harbetydelse för individen.Så såg det ut . Den här bilden visar hur det såg ut . Det härär förmodligen den risk som påverkar oss som bor i det området i dag.Jag bor själv i det här området. har förhållandena stabiliseratsoch i viss mån förbättrats.Den holländska studien av den som bor nära stor väg - frånmotorväg eller från en genomfartsgata - visar på en riskökningmed två gånger att dö i sjukdomar i hjärta och lungor vid en viss ålder.Det är återigen något som har betydelse för individen och inte bara urett renodlat befolkningsperspektiv.Finns det hälsoeffekter även under de kommande normerna, kan man fråga.De nuvarande normerna bygger helt och hållet på storstadsmiljön somhelhet. Också de som diskuteras inom EU nu gör det till största delen.Det här är den kurva ni såg tidigare som visar långtidseffekter. Härser vi det nuvarande långtidsmedelvärdet omräknat till partikelmåttet.Förslag från CAFE:s working-group för partiklar är att det ska ligganågonstans i det här intervallet. Här ligger, som sagt, de svenskanivåerna. I det undre intervallet kommer det att innebära en skärpningav lagstiftningen.Här ser vi de hälsoeffekter som jag har berättat om tidigare.Sammanfattningsvis: Lokala källor är underskattade. Det finns ingatröskeleffekter. är svår att klara redan som det är. De fortsattanormerna kommer att bli hårdare, men det finns hälsoeffekter även närvi klarar de normer som finns nu och till och med när vi klarar de somär föreslagna.Mer information finns i miljö- och hälsorapporter,forskningsprogram snap. Vi har vår egen hemsidaFolkhälsoguiden. Vi har , WHO och CAFE.Ordföranden: tackar Tom Bellander.Nu kommer departementssekreterare , biträdd av kanslirådetUlf från , ,att ge sin syn på detta.Ulf : Jag ska ge en kort inledning om de grundläggandebestämmelserna för miljökvalitetsnormer. De finns i 5 kap. miljöbalken.Miljökvalitetsnormerna uttrycker olika typer av krav på miljökvalitetensom behövs för att skydda människors hälsa eller miljön eller förebyggaskador och olägenheter. Miljökvalitetsnormer kan uttryckas på mångaolika sätt. Det har blivit lite tydligare på sista tiden.I svensk lagstiftning har vi miljökvalitetsnormer som uttrycker nivåeroch värden som inte får överskridas. Det finns till exempel på områdetutomhusluft, även för fiskvatten. Vi har nivåer och värden som inte böröverskridas eller som ska eftersträvas. Den typen av normer finns ocksåför fiskvatten. De finns för ozon och även för buller.Vi har kvalitetskrav för vatten. Det är en särskild typ av miljökvalitetsnormer.De är ganska nya och oprövade.Beroende på hur normerna är formulerade kan överskridande av normernaske på olika sätt, till exempel genom att en viss nivå överskrids elleratt åtgärder inte vidtas trots att vissa förutsättningar föreligger.Det är alltså skillnad på "skall"-normer och "bör"-normer.De miljökvalitetsnormer som tillämpas i grundas på olikaEG-direktiv. Så har det blivit i praktiken, men det behöver inte varaså. Det står regeringen fritt att införa andra normer om man anser attförutsättningarna föreligger enligt miljöbalken.Det huvudsakliga instrumentet för att man ska uppfylla miljökvalitetsnormernaär åtgärdsprogram. De regleras också i 5 kap. . Där står detatt ett åtgärdsprogram ska initieras så snart det behövs för att enmiljökvalitetsnorm ska kunna uppfyllas. Det kan också vara så attåtgärdsprogrammet ingår som en del i själva . Så är den nuvarandemiljökvalitetsnormen för buller utformad.Åtgärdsprogram ska utformas så att miljökvalitetsnormen uppfylls.Åtgärdsprogrammen är tvingande för myndigheter och kommuner.Däremot kan ett åtgärdsprogram inte direkt påverka en beslutad kommunalplan, men man kan i ett åtgärdsprogram initiera en utredning om attändra i en plan. Dessutom ska man vid planläggning ta hänsyn tillbefintliga åtgärdsprogram. Det är ganska självklart. Tanken är alltsåinte att man ska besluta om planer som strider mot åtgärdsprogram somredan finns på plats.Åtgärdsprogrammen är föremål för en särskild utredningsom ska analysera deras effektivitet och se hur de kan förbättras. Iutredarens uppdrag ingår bland annat att belysa förhållandet mellanåtgärdsprogrammen och och överväga om det behövsförändringar på den punkten. Där har vi kopplingen till planläggningen.Det finns alltså en koppling i mellan miljökvalitetsnormernaoch bostadsbyggande, som vi talar om här . Det finns i 2 kap. 2 §plan- och bygglagen, där det anges att planläggningen inte får medverkatill att en miljökvalitetsnorm överträds.Det är lite vagt formulerat. Det är oklart vad det innebär i praktiken.Det finns inga belägg för att miljökvalitetsnormerna har haftnågon påtagligt hämmande effekt på den kommunala planeringen.Det kan naturligtvis uppkomma situationer då önskvärda projekt interiktigt kan genomföras på det sätt man tänkt sig på grund av att man iså fall skulle kunna överskrida miljökvalitetsnormer. Det är ingaoläkbara situationer. Där skulle nog olika åtgärder kunna vidtas antingeninom ramen för åtgärdsprogram eller fristående för att motverka sådananegativa effekter och undanröja de hinder som eventuellt finns.Gisela Köthnig (bilder s. 91 nederst-95 överst): Jag arbetar på enhetenför miljökvalitet och är tacksam för att få komma hit och prataom luftkvalitet och buller, som är dagens tema. Jag har med mig någraoverheadbilder som jag tänkte visa.Det jag kommer att ta upp är framför allt de bestämmelser som gällerför luftkvalitet och buller och de miljökvalitetsmål som vi har. Närdet gäller luft har vi alltså ett mål som handlar om det, och detär ett av de 15 miljökvalitetsmålen. Innebörden är den att luften skavara så ren att människors hälsa, djur, växter och kulturvärden inteskadas. Det är alltså det långsiktiga målet, som ska uppnås inom engeneration.Sedan har vi ett antal delmål som gäller för respektive år 2010.Det gäller halter av svaveldioxid och kvävedioxid, halter av marknäraozon och ett delmål för de svenska utsläppen av flyktiga organiska ämnen.En kommentar till dessa mål är att vi arbetar med enmiljömålsproposition som ska komma . Vi kommer då att föreslååtgärder för de delmål och mål som vi bedömer att vi harsvårt att klara. Halterna av kvävedioxid är ett sådant delmål där detbehövs ytterligare åtgärder.I övrigt finns ett antal bestämmelser inom EU för luftkvalitet, och detfinns det som kallas för ramdirektivet för luft, som i sin tur omfattarfyra olika dotterdirektiv som har tagits fram mellan åren 1999 och 2004.De normer som gäller är de tre första dotterdirektiven. Det fjärdetogs fram . Det handlar om halter av arsenik, kadmium, kvicksilver,nickel och PAH i omgivningsluften. Det direktivet har ännu inte införtsi svensk lagstiftning, utan vi har en deadline där . De "bör"-värdensom anges här är inte några bindande "skall"-regler för de här ämnena.De behöver inte vara uppfyllda . Så det är tilldess.Jag kan bara kommentera att när det gäller de nya ämnena har vi i Sverigesådana halter att vi kommer att klara de här värdena. Däremot när detgäller PAH och den indikator som man där har, som bensopyren, kan vi seproblem runt vissa industrier och till exempel i områden med mycketvedeldning.I har vi infört de olika EU-direktiven i förordningen ommiljökvalitetsnormer för utomhusluft. Den omfattar de olika ämnensom finns uppräknade här. Den gäller för samtliga ämnen , förutombensen och marknära ozon, där den börjar gälla 2010 och för kvävedioxid,där den börjar gälla 2006. Av de här ämnena är det bara de somhandlar om marknära ozon som har ett "bör"-värde som ska eftersträvas.De andra ämnena är sådana där vi ska uppfylla normerna förhalterna.Som vi har sett som har gått har vi fåttindikationer på att man kommer att ha problem, framför allt vad gällerkvävedioxider och partiklar.Det pågår ett arbete inom EU. Det här är ett väldigt prioriterat områdejust . Man har ett program som kallas för CAFE, den europeiskaluftvårdsstrategin, som man arbetar fram och som kommissionen ska läggafram för rådet . Där föreslår man förmodligen att det ska tas frammiljökvalitetsnorm för PM2,5 som gäller de allra finaste partiklarna.De bestämmelser som vi har gäller PM10 och gäller de litet störrepartiklarna, som i för sig också omfattar små partiklar, men åtgärdernapå de här områdena skiljer sig åt.Vi kommer att få höra mera om åtgärdsprogram som har tagits fram, menjag vill bara nämna att de regeringsbeslut som har tagits om att fastställaåtgärdsprogram gäller för och . I övrigt bereder vi att det eventuellt ska tas framåtgärdsprogram för även , , och . Vi harfått in en skrivelse från , där man bedömer attåtgärdsprogram behövs för de här kommunerna. Det återstår för regeringenatt bedöma om man också tycker så.Vi kan säga att vi ser framför oss att det eventuellt kan vara så attmånga kommuner kommer att ha problem med att klara för PM10 ochPM2,5 och dessutom för kvävedioxid. Möjligheten finns att det då kommeratt finnas ett behov av många olika åtgärdsprogram.När det gäller buller finns det ett antal olika miljökvalitetsmål. Detär främst det som är aktuellt . Ett gäller God bebyggd miljö, därvi har ett delmål som handlar om buller. Men det finns också delmål ombuller i våra mål om Hav i balans, Levande kust och skärgård och närdet gäller målet om Storslagen fjällmiljö. Det delmål som ligger underGod bebyggd miljö anger att antalet störda ska minska mellan1998 och 2010. I det arbete vi nu genomför ser vi att det här är ett avde mål som vi kommer att ha allra svårast att uppnå.Det finns ett relativt nytt EG-direktiv som togs fram och somhandlar om omgivningsbuller. Det har införlivats i svensk lagstiftning,i förordningen om omgivningsbuller, som har meddelats med stöd av 5kap. , vilket innebär att vi så att säga inordnar de härbestämmelserna under den bestämmelse som gäller miljökvalitetsnormer.Tillskillnad från övriga bestämmelser finns det inte fastlagda några bestämdabullervärden som ska ingå. Däremot finns det bestämmelser om att manska ta fram strategiska bullerkartor och åtgärdsprogram där det behövs.Det här direktivet och förordningen handlar om kommuner över en vissstorlek. Till exempel ska kommuner med över 250 000 invånare hagenomfört en kartläggning och ha ett fastställt åtgärdsprogram.Steg 2 gäller kommuner med mer än 100 000 invånare som ska hagjort den här kartläggningen och ska ha tagit fram åtgärdsprogrammen.Sedan har man motsvarande etapper för stora vägar, järnvägar ochflygplatser och så vidare där man också tar det i två etapper, 2007 och2008 respektive 2012 och 2013.De riktvärden som gäller och som används framför allt vidnybyggnation och ombyggnad av trafikinfrastruktur grundar sig på de riktvärdensom finns i infrastrukturpropositionen som kom 1996/97. Det är de olikavärden som vi har fått höra tidigare om här.Naturligtvis finns det ett antal olika bestämmelser som handlar om vilkabullernivåer som får uppkomma för olika typer av fordon, till exempelbilar, järnvägar och flygplan. Det finns också bestämmelser frånSocialstyrelsen som vi kanske kan få höra om senare och som handlar ominomhusbuller.Ordföranden: tackar för det och går vidare till hur kraven i planärendenoch åtgärdsprogram hanteras i praktiken på i , planchef (bilder s. 95 nederst-102 överst): Käraordförande, ledamöter och övriga deltagare! Jag ska prata om hur vibemöter frågor om buller och luftföroreningar på i Stockholm.Vi befinner oss tillsammans med kommunerna i ständiga diskussioner iplansituationer för att bedöma var det är lämpligt att bo. Resultatetkan bli att samhället tycker att det är lämpligt att bo i ett visst husmen inte i huset intill beroende på läget. Jag hänvisar till kvarteretStuten, som jag vet att utskottet har hört talas om tidigare, därlänsstyrelsen upphävde tillståndet och regeringen fastställde vårt upphävande.Anledningen var att vi ansåg att det fanns möjlighet att organisera dehär bostäderna på ett annat sätt så att man skulle kunna klara de värdensom vi strävar efter.Som vi hört tidigare är det biltrafiken som skapar problem vad gällerbåde buller och partiklar. Planeringen är en väldigt viktig del, ochden hanteras genom . Men den kan inte lösa allaproblem, utan man sitter i väldigt intrikata diskussioner, vilket kan getill synes märkliga resultat, till exempel att man kan bo på ett ställemen inte på ett annat som ligger i närheten.När det gäller de värden som vi har hört tidigare om finns det idiskussionen en väldig oklarhet. Man blandar fakta med något annat.Inomhusnivån alltid, där är det aldrig några problem. Det ärutomhusmiljön som är besvärlig, och då blir resultatet att man till exempelinte kan ha öppet fönster.