bet · GS01KU23 · 2005-02-08 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas 15 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden2004 som rör rikets styrelse. Motionerna rör bl.a. frågor omGrundlagsutredningens uppdrag, statsråds bakgrund och efterföljande verksamhet,flerkammarsystem, valperiodens längd och en förtroendekommission förpolitiken.Utskottet anser att bör avslå samtliga motioner. Till betänkandethar fogats sju reservationer och två särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. uppdragRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K273, 2004/05:K319, 2004/05:K323yrkande 2, 2004/05:K413 och 2004/05:K417.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (v)Reservation 3 (c)2. FörfattningskonventRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K285 yrkande 1 och 2004/05:K437yrkande 1.Reservation 4 (fp, c)3. Statsråds bakgrund och efterföljande verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K220, 2004/05:K237 yrkande 7 och2004/05:K389.4. FlerkammarsystemRiksdagen avslår motion 2004/05:K229.Reservation 5 (c)5. Valperiodens längdRiksdagen avslår motion 2004/05:K230 yrkande 2.6. FörtroendekommissionRiksdagen avslår motion 2004/05:K237 yrkande 1.Reservation 6 (mp)7. EU-medlemskapet och grundlagenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K228 yrkande 13 i denna del och2004/05:K282 i denna del.Reservation 7 (v, mp)den 8 februari 2005På vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), IngvarSvensson (kd), (), (), (m), (), (), (),(), (), (),(), () och ().Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlas 15 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden som rör rikets styrelse.I ett särskilt betänkande (bet. 2004/05:KU13 Författningsfrågor -förenklad ordning) behandlas ett antal motionsyrkanden som rör förslagsom utskottet har tagit ställning till och avstyrkt i tidigaremotionsbetänkanden under mandatperioden.Utskottets övervägandenGrundlagsutredningens uppdragUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motioner om tilläggsdirektivtill såvitt avser frågor rörande analys avförfattningen ur ett könsperspektiv, en samhällsordning byggd på federalismensprinciper samt självstyrelse och flernivådemokrati. Vidareavstyrker utskottet bifall till motioner om författningskonvent. Dettasker i samtliga fall med hänvisning till att vad som efterfrågas imotionerna synes vara tillgodosett genom direktiven till Grundlagsutredningen.Slutligen föreslår utskottet med hänvisning till tidigare ställningstagandenatt avslår en motion om tilläggsdirektiv till Grundlagsutredningenrörande avskaffande av monarkin.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (v), 3 (c) och 4 (fp, c) samt särskiltyttrande 1 (mp).GrundlagsutredningenRegeringen beslutade (dir. 2004:96) att tillkalla enparlamentariskt sammansatt kommitté, (Ju 2004:11),med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen. Kommitténsarbete skall framför allt koncentreras och inriktas på att stärka ochfördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende fördemokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. I uppdraget ingårdärför att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet samt avde bestämmelser som reglerar regeringsbildningsprocessen och förhållandetmellan riksdag och regering i övrigt. Kommittén ges enligt direktivenvida ramar för sitt arbete. Den är i princip oförhindrad att ta uppalla frågor som kan anses falla inom ramen för de frågeställningar somkommittén har i uppdrag att se över. Uppdraget omfattar dock inte degrundläggande principer för statsskicket som slås fast i regeringsformensinledande bestämmelser och inte heller det förhållandet att ären monarki. Om kommittén bedömer det som lämpligt står det kommitténfritt att redovisa sitt arbete i ett eller flera delbetänkanden.När det gäller kommunala frågor innefattande regionfrågor,kompetensfördelningsfrågor och kommunalt självstyre, konstateras det idirektiventill att dessa frågor i stort faller inom detuppdrag som (Fi 2003:02) har. Vidare erinras om att deti uppdrag också ingår att bedöma behovet av förändringari uppgifts- och ansvarsfördelningen mellan de statliga och kommunalanivåerna. I den utsträckning arbete kan komma attförutsätta ändringar i regeringsformen eller i andra författningar avkonstitutionell natur bör dessa emellertid hanteras inom ramen för denförfattningsöversyn som har i uppdrag att utföra.Regeringen avser i sådant fall att genom tilläggsdirektiv kompletterakommitténs uppdrag.I direktiven anges att kommittén har en viktig uppgift i att skapa debattoch stimulera det offentliga samtalet om författningspolitiska frågoroch om det svenska folkstyret. Kommittén bör därför bedriva sitt arbeteunder stor öppenhet och stimulera en författningspolitisk diskussion ihela det svenska samhället. Vidare anförs att den nya tekniken härerbjuder stora möjligheter. Kommittén är oförhindrad att arbeta medreferens- och arbetsgrupper.Kommittén skall föreslå de grundlagsändringar och andra lagändringarsom den finner motiverade.Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast den 31 december 2008.Ansvarskommitténs uppdrag såvitt avser anslutande frågorI tilläggsdirektiv till (dir. 2004:93), som beslutadesav regeringen , anförs bl.a. att kommittén i den andraetappen av sitt uppdrag skall analysera och bedöma om struktur ochuppgiftsfördelning inom staten och mellan staten, landstingen och kommunernabehöver förändras. Syftet är dels att förbättra samhällsorganisationensmöjligheter att hantera framtidens välfärdsåtaganden och bidra tillökad tillväxt inom ramen för hållbar utveckling, dels att förbättramedborgarnas möjligheter till inflytande, insyn och ansvarsutkrävandegenom att skapa en tydligare samhällsorganisation. Kommittén skall därden finner det motiverat föreslå förändringar. Utgångspunkten förkommitténs arbete skall vara en välfärd på lika villkor och efter behovsom styrs demokratiskt och är solidariskt skattefinansierad. I dettasammanhang anges begreppet likvärdighet vara centralt. I sammanhangetanförs vidare bl.a. att fördelningen av ansvar mellan staten, landstingenoch kommunerna inte är en gång för alla given. Det är därför viktigtatt kommittén genom sina förslag skapar förutsättningar för en strukturoch uppgiftsfördelning som främjar hållbar utveckling och som möjliggören anpassning i takt med samhällsutvecklingen. Om kommittén finner attförslag som den avser att lämna nödvändiggör ändringar av grundlag ellerannan författning som rör konstitutionella ämnen, skall den anmäla dettatill regeringen. skall redovisa resultaten av sittarbete senast den 28 februari 2007.MotionernaI motion 2004/05:K273 av m.fl. (v) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omtilläggsdirektiv till översynen av regeringsformen med innebörden attdet konstitutionella regelverkets förhållande till och samspel med desociala, ekonomiska och kulturella maktrelationerna i samhället, bl.a.ur ett könsmaktsperspektiv, analyseras.I motion 2004/05:K285 av m.fl. (fp) yrkande 1 föreslåsatt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att ett konvent eller konventsliknande organ tillkallas vidsidan av och/eller i nära anslutning till Grundlagsutredningen.Motionärerna anser att idén i om öppenhet,referens- och arbetsgrupper bör fullföljas genom att ett konvent ellerkonventsliknande organ tillkallas vid sidan av och/eller i nära anslutningtill den parlamentariskt sammansatta kommittén. Konventet tänks enligtmotionen bestå av representanter från olika delar av landet, och inteenbart eller kanske ens främst från de etablerade politiska partierna.I motion 2004/05:K319 av m.fl. (v, fp, mp) föreslås attriksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om tilläggsdirektiv till angående utredningav monarkins avskaffande.I motion 2004/05:K323 av m.fl. (c) yrkande 2 föreslåsatt tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ett tilläggsdirektiv till . Motionärernaanser att direktiven till bör vidgas så attutredningen ges möjlighet att också studera decentraliserade samhällsformer,som t.ex. en federal organisation. I motion 2004/05:K437 av KerstinLundgren m.fl. (c) yrkande 1 föreslås att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ett Sverigeuppbyggt underifrån, utifrån federalismens principer, skulle göra maktentydlig och ge medborgarna ökad möjlighet att både delta, påverka ochutkräva ansvar på alla nivåer. Motionärerna föreslår därvid bl.a. attdet inrättas ett särskilt demokratikonvent, öppet för såväl det civilasamhället, marknaden som den offentliga sektorn. I motionen framhållsatt konventet också måste samla representanter från dagens olika nivåer- såväl kommuner, landsting, regioner som riksdag.I motion 2004/05:K413 av m.fl. (kd) föreslås att riksdagenbegär att regeringen genom tilläggsdirektiv till Grundlagsutredningengenomför en utredning med syfte att fastställa en tydlig kommunalkompetens i grundlagen, t.ex. genom hänvisning till en särskild kommunalordninglikartad riksdagsordningen enligt vad i motionen anförs. Huvudbestämmelsernai en sådan "kommunalordning" om den kommunala beslutskompetensen skulle,enligt motionen, bara kunna ändras på samma sätt som grundlag ellervid ett beslutstillfälle i med tre fjärdedelars majoritet. Itilläggsbestämmelserna skulle man med enkel majoritet kunna besluta omvissa praktiska följdbestämmelser.I motion 2004/05:K417 av m.fl. (kd) föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om enutredning om subsidiaritetsprincipen i syfte att grundlagsfästa den ochdärmed göra den till en vägledande norm för den demokratiska uppbyggnaden.Motionärerna anser att detta arbete lämpligen kan utföras inomGrundlagsutredningens ram.Tidigare behandlingUtskottet behandlade i betänkande 2003/04:KU9 ettflertal motioner rörande frågor om en översyn av den svenska författningen.Utskottet avstyrkte därvid bifall till motioner i frågor rörande analysav författningen ur ett könsperspektiv och en samhällsordning byggd påfederalismens principer. I anslutning härtill erinrade utskottet om attsamtalen kring innehållet i den kommande författningsöversynen heltnyligen hade inletts. Enligt utskottets mening kunde det förutsättasatt frågor rörande relationen mellan de organ som uppbär den offentligamakten och deras uppgifter skulle komma att beröras. Utskottet utgickockså från att en analys av den framtida maktfördelningen bl.a. skerutifrån ett könsperspektiv.Vidare avstyrkte utskottet bifall till motioner i frågor rörandeflernivådemokrati och självstyrelse. I sammanhanget konstateradeutskottet att i förslaget för sitt kommande utredningsarbeteaktualiserade en väsentlig del av de frågor som behandlades i de aktuellamotionerna. Utskottet noterade att frågorna kunde föranleda övervägandenrörande huruvida lagstiftningsåtgärder behövs och på vilken nivå detskall ske. Vidare förutsatte utskottet att regeringen i sina övervägandenrörande uppdrag och den kommande författningsutredningensarbete beaktade att de överväganden av grundlagskaraktär som motionernakunde föranleda fick sin plats i nämnda utredningar.Utskottet avstyrkte även bifall till motioner om sammankallande av ettsärskilt författningskonvent. I anslutning härtill uttalade utskottetatt en samlad översyn av regeringsformen, där syftet är att finna reglerför den svenska demokratin som svarar mot behoven i dagens svenskasamhälle, gagnas av att arbetet sker under stor öppenhet och med biträdeav en författningspolitisk diskussion i hela det svenska samhället.Vidare framhöll utskottet att den nya tekniken härvid erbjuder storamöjligheter. Utskottet var dock inte berett att förorda att ett särskiltkonvent sammankallas, varför motionerna härom avstyrktes.Slutligen avstyrkte utskottet med hänvisning till sin tidigare bedömningbifall till motioner om monarkins avskaffande. Av bakgrundsredogörelseni betänkandet (s. 22) framgår att utskottet tidigare vid ett stort antaltillfällen behandlat motionsyrkanden om övergång till republik ochavstyrkt dessa under erinran om den ståndpunkt angående statsskicket somintogs vid författningsreform.Utskottets ställningstagandeI motionerna 2004/05:K273 och 2004/05:K323 yrkande 2 begärs tilläggsdirektivtill med avseende på frågor rörande analys avförfattningen ur ett könsperspektiv samt en samhällsordning byggd påfederalismens principer. Vidare tas i motionerna 2004/05:K285 yrkande1 och 2004/05:K437 yrkande 1 upp frågor om sammankallande av ett särskiltförfattningskonvent. Enligt utskottets mening kan det förutsättas attfrågor rörande relationen mellan de organ som uppbär den offentligamakten och deras uppgifter kommer att beröras i det arbete somGrundlagsutredningen har inlett. Utskottet utgår också från att enanalys av den framtida maktfördelningen därvid sker bl.a. utifrån ettkönsperspektiv. I sammanhanget erinrar utskottet också om attGrundlagsutredningen har som en viktig uppgift att med olika medel skapa debattoch stimulera det offentliga samtalet om författningspolitiska frågoroch om det svenska folkstyret. Vad som efterfrågas i motionerna synesdärmed vara tillgodosett, varför de avstyrks.Motionerna 2004/05:K413 och 2004/05:K417 berör Grundlagsutredningensuppdrag med avseende på frågor om självstyrelse och flernivådemokrati.Utskottet noterar att tilläggsdirektiven till Ansvarskommitténaktualiserar en väsentlig del av de frågor som behandlas i de aktuellamotionerna. Frågorna kan föranleda överväganden rörande huruvidalagstiftningsåtgärder behövs och på vilken nivå det skall ske. I direktiventill har även beaktats möjligheten att de förslagkommittén avser att lämna kan nödvändiggöra ändringar av grundlag ellerannan författning rörande konstitutionella ämnen. Av direktiven tillGrundlagsutredningen framgår att regeringen i sådant fall avser attgenom tilläggsdirektiv komplettera den kommitténs uppdrag i nu aktuellthänseende. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet bifall till de härberörda motionerna.Vad slutligen gäller utredning av monarkins avskaffande vidhållerutskottet alltjämt sin tidigare bedömning och avstyrker därmed bifalltill motion 2004/05:K319.Statsråds bakgrund och efterföljande verksamhetUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår med hänvisning till pågående utredningsarbete attriksdagen avslår motioner om krav på att statsråd skall ha en bakgrundsom riksdagsledamot. Vidare föreslår utskottet att avslår enmotion om karantänsregler för statsråd som övergår till annan verksamhet.Utskottet vill dock på nytt markera att det finns anledning för regeringenatt pröva möjligheterna att vidta lämpliga åtgärder i sammanhanget, t.ex. införandet av en tidskarantän. Jämför särskilt yttrande 2 (mp).MotionernaI motion 2004/05:K220 av () föreslås att riksdagenbegär att regeringen återkommer med förslag till ändring i grundlagenavseende statsråds bakgrund i enlighet med vad som anförs i motionen.Enligt motionären bör det i grundlagen krävas att statsråd är eller harvarit ledamot av . I motion 2004/05:K237 av () yrkande 7 föreslås att tillkännager för regeringen somsin mening vad som i motionen anförs om att statsråden skall hämtas urriksdagen. Motionären anser att ett rimligt krav vore att regeringensledamöter hämtas ur riksdagen.I motion 2004/05:K389 av () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omkarantänsregler för ministrar. Motionären anser att regeringen bör utredabehovet av någon form av karantänsregler för ministrar som lämnarregeringen för att gå direkt till arbete inom näringslivet i en branschsom han eller hon haft tillsyn över.Gällande bestämmelserDet enda behörighetskrav som uppställs för statsråd är ett krav påsvenskt medborgarskap (6 kap. 10 § första stycketregeringsformen). I motiven till denna bestämmelse har departementschefenuttalat att det uppenbarligen i högsta grad ligger "i regeringens egetintresse att dess medlemmar har sådana egenskaper att de tillvinner sigförtroende i och hos allmänheten" (prop. 1973:90 s. 283).Enligt 6 kap. 9 § andra stycket regeringsformen får statsråd inte utövaallmän eller enskild tjänst. Han får inte heller inneha uppdrag ellerutöva verksamhet som kan rubba förtroendet för honom. Regeringsformensförbud mot att utöva vissa uppdrag gäller endast den som är statsråd,inte ett f.d. statsråd.Enligt förarbetena (prop. 1973:90, s. 284) är bestämmelsens syfte iförsta hand att värna om statsrådens integritet, men den kan ocksåmotiveras av önskemålet att statsråd inte skall splittra sinakrafter.Sekretesslagen (1980:100) innehåller bestämmelser om tystnadsplikt idet allmännas verksamhet. Bestämmelserna avser förbud att röja uppgiftvare sig det sker muntligen eller genom utlämnande av allmän handling.Enligt 1 kap. 6 § gäller förbud att röja sekretessbelagd uppgift förden som deltar i eller har deltagit i myndighetens verksamhet och därvidfått kännedom om uppgiften. En befattningshavare är skyldig att iakttasekretess också sedan han lämnat sin befattning. Detta gäller givetvisoavsett om vederbörande avgår med pension eller övergår till någon annanallmän eller enskild tjänst.Enligt 20 kap. 3 § döms den som röjer uppgift som han ärpliktig att hemlighålla för brott mot tystnadsplikt till böter ellerfängelse i högst ett år.Enligt 2 § insiderstrafflagen (2000:1086) döms den som har anställning,uppdrag eller annan befattning som normalt innebär att han eller honfår kännedom om omständigheter som har betydelse för kursen på finansiellainstrument, och som på grund härav fått insiderinformation för insiderbrott,till fängelse i högst om han eller hon för egen eller någonannans räkning genom handel på värdepappersmarknaden förvärvar elleravyttrar sådana finansiella instrument som informationen rör, elleranvänder informationen till att med råd eller på annat sådant sättföranleda någon annan till förvärv eller avyttring.Den som har anställning, uppdrag eller annan befattning som normaltinnebär att han eller hon får kännedom om omständigheter som har betydelseför kursen på finansiella instrument, och som på grund härav fåttinsiderinformation och som obehörigen röjer sådan information, döms enligt7 § insiderstrafflagen för obehörigt röjande av insiderinformation tillböter eller fängelse i högst sex månader.Tidigare behandling m.m.Vid 2000/behandlade utskottet motioner (m), i vilkaanfördes bl.a. att en politikers övergång till lobbyverksamhet börregleras till form och karantänsperiod. Utskottet avstyrkte motionernamed hänvisning till att det pågående arbetet i medanledning av slutbetänkande borde avvaktas (bet.2000/01:KU4 s. 34).Vid vårgranskning granskade utskottet statsministerns roll närdet gällde f.d. näringsminister uppdrag åt Stenbecksfären.Utskottet gjorde därvid en genomgång av bl.a. förhållandena i vissaandra länder. Beträffande detaljerna i redovisningen hänvisas tillbetänkandet (bet. 2002/03:KU30 s. 121-124). Utskottet fann att detsaknades anledning att rikta någon kritik mot statsministern när det gällerf.d. näringsminister uppdrag för Stenbecksfären. Vidarekonstaterade utskottet att det inte finns förutsättningar för statsministernatt hindra att ett statsråd, som lämnar regeringen, tar ett nytt uppdraginom t.ex. näringslivet. Utskottet ansåg i princip att det både ioffentlig och privat verksamhet är av godo med erfarenhet från samhälletsskilda sektorer. Sekretesslagens och även insiderlagens regler med detstraffansvar som reglerna innebär ger, enligt vad utskottet anförde,ett gott skydd för statens intressen när verksamhet i staten lämnas förtjänstgöring inom t.ex. näringslivet. Utskottet tillade emellertid attdet inte kan bortses från att ett statsrådsuppdrag kan lämnas för entjänst eller ett uppdrag som skulle kunna rubba allmänhetens förtroendeför att ett f.d. statsråd utövat sitt statsrådsuppdrag helt utan hänsyntill kommande anställnings- eller uppdragsmöjligheter eller för att detf.d. statsrådet i sin nya anställning eller i sitt nya uppdrag inte fårsärskilda fördelar i kontakterna med företrädare för staten. Det kandärför finnas anledning för regeringen att pröva t.ex. en möjlighet fören tidskarantän. Granskningen föranledde inte något annat uttalandefrån utskottets sida (a. bet. s. 127).Enligt uppgift från Statsrådsberedningen har det inte inom Regeringskanslietutarbetats några regler eller rutiner rörande tidskarantän för statsråd.Vidare har inhämtats att det, såvitt känt, inte heller pågår någotarbete av det slaget inom Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeNär det gäller karantänsregler för ministrar vill utskottet till enbörjan slå fast att utskottet alltjämt är av den uppfattningen attsekretesslagens och även insiderlagens regler med det straffansvar somreglerna innebär ger ett gott skydd för statens intressen när verksamheti staten lämnas för tjänstgöring inom t.ex. näringslivet. Som utskottettidigare har konstaterat kan det emellertid inte bortses från att ettstatsrådsuppdrag kan lämnas för en tjänst eller ett uppdrag som skullekunna rubba allmänhetens förtroende för att ett f.d. statsråd utövatsitt statsrådsuppdrag helt utan hänsyn till kommande anställnings- elleruppdragsmöjligheter eller för att det f.d. statsrådet i sin nya anställningeller i sitt nya uppdrag inte får särskilda fördelar i kontakterna medföreträdare för staten. Utskottet vill därför på nytt markera att detfinns anledning för regeringen att pröva möjligheterna att vidta lämpligaåtgärder i sammanhanget, t.ex. införandet av en tidskarantän. Någotinitiativ från sida med anledning av motion 2004/05:K389framstår dock inte som erforderligt. Mot bakgrund av vad som haranförts avstyrker utskottet således bifall till motionen.I fråga om krav på att statsråd skall ha en bakgrund som riksdagsledamotanser utskottet att resultatet av det arbete som bedrivs avGrundlagsutredningen bör avvaktas. Motionerna 2004/05:K220 och 2004/05:K237yrkande 7 bör därför avslås.FlerkammarsystemUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår en motion om införande avflerkammarsystem i . Jämför reservation 5 (c).MotionenI motion 2004/05:K229 av () föreslås att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs omatt i införa flerkammarsystem med representation från kommuneroch regioner. Motionären anser att det är dags att pröva tanken attkomplettera direktvalda kammare med en regional representation,där kammaren och den regionala representationen har olika sammansättningoch delvis olika uppgifter. Den nya kammaren skall därvid enligt motionenvara ett forum för värnandet av självstyret och trygga människorsmöjlighet att lokalt besluta om sina egna angelägenheter. Som en väg attuppnå detta syfte anges att kammaren kompletteras med att kommuner ochregioner blir direkt representerade i en regional representation föratt där kunna bromsa centraliseringstendenser. Regeringen skall ävenfortsättningsvis ha sitt mandat från den direkt valda kammaren.Gällande bestämmelserI den inledande portalparagrafen i 1 kap. regeringsformen, som , anges att all offentlig makt i Sverigeutgår från folket. Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildningoch på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativtoch parlamentariskt statsskick och genom självstyrelse. Enligt4 § samma kapitel är folkets främsta företrädare. Med dettamarkeras enligt förarbetena att medborgarna regionalt och lokalt kan haandra företrädare (1972:15 s. 121). I och HansRagnemalms grundlagskommentar anförs i anslutning till detta lagrum attriksdagsledamöterna på riksplanet ensamma är folkets företrädare; pålokal och regional nivå tillkommer medlemmarna av de kommunala församlingarna.Riksdagen blir det dominerande centrala organet just därför att detensamt företräder hela det folk varifrån all offentlig makt utgår (GustafPetrén och Hans Ragnemalm, grundlagar och tillhörande författningarmed förklaringar, 1980, s. 24).Regler om bildande och sammansättning finns i 3 kap.regeringsformen. I 1 § andra stycket föreskrivs att består av enkammare med trehundrafyrtionio ledamöter. I paragrafen fastslås detenkammarsystem som trädde 1971. bestod riksdagenav två kamrar.