bet · GT01KU1 · 2005-11-17 00:00:00 — I nämnda betänkande uttalade utskottet också att det såg positivt på inriktningen på det arbete som pågick med att utveckla resultatredovisningen till . Förutsättningarna för uppföljningsbara mål och resultatredovisningens struktur förbättrades enligt utskottet genom att bl.a. resultat i budgetpropositionens utgiftsvolymer i ökad utsträckning beskrivs med hjälp av resultatindikatorer. Det arbete som redovisades med att utveckla indikatorer för demokratiområdet var i enlighet med vad utskottet tidigare uttalat och borde, anförde utskottet, utvidgas till bl.a. övriga delar av politikområdet Demokrati. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och avstyrker motion 2005/06:K420 (c) yrkande 3 med hänvisning till att tidigare beslutat om långsiktiga mål för demokratipolitiken och att det mot den bakgrunden inte är nödvändigt med något uttalande från i enlighet med vad som efterfrågades i motionen. Härutöver vill utskottet anföra att det utgår från att regeringen i det fortsatta utvecklingsarbetet av mål- och resultatredovisningen beaktar vad utskottet tidigare uttalat om uppföljningsbara mål, struktur och resultatindikatorer. I övrigt föranleder i detta sammanhang redovisningen i propositionen av insatser, resultat etc. inom politikområdet inget uttalande från utskottet. Allmänna val och demokrati Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 46:1 Allmänna val och demokrati på . Från anslaget betalas statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till vissa myndigheter, och kommunerna för biträde i samband med val. Vidare ingår satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning. Regeringen föreslår att ramanslag 46:1 Allmänna val och demokrati skall uppgå till , varav avser ersättning till kommunerna för genomförandet av den s.k. förtidsröstningen under förutsättning att beslutar i enlighet med proposition 2004/05:163 Ny vallag. Det anvisade beloppet är en ökning med jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten . avser kostnaderna dels kostnader i samband med Sametingsvalet, valadministrationens förberedelsearbete års val samt medel till för mångvetenskaplig demokratiforskning. Ökningen 2006 beror till största delen på kostnader för genomförande av val. Vidare avsätts under anslaget för en ny demokratisatsning och administration av satsningen och för särskilda medel till riksdagspartierna för informationsinsatser års val (se även ovan). Inom anslaget finns också för mångvetenskaplig demokratiforskning. Härutöver minskas anslaget med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 46:2 Justitiekanslern på . Anslaget finansierar Justitiekanslerns verksamhet. Justitiekanslern, som är regeringens högste ombudsman, har som främsta uppgifter att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiske rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Från har Justitiekanslern övertagit den rätt som har haft när det gäller att, för statens räkning, överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden (den s.k. talerätten). Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i de internationella oljeskadefonderna. /05 var 18 personer anställda hos Justitiekanslern. Därutöver tjänstgjorde en notarie på myndigheten. Justitiekanslern har en jämn könsfördelning på alla nivåer i verksamheten. Regeringen föreslår att ramanslag 46:2 Justitiekanslern fastställs till . Det är en ökning med jämfört med vad som totalt anvisats (inkl. tilläggsbudget). Ökningen har sin grund i dels den från övertagna uppgiften (som 2006 avser hela budgetåret), dels pris- och löneomräkning. Vidare minskas anslaget med till följd av den generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. För uppdraget att representera i de internationella oljeskadefonderna får Justitiekanslern ersättning efter rekvisition med . Enligt propositionen är Justitiekanslerns övergripande mål att värna integriteten, yttrandefriheten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. I sin tillsynsverksamhet skall Justitiekanslern bidra till en fortsatt hög kvalitet inom den offentliga verksamheten, inom sin skaderegleringsverksamhet skall myndigheten se till att den enskilde kommer till sin rätt utan att det allmännas intresse sätts åt sidan och på tryck- och yttrandefrihetens områden skall den bidra till en effektiv och rättssäker rättstillämpning och lagföring. Totalt sett har antalet inkomna ärenden hos Justitiekanslern ökat med . Ökningen hänför sig i första hand till skadeståndsärenden och i andra hand till ärenden om allmän kameraövervakning. Den dominerande gruppen 2004 var, liksom , skadeståndsärenden, vilka utgjorde av de inkomna ärendena. Den genomsnittliga handläggningstiden för skadeståndsärenden har fortsatt att öka något. Två skadeståndsärenden och ett tillsynsärende som avser klagomål eller anspråk från enskilda var äldre än vid utgången av 2004. har antalet ärenden i balans fortsatt att minska. Sammantaget gör regeringen bedömningen att Justitiekanslern redovisat ett gott resultat . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 46:3 Datainspektionen på . Vidare föreslår utskottet att avslår ett motionsyrkande om att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Anslaget finansierar Datainspektionens verksamhet. Datainspektionen är central förvaltningsmyndighet med uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Regeringen föreslår att ramanslag 46:3 Datainspektionen fastställs till . Jämfört med vad som anvisades i statsbudgeten är det en ökning med . Förändringen har sin grund i dels en pris- och löneomräkning som ökar anslaget, dels en minskning av anslaget med till följd av den ovan nämnda generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. I propositionen anges att Datainspektionens verksamhet var indelad i tre verksamhetsgrenar: tillsyn över behandlingen av personuppgifter (datalagen och personuppgiftslagen), tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamheten (kreditupplysnings- och inkassolagen) samt tillsyn över personregister inom polis- och tullsamarbetet (Europol-, Schengen- och ). Vad gäller verksamhetsgrenen Tillsyn över behandlingen av personuppgifter uppges i propositionen att 116 inspektioner av personuppgiftsbehandling inleddes , vilket var 68 färre än . Orsaken till minskningen är att Datainspektionen koncentrerat sitt arbete på att avgöra äldre ärenden och få ned ärendebalansen. avslutades 296 inspektionsärenden. Vidare inkom 456 klagomål som gäller personuppgiftslagen jämfört med 421 året innan. Vad gäller verksamhetsgrenen Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamheten uppges i propositionen att 29 tillsynsärenden inom kreditupplysning inleddes och 36 avslutades . Ärendebalansen minskade från 17 till 11 ärenden. inkom 68 klagomål, vilket är 13 färre än . Inom inkassoområdet har 171 tillsynsärenden inletts ärenden har avgjorts. Ärendebalansen har minskat från 17 till 12 ärenden. Antalet klagomål var 309 jämfört med 750 . Det stora antalet klagomål 2003 avsåg fordringar till följd av påstådd uppkoppling mot porrsidor på Internet. Denna typ av fordringar minskade . Vad gäller verksamhetsgrenen Tillsyn över personregistret inom polis- och tullsamarbetet uppges i propositionen att Datainspektionen har kontrollerat den behandling av personuppgifter som utförs i det (N-SIS) av vid . Kontrollen var inriktad på den behandling av personuppgifter som sker i anledning av att registrerar personer på spärrlistan över personer som skall nekas tillträde till eller uppehållstillstånd i . Vidare har Datainspektionen kontrollerat den behandling av personuppgifter som utförs av den nationella Europolenheten vid . Inspektionen har också kontrollerat den behandling av personuppgifter som utförs av i samband med det internationella tullsamarbetet. Regeringens samlade bedömning för respektive verksamhetsgren är att målen i allt väsentligt har uppnåtts. m.fl. (kd) föreslår i motion 2005/06:K454 att anslaget minskas med (yrkande 5 i denna del). Motionärerna anför att målen för Datainspektionen bör tydliggöras och i avvaktan på det kan besparingar göras genom effektiviseringar och utökad avgiftsfinansierad verksamhet. Utskottet, som delar regeringens bedömning, tillstyrker regeringens förslag att anslag 46:3 Datainspektionen skall uppgå till och avstyrker motion 2005/06:K454 (kd) yrkande 5 i denna del, i vilken föreslås att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 46:4 på . Från anslaget betalas bl.a. den kostnadsfria tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den s.k. frilistan. Regeringen föreslår att ramanslag 46:4 fastställs till . Anslaget minskas därmed med i förhållande till innevarande år. Minskningen har sin grund i den generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 46:5 på . Under anslaget anvisas medel för arbetsuppgifter som central förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar. Vid myndigheten arbetar 12 personer, varav 6 är kvinnor och 6 är män. Åldersstrukturen vid myndigheten är sådan att nyrekryteringar kommer att behöva genomföras . Regeringen föreslår att ramanslag 46:5 skall uppgå till . Det är en ökning med jämfört med innevarande år. Förändringen är en följd av dels pris- och löneomräkning, som leder till en ökning av anslaget med , dels den ovan nämnda generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål, som leder till en minskning med . I det föregående har redovisats regeringens bedömning avseende förberedelsearbete och genomförande av val till samt myndighetens insatser i samband med sametingsvalet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Politikområdet Mediepolitik omfattar dagspress, radio och television samt skydd av barn och ungdom från skadligt innehåll i massmedierna. Till området hör , , och , och TV, samt , och . Politikområdet är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Under utgiftsområde 1 finns budgetförslaget för anslagen till och , Presstöd, Stöd till radio- och kassettidningar, Radio- och samt och TV. En mer utförlig beskrivning och analys av politikområdet återfinns i den del av budgetpropositionen som behandlar utgiftsområde 17 och som bereds av kulturutskottet. Enligt denna del blir de totala utgifterna för politikområdet (avsnitt 5.2). beräknas utgifterna till 696,0 respektive . För den del av politikområdet som ligger inom utgiftsområde 1 blir utgifterna enligt propositionen . De beräknade utgifterna är 662,1 respektive . I propositionen uppges att har beslutat om målet för mediepolitiken (prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59). Målet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (avsnitt 5.3). Indikatorer för politikområdet anges inte i propositionen. Regeringen redogör bl.a. för och regeringens arbete med övergången till digital-tv (avsnitt 5.4). Vidare redogör regeringen för innehållet i slutbetänkande Digital Radio (SOU 2004:16), som överlämnades . I betänkandet förordade en majoritet av ledamöterna en etappvis utveckling av marksänd digitalradio (DAB). Betänkandet har remissbehandlats. Vad gäller dagspressen anför regeringen att ett antal åtgärder har genomförts i syfte att främja mångfald på dagstidningsmarknaden samt en god spridning av dagstidningar. Höjningar av driftsstödet och distributionsstödet är exempel på sådana åtgärder. Den s.k. , som regeringen tillsatte , lämnade delbetänkandet Lördagsdistribution av dagstidningar (SOU 2005:13). Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen redovisar också initiativ den tagit i syfte att få en bättre insikt om under vilka villkor icke-kommersiell radio och tv verkar. I rapporten radion och televisionen, som redovisades , har de framtida förutsättningarna för icke-kommersiell radio och tv i kartlagts och analyserats. redovisade i sitt uppdrag som pågått 2003-2004, att ansvara för att bl.a. utbildningsinsatser och ett ökat erfarenhetsutbyte kommer till stånd inom området icke-kommersiell lokal-tv, till Radio- och . Av redovisningen framgår att uppdraget främst varit inriktat på hur icke-kommersiell lokal-tv kan struktureras och effektiviseras i hela . Härutöver har Radio- och i uppdrag att bl.a. analysera hur de lokala icke-kommersiella tv-sändningarna påverkas av digitaliseringen och om förutsättningarna för sådana sändningar kan förbättras genom lagstiftning. Regeringen redovisar ett antal insatser utanför politikområdet. Bland annat nämns Post- och kassaserviceutredningens betänkanden (SOU 2004:52 och 2005:5). I utredningen föreslås ingen ny prisreglering för tidningar och tidskrifter.3[Enligt 7 b § postlagen (1993:1684) får regeringen föreskriva att priser för tjänster som ingår i postverksamhet inte får överstiga vissa nivåer. Denna möjlighet har dock inte använts ännu (SOU 2005:5 s. 221).] Dock anförs att frågan om en ny prisreglering för sådan tidningsbefordran kan aktualiseras om t.ex. den fortsatta utvecklingen för distribution av posttidningar leder till alltför kraftiga prisökningar. Utredaren anser att fortlöpande bör ges i uppdrag, i exempelvis regleringsbrev, att följa upp prisutvecklingen för befordran av adresserade tidningar och tidskrifter. Betänkandena har remissbehandlats och fortsatt beredning av ärendet pågår inom . En revidering av TV-direktivet (direktiv /552/EEG, ändrat genom direktiv /36/EG) som innehåller minimiregler för gränsöverskridande tv-sändningar förbereds av Europeiska kommissionen. De konsultationer som kommissionen har genomfört har sammanfattats i ett antal arbetspapper som publicerats . En viktig fråga för är jurisdiktionsfrågan och möjligheten att införa eventuella förbättringar av den s.k. sändarlandsprincipen. Kommissionen har initierat en diskussion om möjliga förbättringar av reglerna med bibehållande av den grundläggande sändarlandsprincipen. Kommissionen avser att presentera ett utkast till nytt direktiv /06. När det gäller digital-tv-övergången anför regeringen att utbyggnaden av de digitala sändarnäten fortsatt (avsnitt 5.5). Vid utgången av var 42 av de 54 större sändarstationerna digitaliserade, vilket innebär att av befolkning har möjlighet att ta emot digital marksänd tv från fyra frekvenskanaler. Ett femte sändarnät når av befolkningen. Om alla distributionsformer räknas in hade av befolkningen i åldern tillgång till digital mottagning i hemmet , vilket är en ökning . Tillväxten sker främst i det digitala marknätet. När det gäller presstöd, som lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd, erhöll 71 tidningar driftsstöd och 140 tidningar distributionsstöd . Vidare har totalt utbetalats i tillfälligt utvecklingsstöd till 62 tidningar. Enligt har det tillfälliga utvecklingsstödet bidragit till att ekonomiskt svaga tidningar och framför allt lågfrekventa tidningar (1-2 nummer/vecka) har kunnat göra nödvändiga investeringar i ny teknik, vilket i bästa fall har ökat möjligheterna för dessa tidningar att fortleva. Nämnden menar dock inte att utvecklingsstödet skall vara en permanent åtgärd. I propositionen gör regeringen bedömningen att presstödet har stor betydelse för bevarandet av mångfalden på dagstidningsmarknaden och upprätthållandet av en god spridning av dagstidningar över hela landet. Regeringen nämner också att flera aktörer har arbetat aktivt med att ta fram värdefull information om utvecklingen inom medieområdet. Radio- och , och TV, Nordicom och Europeiska Audiovisuella Observatoriet. Regeringen redovisar även stödet till radio- och kassettidningar och bedömer att detta fyller en viktig funktion i samhället genom att garantera utgivning av och tillgång till taltidning. Det uppges att har inlett en upphandling av nya digitala radiotidningsmottagare. I propositionen aviserar regeringen att den kommer att lämna en proposition till med förslag till de villkor som skall gälla för radio och tv i allmänhetens tjänst (avsnitt 5.7). När det gäller övergången till digitala tv-sändningar, som inleddes i ett mindre antal områden , har regeringen beslutat att de återstående delarna av övergången skall genomföras och våren och i olika delar av landet. Därmed säkerställs att övergången är helt genomförd före det slutdatum, , som fastställts av . Arbetet med att anpassa radio- och tv-lagstiftningen till nya tekniska förutsättningar fortsätter. fortsätter också arbetet med att analysera behovet av nya regler för tillståndsgivning till programföretag och operatörsföretag i det digitala marknätet. I fråga om digitalradio aviserar regeringen att den kommer att presentera sin ståndpunkt före utgången av 2005. När det gäller dagspressen anför regeringen att den avser att förlänga det särskilda stödet till lördagsutdelning med . Regeringen uppger även att den, med utgångspunkt i slutbetänkande som skall lämnas , avser att återkomma till med förslag om hur presstödet skall vara utformat, bl.a. vad avser stödet till tidningsdistribution. När det gäller taltidningar kommer de nya digitala radiotidningsmottagare, som börjat upphandla (se ovan), att börja distribueras . Vad gäller de icke-kommersiella medierna kommer det att göras en fortsatt fördjupad analys av området och förutsättningarna för dem. Regeringen anför också att det finns anledning att hålla frågan om lagstiftning mot ägarkoncentration levande och frågan följs kontinuerligt inom . I det arbetet ingår bl.a. att följa hur gällande lagstiftning inom detta område tillämpas i andra länder, t.ex. . Enligt propositionen har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen avseende myndigheterna inom politikområdet (avsnitt 5.6). anförde utskottet i betänkande 2004/05:KU1 att arbetet med att utveckla indikatorer för demokratiområdet var i enlighet med vad utskottet tidigare uttalat och borde utvidgas till bl.a. politikområdet Mediepolitik. Vad gällde politikområdesindelningen kunde det enligt utskottet övervägas om alla delar av politikområdenas (däribland politikområdet Mediepolitik) resultat som hänförs till anslag inom område borde redovisas i den del av budgetpropositionen som bereds av (dvs. Det skulle enligt utskottets bedömning underlätta beredningen av det uppnådda resultatet av statens insatser. Utskottet utgår från att regeringen i det fortsatta utvecklingsarbetet av mål- och resultatredovisningen beaktar vad utskottet tidigare uttalat om indikatorer och politikområdesindelningen. I övrigt föranleder i detta sammanhang redovisningen i propositionen av insatser, resultat etc. inom politikområdet inget uttalande från utskottet. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 27:1 och på . Vidare föreslår utskottet att avslår ett motionsyrkande om att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. uppgift är att fördela det statliga stödet till radio- och kassettidningar. Regeringen föreslår att ramanslag 27:1 och fastställs till . Det är en ökning med jämfört med vad som anvisats . Förändringen är en följd av dels pris- och löneomräkning, som leder till en ökning av anslaget med , dels den generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål, som leder till en minskning med . I motion 2005/06:K427 av m.fl. (fp) föreslås i denna del en minskning av anslaget till med jämfört med budgetpropositionens förslag. Minskningen motiveras med att presstödet reduceras kraftigt (se nedan). Utskottet delar regeringens bedömning och tillstyrker regeringens förslag att anslag 27:1 och skall uppgå till . Därmed avstyrker utskottet motion 2005/06:K427 (fp) i denna del. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att i enlighet med regeringens förslag anvisar ett anslag 27:2 Presstöd på . Vidare föreslår utskottet att avslår tre motionsyrkanden om att anslaget skall uppgå till ett lägre belopp. Utskottet föreslår även att avslår ett motionsyrkande om införande av ett exemplarstöd för postdistribuerade tidningar med per distribuerat exemplar, två motionsyrkanden om reformerat presstöd samt tre motionsyrkanden om att presstöd skall avvecklas. Jämför reservationerna 2 (kd) och 3 (m). Från anslaget ges bidrag till dagspressen i enlighet med bestämmelserna i presstödsförordningen (1990:524) och förordningen (2001:898) om särskilt distributionsstöd. Presstöd enligt presstödsförordningen lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för presstödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Regeringen föreslår att ramanslag 27:2 Presstöd fastställs till . Det är en ökning med jämfört med vad som anvisats . minskades anslaget tillfälligt med , som då överfördes till anslag 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar för finansiering av radiotidningsmottagare. Dessa medel återförs nu till anslaget. minskas anslaget med till följd av den generella reduktionen av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Som framgått ovan avser regeringen att förlänga det särskilda distributionsstödet för utdelning av dagstidningar . Ovan har även framgått regeringens bedömning avseende presstödets betydelse. I motion 2005/06:K470 av m.fl. (m) föreslås en avveckling av presstödet i två etapper med en inledande minskning om 2006 (yrkande 1 i denna del). Erfarenheterna visar, enligt motionärerna, att presstödet till stor del använts till att täcka tidningars löpande utgifter i stället för att främja nödvändiga rationaliseringsåtgärder. Ekonomiska problem har inte åtgärdats i vetskapen om att staten fyller i hålen. Vidare anser motionärerna att presstödet snedvrider konkurrensen i förhållande till tidningar som inte uppbär presstöd. Motionärerna menar också att sedan presstödet avvecklats kommer inte längre att ha någon uppgift att fylla, och den kan därmed avvecklas fr.o.m. (yrkande 2 i denna del). Även i motion 2005/06:K340 av m.fl. (m) föreslås att presstödet avvecklas (yrkande 14). Avveckling av presstödet och föreslås också i motion 2005/06:K217 av (). m.fl. (fp) anför i motion 2005/06:K427 (i denna del) att på principiella grunder är motståndare till presstödet, och de föreslår att stödet minskas med . I motion 2005/06:K454 av m.fl. (kd) föreslås en minskning av presstödet med (yrkande 5 i denna del). Vidare föreslår motionärerna att ett exemplarstöd på per distribuerad tidning införs för postdistribuerade tidningar (yrkande 1). har, uppges i motionen, uppenbara problem på grund av distributörens prispolitik. Totalkostnaden för det exemplarstöd som föreslås beräknas av motionärerna uppgå till ca och bör finansieras inom den ram som gäller för presstödet. Slutligen anför motionärerna att presstödet kommer att fasas ut genom strukturförändringar på bl.a. annonssidan.