bet · GT01FiU6 · 2005-10-27 00:00:00 — AP-fondernas verksamhet 2004 (skr. 2004/05:130) I skrivelse 2004/05:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2004 lämnar regeringen en redovisning av AP-fondernas utveckling - det fjärde verksamhetsåret med den nya organisationen och de nya placeringsreglerna. Redovisningen innehåller bl.a. en sammanställning av fondernas årsredovisningar och utvärderingar av fondernas förvaltningsresultat och mål. I skrivelsen redovisas också en mer omfattande kartläggning och utvärdering av fondernas kostnadsutveckling. AP-fondernas förvaltningskostnader har ökat, från av fondkapitalet 2001 till av fondkapitalet 2004. AP-fondernas resultat uppgick till . Skillnaden mellan pensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna gav ett överskott på . Kostnaden för administrationen uppgick till avrundat . Sammantaget innebär detta att AP-fondernas samlade kapital ökade med avrundat , från till . Resultatet motsvarar en nominell och real avkastning på respektive . Utskottet har granskat skrivelsen och föreslår att den läggs till handlingarna. Utskottet behandlar också fem motioner med anknytning till regeringens utvärdering av AP-fonderna, överföringen av medel från AP-fonderna till statsbudgeten, samt förslag om nya regionala utvecklingsfonder och förändringar av AP-fondernas mål och placeringsregler. Utskottet föreslår att motionerna avstyrks. I betänkandet finns 5 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut lägger skrivelse 2004/05:130 till handlingarna. Överföring av medel från AP-fonderna till statsbudgeten 2005/06:Sf386 av m.fl. (v) yrkande 3. Reservation 1 (v) Regeringens utvärdering av AP-fonderna 2004/05:Fi24 av m.fl. (fp) yrkande 1. Reservation 2 (fp) 2004/05:Fi24 av m.fl. (fp) yrkande 2. Reservation 3 (fp) Riskkapital och regionala utvecklingsfonder 2005/06:Fi264 av m.fl. (mp) yrkandena 1-3, 2005/06:N366 av () och 2005/06:A308 av () yrkande 6. Reservation 4 (v) Reservation 5 (mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I skrivelse 2004/05:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2004 lämnar regeringen en redovisning av AP-fondernas utveckling - det fjärde verksamhetsåret med den nya organisationen och de nya placeringsreglerna. Redovisningen innehåller bl.a. en sammanställning av fondernas årsredovisningar och utvärderingar av fondernas förvaltningsresultat och mål. Dessutom redovisas en mer omfattande utvärdering av kostnadsutvecklingen inom AP-fonderna. Med anledning av skrivelsen har en motion väckts. Under allmänna motionstiden väcktes ytterligare fyra motioner som behandlas i betänkandet. Förslagen i motionerna återges i bilaga 1. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att regeringens skrivelse om AP-fondernas verksamhet 2004 läggs till handlingarna. Sjunde AP-fonden) sammanlagda s.k. marknadsvärderade resultat uppgick till , visar sammanställningen av fondernas årsredovisningar. Skillnaden mellan pensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna gav ett överskott på . Kostnaden för administrationen uppgick till avrundat . Sammantaget innebär detta att AP-fondernas samlade kapital ökade med avrundat , från till . Resultatet motsvarar en nominell avkastning på , vilket kan jämföras med en avkastning på . Räknas inflationen bort blev den reala avkastningen . var den reala avkastningen . har fondernas avkastning legat på i genomsnitt , vilket motsvarar den genomsnittliga inflationen. Den reala avkastningen har således varit noll. som gått sedan AP-systemets nya organisation sjösattes har fonderna visat en genomsnittlig avkastning på . Realt sett har emellertid avkastningen varit negativ, -0,, till följd av att inflationen i genomsnitt varit högre än den nominella avkastningen. Som framgår av tabell 1 bestod fondernas tillgångar vid utgången av av svenska och utländska aktier, vilket motsvarar . Av dessa var placerade i utländska aktier och 120 miljarder i svenska aktier. Placeringarna i utländska aktier ökade med medan placeringarna i svenska aktier steg med . var placerade i svenska och utländska räntebärande värdepapper, varav i svenska och i utländska. Placeringarna i realränteobligationer svarade för av det totala kapitalet medan fastigheternas andel uppgick till . Det marknadsvärderade resultatet för Första AP-fonden blev , vilket motsvarar en avkastning på . Det var samma avkastning som fondens jämförelseindex. Fondens mål är att överträffa jämförelseindex (exklusive fastigheter). Andra AP-fondens resultat uppgick till . Det motsvarar en avkastning på , vilket är sämre än jämförelseindex, enligt fondens beräkningar. Tredje AP-fonden visade ett marknadsvärderat resultat på . Det ger en avkastning på totalt , vilket enligt fonden är samma resultat som jämförelseindex (avkastningen för fastigheter exkluderad). Fjärde AP-fondens resultat blev . Det motsvarar en avkastning på , vilket för helåret är lägre än jämförelseindex. Sjätte totala resultat uppgick till , vilket motsvarar en avkastning på . Det är bättre än fondens uppsatta mål för avkastningen på . Sjunde AP-fonden är det statliga fondalternativet inom premiereservsystemet. Den s.k. premiesparfonden, vilken är den fond som de s.k. icke-väljarna i premiereservsystemet placeras i, gav en avkastning på . Det är högre än genomsnittet av samtliga premiepensionsfonders avkastning. Den s.k. premievalsfonden, som är den valbara statliga fonden, gav en avkastning på , vilket är högre än genomsnittet för premiepensionsfonderna. Regeringens utvärdering av fondernas förvaltning Årets utvärderingar omfattar perioden för Första till Fjärde AP-fonderna, för Sjunde AP-fonden samt för . Förutom de återkommande utvärderingarna om fondernas strategiska och operativa förvaltning görs i årets skrivelse en omfattande utvärdering av fondernas kostnader. Underlaget till utvärderingen av kostnaderna har utarbetats av konsultfirman . Fondernas avkastning och risk Det är enligt regeringen framför allt fondstyrelsernas beslut om de s.k. normalportföljernas sammansättning som avgör skillnaden mellan fondernas avkastning och risk. har Tredje AP-fonden haft den högsta avkastningen, , medan haft den lägsta avkastningen på . Av avkastning förklaras av normalportföljens sammansättning medan förklaras av en aktiv förvaltning. För Fjärde AP-fondens del står normalportföljen för medan den aktiva förvaltningen gett en negativ avkastning på . Första AP-fonden har redovisat en avkastning på , från normalportföljen och -0,genom aktiv förvaltning. Andra AP-fonden däremot redovisar en aktiv avkastning på och en avkastning av normalportföljen på , vilket tillsammans ger en avkastning på . Regeringen har i tidigare utvärderingar uppmärksammat att fonderna har valt att organisera sin förvaltning på ett likartat sätt. Detta påverkar bl.a. oberoendet mellan fonderna. Som framgår av tabell 2 karakteriseras fondernas förvaltningsstrukturer av stora inslag av såväl intern som aktiv förvaltning. förvaltades till av kapitalet internt och mellan till externt. Den aktiva förvaltningen stod för mellan till av förvaltningen. Den passiva förvaltningen svarade därmed för mellan till av förvaltningen. Fondernas förvaltningsstruktur och aktiv kontra passiv förvaltning diskuteras ytterligare nedan under redovisningen av utvärderingen av fondernas kostnader. Förvaltningsstruktur i buffertfonderna 2004 AP-fondernas styrelser ska fastställa en ägarpolicy. Denna policy ska innehålla mål, medel och regler för beslutsfattande samt allmänna riktlinjer i ägarstyrningsfrågor. Utgångspunkten är att aktivitet i ägarfrågor bidrar positivt till fondernas långsiktiga avkastning. Regeringen konstaterar att fonderna varit aktiva i ägarfrågor . Bland annat har de engagerat sig i arbete och förslaget om en svensk kod för bolagsstyrning. Fonderna har också mycket aktivt bidragit till att lösa frågan om rösträttsskillnaden i företaget aktier. I skrivelsen framgår att Första AP-fonden deltagit i 39 bolagsstämmor, dvs. samtliga svenska bolag som fonden äger aktier i. Fonden har dessutom fört diskussioner om t.ex. bonusprogram med styrelserna i ett tiotal bolag. Andra AP-fonden har deltagit i 57 bolagsstämmor samt genom Internetbaserad fullmaktröstning röstat i de 50 största utländska ak-tieinnehaven. Fonden har vidare deltagit i nomineringsarbetet i ett tiotal bolag samt diskuterat med styrelserna i flera bolag om bonusprogram. Tredje AP-fonden har deltagit i 48 bolagsstämmor samt suttit i tio bolags nomineringskommittéer. har deltagit i 50 bolagsstämmor och varit representerade i 18 nomineringskommittéer. I KPMG:s utvärdering av fondernas kostnader, som redovisas nedan, beräknas att fondernas kostnader för bolagsstyrning uppgick till mellan till per fond. Utvärderingen av de enskilda fondernas förvaltning I tabell 3 sammanfattas kortfattat regeringens synpunkter på fondernas strategiska och operativa förvaltning. Sammanfattning av regeringens bedömning Styrelsens uppsatta mål är väl avvägda, men aktiviteten i förvaltningen överrensstämmer inte med målen. Fondens avkastning understiger jämförelseindex marginellt. Om fonden ska nå styrelsens mål måste goda resultat skapas framöver. Fonden har en mycket stor andel aktiva mandat i sin förvaltning, dvs. mål om att förvaltningen i olika delar ska överstiga jämförelseindex. har fonden en låg förvaltningsaktivitet. Denna skillnad är anmärkningsvärd, enligt regeringen. Fondens resultat överstiger jämförelseindex . Denna extra avkastning uppstod emellertid . Om 2001 räknas bort har avkastningen understigit jämförelseindex . Om fonden ska nå styrelsens mål krävs goda resultat framöver. Fonden har en annorlunda risknivå än övriga fonder. Fondens nya operativa mål brister i tydlighet och är lågt satt. Fondens resultat överstiger jämförelseindex . Om fonden ska nå styrelsens mål om en avkastning över jämförelseindex på måste goda resultat skapas framöver. Fonden har den högsta andelen intern förvaltning och högsta andelen aktiv förvaltning bland fonderna. Fonden bedriver således en relativt renodlad förvaltning och har den högsta andelen aktier av fonderna. Fonden bidrar därmed till en ökad riskspridning mellan fonderna. Fondens resultat understiger jämförelseindex . Styrelsens mål är att avkastningen ska överstiga jämförelseindex mätt över rullande tvåårsperioder. Om målet ska nås krävs mycket goda resultat framöver. Fonden har i sitt mål sänkt avkastningskravet på den onoterade portföljen och förvaltningen av likviditet. Sänkning för den onoterade portföljen är väl motiverad medan sänkningen för den likvida portföljen är svår att förena med pensionssystemets krav på hög långsiktig avkastning. Fonden har uppnått styrelsens avkastningsmål. Förvaltningen av onoterade aktier har uppnått styrelsens mål men inte sett över hela perioden . Sjunde AP-fonden har nått styrelsens strategiska mål att ge en högre avkastning än genomsnittet av premiepensionsfonderna. Däremot har fonden inte nått styrelsens operativa mål om att fonden ska överträffa jämförelseindex . För att detta mål ska nås krävs mycket goda resultat framöver. KPMG:s kartläggning av AP-fondernas kostnader Buffertfondernas kostnader för förvaltningen av pensionskapitalet har stigit relativt markant , från av fondkapitalet 2001 till av fondkapitalet 2004 (siffrorna framgår av tabell 4 och bygger på fondernas årsredovisningar). Totalt (inkl. avvecklingsfonderna) På regeringens uppdrag har KPMG kartlagt och analyserat fondernas kostnader . Kostnaderna redovisas i tabell 5 och uppgifterna skiljer sig något från siffrorna i tabell 4 eftersom KPMG bl.a. rensat årsredovisningsuppgifterna från diverse extra ordinära utgifter. Som framgår av tabell 5 uppgick AP-fondernas sammanlagda kostnader till av genomsnittligt förvaltat kapital 2004. Av buffertfonderna (Första till Fjärde AP-fonderna) är det Andra AP-fonden som bedriver den dyraste verksamheten, till en kostnad av eller av förvaltat kapital. Orsaken är enligt KPMG att Andra AP-fonden valt en förvaltningsmodell som innebär såväl höga externa kostnader som höga interna kostnader. AP-fondernas kostnader 2004 uppdelade 145 (0,1) 99 (0,07) 244 (0,16) 129 (0,09) 184 (0,12) 313 (0,21) 124 (0,08) 157 (0,1) 281 (0,19) 146 (0,1) 90 (0,06) 236 (0,16) 121 (0,86) 219 (1,55) 340 (2,41) 664 (0,11) 749 (0,12) 1 413 (0,23) 49 (0,12) 28 (0,07) 77 (0,19) 713 (0,11) 777 (0,12) 1 490 (0,23) 1) Siffrorna inom parentes anger andel av genomsnittligt förvaltat kapital. Den största skillnaden i kostnad mellan fonderna gäller kostnaden för extern förvaltning. Variationen i de interna kostnaderna är däremot betydligt mindre. De högsta externa förvaltningskostnaderna står Andra och Tredje AP-fonderna för medan Första och Fjärde AP-fonderna har betydligt lägre kostnader för den externa förvaltningen. Bland samtliga fonder har den högsta kostnaden, både absolut och i relation till förvaltat kapital. Det beror på att framför allt ska placera sina tillgångar i onoterade aktier, vilket är dyrare än en normal förvaltning. Sjunde AP-fonden har den lägsta absoluta förvaltningskostnaden och en relativt låg relativ kostnad givet att fonden är betydligt mindre än de övriga fonderna. En annan skillnad mellan fonderna är kostnaderna för den direkta förvaltningen. Kostnaden för administration och olika former av s.k. back/mid office är ungefär densamma oavsett fond. Skillnader i kostnader för den direkta traditionella förvaltningen (dvs. all förvaltning exklusive förvaltning av onoterade aktier) beror enligt KMPG på följande faktorer: Storleken på förvaltat belopp. Det finns stordriftsfördelar i kapitalförvaltning. Många olika portföljer ökar komplexiteten och fördyrar förvaltningen. Sammansättning av fondens portfölj. Till exempel är aktier dyrare att förvalta än obligationer. Avvägning mellan intern och extern förvaltning. Till exempel är intern förvaltning mer kostnadskrävande än extern förvaltning. Avvägning mellan aktiv och passiv förvaltning. Passiv förvaltning är billigare än aktiv förvaltning, speciellt vid extern förvaltning. Passiv förvaltning har tydliga stordriftsfördelar. Enligt KPMG är det tydligt att det är fondernas val av förvaltningsmodell - intern kontra extern förvaltning, aktiv eller passiv förvaltning, utnyttjande av stordriftsfördelar - som till största delen avgör fondernas kostnadsnivå. KPMG konstaterar vidare att Första- till Fjärde AP-fondernas förvaltningsaktivitet inte var tillräckligt hög för att motivera fondernas kostnader inom den traditionella förvaltningen. KPMG menar att de aktiva riskerna i förvaltningen bör öka för att motivera fondernas kostnader, alternativt bör kostnaderna sänkas. Kostnaderna för fonderna att bedriva aktiv styrning av de bolag de investerar i uppgår till sammanlagt mellan till per fond, enligt KPMG:s beräkningar. I denna kostnad ingår även kostnaderna för uppföljning av fondernas miljö- och etikstrategier. Kostnaderna för förvaltning av tillgångar i onoterade aktier (benämns private equity i skrivelsen) är betydligt större än kostnaderna för traditionell förvaltning. Kostnaden för denna förvaltning uppgår till av investerat kapital för fonderna sammantagna. Den högsta kostnaden har , vars främsta uppgift är att investera i bl.a. onoterade bolag. Övriga fonder får endast investera i onoterade aktier indirekt genom investeringar i s.k. riskkapitalbolag. Sjätte kostnader för förvaltning av den onoterade portföljen uppgår till av investerat kapital, varav drygt två tredjedelar utgörs av avgifter för extern förvaltning. Första AP-fondens kostnader för förvaltning av onoterade aktier uppgår till av investerat kapital, Andra AP-fondens till , Tredje AP-fondens till , Fjärde AP-fondens till och Sjunde AP-fondens till av investerat kapital. KPMG:s utvärdering av AP-fondernas kostnader Första till Fjärde AP-fonderna KPMG jämför Första till Fjärde AP-fondernas förvaltningskostnader med ett s.k. benchmark bestående av fyra brittiska pensionsfonder, åtta holländska pensionsfonder samt fem svenska livbolag. Trots beräkningstekniska svårigheter att göra rättvisande jämförelser mellan AP-fonderna och benchmark drar KPMG slutsatsen att Första till Fjärde AP-fondernas genomsnittliga förvaltningskostnader är högre än benchmark. Enligt KPMG uppgick Första till Fjärde AP-fondernas förvaltningskostnad till av förvaltat kapital medan benchmarks förvaltningskostnader i genomsnitt uppgick till av kapitalet. KPMG redovisar även andra jämförelser, varav de flesta indikerar att AP-fonderna har en hög kostnadsnivå i förhållande till andra förvaltare. KPMG jämför Sjätte förvaltningskostnader med förvaltningskostnaderna i amerikanska, europeiska och nordiska riskkapitalfonder. KPMG bedömer att Sjätte kostnader för förvaltning av onoterade aktier ligger i nivå med benchmark, trots att det även på detta område är svårt att göra rättvisande jämförelser. Enligt KPMG är Sjätte kostnader för investeringar i företag som ligger i en tidig utvecklingsfas högre än för benchmarkföretagen. Däremot är Sjätte kostnader för investeringar i företag i en sen utvecklingsfas lägre än i benchmarkföretagen. Enligt KPMG:s bedömning ligger Sjunde AP-fondens förvaltningskostnader i nivå med benchmark. Benchmark utgörs av fondens konkurrenter inom premiepensionssystemet. KPMG:s förslag till besparingar På regeringens uppdrag har KPMG även tagit fram ett antal förslag till besparingar inom fonderna. Förslagen har delats upp i förslag som ryms inom befintlig struktur och regelverk samt förslag som kräver en ny struktur och nytt regelverk. De olika förslagen redovisas under punkterna nedan. Besparingsförslag inom nuvarande struktur och regelverk Ökat samarbete mellan fonderna. KPMG anser att det finns utrymme för samarbete mellan fonderna när det gäller bl.a. depåbanktjänster, externa förvaltare, konsulter och IT. Besparingspotentialen anses dock vara relativt begränsad. Renodling mellan intern och extern förvaltning. En anledning till fondernas stigande kostnader är att kostnaderna för extern förvaltning ökat utan att det påverkat de interna kostnaderna. Fonderna bör i högre grad än satsa på den ena eller den andra förvaltningsformen. Ökad utläggning på entreprenad (outsourcing). Fonderna kan spara genom att i högre grad lägga ut uppgifter på andra leverantörer, inom t.ex. den direkta förvaltningen, backoffice, administration och depåbanksverksamhet. Besparingsförslag inom ramen för en ny struktur och nytt regelverk Samordning av fondernas administration i en gemensam organisation. Införandet av budgetrestriktioner. En budgetrestriktion kan införas för fonderna, liknande de som finns för norska Petroleumfonden. Petroleumfonden förvaltas av på norska regeringens uppdrag. Norska fastställer ett kostnadstak för fonden. uppgick taket till av förvaltat kapital. Minskning av antalet fonder. Besparingar och stordriftsfördelar kan utvinnas genom att slå samman en eller flera av dagens buffertfonder. Eftersom KPMG konstaterat att Sjätte kostnader för förvaltning av onoterade aktier ligger i nivå med benchmark finns enligt KPMG ingen större besparingspotential i . För att bättre utnyttja stordriftsfördelar och ge fonderna möjlighet att fokusera på sina kärnverksamheter föreslår KMPG i stället att Första till Fjärde AP-fondernas förvaltning av onoterade aktier förs över till . Vidare bör överföra förvaltningen av sin likviditetsbuffert till Första till Fjärde AP-fonderna. KPMG anger också att stora besparingar skulle göras om förvaltningen av onoterade aktier inom pensionssystemets ram helt avvecklades. Det skulle dock däremot förmodligen påverka avkastningen negativt. Enligt KPMG kan Sjunde AP-fonden omfattas av de förslag till besparingar som nämnts ovan, även om fonden är annorlunda än buffertfonderna och mer påminner om ett fondbolag. En möjlig rationalisering är, enligt KPMG, att slå samman Premiesparfonden och Premievalsfonden. Regeringens bedömning av KPMG:s utvärdering och besparingsförslag KPMG bekräftar den bedömningen som regeringen gjort i tidigare skrivelser om att Första till Fjärde AP-fondernas aktivitet i förvaltningen inte står i proportion till fondernas förvaltningskostnader. Regeringen uppger därför att en dialog kommer att föras med fondernas styrelser om vilka åtgärder som kan genomföras för att öka fondernas kostnadseffektivitet. Åtgärder som förutsätter förändringar i AP-fondernas regelverk kommer enligt regeringen att övervägas i samråd med de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. Däremot anser regeringen att det inte är aktuellt att minska antalet AP-fonder genom sammanslagningar. AP-fondernas styrelser har ansvaret för fondernas förvaltning medan regeringen utser styrelsernas ordföranden, vice ordföranden och övriga ledamöter, fondernas revisorer samt utvärderar AP-fondernas verksamhet i efterhand. Regeringen anger i skrivelsen att den avser att utveckla styrningen av AP-fonderna genom att, inom ramen för gällande regelverk, fastställa en tydlig policy som ska ligga till grund för regeringens årliga utvärderingar och för introduktionen av nya styrelseledamöter. Regeringen anger vidare att regeringen inlett en intern översyn av pensionssystemets samtliga kostnader, till följd av att administrationskostnaderna i ålderspensionssystemet ökat kraftigt. Regeringen avser i anslutning till detta att, vid behov, föreslå åtgärder för att förbättra AP-fondernas kostnadseffektivitet. Utskottet har granskat regeringens skrivelse 2004/05:130 Redovisning av AP-fondernas verksamhet 2004. Utskottet noterar med tillfredsställelse att AP-fonderna fortsatte att redovisa goda resultat , efter de stora förlusterna i samband med nedgången på aktiemarknaderna 2001 och 2002. En genomgång av halvårsrapporterna visar dessutom att fondernas resultat fortsatt att stiga , med sammanlagt . Fondernas sammantagna kapital var högre än vid ingången av 2001 då fondernas nya organisation och nya placeringsregler trädde i kraft. Fondernas förvaltningskostnader har ökat, från av fondkapitalet 2001 till av fondkapitalet 2004. Regeringen har i tidigare skrivelser berört frågan om fondernas kostnader. I samband med behandling av förra årets skrivelse anförde utskottet att kostnadsutvecklingen i AP-fonderna ytterligare bör studeras och analyseras. Utskottet utgick vidare ifrån att regeringen i det arbetet skulle ta hjälp av expertis på området. Utskottet konstaterar att skrivelsen innehåller en fördjupad analys av fondernas kostnader som genomförts av konsultbolaget . Som utskottet anfört tidigare är det viktigt att AP-fonderna agerar kostnadseffektivt utifrån verksamhetens övergripande mål. Inte minst är detta viktigt för att upprätthålla allmänhetens förtroende för förvaltningen av pensionskapitalet. Regeringen anger i skrivelsen att en dialog ska föras med fondernas styrelser om vilka åtgärder som kan genomföras för att öka kostnadseffektiviteten. Det av regeringen anlitade konsultföretaget har också angivit en rad olika förslag till besparingar. Enligt utskottets mening är det viktigt att eventuella åtgärder på området övervägs i samråd med de partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. Överföring av medel från AP-fonderna till statsbudgeten Utskottets förslag i korthet De fem partier som står bakom pensionsöverenskommelsen har uttalat att det under överblickbar framtid kommer att saknas förutsättningar för att överföra medel från AP-fonderna till staten. Utskottet ställer sig bakom denna bedömning. Jämför reservation 1 (v). I motion Sf386 av m.fl. (v) anförs att för att minska risken för att den s.k. bromsen i pensionssystemet aktiveras bör inga nya medel överföras från AP-fonderna till statsbudgeten (yrkande 3). I och med pensionsreformen försvagades statsbudgeten, bl.a. genom att staten från AP-fonderna övertog finansieringen av förtids- och efterlevandepensioner. För att kompensera försvagningen överfördes sammanlagt penningvärde från AP-fonderna till statsbudgeten.