bet · GT01UU2 · 2005-11-24 00:00:00 — I motion U240(fp)framförs att bistånd till är splittrat och att bör koncentrera sitt kvarvarande bistånd till till några viktiga profilområden, bl.a. kampen mot korruption. I partimotion U349 (kd) yrkande 8 betonas vikten av fungerande förvaltningar och institutioner i fattiga länder. I motion U350 (kd) yrkande 5 anförs att den utbredda statskorruptionen måste bekämpas och ökat stöd bör därför gå till utvecklandet av självständiga bondeorganisationer i . Utskottet konstaterar inledningsvis att den utbredda korruptionen är ett allvarligt hinder för utveckling i flera länder och måste bekämpas inom ramen för ansträngningarna att åstadkomma bättre samhällsstyrning. Åtgärder för att bekämpa korruption är en nödvändig del för att fattigdomsbekämpningen skall bli så effektiv som möjligt. God samhällsstyrning skall i enlighet med politiken för global utveckling genomsyra det internationella utvecklingssamarbetet. Det framgår också av regeringens proposition att god samhällsstyrning och korruptionsbekämpning är prioriterade områden. Utskottet konstaterar att Sida har en nolltolerans mot korruption och har utarbetat en anti-korruptionsregel vars huvudbudskap är "Aldrig acceptera. Alltid informera". Regeln är utgångspunkt för Sidas arbete med att motverka riskerna för korruption samt att åtgärda uppkomna fall av missbruk av svensk finansiering av utvecklingssamarbete. Utskottet noterar att Sida skall analysera och ta hänsyn till korruptionsriskerna inom ramen för landstrategiprocessen. Hur detta bör ske bedöms från fall till fall. Viktigt är att bedöma samarbetslandets administrativa system och därmed sammanhängande risker för korruption i utvecklingssamarbetet samt nationell revisionskapacitet och praxis. En nära samverkan med samarbetslandet och andra biståndsgivare i dialog och studier eftersträvas. Landets vilja att bekämpa korruption vägs in vid valet av former, kanaler och områden i samarbetet. Utskottet finner denna ordning tillfredsställande. Utskottet noterar att regeringen anser att insatserna är stora inom området demokratisk samhällsstyrning, som också omfattar stöd till reformering och effektivisering av den offentliga förvaltningen. Övergången till programstöd ställer krav på samarbetsländernas administration och innebär att brister i kapacitet och kompetens i samarbetsländerna uppmärksammas på ett tydligare sätt. Utskottet delar bedömningen att de svenska insatserna på området är positiva och att de har bidragit till förbättringar, men att mycket arbete återstår. Utskottet erinrar att regeringen i propositionen Gemensamt ansvar - politik för global utveckling (prop. 2002/03:122) anger att insatserna inom det långsiktiga utvecklingssamarbetet kan koncentreras till färre områden. De nya riktlinjerna för samarbetsstrategier som antogs anger att strategierna skall behandla frågan om koncentration och att antalet områden skall begränsas i samarbetet. Sida har också successivt minskat antalet insatser inom det bilaterala biståndet från 6 224 insatser till 5 740 insatser 2004. En övergång till budgetstöd och sektorprogramstöd där detta är möjligt kommer att innebära att antalet insatser kan minskas ytterligare. Utskottet har i betänkandena /05:UU2 och 2003/04:UU3 tagit ställning till likalydande motioner om stöd till utvecklandet av bondeorganisationer i . Utskottet anförde i betänkande 2003/04:UU3: Satsningar på landsbygdsutveckling innehåller självfallet betydande insatser för utvecklingen av jordbruket som också bör inkludera åtaganden vad avser markreformer och stöd till bondeorganisationer liksom till enskilda jordbrukare. Brister i den inhemska politiken i utvecklingsländerna utgör ett allvarligt hinder för utveckling. Därför är det angeläget att samarbetsländernas fattigdomsstrategier inkluderar analyser av hindren för jordbrukets och landsbygdens utveckling. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U240(fp), U313 (m) yrkande 29, U349 (kd) yrkande 8 och U350 (kd) yrkande 5 kan avstyrkas. Hiv/aids och andra hälsofrågor Kampen mot hiv/aids är en viktig del av det svenska biståndet. I propositionen redovisas de särskilda satsningar som gjorts mot hiv/aids . Dessa innebar bl.a. väsentligt ökade ekonomiska bidrag till stöd för de multilaterala organisationer som direkt arbetar mot pandemin. Enligt regeringen har ökade engagemang på hiv/aids-området bidragit till ett effektivare samarbete kring hiv/aids internationellt. Hiv/aids-ambassadörens verksamhet omfattar såväl ett aktivt deltagande i det internationella mer systemövergripande arbetet som i svenskt bilateralt arbete på landnivå. Det framgår av propositionen att regeringen särskilt kommer att uppmärksamma fem områden, bl.a. smittsamma sjukdomar inklusive hiv/aids. Regeringen anser att smittsamma sjukdomar är ett hot mot individen, samhället och samhällsutvecklingen. Regeringen har beslutat att en strategisk handlingsplan skall utformas för . Inom ramen för denna initieras biståndsinsatser mot hiv/aids, malaria, tuberkulos, mässling och antimikrobiell resistens samt för andra strategiskt viktiga insatser inom ramen för politiken för global utveckling. I vissa fall kan biståndsmedel delvis finansiera insatser som innehåller element av att ställa en global gemensam nyttighet till samarbetsländernas förfogande, t.ex. för att öka den globala tillgången till influensavaccin. Vikten av långsiktighet och kontinuitet, geografisk koncentration, multidisciplinära insatser och kapacitetsbygge samt utvärdering kommer att betonas i handlingsplanen som en förutsättning för att bidrag till den globala kampen mot smittsamma sjukdomar skall få avsedd effekt. I Sidas bidrag till den strategiska handlingsplanen definieras också hälsosystem och hälsoforskning som grund för riktade insatser mot hiv/aids, malaria, tuberkulos och mässling liksom resistensutveckling och vaccinationer. Den samlade erfarenheten visar på vikten av att öka stödet till utveckling av hälsosystem, utbildning av personal för primärvården, utrustning för såväl förebyggande som behandlande insatser och därtill relaterad forskningskapacitet, tillgång till övervaknings- och rapporteringssystem m.m. Miljöfrågor som vatten, sanitet, livsmedelshygien och nutrition är också centrala. Regeringen konstaterar att fler människor än någonsin lever med hiv eller aids (omkring 40 miljoner). De totala satsningarna mot sjukdomen i världen är också större . uppskattar behoven av ekonomiska resurser för enbart aidsarbetet till . Mot detta belopp kan ställas de ca som världens samlade insatser mot hiv/aids uppgår till . Ökade finansiella satsningar krävs, men ett effektivt hiv/aids-arbete kräver också ett väl fungerande internationellt system för att effektivt kunna stödja de nationella planer och satsningar som görs. Regeringen menar att ett effektivt arbete mot hiv/aids kräver stöd från det förebyggande arbetet till vård och behandling - liksom stöd till forskning och långsiktiga återuppbyggnadsinsatser. Eftersom hiv/aids-situationen ser så olika ut i olika länder krävs en beredskap att ge olika slags stöd. Fokus ligger på det förebyggande arbetet, vilket är i linje med FN-deklarationen om hiv/aids . Ett av flera grundläggande och väldokumenterat fungerande inslag i preventionen är tillgång till kondomer, något som trots detta ifrågasätts av många. Det förebyggande arbetet måste också ta tag i andra frågor som är svåra och känsliga, så som frågor kring sexualitet, jämställdhet och maktförhållanden i samhället. Regeringen anser att satsning på bromsmediciner och annan behandling ökar människors vilja att låta testa sig och är en viktig del av det förebyggande arbetet. Behandling av aids innebär livslånga åtaganden, vilket gör att finansieringen av sådana program inte får vara kortsiktig. De omfattande behandlingsprogram som krävs visar dock snabbt på komplexiteten i arbetet med hiv/aids. En central faktor som måste hanteras är de svaga hälsosystemen i många länder samt avsaknaden av utbildad hälsopersonal. Ytterligare insatser krävs därför för att öka möjligheterna för fattiga människor i utvecklingsländer att få sådan behandling. stöd i kampen mot hiv/aids kommer fortsatt i hög grad att kanaliseras via multilaterala aktörer såsom FN och Globala fonden mot hiv/aids, tbc och malaria (GFATM). I det multilaterala arbetet är det FN:s gemensamma program för hiv/aids () som är grundbulten för allt hiv/aids-arbete. är medlem av (vice ordförande 2005 och ordförande) vilket ger oss stora möjligheter att påverka och förändra. Stödet till FN:s insatser mot hiv/aids kommer att öka, framför allt till inklusive dess initiativ The Global Coalition on Women and Aids, men också till WHO, UNFPA, och . I Globala fonden (GFATM) pågår på svenskt initiativ ett omfattande förändringsarbete med införandet av ett nytt finansieringssystem liknande utvecklingsbankernas påfyllnadsmekanismer. Avsikten är att säkerställa en mer långsiktig och stabil finansiering, på en högre nivå och med en bättre bördefördelning. Enligt regeringens proposition kommer frågor kring hiv/aids att få en alltmer framskjuten plats i det bilaterala samarbetet med de länder som sjukdomen redan drabbat hårt, framför allt i södra , men också i förebyggande syfte i länder där antalet smittade är lägre. Sida kommer därför också att få i uppdrag att ytterligare förstärka sina åtgärder mot hiv/aids på landnivå. I motionU224 (s) anförs att skall utöva nödvändiga påtryckningar för att påverka kampanjer mot preventivmedel, på och andra platser. I kommittémotion U313 (m) yrkande 15 anförs att samarbetet mellan stater, regeringar, frivilliga och/eller enskilda organisationer för att sprida kunskap om hiv bör öka. I yrkande 16framförs att en effektiv struktur för olika hälso- och sjukvårdsinsatser i bör skapas. I yrkande 17 argumenteras för skapandet av fler utvecklingsenheter som arbetar med hiv-prevention på plats i . I yrkande 18 framförs att alla gravida hivsmittade kvinnor i skall få tillgång till antivirala medel. I yrkande 19 framförs att ytterligare resurser bör satsas på grundforskning rörande effektiv behandling och vaccin mot hiv, tbc och malaria. I partimotion U336 (fp) yrkande 25 argumenteras för åtgärder för att motverka spridning av hiv/aids, bl.a. att svenska representanter i utvecklingssamarbetet lyfter fram tabubelagda frågor om hiv/aids och att gratis eller mycket billiga bromsmediciner till alla de miljoner som smittats erbjuds. I partimotion U349 (kd) yrkande 24 anför motionärerna att utvecklingssamarbetet inom hälsosektorn i ökad omfattning bör innefatta hjälp till hälsoreformer, utbildning i sexuell och reproduktiv hälsa samt utbildning i folkhälsofrågor. Sjukvårdsreformer behövs i många utvecklingsländer med målsättningen att åstadkomma hälsovård för alla och att förbättra folkhälsan för speciellt utsatta grupper. I kommittémotion U380 (kd) yrkande 3 anförs att i ökad utsträckning bör fokusera biståndsarbetet på att bygga upp fungerande hälso- och sjukvårdssystem och infrastruktur för svårt hivdrabbade länder. I motionen yrkas också på att kopplingen mellan fattigdom och hivspridning i utvecklingsarbetet skall tydliggöras (yrkande 4). Dessutom menar motionärerna att en förutsättning för att bekämpa hiv/aids är att kvinnans status höjs (yrkande5). I yrkande 6 anförs att bör agera som pådrivare och opinionsbildare i bilaterala dialoger med länder svårt utsatta av hiv/aids-spridningen för att föra upp hiv/aids-frågan på högsta politiska nivå. I yrkande 8 framför motionärerna att befintliga nätverk och infrastrukturer som byggts av kyrkor och andra organisationer skall användas samt att samarbetet mellan olika aktörer skall förbättras för att effektivisera kampen mot hiv/aids. Det är också viktigt att verka för att diskriminering och stigmatisering av hivsmittade upphör (yrkande 12). I samma motion, yrkande 14, anförs att en vägran att verka för en bred strategi inkluderande både kondomer och förändrat sexualbeteende för att hejda smittspridningen, måste få konsekvenser i omvärldens förhållande till det aktuella landet, exempelvis när det gäller biståndet. I yrkande 15anförs att ett sprututbytesprogram, under reglerade former, bör kunna ingå som en av flera åtgärder för att stoppa smittospridningen. Motionärerna menar att det är uppenbart att det behövs ökad forskning för att undersöka aidsepidemins effekt på utvecklingen (yrkande 16). Sexualundervisning i skolan är en viktig del av preventionen och ungas organisationer bör involveras i arbetet mot hiv/aids (yrkande 17). I motion U350 (kd) yrkande 7 anförs att mer resurser måste tillföras forskningen om sjukdomar i de fattiga länderna. I yrkande 8 anförs att Sida bör förbättra sina konsekvensanalyser vad gäller hivspridning i de projekt man stöder i . I kommittémotion U340 (mp) yrkande 9 framförs att det är av stor vikt att de kvinnor och män som är prostituerade får kännedom om de hälsorisker som de utsätts för. Det finns ett behov av att öka riktade informationsinsatser angående bl.a. hiv/aids-prevention som riskerar att uppstå i och med trafficking. Hivepidemin får alltmer karaktären av ett globalt och gränsöverskridande problem som inte visar några tendenser att mattas av. Det sammansatta utrikes- och socialutskottet har därför ägnat hiv/aids särskild uppmärksamhet i betänkande 2004/05:USoU1 Globala smittsamma sjukdomar. Utskottet vill här åter understryka att hiv/aids är ett av världens allvarligaste utvecklingsproblem med svåra följder för så gott som samtliga samhällssektorer i de hårdast drabbade länderna. Epidemin fortsätter att öka dramatiskt, och de verkliga konsekvenserna visar sig först när dagens hivinfekterade utvecklat aids. Det innebär stora utmaningar för länder och sektorer att skapa förmågan att bemöta konsekvenserna av hiv/aids . Utskottet konstaterar att fattigdom är både en orsak till och en effekt av spridningen av hiv/aids. Världens regeringar enades i samband med om målet att stoppa spridningen av bl.a. hiv och malaria. Även i slutdokumentet från barntoppmötet är kampen mot hiv/aids ett av huvudmålen. Många länder saknar resurser för förebyggande åtgärder och för att hantera konsekvenserna av hiv/aids på ett bra sätt. verkar såväl bi- som multilateralt för att samtliga samarbetsländer skall intensifiera sina ansträngningar i kampen mot hiv/aids. Utskottet välkomnar därför att arbetet mot smittsamma sjukdomar, inklusive hiv/aids, prioriteras inom det svenska biståndet. Utskottet välkomnar de särskilda satsningar som gjorts och kan konstatera att ökat sina ekonomiska åtaganden i arbetet mot hiv/aids, såväl multilateralt som bilateralt. Detta ökade svenska ansvarstagande i arbetet mot hiv/aids kommer enligt propositionen att fortsätta också 2006. Utskottet menar att dessa satsningar har fått ett positivt genomslag i internationella arbete och har resulterat i en högre medvetenhet inom den svenska biståndsadministrationen om sjukdomens negativa effekter för såväl individen som de värst drabbade ländernas ekonomiska och sociala utveckling. Utskottet välkomnar den strategiska handlingsplanen för 2006-2008 och att regeringen även i fortsättningen kommer att prioritera insatser mot smittsamma sjukdomar inklusive hiv/aids. Utskottet menar, liksom regeringen, att långsiktighet och kontinuitet, geografisk koncentration, multidisciplinära insatser och kapacitetsbygge är viktiga förutsättningar för att bidrag till den globala kampen mot smittsamma sjukdomar skall få avsedd effekt. Stödet till utvecklingen av hälsosystem är också angeläget. Utskottet delar bedömningen att ett effektivt arbete mot hiv/aids kräver förebyggande arbete, t.ex. i form av undervisning. Utskottet understryker, liksom i betänkande 2004/05:UU2, att en central del av arbetet i kampen mot hiv/aids är att sprida information och att på alla sätt höja medvetandet både om sjukdomen och hur man hanterar den. Attitydpåverkan är en väsentlig del i detta sammanhang, inte minst när det gäller kondomanvändning. För att uppnå målet att minska spridningen av hiv/aids utgör arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter en annan viktig komponent. Frågor om gratis, eller mycket billiga bromsmediciner behandlades i betänkande /05:UU2. Utskottet anförde då bl.a. följande: Utskottet menar att det är av yttersta vikt att hiv/aids-epidemin hejdas och att fattiga länder får tillgång till bromsmediciner. Ansvaret för tillgängligheten av läkemedel är dock en komplicerad fråga. Rätten till hälsa slås fast i FN:s grundläggande som också fastslår att huvudansvaret för att mänskliga rättigheter respekteras åligger staterna. Vilket ansvar företag kan anses ha i relation till detta är föremål för diskussion liksom prissättningen av medicinerna. Från svensk sida har företag uppmanats att ta hänsyn till och redovisa sitt arbete med socialt och miljömässigt ansvarstagande, vilket många företag gör genom att ge ut s.k. hållbarhetsrapporter. Det är knappast möjligt att flera själva skall kunna tillverka bromsmediciner. Ett mer resurseffektivt alternativ vore att länder kan importera läkemedlen från andra länder som t.ex. och . Utskottet menar också att det alternativ som EU förespråkar med ett system av differentierade priser på läkemedel i i- och kan vara en möjlig utvecklingsväg. Utskottet noterar att det kan finnas hälsovinster med att injektionsmissbrukare får byta begagnade sprutor och kanyler mot rena sådana. Dock är det viktigt att det inom sprututbytesprogram också ställs krav på att det arbetas med att motivera missbrukarna till vård och behandling. Utskottet menar att val av samarbetskanaler och samarbetsformer skall göras efter en bred analys av situationen i samarbetslandet och vill därför inte ta ställning i detta specifika fall. Utskottet erinrar om att det i finns en särskild hiv/aids-ambassadör som kontinuerligt arbetar för en förbättrad samordning av det svenska och internationella hiv/aids-arbetet. Det svenska initiativet har uppmärksammats internationellt och även följts av liknande befattningar i , , och . Hiv/aids-ambassadören har haft ett nära samarbete med både statliga och icke-statliga aktörer, i såväl som internationellt. Utskottet ser positivt på att en hiv/aids-ambassadör har tillsatts. I sammanhanget kan noteras att resolutionen från IPU i behandlar frågor om preventionen, hanterandet och behandlingen av den globala hiv/aids-epidemin. Utskottet menar sammantaget att hiv/aids och hälsofrågor har stor tyngd i det svenska utvecklingssamarbetet.Detta, tillsammans med det faktum att motioner med samma eller liknande innehåll som flera av de här behandlade motionerna behandlades i betänkande /05:UU5, gör att utskottet anser att motionärernas krav är tillgodosedda eller att bifall också av annat skäl är obehövligt. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U224 (s), U313 (m) yrkandena 15-19, U336 (fp) yrkande 25, U340 (mp) yrkande 9, U349 (kd) yrkande 24, U350 (kd) yrkandena 7och8 samt U380 (kd) yrkandena 3-6, 8, 12 och14-17 kan avstyrkas. Regeringen konstaterar att rättighetsunderskottet i vissa länder är särskilt stort, bl.a. för funktionshindrade grupper. Detta gör att i utvecklingssamarbetet fokuserar på rättighetsperspektivet. I partimotion U336 (fp) yrkande 26understryks att det är önskvärt att man i svenskt bistånd uppmärksammar funktionshindrade gruppers utsatthet och utvecklar strategier för att nå de funktionshindrade med bistånd. I partimotion U349 (kd)yrkande 25 framförs att människor med funktionshinder inte är speciellt uppmärksammade i det svenska utvecklingssamarbetet. För att inkludera funktionshindersfrågor i svenskt utvecklingssamarbete krävs bl.a. god kunskap om handikappfrågor inom de organisationer som bedriver någon form av utvecklingssamarbete. Mer och förbättrat samarbete mellan funktionshindersorganisationer och Sidas land- och strategiarbete behövs. Det multilaterala samarbetet behöver även förbättras. Det är extra viktigt att uppmärksamma människor med funktionshinder inom det humanitära katastrofbiståndet. bör också arbeta för att funktionshindersfrågor i högre grad än inkluderas i det multilaterala samarbetet inom FN, och EU. I partimotion So364 (mp) yrkande 26anförs att i biståndspolitiken aktivt skall verka för att människor med utvecklingsstörning och funktionshinder skall få ett värdigt liv I motion U245 (mp) yrkande 1 anförs att människor med funktionsnedsättning tillhör de fattigaste av fattiga och de är ofta osynliga i det bi- och multilaterala utvecklingssamarbetet. Motionärerna menar att s.k. icke-prioriterade grupper skall föras fram och involveras i fattigdomsbekämpande insatser. I yrkande 2understryker motionärerna vikten av att konkreta strategier för arbete med att bekämpa fattigdomen når människor med funktionsnedsättning. är en huvudaktör för att möjliggöra detta. Motionärerna menar därför att regeringen skall tydliggöra att dessa förväntningar finns på Sida. Motionsyrkanden om funktionshindrades situation som liknar dem som presenteras i motionerna ovan behandlades i betänkande /05:UU2. Utskottet anförde då bl.a. följande: Utskottet konstaterar att det både nationellt och internationellt pågår arbete för att funktionshindrade människor skall kunna fullt ut delta i samhällslivet på jämlika villkor. Det svenska utvecklingssamarbetet omfattar insatser med särskild inriktning på handikappade. Utskottet har tidigare konstaterat att rätten till delaktighet, inflytande och jämlika villkor för personer med funktionshinder är en viktig del av det svenska utvecklingssamarbetet och att aktivt verkar för att dessa frågor skall ges en central plats. Utskottet menar att rätten till delaktighet, inflytande och jämlika villkor för personer med funktionshinder är en viktig fråga i det svenska utvecklingssamarbetet. Möjligheten till inflytande och delaktighet är ofta begränsad för människor med funktionsnedsättning. Personer med funktionsnedsättning återfinns också ofta bland de allra fattigaste i samarbetsländerna. Det är därför angeläget att människor med funktionsnedsättning uppmärksammas och blir delaktiga i samhällsutvecklingen. Utskottet menar att funktionshindrade gruppers utsatthet bör inkluderas i överväganden kring svenskt bistånd och att strategier för att nå de funktionshindrade med bistånd behöver utvecklas utöver de insatser som förekommer. Detta skall finnas med i det bilaterala biståndet likaväl som inom det humanitära katastrofbiståndet. bör också arbeta för att funktionshindrade i högre grad än inkluderas i det multilaterala samarbetet inom FN, och EU. Utskottet har erfarit att det inom Sida pågår ett arbete med att ta fram ett nytt styrdokument för utvecklingssamarbetet för barn och vuxna med funktionsnedsättning. Utskottet välkomnar detta arbete som delvis har föranletts av den av beslutade politiken för global utveckling. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U336 (fp) yrkande26, U349 (kd)yrkande 25, So364 (mp) yrkande 26 ochU245 (mp) yrkandena 1och2kan avstyrkas. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, m.m. Ett av de områden där regeringen gör särskilda satsningar är sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Arbetet med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har framför allt inriktats mot en ökad svensk profilering av sakfrågan i internationella sammanhang och ett ökat finansiellt stöd till organisationer som arbetar med SRHR. Den särskilda satsningen på att öka fattiga människors möjlighet till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har enligt regeringen bl.a. resulterat i - en starkare och tydligare svensk SRHR-politik - ökad uppmärksamhet för dessa frågor i bland allmänhet och medier - framställning och spridande av informationsmaterial genom - ökat samarbete såväl med likasinnade givarländer som med mottagarländer - ökad medvetenhet om länkarna mellan SRHR, jämställdhet, ekonomisk och social utveckling och uppnående av millenniemålen - starkare EU-stöd i rådsslutsatser för genomförande av Kairoagendan med koppling till millenniemålen