bet · GT01FöU1 · 2005-11-22 00:00:00 — miljökatastrofer såsom oljeutsläpp, eftersök av försvunna personer, strömavbrott/teleavbrott, katastrofer med sjukvård. Det krävs att det finns ett stort antal engagerade medborgare eftersom uppgifterna är mycket varierande, det krävs lokalkännedom och det hela bygger på frivilliga insatser som förutsätter att man finns tillgänglig och kan ställa upp. Kostnaden är också mycket marginell, t.ex. kan det nämnas att stödet till frivilligorganisationerna är en promille av försvarets budget. Vårt samhälle blir allt känsligare för yttre hot, och detta är en verksamhet som inte borde reduceras. Med tanke på katastroferna såsom , elfte september och översvämningarna i samt de brister i hjälpinsatser som funnits, borde vi snarare utveckla än avveckla frivilligorganisationerna. Även om antalet engagerade minskar finns det ett stort behov av att höja kvaliteten på utbildningen av frivilliga. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att budgetramarna till frivilligorganisationerna inte skall reduceras i jämförelse med nivå (yrkande 1). bör vidare tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att budgetramarna till hemvärnet inte skall reduceras i jämförelse med nivå (yrkande 2). () framhåller i motion 2005/06:Fö220 att ett område som kommit i skymundan, men som borde uppmärksammas och lyftas fram, är materielfrågor, som behandlas i ett avsnitt i propositionen, och kopplat till det försvarsindustrins framtida roll. Svensk försvarsindustri intar en unik ställning och befinner sig inom en rad områden på teknikens absoluta framkant. Den modell som vi haft, har också givit billig försvarsmateriel i förhållande till om den skulle ha köpts från utlandet. Till detta skall också läggas den tekniköverföring som sker; försvarsindustrins forskning och utveckling har i hög grad kommit också andra, civila, områden till godo. I regeringens förslag står att strategin för materielförsörjningen har fortsatt giltighet. Här talas också om nischområden som särskilt bör prioriteras. Regeringen menar att i ett första steg borde satsningarna på följande områden ha bäst förutsättningar för att ge en önskad position inom försvarsmaterielområdet: nätverksbaserade ledningssystem, flygfarkoster, stridsfordonssystem, korträckviddiga bekämpningssystem samt robusta telekommunikationssystem. Det talas också om att en nisch benämnd system för grunda vatten bör fortsatt övervägas. Den sistnämnda nischen är ett av de områden där finns i tätposition genom smygtekniken på och under vatten för den kustnära zonen. Här har ett erkänt gott renommé , och industrin har också fortsatt goda möjligheter att exportera dessa system. Därför vore det märkligt om inte nischen system också skall tillhöra de högprioriterade områdena! Det är oroande att den högteknologiska och framgångsrika svenska försvarsindustrin inte fått några nya utvecklingsprojekt, vilket riskerar att kunskap och erfarenhet inte förnyas i den takt som alltid måste förekomma. Detta drabbar både vår industriella förmåga och vår operativa förmåga. Forsknings- och utvecklingsprojekt måste komma i gång och låt mig då understryka att det givetvis är projekt som är efterfrågade av insatsförsvaret och således är framtidsinriktade som det gäller. Det är endast genom att ligga i täten som är attraktivt i internationella sammanhang. Hotbilden är framöver fortsatt diffus men med terrorism som ett tungt inslag, och vi känner till ökade aktiviteter och attacker i olika former från icke statsanslutna extrema grupper. Hoten kan bestå av terrorhandlingar i gängse mening som vi sett fasansfulla exempel på, men det handlar också om cynisk människohandel, smuggling, illegal invandring eller annan organiserad kriminalitet. För att komma till rätta med sådana former av hot krävs ett globalt perspektiv, och här har ett bidrag att komma med genom det s.k. Security Concept som svenska försvaret genom sin erfarenhet och genom spetsteknologisk kunskap besitter. Det har uttalats att vi inte kan ha spetskompetens inom alla områden och att den bredd i materielutbudet som vi hade under det dagar kan upprätthållas. I stället skall , liksom andra nationer, genom samverkan kring materielfrågor kunna få tillgång till den materiel vi behöver i ett kris- eller krigsläge. Samverkan är också på gång inom EU inom materielområdet, och det finns all anledning att bejaka den utvecklingen. Men för att kunna få del av materiel i ett krisläge måste man förstås ha något att erbjuda sina samarbetspartner i stället, och det är därför som det gäller att fortsätta utveckla den kunskap vi har inom vissa nischer. Här har den nischen kommit att få en unik ställning. Världens befolkning lever allt närmare kusten i stora och växande städer. Den helt övervägande delen av handeln i världen sker på världshaven och i farleder till sjöss inom den kustnära zonen, områden som med ett marint begrepp definieras som Littoral Waters. av frakterna i världen sker till sjöss och självfallet är det så att här finns en hotbild. Till det kan läggas att i stora delar av världen är dessutom piratdåd mot handelsfartyg ett växande problem. Det finns förstås bara ett sätt att komma till rätta med detta, och det är att se till att vid behov kunna behärska de kustnära zonerna och att göra det med ett samlat koncept som gäller över ytan, på ytan och under ytan. Svensk försvarsindustri, t.ex. , ligger långt framme inom sina nischområden. För mig har det varit synnerligen intressant och informativt att följa teknikutvecklingen som stått och står för. När det gäller den maritima miljön har ett avancerat samarbete med , samarbete med , tekniska högskolor och andra institutioner. Det finns över 50 forskningsprojekt som är pågående och som täcker in den och som alla är framtidsinriktade. Detta borde vi ta vara på för det är viktigt att satsar på framtidsprojekt som är så spetsinriktade att de väcker internationellt intresse, och bara så kan vi givetvis också behålla den ledning vi har i tekniskt avseende. Endast så kan vi också spela en avgörande roll i säkerhetspolitiska sammanhang. Inom det segmentet finns dessutom potential för rationalisering på så vis att svenska marinen, , tullen och polisväsendet borde samarbeta betydligt mera. Svenska skattebetalare satsar stora summor på marinens nya, snabbgående smygfartyg, men dessa fartyg borde kunna användas också för civila insatser. Frågan om samarbete av detta slag har utretts så länge jag varit i politiken, och det är länge, men har det s.k. Ådalensyndromet stoppat alla ansatser till samarbete. är tiden mogen för att göra ett nytt försök, dels därför att det ekonomiskt borde bli effektivt med sådant samarbete, dels därför att teknikutvecklingen också hos brottssyndikaten haft en snabb utveckling. För att bekämpa brottsligheten krävs därför numera den allra senaste tekniken, snabba fartyg och möjlighet att bedriva spaning osynligt på och under vattnet. En rad uppgifter skulle effektivare kunna av med utbyggt samarbete, och detta hör också till försvarsdebatten i dagens läge. skulle därmed få större styrka för försvaret samt bättre beredskap mot sårbarhet. Det gäller sjöövervakning och underrättelseverksamhet, kontroll av immigration, evakuering av civila i fara, terrorismbekämpning, minröjning men också fiskeövervakning, kort sagt vi skulle få ett effektivare maritimt säkerhetskoncept militärt som civilt. Av alla de skäl som angivits ovan finns det anledning att satsa på system som ett i högsta grad prioriterat nischområde, något som vore bra för . behärskar bevisligen det maritima området, och det finns intresse för produkterna också på exportmarknaden, vilket ju gör att systemen blir ekonomiskt effektiva. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att satsa på nischen system. m.fl. (s) framför i motion 2005/06:Fö228 att ambition är att delta i internationellt samarbete när det gäller säkerhetspolitik och försvarsmateriel. För att vi skall vara en likvärdig part krävs det att vi kan bidra med speciella teknologier och produkter. Ett sådant område är operationer i den kustnära zonen där /tillsammans med den svenska marinen har utvecklat en unik kompetens och är världsledande. Efter har hotbilden mot kustnära vatten hamnat i fokus. För att kunna behålla och utveckla den framträdande position har på det här området är det angeläget med fortsatta satsningar på att ytterligare utveckla kompetensen. /har en central roll i de satsningarna som också ligger i linje med den inriktning av det svenska försvaret som har beslutat om. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om fortsatta satsningar på unika kompetens. () påpekar i motion 2005/06:Fö257 att regeringen skriver i propositionen att de förbanden är välövade och håller i vissa avseenden internationellt sett hög klass och är därmed också efterfrågade som deltagare i internationella samövningar. Det borde då vara en viktig anledning till att den nischen, i förslaget benämnd system för grunda vatten, måste få tillhöra de högprioriterade områdena som pekas ut. har en unik marin kunskap och erfarenhet inom området kustnära zonen och detta bör utnyttjas för det gör att vi också bättre kan vara med och påverka det säkerhetspolitiska arbetet i världen. Hotbilden har numera förändrats drastiskt och även om den är komplex så finns ett tydligt och återkommande inslag i form av internationell terrorism. Terrorismen kan bara bekämpas av stater tillsammans och i samverkan. Underrättelse och spaning är viktiga inslag, och här har inte minst ett bidrag att lämna i form av konventionella ubåtar för grunda vatten och de nya Visbykorvetterna, som är på väg att bli operativa. Nischen system för grunda vatten är ett av de områden där ligger i den absoluta täten med sin högteknologi, det handlar om vår minjaktförmåga och vår smygteknik på och under vatten. Det bör också understrykas att det är viktigt och av avgörande betydelse att vi har en fortsatt teknikutveckling inom detta område, liksom inom andra områden där svensk försvarsindustri ligger långt framme. Men har industrin () inte fått några nya utvecklingsprojekt och det är alarmerande. Detta kan ju komma att drabba både vår operativa insatsorganisation och vår industriella förmåga att fortsätta ligga på framkant. Materielfrågorna är därför mycket viktiga, och avgörande beslut kan inte skjutas upp längre. Som jag pekat på tidigare är det också vår spetskunskap inom t.ex. det området som gör att kan fortsätta att vara attraktivt inom den internationella säkerhetspolitiken och även fortsatt vara med och påverka. Försvarssamarbetet inom EU fortsätter och kommer naturligtvis att öka. Tanken är att inte skall behöva ta fram all materiel som tidigare, vilket blir för dyrt, utan satsa på de områden där vi är verkligt bra. Detta är förstås nödvändigt för det är bara om vi har något att ge våra samarbetspartner som vi också kan säkra att vi får köpa nödvändig materiel i ett krisläge. Har vi inte något attraktivt att erbjuda kommer vi förstås långt ned på prioriteringslistan. har en ledande ställning i världen när det gäller minröjningssystem och smygteknik på och under vatten. I den nya världsordningen är hotbilden fortsatt diffus men med terrorism som ett tungt inslag. Vi ser tyvärr hur denna aktivitet ökar och sprids, och här måste förstås ta sin del av ansvaret och vara med och bekämpa terrorism och liknande verksamheter. Förutom terrordåd handlar det t.ex. om narkotikasmuggling, cynisk människohandel, illegal invandring m.m. Till bilden hör att sjöfarten fortsätter att öka och det sker just i den kustnära zonen världen över, ett område som svenska marinen behärskar väl och där vår kunskap kan komma till sin rätt. Även av det skälet bör nischen system i kustnära zonen högprioriteras. Inom den här nischen finns det, liksom inom andra områden, dock anledning att få till mera och bättre samverkan mellan t.ex. marinen, , tullen och polisen. Därmed skulle våra samlade resurser bli effektivare både operationellt och ekonomiskt. Marinens nya fartyg är byggda för att kunna möta den nya tidens krav, de är snabbgående och de har smygtekniken, och den kan sannerligen behövas också för bekämpning av grov kriminalitet som smuggling etc. Svenska marinen omlokaliseras nu till en bas i landet, nämligen i . Så här långt tycks det ha gått bra, men det finns anledning för regeringen att följa upp processen. I finns nu marinbasen och den högteknologiska industrin () sida vid sida, och det underlättar förstås marinens fortsatta tekniska utveckling. Samarbetet mellan marinen och industrin är nära och det gör att också underhållet kan bli mycket effektivt. Jag tycker att det finns anledning att understryka det tidigare uttalat, nämligen att för att bevara kompetens för nyproduktion av system bör det kvalificerade underhållet också ske hos den industri som har just den kompetensen. De enheterna är nu så få och komplicerade att detta är helt nödvändigt. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att högprioritera försvarsnischen system för grunda vatten (yrkande 1). bör vidare tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att följa upp marinbasbeslutet (yrkande 2). Vidare bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att det kvalificerade underhållet utförs i nära samarbete med den industri som har kompetens att bygga fartygen (yrkande 3). m.fl. (kd, m, fp, c, v) understryker i flerpartimotion 2005/06:Fö254 att har inbjudits att medverka i . Det gäller utvecklingen av en teknikdemonstrator som kan nyttjas såväl till civilt flyg som till försvarsflyg. Demonstratorn är i själva verket en teknisk innovation i och i världen och kommer att vara en spjutspets för ytterligare tekniska landvinningar. Genom tillsammans med andra ledande flygnation säkrar och en fortsatt utveckling av sin flygkompetens och utvecklingsförmåga, vilket har stor betydelse för en fortsatt högteknologisk flygindustri i . väntade företaget på besked från regeringen om deltagande i . De europeiska medarbetarna kan tröttna på att vänta på den . Ännu har nämligen inget svar meddelats. Därför bör omgående ge regeringen till känna att den tekniska innovationen som innebär bör stödjas och föras in i en nationell forskningsplan. Försvarsmakten och FMV är redan beställare och finansiering är klar. Att deltagande i skall ingå i en nationell forskningsplan är egentligen inget uppseendeväckande. Detta ligger nämligen helt i linje med vad redan nu har beslutat. har konstaterat att man bör arbeta med teknikdemonstratorer och med fördel medverka i internationellt samarbete . beräknas pågå , och eller kan man avgöra hur man skall använda och ta vara på de tekniska landvinningar som gjorts. Inom de områden där vårt lilla land har tekniska kunskaper som är unika måste vi behålla positionen och delta där dessa kan utvecklas ytterligare. Genom att regeringen säger ja till detta tekniska innovationsprojekt och för in det i en nationell forskningsplan ökar också möjligheterna för att få del av EU:s medel för sjunde ramprogrammet. Det är hög tid att regeringen snabbt säger ja till Saabs deltagande i och för in projektet som ett tekniskt innovationsprojekt för att delta i. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att deltagande i skall stödjas och införas i en nationell forskningsplan. () pekar i motion 2005/06:Fö214 på att ett antal vindtunnlar vid för experimentell aerodynamik håller på att destrueras i enlighet med ett beslut inom FOI. Enligt uppgifter skall dessa vindtunnlar motsvara ett värde av . Vindtunnlarna destrueras utan adekvat beslutsunderlag och innan anläggningarna har presenterats. Eftersom det rör sig om avancerad teknisk utrustning hade det varit högst lämpligt om en utredning hade kommit till stånd innan beslut fattades. FOI är en huvudsakligen uppdragsfinansierad myndighet under Försvarsdepartementet, vars kompetens skall nyttiggöras i alla samhällssektorer. Kärnverksamheten är forskning, metod- och teknikutveckling samt utredning till nytta för försvar och säkerhet. Vindtunnlarna som rivs är inte användbara bara för militära flygforskare utan alltifrån tvåvåningsbussar till bostadshus kan testas i tunnlarna. Vi riskerar att tappa kompetens och högteknologisk forskning som inte bara är viktig för flyget. Det bör därför tillsättas en oberoende utredning av behov av vindtunnlar. För att säkerställa att material för mångmiljonsbelopp inte förstörs utan att underlag finns härför bör det ankomma på regeringen, och inte FOI, att fatta beslut härom. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att tillsätta en utredning för att granska behov av vindtunnlar (yrkande 1). Vidare bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen bör fatta beslut så att ett samlat intresse för behov av vindtunnlar kan tillgodoses (yrkande 2). m.fl. (kd) framför i kommittémotion 2005/06:U384 att det tidigare överhängande hotet om massiv användning av kärnvapen har ersatts av risken för spridning av massförstörelsevapen till stater och terrororganisationer. Terrorister har sökt tillgång till olika former av massförstörelsevapen eller NBC-stridsmedel som det också kallas (även om beteckningen CRBN-medel blir allt vanligare i syfte att täcka in även radiologiska medel). Vi vet att försöken att förvärva B- (biologiska) och C- (kemiska) stridsmedel i en del fall lyckats. Däremot är det mer osäkert huruvida någon fått tillgång till N-medel (nukleära). Enligt det internationella atomenergiorganet har mer än 175 försök av smuggling avslöjats merparten i före detta . Alla smugglingsförsök anmäls inte, och mörkertalet är därför troligen mycket större. NBC-stridsmedel är människovidriga även i händerna på demokratier. Bland demokratiska stater finns visserligen kontrollmekanismer och tydligare spärrar mot att använda massförstörelsevapen, men det betyder självfallet inte att sådana vapen aldrig kommer att användas. Än större är risken om massförstörelsevapen förfogas av icke-demokratiska stater. Det här är också en viktig miljöfråga. Exempelvis utgör de avpolletterade krigsfartyg som rostar i hamnar vid och på andra platser en allvarlig miljöfara. Terrorismfaktorn är ändå den primära anledningen till att och andra länder måste göra sitt yttersta för att bistå kampen för tryggad hantering och förvaring av nukleära och andra former av massförstörelsevapen. Därför anser att måste prioritera forskning om tänkbara spridningsvägar för NBC-stridsmedel (yrkande 5). Liknande synpunkter framförs också av m.fl. (kd) i motion 2003/04:U350 yrkande 4. och () framhåller i motion 2005/06:Fö246 att Försvarsmaktens hela flygutbildning numera styrs från i . Här finns flygvapnets hela flygbefälsskola samt strids- och luftrumsskolan. Men flygskolan skall etableras i . Det har gått fick majoriteten med sig i för att lägga flygskolan på Malmen. Men för att få komma i gång med flygskolan på Malmen krävs ett klartecken från miljöprövningen. Denna prövning, som skulle ha varit klar är ännu inte klar. Och innan miljöprövningen är klar kommer inte investeringarna att sättas i gång. De investeringar som krävs på Malmen är bl.a. byggandet av nya lokaler till en kostnad av ca . Men till detta kommer anläggningskostnader i form av byggandet av ny platta, ny taxibana, etc. Vidare tillkommer miljöåtgärder, t.ex. bullerdämpande åtgärder m.m. I en frågestund i fick försvarsministern frågan av undertecknad vad kostnaden blir för lokaliseringen av flygskolan till Malmen i ? Högst , sa försvarsministern. försvarsdepartement ändrade sedan kostnaden till . står det klart att priset kommer att bli . I detta är ändå inte anläggningskostnaderna medräknade. Totalt landar kostnaderna . Frågan om etableringen av flygskolan har som bekant dragit ut . är läget kritiskt för flygvapnets flygutbildning. Flygskolan har inte kunnat ta in några nya elever . Det gör att man måste ha dubbelt så många elever när flygskolan väl kommer i gång. Samtidig kan vi konstatera att allt som krävs för flygskolan finns i . har haft flygskolor . I finns en fungerande flygplats, en hangar som står tom som flygvapnet dessutom betalar full hyra för, samt bostäder och utbildningslokaler. Kostnaderna för att låta flygskolan vara i är ca för investeringar och för underhållsåtgärder, dvs. avsevärt mycket mindre än Malmenalternativet. Hur man än räknar kommer staten att spara ca av skattebetalarnas pengar. Vi får inte behandla våra uppdragsgivares, det svenska folkets, pengar på ett så ansvarslöst sätt. Det finns anledning att påminna om att riksdagsbeslut har ändrats förut med hänvisning till att kostnaderna har blivit för stora. skulle t.ex. Specialflyg flyttas från Malmen till . Men när det visade sig att priset blev , dvs. betydligt dyrare än vad man förutsett, ändrades riksdagsbeslutet med hänvisning till bl.a. kostnadsaspekten. Dessutom är det så att flygvolymen blir enormt stor i . är det den överlägset största militära flygplatsen i . Endast några civila flygplatser har större flygrörelser. Varför trängas i när det finns gott om plats i ? Att det finns långt gångna planer på att etablera en privat flygplats på är inte något som skulle störa flygskolans återkomst till . Låt mig påminna om . Från flygflottilj till är under ordinarie beredskap just på grund av den korta distansen. Om någon av de kvarvarande flottiljerna har beredskapen är bara anflygningstiden uppåt . Detta ställdes på sin spets dagen efter att det otänkbara hänt i , när F 16 i fick order om att sätta upp extra incidentberedskap med jaktflyg. De fruktansvärda terrordåd som genomförts i är en påminnelse om att vi behöver ett starkt försvar, inklusive ett luftförsvar av och . Något annat blir mycket svårt att förklara för kommande generationer. Om vi förlägger flygskolan till får vi möjlighet till en snabb incidentberedskapsbasering eftersom det redan i utgångsläget kommer att finnas tillräckligt med tekniskkapacitet samt räddnings- och fälthållningskapacitet på plats. Därför uppmanar vi att åter pröva möjligheten att placera flygskolan i . Här finns ett antal hundra miljoner att spara! Det bästa skulle vara att fattar ett nytt beslut om att förlägga flygskolan till igen. Om det inte går att få majoritet för detta bör fatta beslut om att förlägga flygskolans andra år till . Detta skulle halvera flygrörelserna på Malmen och minska investeringskostnaderna. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i första hand förlägga flygskolan till (yrkande 1). bör vidare tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i andra hand förlägga flygskolans andra år (den grundläggande taktiska utbildningen) till (yrkande 2). I det försvarspolitiska beslutet biföll regeringens förslag till inriktning av insatsorganisation (prop. 2004/05:5, 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Utskottet framhöll att inriktningen borde vara preliminär och att regeringen borde återkomma i frågan i budgetpropositionen . Regeringen hade som ett underlag inför beslut framfört i proposition 2004/05:5 att de delvis förändrade kraven på operativ förmåga medförde behov av en översyn av Försvarsmaktens underlag för försvarsbeslutet , såväl vad gäller insatsorganisationens utformning som nuvarande system för differentierad beredskap. Översynen borde ta fasta på att Försvarsmakten skall vara användbar här och . Detta kunde leda till att vissa av insatsorganisationens förband avvecklades. Om det var rationellt skulle materiel ur avvecklade förband sparas som resurser. Insatsförband borde enligt regeringen i huvudsak ha beredskap på mindre än . Resurser skulle bestå av icke förbandssatt materiel avsedd för ersättning, utveckling eller förstärkning. Förband som i Försvarsmaktens underlag inför försvarsbeslutet beredskapssatts i lägre förbandsgrupper borde i huvudsak inte förbandssättas och borde inte bli dimensionerande för personal- eller materielförsörjning.