bet · GS01JUU17 · 2005-02-17 00:00:00 — Övervakning i samband med permissioner, punkt 8 (m, fp, kd, c)av (), (), (), JeppeJohnsson (m), (), () och MargaretaAndersson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om övervakning i samband med permissioner frånanstalt. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju310yrkande 2 och 2004/05:Ju466 yrkande 14 och avslår motion 2004/05:Ju331yrkande 9.StällningstagandeDet är viktigt att kontrollen av intagna som tillåts vistas utanföranstalten, t.ex. vid permission, är effektiv. De utvärderingar som hargenomförts av verkställighet i form av intensivövervakning med elektroniskkontroll har visat på ett övervägande positivt resultat. Vi anser attdessa erfarenheter skulle kunna användas även i andra sammanhang. Såskulle t.ex. elektronisk övervakning kunna införas som en extrasäkerhetsåtgärd vid permission och frigång. Särskilt intressant är utvecklingenav GPS-teknik på området. Genom att förse fången med en fotboja som kanspåras med hjälp av GPS-teknik kan risken för rymningar minska och göradet betydligt lättare att återföra en rymling till fängelset.Regeringen bör låta undersöka möjligheten att genomföra enprovverksamhet med intensivövervakning i samband med bl.a. permission.Om en sådan verksamhet visar sig kräva lagstiftning bör regeringensnarast återkomma till med förslag till erforderliga lagändringar.Vi ställer oss alltså bakom motionerna Ju310 och Ju466 i nu behandladedelar. Motion Ju331 bör däremot avslås av riksdagen.10. Övervakning i samband med permissioner, punkt 8 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om övervakning av utvisningsdömda i samband medpermissioner från anstalt. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju331yrkande 9 och avslår motionerna 2004/05:Ju310 yrkande 2 och 2004/05:Ju466yrkande 14.StällningstagandeMöjligheten för utvisningsdömda intagna att få permission är små eftersomrisken för att de avviker i samband med permission ofta bedöms som förstor. En sådan ordning är enligt min mening både inhuman och orimlig.Det leder bl.a. till att de intagna aldrig ges tillfälle att träffasina anhöriga under naturliga former utanför anstalten.Ett sätt att möjliggöra permissioner för denna grupp av intagna skullekunna vara att införa intensivövervakning med elektronisk kontroll, s.k. fotboja, i samband med permissioner. Regeringen bör låta utredamöjligheterna att använda sådan övervakning i samband med utvisningsdömdaspermissioner.Det anförda innebär att jag ställer mig bakom motion Ju331 i nu behandladdel. Motioner Ju310 och Ju466 bör däremot avslås av i nubehandlade delar.11. Överförande av verkställighet av fängelsestraff, punkt 9 (m, fp, kd,c)av (), (), (), JeppeJohnsson (m), (), () och MargaretaAndersson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om överförande i större utsträckning av verkställighetav fängelsestraff. Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju281yrkande 4, 2004/05:Ju321, 2004/05:Ju340 yrkande 17 och 2004/05:Ju442yrkandena 1 och 2.StällningstagandeBelastningen på de svenska anstalterna måste minskas på alla tillgängligasätt. Det bör bl.a. därför eftersträvas att så många som möjligt av demsom döms till utvisning också verkställer sitt straff i hemlandet. Trotsförekomsten av konventioner och bilaterala avtal är det vanligt attfängelsedömdas verkställighet inte kan överföras, främst beroende påomfattande byråkrati och pappersexercis.Regeringen bör verka mer kraftfullt, såväl i som internationellt,för att tillse att de ingångna avtalen fungerar också i praktiskhandling. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärdermed anledning av vad vi nu anfört.12. Kostnader för utvisades hemresor, punkt 10 (m, fp, kd, c)av (), (), (), JeppeJohnsson (m), (), () och MargaretaAndersson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kostnader för utvisades hemresor. Därmedbifaller motionerna 2004/05:Ju220 och 2004/05:Ju466 yrkande 16.StällningstagandeDet är stötande att kriminalvården inte har befogenhet att utan denintagnes samtycke använda innehållna medel för att täcka kostnadernaför den utvisningsdömdes hemresa. Detta innebär att den dömdes skyldighetatt betala, som följer av stadgandet i 9 kap. 1 § utlänningslagen, intekan upprätthållas. En sådan möjlighet bör införas för kriminalvården.Regeringenbör ges i uppdrag att återkomma till med ett lagförslagsom tillgodoser vad vi nu har anfört.13. Ersättning till lekmannaövervakare, punkt 11 (m, fp, kd, c)av (), (), (), JeppeJohnsson (m), (), () och MargaretaAndersson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ersättning till lekmannaövervakare. Därmedbifaller motionerna 2004/05:Ju340 yrkande 15 och 2004/05:Ju466yrkande 3.StällningstagandeLekmannaövervakare har en viktig uppgift i samhället. Trots det är dealltför få för att fylla det behov som finns. Några av orsakerna ärineffektiva administrativa system och en alltför låg ersättning föruppdraget. Ersättningen är på en nivå som är så låg att det närmast geren signal om att uppdraget inte anses vara viktigt.Det är hög tid att lekmannaövervakarnas insatser tas till vara på ettbättre sätt och att statusen på uppgiften höjs. Ersättningen bör sesöver och höjas så att summan upplevs som en rimlig ersättning föruppdraget.Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vad vinu anfört.14. Ny europeisk fängelsekonvention, punkt 12 (m, fp, kd, c)av (), (), (), JeppeJohnsson (m), (), () och MargaretaAndersson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om behovet av en ny europeisk fängelsekonvention.Därmed bifaller motion 2004/05:Ju340 yrkande 16.StällningstagandeTrots att internationella överenskommelser träffats, bl.a. inom ,om hur personer i häkte och fängelse bör behandlas verkar många europeiskaregeringar ha svårt att ta till sig kritik om brister och missförhållandeni dessa avseenden. Inte ens har undgått kritik för sådana brister.Sverige bör inom ramen för Europasamarbetet verka för att en ny konkretoch modern fängelsekonvention med klara miniminormer inom en snar framtidutarbetas.Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder i enlighetmed vad vi nu anfört.15. Åtgärder mot diskriminering inom kriminalvården m.m., punkt 13(mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om åtgärder mot diskriminering inom kriminalvårdenm.m. Därmed bifaller motion 2004/05:Ju424 yrkande 15.StällningstagandeDet är mycket viktigt att motverka all form av diskriminering inomkriminalvården, såväl på grund av etnisk tillhörighet som till följd avatt drabbade personer är homo- eller bisexuella respektive transpersoner.Det gäller såväl mellan anställda som i förhållande till intagna.Ett bra sätt att motverka sådan diskriminering är att bedriva enpersonalpolitik där stor mångfald eftersträvas. Även inom kriminalvårdensprogramverksamhet bör problemen i samhället med diskriminering uppmärksammas.Utbildning om situationen för homo- och bisexuella samt transpersonermåste bli obligatorisk för all personal inom kriminalvården.Det får ankomma på regeringen att tillse att vad jag nu anfört tillgodosesinom kriminalvården.Särskilda yttranden1. Översyn av kriminalvårdslagstiftningen m.m. (v)() anför:Jag ser mycket positivt på att en genomgripande översyn nu görs avkriminalvårdslagstiftningen. På ett antal områden kan jag se attförbättringar kan göras.De flesta långtidsdömda placeras på anstaltsavdelningar med högsäkerhetsnivå där konflikter och förekomsten av gängbildningar har blivitett allt större problem. De långtidsdömda som visar en positiv utvecklinghar behov av att i större utsträckning kunna placeras på andra enheterdär de slipper utsättas för påtryckningar från andra intagna. Det ärockså mycket viktigt att mottagningsverksamheten för långtidsdömdafungerar bra, bl.a. genom att de intagna ges möjlighet att bearbetabrottet och den uppgivenhet som ett långt straff ger upphov till.Möjligheterna till yrkesutbildning och arbetspraktik under anstaltsvistelsenär också viktiga. Studieverksamheten bör överhuvudtaget främjas påanstalterna. Normaliseringsprincipen bör prägla utbildningen och ansvaretför studieverksamheten läggas över på utbildningsväsendet.Förberedelserna inför frigivning är avgörande för den intagnes möjlighettill återanpassning till ett normalt liv i samhället, utan kriminalitetoch missbruk. Anstalterna måste på ett bra sätt samarbeta med frivård,socialtjänst och andra huvudmän och aktörer i samhället. Utan bostadoch försörjning försvåras möjligheterna för den frigivne att avhållasig från fortsatt brottslighet och missbruk.Att de intagnas mänskliga fri- och rättigheter på alla sätt måsteförsvaras är självklart, bl.a. genom att de intagna inte förvägras singrundlagsskyddade föreningsfrihet. I detta sammanhang kan också nämnasbehovet av förstärkt tillsyn över kriminalvårdens verksamhet till skyddför den enskilde intagne.Mot bakgrund bl.a. av att i vår kommer att avlämnasitt betänkande och att mycket av det jag uppmärksammar här antagligenkommer att beaktas på olika sätt i den fortsatta beredningen av betänkandetväljer jag att inte reservera mig till förmån för något av de motionsyrkandenfrån som behandlas i denna del.2. Översyn av kriminalvårdslagstiftningen m.m. (mp)() anför:Jag ser det som mycket positivt att en genomgripande översyn görs avkriminalvårdslagstiftningen. Jag anser att kriminalvården kan förbättrasi ett antal avseenden.Det återfallsförebyggande arbetet på anstalterna är mycket viktigt.Programverksamheten för rehabilitering och återanpassning måste varaeffektiv och tillräckligt bra för att förebygga att de intagna återfalleri brott efter anstaltsvistelsen. Frågor om tidpunkten förvillkorlig frigivning samt möjligheter till permission är också viktigai arbetet med att förebygga de negativa effekterna av institutionaliseringen.Det är också viktigt att de intagna har en bra och relevant sysselsättningunder anstaltsvistelsen. Det är angeläget att arbetsuppgifterna svararmot den enskildes kunskaper och färdigheter. Inslagen av självförvaltningär också utmärkt för att begränsa de negativa effekterna av anstaltsvistelsen.Programverksamheten måste naturligtvis anpassas efter den enskildeindividens behov och förutsättningar.Den enskilde individens egna vilja och motivation måste vara drivkraftentill förändring. Skötsamhet bör aktivt uppmuntras och leda till olikaformer av positiva konsekvenser, såsom utökade permissioner och besöksamt tidigarelagd villkorlig frigivning. Kollektiva bestraffningar ärnaturligtvis inte acceptabelt inom kriminalvården. En persons misskötsamhetfår inte leda till att övriga intagna drabbas av negativa konsekvenser.Det är också viktigt att utbildningen för kriminalvårdens personal ärgod och tillräcklig eftersom det är vårdarna som är nyckeln till deintagnas återanpassning. Ideella organisationer och högskolor tordekunna vara till stor nytta i utbildningsverksamheten för personalen.Det är naturligtvis viktigt att det bland kriminalvårdens personalåterfinns personer med vissa specialistkompetenser, såsom psykologer,beteendevetare och socionomer. Forskning inom kriminalvårdsområdet ärockså viktigt.Eftersom Kriminalvårdskommittén kommer att avlämnasitt betänkande och då mycket av det jag uppmärksammar här antagligenkommer att beaktas på olika sätt i den fortsatta beredningen av betänkandetväljer jag att inte reservera mig till förmån för något av de motionsyrkandenfrån som behandlas här.3. En ny kriminalvårdspolitik m.m., punkt 1 (fp)() och () anför:Problemen med rymningar från anstalterna är enligt vår mening så storaatt tiden nu börjar bli mogen att överväga en kriminalisering av rymning.Mot bakgrund av att senare i vår presenterarsitt betänkande och då det pågår ett arbete inomkriminalvården med att höja säkerheten på de slutna anstalterna väljer viändå att inte yrka bifall till liberalernas motionsyrkandeom en sådan kriminalisering. Vi avser dock att följa utvecklingen påområdet.4. Drift av kriminalvård i icke offentlig regi, punkt 2 (mp)() anför:Det kan finnas skäl för att i större utsträckning anlita aktörer utanförkriminalvården för vård och behandling av klienter. Erfarenheter somfinns hos ideella organisationer, rörande t.ex. utslussningsmetoder,bör i större utsträckning kunna omsättas i praktiken, bl.a. genom attdessa organisationer erbjuds att ansvara för delar av utslussningenfrån anstalt.Eftersom det är möjligt att inom kriminalvården anlita ickeoffentliga vårdgivare och då i sitt betänkandesannolikt kommer med förslag som syftar till förbättringar av behandlingenav klienterna och bättre frigivningsförberedelser väljer jag att intereservera mig till förmån för motion i denna del.5. Situationen för intagna kvinnor samt för barn med intagna föräldrar,punkt 3 (v, mp)() och () anför:Kvinnors och mäns situation och behov inom kriminalvården skiljer sigåt väsentligt. Många kvinnor som begått allvarliga brott har självautsatts för våld och övergrepp och har utnyttjats på olika sätt. Kvinnornahar oftare missbruksproblem och stora behov av terapi och psykologkontakt.De har dessutom ofta vårdnaden av ett eller flera barn som de skiltsfrån genom verkställigheten av fängelsestraffet. Det är mycket angelägetatt kvinnorna ges rehabilitering och hjälp utifrån sina specifika behov.Programverksamhet och övriga aktiviteter måste anpassas till kvinnorsspecifika behov.Det är också mycket viktigt att barn till intagna i anstalt och häktekan upprätthålla en god kontakt med sina föräldrar. Sådana kontaktermåste uppmuntras på olika sätt. Förutom att ett omfattande umgänge mellanbarnet och den intagne gagnar barnet förbättrar det förutsättningarnaför rehabilitering av den intagne. Det bör tidigt stå klart förkriminalvården huruvida en ny intagen i anstalt eller häkte har barn, ochkontakterna mellan barnet och den intagne bör i så stor utsträckningsom möjligt underlättas.I motionerna Ju331, Ju378 och Ju424 presenterar vi ett antal förslag pååtgärder för att förbättra situationen för kvinnor inom kriminalvårdenrespektive för barn till intagna. I avvaktan på bl.a. Kriminalvårdskommitténsbetänkande väljer vi dock att avstå från att yrka bifall tilldessa motionsyrkanden.6. Behandling för män som misshandlat kvinnor, punkt 7 (mp)() anför:Män som misshandlar kvinnor är ett stort samhällsproblem. Männen harbehov av hjälp för att kunna bryta det destruktiva beteendet. Många avdessa män passerar genom kriminalvården där det ges tillfälleatt ge adekvat behandling för det avvikande beteendet. Samarbete ochsamverkan mellan olika myndigheter och organisationer för att bekämpaoch förebygga våld i nära relationer är mycket viktigt, liksom möjligheteratt döma ut adekvata påföljder innehållande behandlingsinsatser.Jag ser med tillförsikt fram emot betänkande.Jag förväntar mig att denna fråga uppmärksammas av kommittén och attden lämnar förslag som förbättrar möjligheterna att hjälpa dessa män.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /05:Ju210 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om konsekvenser av rymning från fängelse.2004/05:Ju214 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om privata fängelser.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en försöksverksamhet med två till tre privatiseradeanstalter.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en utredning avseende kriminalvårdens inriktning.2004/05:Ju215 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om införandet av drogfria fängelser.2004/05:Ju218 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att inrätta speciella anstalter för personer som dömts tillutvisning.2004/05:Ju220 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om kostnaderna för hemresa för person som dömts till utvisning.2004/05:Ju224 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om straff vid rymning.2004/05:Ju228 av ():begär att regeringen lägger fram förslag till ändring avregelverket så att det blir straffbart att rymma från svenska fängelser.2004/05:Ju264 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att kriminalvården skall ta det ekonomiska ansvaret för dekostnader som uppstår i samband med rymningar.2004/05:Ju275 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bättre stöd för anpassning till samhället efter avtjänatfängelsestraff.2004/05:Ju280 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att det skall vara straffbart att rymma.2004/05:Ju281 av m.fl. (c):2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att förbättra intagna kvinnors situation i fängelsernasamt förbättra förutsättningarna för att intagna skall kunna upprätthållaen god kontakt med barn och familj.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att samtlig personal inom kriminalvården kontinuerligtskall få vidareutbildning.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om åtgärder för att överföra utländska medborgare somsitter på svenska anstalter till sina hemländer för fortsatt verkställighet.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en ändrad lagstiftning för att straffbelägga rymning.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en individanpassad utveckling av kriminalvårdensprogramverksamhet.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en översyn av ett nytt belönings- och bestraffningssystemdär de intagna blir belönade när de följer sitt behandlingsprogram ochbestraffade när de missköter sig.10. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att villkorlig frigivning efter två tredjedelar avstrafftiden inte skall ges om det finns anledning att befara att denintagna kommer att göra sig skyldig till fortsatt brottslighet.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att domstol skall kunna utdöma möjlighet till villkorligfrigivning efter halva strafftiden.13. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en förbättrad utslussningssituation där den intagnevid frigivningen får hjälp, både före och efter frigivningen, med attskapa en ordnad tillvaro med försörjning, boende och sysselsättning.2004/05:Ju290av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om vikten av välplanerade frigivningar inom kriminalvården.2004/05:Ju293 av m.fl. (fp):26. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om program och behandling inom kriminalvården gällandemäns våld mot kvinnor.2004/05:Ju299 av och (båda s):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att frivården bör få ett större ansvar för attåteranpassa f.d. interner till ett liv i frihet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att frivården ges ökade befogenheter när det gälleralkohol- och drogtester, såväl för personer dömda till frivård som förf.d. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att terapi och andra metoder för att nå fram tillbrottslingarna och förebygga nya brott används i betydligt högreutsträckning än i dag.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att tidigare frigivning villkoras med drogfrihet ochefterföljande kontroller.2004/05:Ju310 av ():1. begär att regeringen lägger fram förslag om att införastraff vid rymning i enlighet med vad i motionen anförs.2. begär att regeringen lägger fram förslag om att införaGPS-bevakning av tungt kriminella personer vid permissioner.2004/05:Ju321 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att i dömda personer med utländskt medborgarskap somockså dömts till utvisning skall avtjäna sitt straff i hemlandet.2004/05:Ju323 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att kriminalisera rymning från fängelse och tvångsvård.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att föreslå en så kraftfull straffskala att rymningaldrig framstår som ett attraktivt alternativ.2004/05:Ju327 av och (båda m):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om ändring av reglerna om villkorlig frigivning i 26 kap.brottsbalken.2004/05:Ju331 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att insatser skall göras för att utbilda och informeraall personal inom kriminalvården om anmälningsskyldigheten som de harenligt socialtjänstlagen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att kriminalvården skall åläggas en skyldighet attalltid fråga en intagen, vid den första kontakten med häktet elleranstalten, huruvida den intagne har barn eller har vårdnaden om barn.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att och tillsammansskall utarbeta rutiner för ett ökat samarbete kring barn som harfrihetsberövade föräldrar.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att skall se över systemetkring telefonsamtal för att både öka möjligheterna för frihetsberövadeföräldrar att kostnadsfritt ringa till sina barn och för barnen attringa till sina föräldrar.5. begär att regeringen lägger fram förslag till ändringi lagstiftningen som rör permissioner så att det finns möjlighet attutifrån barnets behov av kontakt med en frihetsberövad förälder beviljapermissioner i enlighet med vad i motionen anförs.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att besöksrum som är anpassade efter barns behov skallinrättas på samtliga anstalter och häkten och särskilt skall barns behovav att träffa andra barn som är i samma situation beaktas.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att besöksrum och besökslägenheter endast skallanvändas för sina egentliga syften och inte får utgöra en lösning vidplatsbrist på häktet eller anstalten.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att en utredning bör tillsättas som ser över möjlighetenatt införa permissioner med elektronisk fotboja för utvisningsdömda somhar barn i Sverige.2004/05:Ju340 av m.fl. (fp):5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om narkotikabruk på anstalter.6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om samma disciplinpåföljd vid vägran att göra drogtestsom vid positivt drogtest.7. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om skärpta disciplinpåföljder vid konstaterat narkotikabruki anstalt.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om kriminalisering av rymningar.9. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om professionella behandlingsmetoder.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om incitament för skötsamhet.15. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om lekmannaövervakare.16.