bet · GS01KU24 · 2005-05-17 00:00:00 — Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen SammanfattningI detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2004/05:75 Redogörelseför behandlingen av skrivelser till regeringen jämte en motion(fp) som väckts med anledning av skrivelsen. Utskottet, som förutsätteratt rutinerna i ses över i syfte att undvika onödigtidsutdräkt, avstyrker motionen och föreslår att läggerregeringens skrivelse till handlingarna.I ärendet finns en reservation (m, fp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Regeringens skrivelseRiksdagen lägger skrivelse 2004/05:75 till handlingarna.2. Förbättrade rutinerRiksdagen avslår motion 2004/05:K14 yrkande 1.3. Återrapportering om strategiRiksdagen avslår motion 2004/05:K14 yrkande 2.Reservation (m, fp)den 17 maj 2005På vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (),(), (), (), AndersBengtsson (s), (), (), HelenePetersson (s), (), (), KarinÅström (s), () och ().Redogörelse 1961 har regeringen lämnat redogörelser till förvilka åtgärder regeringen har vidtagit med anledning av olikabeslut. Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilka riksdagenmeddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen upptar samtligariksdagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen,men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporteratssom slutbehandlade finns med.Årets skrivelse med redogörelse för behandlingen av skrivelsertill regeringen har föranlett en följdmotion (fp).Skrivelsen och motionen finns förtecknade i bilaga 1.Konstitutionsutskottet har berett samtliga övriga utskott möjlighet attyttra sig över skrivelsen och motionen. Yttranden har inkommit frånskatte-, lag-, socialförsäkrings-, social-, trafik-, arbetsmarknads-och bostadsutskotten, bilagorna 2-8.Utskottet har hållit en utfrågning med statssekreterareni som åtföljts av rättssakkunniga KlaraCederlund.Utskottets övervägandenSkrivelsenRedogörelsen för de beslut regeringen fattat med anledning avriksdagsskrivelser omfattar huvudsakligen åtgärder som vidtagits under år2004. För att underlätta för riksdagsutskotten att vid sitt utvärderings-och uppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt omfattarredovisningen även vissa regeringsbeslut efter den egentligaredovisningsperiodensutgång i de fall riksdagsskrivelserna därigenom anses slutbehandlade.Utöversjälva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har regeringeni de senaste årens skrivelser lämnat redovisningar av regelbeståndetoch regelregistreringen. Vidare lämnas i skrivelsen information omregelverket och en redogörelse för det pågående reformarbetet avseendereglers kvalitet och språkvård. Information lämnas dessutom om detoffentliga rättsinformationssystemet (Lagrummet).Antalet gällande författningar var 3 533 . Av dessa var1 077 lagar. Motsvarande siffror var 3 497 grundförfattningar,varav 1 054 lagar. Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningari SFS var 1 388 att jämföra med 1 309, 1 227 och 1 175under åren 2001, 2002 respektive 2003.Av de 1 388 författningarna var 136 grundförfattningar (38 lagaroch 98 förordningar m.m.).Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar den sista december2004 beräknas till ca 8 100, en minskning med ca 100 sedan föregåendeår.Under år 2004 har EG-direktiv genomförts i 79 ändringsförfattningar (36lagar och 43 förordningar) och 37 nya grundförfattningar (15 lagar och22 förordningar) enligt de nothänvisningar som finns på varje författningsom innehåller EG-regler.I detta sammanhang kan nämnas att i Europeiska gemenskapernas tjugoförstaårsrapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (KOM (2004)839 slutlig) redovisas statistik för . Antalet förfarandenavseende underlåtenhet att anmäla genomförandeåtgärder till kommissionenhade nästan fördubblats jämfört med och 2002. Statistikenför visade på en ökning jämfört med föregående år.Den 2 maj 2005 hade enligt Europeiska kommissionens webbplatsnotifierat om implementering av av direktiven. hamnadedärigenom på 19:e plats. Anmärkas kan att när åren 2001-2003stod på 2:a plats var procentsatserna omkring 97,5 %.I regeringens skrivelse redovisas liksom riksdagsskrivelsersom inte slutbehandlade. Av dem är 32 från /2000 ellertidigare. Liksom är 3 inte slutbehandlade skrivelser (KrU,TU respektive KU) mer än . Sedan regeringens redovisningförra året (skr. 2003/04:75) har 13 skrivelser från riksmötena1988/89-1999/2000 slutbehandlats, liksom 4 riksdagsskrivelser /01och 11 från /02. Liksom tidigare är den äldsta inteslutbehandlade riksdagsskrivelsen från /87. Den riksdagsskrivelsengäller ett tillkännagivande (KrU) om obligatorisk ansvarsförsäkring förfritidsbåtar.MotionenI motion 2004/05:K14 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om skärpta rutiner i fråga om verkställandet av riksdagensbeslut (yrkande 1). Dessutom begärs ett tillkännagivande om att regeringenbör återkomma till med en strategi för hur hanteringen avriksdagens skrivelser till regeringen skall effektiviseras och stramasupp senast i samband med nästa års redogörelse för skrivelsertill regeringen (yrkande 2).Motionärerna anser att regeringen trots att den är ansvarig införriksdagen på ett anmärkningsvärt sätt visar nonchalans gentemot riksdagensbeslut genom att år dröja med att verkställa beställningarfrån riksdagen.Som exempel nämns att regeringen på socialförsäkringsområdet och närdet gäller frågan om könsneutrala äktenskap tillsatt enmansutredningari stället för de parlamentariska utredningar som tillkännagivandegällde. Vidare nämns i motionen att regeringen har låtit bli eller hardröjt med att verkställa och/eller givit bristfällig information tillriksdagen bl.a. när det gäller avskaffandet av den s.k. pomperipossaeffekten,finansiell samordning mellan sjukförsäkring och försäkringskassa samtsanktionssystem för nätbolag som inte uppfyller kraven vid byte avelleverantör.Motionärerna anser att i de fall det finns särskilda skäl för regeringenatt inte följa beslut skall regeringen skyndsamt upplysariksdagen om detta och noggrant redovisa skälen. Regeringens beteendeär enligt motionen ett återkommande problem som kräver omedelbaraåtgärder. Antalet icke slutbehandlade skrivelser måste kraftigt reduceras.Konstitutionsutskottets områdeRegeringens skrivelse 2004/05:75 omfattar för konstitutionsutskottetsdel 41 riksdagsskrivelser, varav 19 inte är slutbehandlade. I regeringensmotsvarande skrivelse förra (skr. 2003/04:75) togs upp 45riksdagsskrivelser på grundval av betänkanden från konstitutionsutskottet.Antalet inte slutbehandlade ärenden var då 16.De tre äldsta inte slutbehandlade skrivelserna är samma som både underförra och förrförra . Den äldsta inte slutbehandlade skrivelsen(rskr. 1994/95:243) gäller ett tillkännagivande om regeringens arbetemot våld och om förslag till om lämpliga åtgärder i betänkande1994/95:KU14 Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor, mom. 1.Utskottet anförde att det erfarit att regeringen skulle inleda ettbrett upplagt arbete mot våld i samhället. Utskottet utgick ifrån attregeringen skulle redovisa resultatet av arbetet och förelägga riksdagenförslag till lämpliga åtgärder. De ämnen som tagits upp i de behandlademotionerna borde enligt utskottets mening kunna bli föremål för en samladanalys och bedömning i det sammanhanget. Regeringen hänvisar bl.a. tillatt regelverket när det gäller offentlig visning av film och video sesöver och till att en lagrådsremiss beslutats med förslag till ändringav 4 § lagen (1980:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram.Ärendet bereds.Den nästäldsta riksdagsskrivelsen (rskr. 1998/99:147) gällerpersonuppgiftslagen (bet. 1998/99:KU15 mom. 1 och mom. 2). Ett avtillkännagivandenagäller revidering av EG-direktivet. Enligt utskottet borde siktet varainställt på att åstadkomma en teknikoberoende lagstiftning till skyddför den personliga integriteten. Utskottet fann anledning framhålla attEG-direktivet får anses omodernt och att en revidering av direktivetmåste ske. I skrivelse 75 anges att arbetet med att förmå kommissionenatt lägga fram förslag till ändringar i direktivet och vidta andraåtgärder i önskvärd riktning fortsätter. Det andra tillkännagivandetgällde missbruk av personuppgifter. Enligt utskottets mening borde enöversyn av personuppgiftslagen komma till stånd med syfte att så långtdet är möjligt inom direktivets ram åstadkomma en förändring avlagstiftningen, som syftar till att ingripa mot missbruk av personuppgifteroch inte mot själva hanteringen av sådana uppgifter. I skrivelse 75hänvisas till att personuppgiftslagens överföringsregler och straffbestämmelseändrats från så att lagstiftningen närmar sig denmissbruksinriktade regleringsmodell som uttalat sig för. - Ijanuari 2004 överlämnade sitt betänkandePersonuppgiftslagen (SOU 2004:6), vari föreslås en mer missbruksinriktadlagstiftning. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inomJustitiedepartementet.I flera fall hänvisar regeringen till det pågående arbetet iGrundlagsutredningen. Det gäller tillkännagivanden om folkomröstningsutredningoch lagprövningsfrågor (bet. 2000/01:KU11 mom. 9 och mom. 18, rskr.149) samt folkinitiativ för folkomröstning och kommunala extraval (bet.2001/02:KU14 mom. 42, rskr. 190 samt bet. 2003/04:KU3 mom. 11 respektive9, rskr. 33-34), liksom tillsättning av högre tjänster (bet. 2003/04:KU11mom. 5, rskr. 173).I ett par fall hänvisas till pågående arbete i andra utredningar. Detgäller ett tillkännagivande om upphovsrätten och offentlighetsprincipen- frågans fortsatta bedrivande (bet. 1999/2000:KU14 mom. 3, rskr. 134).I skrivelse 2001/02:75 uttalade regeringen att det inte hade framkommitatt det finns något praktiskt behov av ytterligare lagändringar. Regeringenhade därför för avsikt att lägga riksdagsskrivelsen till handlingarna.Med anledning härav uttalade i sitt betänkande2001/02:KU35 att regeringen inte borde lägga riksdagsskrivelsen tillhandlingarna innan något förslag till permanent lösning har presenteratseller, i enlighet med vad Offentlighets- och sekretesskommittén förordade,efter att en bredare översyn av de aktuella frågorna har skett. Regeringenredovisade i förra årets skrivelse 75 sin avsikt mot denna bakgrund atttillsätta en utredning som får till uppgift att överväga frågan om enpermanent lösning. beslutade departementschefenatt ge en särskild utredare i uppdrag att utreda frågan om upphovsrättenoch handlingsoffentligheten. Utredaren skulle anmälaom han såg behov av grundlagsändringar och i övrigt redovisa uppdragetsenast . Även när det gäller ett tillkännagivande om IToch demokrati (bet. 2003/04:KU19 mom. 29 res. 23, rskr. 277) hänvisarregeringen till pågående utredningsarbete. Reservationen som riksdagenställde sig bakom gällde handlingar och samhällsinformation m.m. somborde ligga på Internet, användningen av Internet i demokratiskabeslutsprocesser och diskussionsforum på Internet. Enligt skrivelse 75beslutade regeringen att ge iuppdrag att utreda användningen av informationsteknik i demokratiskaprocesser och förekomsten av eventuella rättsliga och tekniska hinderför detta samt föreslå möjliga åtgärder för att undanröja hindren. Iuppdraget ingår också att kartlägga förekomsten av kommunala initiativför att öka deltagandet i demokratiska beslutsprocesser med hjälp av ITsamt lämna förslag på hur sådana initiativ kan uppmuntras. Uppdragetskall redovisas till regeringen senast den 30 juni 2005.I några fall hänvisar regeringen till nära förestående propositionrespektive skrivelse till . Det gäller bl.a. tillkännagivandenom vissa bestämmelsers placering i budgetlagen eller riksdagsordningensamt om rättelse i röstlängd beträffande utlandssvenskar (bet. 2000/01:KU23mom. 7, rskr. 274 och bet. 2001/02:KU8 mom. 6, rskr. 147).I flera fall hänvisas till utredningsförslag som är föremål för beredningi . Den gäller kommundelningar (bet. 1998/99:KU21 mom.1, rskr. 163 samt 2003/04:KU3 mom. 18, rskr. Regeringen hänvisartill att en särskild utredare getts i uppdrag att bl.a. undersökaförutsättningarna för att beslutanderätten rörande landstingsindelningarnaskall kunna övergå från regeringen till . Utredningsbetänkandethar varit föremål för remissbehandling. Statssekreteraren vid en utfrågning inför utskottet framhållit attflera remissinstanser haft invändningar som gällt förslagets grundlagsenlighet.Remissvaren tar upp rättsligt sett mycket svåra frågor, vilket gör attutsikterna för att lämna en proposition är dåliga. Anledningentill att detta inte redovisades i regeringens nu aktuella skrivelse äratt remisstiden inte gått ut när skrivelsen beslutades.När det gäller sponsring av statliga myndigheter (bet. 2001/02:KU19,rskr. 176) hänvisar regeringen till förslag från Statskontoret,och som bereds inomRegeringskansliet med inriktning på att nya bestämmelser med anknytningtill förslagen skall införas . - I förra årets skrivelse 75angavs inriktningen vara att ett regelverk skulle införas under2004.Hänvisningar till beredningen av utredningsförslag görs också i frågaom tre tillkännagivanden i betänkande 2001/02:KU21, Yttrandefrihetsgrundlagenoch Internet (rskr. 2001/02:233) om ett utvidgat grundlagsskydd för nykommunikation som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor (mom. 1),skyddet för den personliga integriteten (mom. 3), samt utvärdering avbrottskatalogen i tryckfrihetsförordningen (mom. 6). Enligt regeringsskrivelsenbehandlades frågorna av den beredning på tryck- och yttrandefrihetsområdetsom tillsatts . Beredningen redovisade sitt arbete med bl.a. mom. 6 i betänkande SOU 2004:114. Översynen av brottskatalogen mynnadeut i bedömningen att inget brott nu bör utmönstras ur brottskatalogen.Betänkandet remissbehandlas under våren 2005.Regeringen hänvisar till frågans beredning också när det gäller dedigitala TV-sändningarnas tillgänglighet och riktlinjer för tillståndsgivning(bet. 2002/03:KU33 mom. 6-7, rskr. Radio- och TV-lagsutredningensbetänkande Nytt regelverk för marksänd digital-TV (SOU 2004:39) harremissbehandlats och är föremål för beredning i Regeringskansliet.I ett fall aviseras en utredning. En inte slutbehandlad skrivelse (rskr.2000/01:274) från /01 gäller budgetlagen och grundar sigpå betänkande 2000/01:KU23 mom. 8 om en utvärdering av effekterna avomläggningen av budgetprocessen. Regeringen hänvisar till att den harför avsikt att initiera en utvärdering av bl.a.effekterna för budgetprocessens innehåll och budgetmässiga resultat.Utvärderingen förutsätts ske i samråd med riksdagen.I några fall hänvisar regeringen till pågående överväganden. Det gällerkonsekvenserna av ramlagstiftning (bet. 2001/02:KU29 mom. 2, rskr. 212).Enligt tillkännagivandet borde regeringen i lämpligt sammanhang mersamlat analysera konsekvenser av ramlagstiftning. Enligt den nu aktuellaskrivelse 75, liksom i motsvarande skrivelse förra , övervägerregeringen på vilket sätt och i vilket sammanhang frågan lämpligen börbehandlas. Också frågan om redovisning av anslaget till hovstaten (bet.2003/04:KU9 mom. 11, rskr. 148) bereds inom , bl.a.genom diskussioner med , med inriktningen att ibudgetpropositionen för kunna redogöra för en överenskommelsemed om större öppenhet och insyn i fråga om anslaget.Yttrande från skatteutskottetSkatteutskottet (yttr. 2004/05:SkU3y) anser inte att det på utskottetsområde finns behov av något tillkännagivande till regeringen om skärptarutiner eller stramare hantering. tar i sitt yttrandesärskilt upp tre tillkännagivanden. Det gäller yrkesfiskareskonkurrenssituation i förhållande till andra länder (bet. 1996/97:SkU13 mom.11, rskr. 133), skyddade identiteter i folkbokföringen (bet. 2001/02:SkU19mom. 20, rskr. 200) samt avskaffande av reklamskatten (bet. 2001/02:SkU20,rskr. 201).När det gäller det förstnämna tillkännagivandet hänvisar skatteutskottettill att utskottet avstyrkt några motioner i frågan och anserdärför att det saknas skäl att rikta någon kritik mot regeringen angåendeden formella handläggningen trots att det gått sedantillkännagivandet gjordes. När det gäller frågan om skyddade identiteter avstårskatteutskottet - trots att ärendet börjat dra väl långt ut -från att rikta kritik mot regeringen för den formella handläggningeneftersom regeringen har aviserat en proposition . Till sakenhör också att tillsammans med bl.a. Datainspektionen,och i syfte attförbättra skyddet för personuppgifter i folkbokföringen har utformat envägledning för hantering av sekretessmarkerade personuppgifter. I frågaom avskaffande av reklamskatten kan det enligt skatteutskottets meninginte hävdas att regeringen inte skulle ha efterkommit begäranatt pröva frågan eftersom den sedan gjorde sitttillkännagivande redovisat sina bedömningar för i respektivebudgetproposition. Till saken hör också att det från regeringens sidauttryckts att den fortfarande anser att reklamskatten bör avskaffas ochatt den i enlighet med beslut kommer att prioritera frågani budgetberedningen för . Någon kritik från konstitutionellsynpunkt kan enligt skatteutskottets uppfattning inte riktas mot regeringenför dess hantering av frågan.I en avvikande mening (m, fp, kd, c) framhålls att regeringen under densenaste mandatperioden underlåtit att efterkomma beslut iett stort antal ärenden och att det för den allmänna tilltron till detpolitiska systemet är viktigt att regeringen uppfyller riksdagensönskemål som det finns en politisk majoritet för. Som exempel nämnstillkännagivandet om att regeringen borde göra något åt yrkesfiskarnassämre konkurrenssituation som tillkom . börkräva största skyndsamhet i handläggningen av frågan i . Somläget är nu bör regeringen vidta alla åtgärder för snabbt kunna redovisaett resultat som tillgodoser tillkännagivandet. Att regeringen intelagt fram ett förslag som tillgodoser behovet av en bättre ordning kringskyddade personuppgifter i folkbokföringen är ett annat exempel på ettärende som dröjt för . Att regeringen ännu inte lagt fram ettförslag är enligt den avvikande meningen anmärkningsvärt, desto mer somde vars personuppgifter skall skyddas ofta är misshandlade, trakasseradeoch hotade kvinnor. I den avvikande meningen framförs också att regeringenförtjänar kraftig kritik för sitt agerande i reklamskattefrågan. Vidareframhålls att frågan om beskattningen av andelsbyten som skett medförlust för säljaren (den s.k. pomperipossaeffekten) är ytterligare ettexempel på ett riksdagsbeslut som regeringen dröjt med att verkställa.Skatteutskottet har tidigare kritiserat regeringens förfarande, ochfortfarande har regeringen enligt den avvikande meningen försummat attlösa vissa kvarvarande problem trots ett enhälligt uttalande avskatteutskottet om att regeringen borde återkomma i ärendet under våren2005, vilket regeringen uppenbarligen inte hade för avsikt att göra.I den avvikande meningen framhålls avslutningsvis att bör geregeringen till känna dessa synpunkter och tillstyrka motion K14.I ett särskilt yttrande (v) förutsätts att det inte blir något ytterligaredröjsmål med avlämnandet av en proposition i frågan om en bättre ordningkring skyddade personuppgifter i folkbokföringen. När det gäller fråganom avskaffande av reklamskatten framhålls att man hade kunnat kräva enbetydligt fylligare och mer uttömmande redovisning av de skäl somförelegat för att inte lägga fram ett förslag om slopande för riksdagenmen att finansministern uttalat att han åter kommer att prioritera frågani budgetberedningen för 2006.Yttrande från lagutskottetLagutskottet (yttr. 2004/05:LU2y) aktualiserar inledningsvis frågan omman från regeringens sida inte kunde göra ifrågavarandeskrivelser än mer överblickbara för genom att redogörelsernaställs upp utskottsvis i stället för som departementsvis. Mednuvarande teknik borde en sådan redovisningsmetod inte vara ettoöverstigligt problem.Lagutskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen undersenare år har slutbehandlat ett antal äldre skrivelser och att dessahar behandlats på ett omsorgsfullt och korrekt sätt. Vad gäller de ickeslutbehandlade skrivelserna finner lagutskottet inte annat än attregeringens redovisning i allt väsentligt ger en god bild av beredningslägeti de enskilda ärendena och att pågående beredningsarbete ligger väl ilinje med beslut. vill dock fästakonstitutionsutskottetsuppmärksamhet på några skrivelser där regeringen inte till fullo kananses ha uppfyllt de krav som följer av uttalanden från konstitutionsutskottet.Det gäller tre tillkännagivanden rörande fastighetsmäklarlagen (bet.1997/98:LU15, rskr. 158), namnlagen (bet. 2000/01:LU11, rskr. 140)respektive återvinningsförbudet avseende skatter och allmänna avgifter(bet. 2002/03:LU17, rskr. 222).Tillkännagivandet om ett förslag till ändring i fastighetsmäklarlagenbeslutades , och frågan har därefter vid ett flertal tillfällenbehandlats av , senast . Utskottet konstaterade dåatt det gått tillkännagivande utan att regeringenpåbörjat något arbete i syfte att få till stånd de begärda lagändringarna.Enligt lagutskottets mening var en sådan tidsutdräkt oacceptabel.Utskottet noterade dock att justitieministern i två skriftliga frågesvari anfört att det finns behov av en övergripandeöversyn av fastighetsmäklarlagen och att avsikten är att en utredningskall tillsättas . Utskottet förutsatte att den aviseradeutredningen nu kom till stånd utan ytterligare dröjsmål och att denaktuella frågeställningen blev föremål för överväganden inom ramen fördet arbetet. kritik kvarstår men mot bakgrund av frågesvarensaknas skäl för att i förevarande sammanhang vidta någonytterligare åtgärd i saken.När det gäller namnlagen konstaterar lagutskottet att det under fleraår inte vidtagits några egentliga beredningsåtgärder i syfte att fåtill stånd den av begärda utredningen. Regeringens saktfärdighetär enligt lagutskottets mening anmärkningsvärd. Utskottet förutsätteratt regeringen i enlighet med senaste tillkännagivande ifrågan (bet. 2004/05:LU13, rskr. 180) tar initiativ till enöversyn av lagen.Lagutskottet konstaterar när det gäller tillkännagivandet i juni 2003om att regeringen omgående borde ta fram ett förslag om avskaffande avåtervinningsförbud avseende skatter och avgifter att med det av regeringenvalda upplägget av arbetet kommer det begärda lagförslaget inte attkunna föreläggas , vilket inte står iöverensstämmelse med tillkännagivandets uttryckliga innebörd. Regeringenbör enligt lagutskottets mening inte behandla frågan inom ramen för detaviserade utredningsarbetet utan i särskild ordning och med förtur.Yttrande från socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet (yttr. 2004/05:3y) anger att det äldstaärendet som redovisas inom socialförsäkringsutskottets område är frånvåren 1998 och avser vinstandelsmedel (bet. 1997/98:SfU10 mom. 8, rskr.165). En utredning bedöms kunna påbörjas tidigast , ochsocialförsäkringsutskottet förutsätter att ärendet i nästkommande skrivelsedärmed kommer att redovisas som slutbehandlat. När det gällertillkännagivandet om ny instans- och processordning i utlänningsärenden (bet.2001/02:SfU2 mom. 12, rskr. 70) konstaterar socialförsäkringsutskottetatt regeringen remitterat ett förslag till Lagrådet. Vad gäller etttillkännagivande om utvärdering av transportörsansvaret (bet. 2003/04:SfU11mom. 4, rskr. 214) har utskottet erfarit att regeringen avser att geMigrationsverket och Posten i uppdrag att redovisahur och i vilken omfattning bestämmelserna om transportörsansvar hartillämpats. När det gäller tillkännagivanden om ensamkommandebarn (bet. 2001/02:SfU15 mom. 7, rskr. 287, bet. 2003/04:SfU2 mom. 12,rskr. 86 och bet. 2004/05:SfU2 mom. 19, rskr. 79) ansersocialförsäkringsutskottetdet otillfredsställande att regleringen av ansvarsfrågan ännu inte ärlöst. Utskottet, som förutsätter att regeringen senast i september 2005lägger fram förslag till reglering av återstående mycket angelägna frågorom ansvaret m.m. för mottagandet av ensamkommande barn, finner mot dennabakgrund att något påpekande från nu inte ärnödvändigt.I en avvikande mening (m, fp, kd, c) anförs när det gäller vinstandelsmedelatt beredningen av ärendet tagit orimligt .