bet · GT01KU9 · 2005-11-10 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2004/05:163 Ny vallag samt sju motioner som väckts med anledning av propositionen och ett antal motioner som väckts under den allmänna motionstiden och 2005. Utskottet tillstyrker propositionen, dock med vissa redaktionella justeringar. I övrigt avstyrker utskottet samtliga motioner. Till betänkandet har fogats nio reservationer och tre särskilda yttranden. I ett särskilt betänkande (bet. 2005/06:KU5 Valfrågor m.m. - förenklad ordning) behandlas ett antal motionsyrkanden som rör förslag som utskottet har tagit ställning till och avstyrkt i tidigare betänkanden . 1 20050/06. Rättelse: S. 5 rad 5 Tillkommit: att - - - att Utskottets förslag till riksdagsbeslut antar regeringens förslag till 1. vallag, med de ändringarna att orden "i röstningslokal" i 6 kap. 7 § skall bytas ut mot "på röstmottagningsställen", att ordet "skall" i 7 kap. 8 § andra stycket, skall bytas ut mot "gäller att", att ordet "röstningslokaler" i 8 kap. 2 § skall bytas ut mot "röstmottagningsställen" samt att hänvisningen i 10 kap. 4 § till 8 § skall bytas ut mot en hänvisning till 7 §, 2. lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369), 3. lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting, 4. lag om ändring i kommunallagen (1991:900), 5. lag om ändring i lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar, 6. lag om ändring i lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet, 7. lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar, 8. lag om ändring i lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice, 9. lag om upphävande av lagen (1994:1064) om folkomröstning om EU-medlemskap, 10. lag om upphävande av lagen (1994:1650) om val av företrädare för i , 11. lag om upphävande av lagen (2003:83) om folkomröstning om införande av euron. Därmed bifaller delvis proposition 2004/05:163. Förstärkt skydd för valhemligheten antar det av utskottet i bilaga 3 intagna förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100). Lag om ändring i lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) antar med ändring av lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen det av utskottet i bilaga 3 intagna förslaget till lag om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen (1980:100). antar det av utskottet i bilaga 3 intagna förslaget till lag om ändring i sametingslagen (1992:1433). avslår motionerna 2004/05:K26 yrkande 1 och 2004/05:K27 yrkande 1. Reservation 1 (kd, v) Vem skall lägga ned valkuvert i valurnan? avslår motion 2004/05:K26 yrkande 2. Reservation 2 (kd) avslår motionerna 2004/05:K306 och 2004/05:K457. Tillgängligheten till vallokaler och röstningslokaler avslår motionerna 2004/05:K29 yrkande 1 och 2004/05:K271. Reservation 3 (fp) Proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige avslår motionerna 2004/05:K26 yrkande 3, 2004/05:K27 yrkande 2, 2004/05:K29 yrkande 2, 2004/05:K31 yrkande 1, 2004/05:K32 yrkande 1, 2004/05:K239, 2004/05:K393 yrkandena 1 och 2, 2005/06:K331, 2005/06:K404 yrkandena 1 och 2, 2005/06:K464 och 2005/06:K466. Reservation 4 (fp, kd, v, c, mp) avslår motionerna 2004/05:K30 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:T459 yrkande 19. Reservation 5 (m, mp) Kommuners kostnader för val avslår motionerna 2004/05:K28, 2004/05:K29 yrkande 3, 2004/05:K32 yrkande 2 och 2005/06:K362. Reservation 6 (fp, c) Väljarnas tillgång till valsedlar i vallokaler och röstningslokaler avslår motionerna 2004/05:K280 och 2005/06:K400. avslår motionerna 2005/06:K287, 2005/06:K337 och 2005/06:K368. Vissa frågor inom ramen för uppdrag avslår motionerna 2004/05:K31 yrkande 2, 2004/05:K338 yrkande 2, 2004/05:K398, 2004/05:K405, 2004/05:K442 i denna del, 2004/05:Sk341 yrkande 2, 2005/06:K230, 2005/06:K260, 2005/06:K270 yrkande 3, 2005/06:K329 och 2005/06:K467. avslår motionerna 2004/05:K315 och 2005/06:K350. Reservation 7 (kd, v) Funktionshindrades möjlighet att utöva sin rösträtt avslår motionerna 2004/05:K31 yrkande 3 och 2005/06:So555 yrkandena 3 och 4. Reservation 8 (v, mp) avslår motion 2005/06:K366. Åtgärder för ökat valdeltagande avslår motionerna 2004/05:K219 yrkandena 1 och 2, 2004/05:K338 yrkande 1, 2005/06:K246 yrkandena 1 och 2, 2005/06:K270 yrkande 2 och 2005/06:A258 yrkande 18. avslår motionerna 2004/05:K244, 2004/05:K334 yrkandena 1-3, 2004/05:K384 yrkandena 1 och 2, 2004/05:K442 i denna del och 2005/06:K425. Reservation 9 (c, mp) avslår de motionsyrkanden som finns upptagna under denna punkt i utskottets förteckning över avstyrkta motionsyrkanden. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning En redogörelse för ärendet och dess beredning fram till dess propositionen lades fram till lämnas i propositionen. Sju motioner har väckts med anledning av propositionen. Dessa motioner behandlas i betänkandet tillsammans med motioner rörande frågor med anknytning till valsystemet som har väckts under de allmänna motionstiderna 2004 och 2005. I propositionen föreslår regeringen att vallagen (1997:157) ersätts av en ny lag, som samlat och mer lättillgängligt och pedagogiskt än den gamla lagen reglerar hela valförfarandet. Den nya lagen innebär bl.a. att det lokala ansvaret för genomförande av val samlas hos kommunerna. Motsvarande ekonomiska resurser överförs till kommunerna från staten. Vidare permanentas rätten att brevrösta för väljare som befinner sig utomlands. Möjligheterna att rösta genom bud utvidgas. stärks säkerheten vid röstning, såväl då röstning sker genom bud som då väljarna röstar själva. Kraven skärps på kommunerna att ordna vallokaler och röstningslokaler som är tillgängliga för funktionshindrade väljare. I övrigt innebär den nya lagen i huvudsak redaktionella ändringar. Utöver ny vallag föreslås följdändringar i ett antal lagar. Vidare föreslås att två lagar med anledning av medlemskap i upphävs. Detsamma gäller lagen 2003 om införande av euron. Den nya vallagen och övriga lagförslag föreslås träda i kraft . Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att antar regeringens förslag i proposition 2004/05:163, dock med vissa redaktionella justeringar. Propositionens förslag innebär att vallag skall ersättas av en ny lag. I denna skall hela valförfarandet regleras samlat och på ett mer lättillgängligt och pedagogiskt sätt än i den nuvarande lagen. Till den nya vallagen bör enligt propositionen ansluta en valförordning som innehåller vissa detaljerade valtekniska verkställighetsföreskrifter. I begränsad utsträckning bör härutöver meddela kompletterande föreskrifter, t.ex. när det gäller den närmare utformningen av valsedlar och valkuvert. Utskottet, som ansluter sig till regeringens bedömning, tillstyrker proposition 2004/05:163, dock med vissa redaktionella ändringar. Uttrycket "i röstningslokal" byts ut mot "på röstmottagningsställen" i 6 kap. 7 § i förslaget till ny vallag. Vidare byts i 8 kap. 2 § i samma förslag uttrycket "röstningslokaler" ut mot "röstmottagningsställen". Dessa ändringar är betingade av en terminologisk förändring i förhållande till utredningens förslag, som genomförts i övriga delar av regeringens förslag till ny vallag. Vidare föreslår utskottet att en paragrafhänvisning ändras i 10 kap. 4 § i förslaget till ny vallag. har beslutat om en ändring i sekretesslagen (1980:100) omfattande bl.a. bestämmelsen i 16 kap. 1 §. Ändringen träder i kraft den dag regeringen bestämmer (prop. 2004/05:131, bet. 2004/05:JuU29, rskr. 2004/05:307). För att uppnå en författningsteknisk samordning mellan ikraftträdandet av denna ändring och ikraftträdandet av de ändringar i samma lag som föranleds av det nu föreliggande förslaget i proposition 2004/05:163 Ny vallag lägger utskottet fram dels ett förslag till lag om ändring i sekretesslagen med ikraftträdande , dels ett förslag till lag om ändring i lagen (2005:699) om ändring i sekretesslagen. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår med hänvisning till regeringens bedömning i propositionen att avslår motioner om förändrade regler för ersättarordningen vid dubbelvalsavveckling. Jämför reservation 1 (kd, v). m.fl. (v) föreslår i motion 2004/05:K27 (v) yrkande 1 att begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av vallagen i enlighet med vad som i motionen anförs om reglerna för dubbelvalsavveckling. Motionärerna anser att vallagen därvid bör ändras på följande sätt: När ett mandat blivit tillsatt på grundval av personligt röstetal, men där den som blivit vald tillträder ett mandat i en annan valkrets och således dubbelvalsavvecklas, skall mandatet tillträdas av den som erhållit det näst största personliga röstetalet. Om det inte finns någon kandidat som erhållit fler personliga röster än den i valet gällande spärrgränsen skall mandatet tillsättas enligt de regler som tillämpas när det inte finns någon personvald kandidat, alltså på grundval av valsedlarnas röstetal och framräknade jämförelsetal, utan avseende på från vilken lista den dubbelvalsavvecklade hämtats. Detta innebär att mandatet, när det inte finns någon personvald, tillsätts med en person från den eller de listor som fått flest röster i valkretsen. I motion 2004/05:K26 av m.fl. (kd) yrkande 1 lämnas ett förslag av motsvarande innebörd. Om en kandidat blir vald i mer än en valkrets eller för mer än ett parti avgörs genom s.k. dubbelvalsavveckling vilken valkrets eller vilket parti som han eller hon skall företräda samt vem som skall tillträda det mandat som kandidaten inte tillträder. Dubbelvalsavvecklingen går till på följande sätt. Om en kandidat tar plats i mer än en valkrets skall kandidaten i första hand tilldelas mandatet i den valkrets där han eller hon har den största andelen personröster i förhållande till partiets röster i valkretsen, om platsen tillsatts enligt personröstningsreglerna, eller, i andra hand, i den valkrets där han eller hon har det största jämförelsetalet, om platsen tillsatts enligt heltalsmetoden. Kandidaten skall då ersättas av någon annan i den (eller de) valkretsar där kandidaten inte tagit plats. Den som i stället skall ta platsen är i första hand den kandidat som har den högsta andelen personröster och ännu inte tagit plats och i andra hand den första "lediga" kandidaten på den lista som har fått flest antal röster av de listor som gällde för den ursprungligt valde ledamoten. Om mandat i flera valkretsar blir lediga tillsätts de ett efter ett, efter storleken på i första hand andelen personröster och i andra hand jämförelsetalen i valkretsarna. I propositionen (s. 93-94) anförs att reglerna för dubbelvalsavveckling innebär att personrösterna skall slå igenom fullt ut också när det gäller ersättare, i den mån en kandidat får sådana röster över personvalsspärren. Detta innebär att det listtrogna systemet får stå tillbaka för väljarinflytandet så länge det finns kandidater som har fått personröster över spärren. Finns det inte kandidater som har fått personröster över spärren skall enligt propositionen det tillämpade systemet med listans röstetal som utgångspunkt tillämpas, dock med den begränsningen att endast de valsedlar från vilka ledamoten fått personröster då får beaktas. Systemet med dubbelvalsavveckling vid personval har endast tillämpats vid två val, 1998 och 2002. I likhet med utredningen anser regeringen att erfarenheterna från dessa två valtillfällen inte ger ett tillräckligt underlag för att redan nu dra slutsatsen att systemet bör ändras. De följder av systemet som från väljarsynpunkt kan uppfattas som oklara - att när ett parti går fram med mer än en lista i en valkrets den som besätter det lediga mandatet hämtas från en lista som fått förhållandevis få röster i valkretsen - är inte oförutsedda. Tvärtom får de anses vara en given följd av den ordning som valts för personval i vårt land. I likhet med vallagskommitté anser regeringen att det i första hand måste ankomma på partierna att vid utformningen av sin list- och kandidatpolitik ta hänsyn till vilka effekter denna kan få vid en eventuell dubbelvalsavveckling och vilka väljarreaktioner detta i sin tur kan medföra. Det kan enligt regeringens mening i varje fall inte anses föreligga tillräckligt starka skäl för ett ingripande genom lagstiftningsåtgärder. Utskottet, som ansluter sig till regeringens bedömning, avstyrker motion 2004/05:K27 av m.fl. (v) yrkande 1 och motion 2004/05:K26 av m.fl. (kd) yrkande 1. Vem skall lägga ned valkuvert i valurnan? Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår med hänvisning till regeringens bedömning i propositionen att avslår en motion om utredning av möjligheten att väljaren själv skall få lägga valkuvertet i valurnan. Jämför reservation 2 (kd). I motion 2004/05:K26 av m.fl. (kd) yrkande 2 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om möjligheten att väljaren själv skall få lägga valkuvertet i valurnan. Eftersom frågan inte är beredd, bör den enligt motionen utredas i lämpligt sammanhang. I propositionen anförs att någon ändring inte bör ske av nuvarande ordning som innebär att det är röstmottagarna som skall lägga ned mottagna valkuvert i valurnan. Om väljarna själva skall lägga ned sina valkuvert i valurnan skulle det, för att upprätthålla säkerheten i förfarandet, krävas särskilda kontrollåtgärder i form av t.ex. stämpling av valkuvert. Även om sådana genomförs torde det bli svårt att utan andra kompletterande åtgärder upprätthålla den höga säkerhetsnivån vid val. Risken för felaktigheter blir självfallet högre om varje väljare själv disponerar över valurnan än om alla väljares valkuvert först granskas av en röstmottagare innan dessa, om de är korrekt iordninggjorda, läggs ned där. När det äger rum mer än ett val måste vidare beaktas risken för sammanblandning av dessa, med påföljd att valkuvert läggs ned i fel urna. Detta skulle, åtminstone vid den preliminära rösträkningen, med all sannolikhet leda till att andelen underkända röster ökar. Vid en samlad bedömning finner regeringen att det inte finns någon anledning att frångå den bedömning som utredningen gjort. Någon ändring av nuvarande ordning som innebär att det är röstmottagarna som skall lägga ned mottagna valkuvert i valurnan bör således inte ske. Utskottet, som ansluter sig till regeringens bedömning, avstyrker motion 2004/05:K26 av m.fl. (kd) yrkande 2. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår motioner om obligatorisk kontroll av identitetshandlingar vid röstmottagning. I anslutning härtill understryker utskottet att det får förutsättas att i sin information till valförrättarna lämnar vägledning om hur de i olika kontrollsituationer bör agera (dvs. då särskild anledning för kontroll skall anses föreligga) och värdera väljarnas uppgifter (dvs. vilka handlingar eller kombinationer av handlingar som bör företes för att få rösta). I motion 2004/05:K306 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en översyn av vallagen. Motionären anser att varje väljare bör legitimera sig i vallokal. I motion 2004/05:K457 av () föreslås att tillkännager för regeringen vad som i motionen anförs om att göra det obligatoriskt för samtliga röstberättigade att vid samtliga val uppvisa en identitetshandling innan röst avges. Propositionens förslag till ny vallag innebär att väljare som inte är kända för röstmottagarna skall legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet för att få rösta. Röstmottagarna skall dokumentera hur väljarnas identitet har kontrollerats. I sammanhanget anförs att det i vårt land inte finns något generellt krav på att man skall kunna legitimera sig i varjehanda situationer. Det står alltså var och en fritt att välja att inte skaffa legitimation. Ett sådant val kan dock inte vara utan konsekvenser. Dessa är väl kända för envar. I den mån någons identitet behöver styrkas får det då ske på något annat sätt än genom uppvisande av legitimation. Vid en sammantagen bedömning anser regeringen att säkerheten vid röstmottagning bör stärkas genom att väljare som inte är kända för röstmottagarna skall styrka sin identitet för att få rösta. Detta kan ske genom legitimation eller på något annat tillförlitligt sätt, i praktiken genom att någon annan intygar förhållandet. Bestämmelsen skall gälla lika för alla väljare och skall utformas på ett sätt som inte ger något utrymme för godtycke eller misstankar om godtycke. Det föreliggande förslaget till ny vallag innehåller bestämmelser om att väljare som inte är kända för röstmottagarna skall legitimera sig eller på annat sätt styrka sin identitet för att få rösta. I betänkandet Ny vallag (SOU 2004:111) har vallagskommitté lagt fram ett lagtextförslag som på denna punkt i sak överensstämmer med regeringens. Kommittén har uttalat att detta krav innebär en viss skärpning inom ramen för den nuvarande ordningen genom att beviskravet höjs från att "göra sannolikt" till att "styrka" (s. 143). I likhet med kommittén (s. 144) vill också utskottet understryka att det får förutsättas att i sin information till valförrättarna lämnar vägledning om hur de i olika kontrollsituationer bör agera (dvs. då särskild anledning för kontroll skall anses föreligga) och värdera väljarnas uppgifter (dvs. vilka handlingar eller kombinationer av handlingar som bör företes för att få rösta). Med hänvisning till vad som har anförts avstyrker utskottet motion 2004/05:K306 av () och motion 2004/05:K457 av (). Tillgängligheten till vallokaler och röstningslokaler Utskottets förslag i korthet Utskottet, som föreslår att avslår motioner om tillgängligheten till vallokaler och röstningslokaler, utgår från att regeringen ger i uppdrag att efter valet göra en uppföljning avseende tillgängligheten till vallokaler vid detta val. Jämför reservation 3 (fp). I motion 2004/05:K29 av m.fl. (fp) yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vallokalers tillgänglighet för personer med funktionshinder. Motionärerna menar att propositionens förslag, om att funktionshindrade kan lämna sin röst på utsidan av vallokalen, skall tas bort. I motion 2004/05:K271 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tillgänglighet till vallokaler. Motionären anser att en samlad bedömning bör göras av tillgängligheten till vallokaler vid valet . Kommunerna skall enligt propositionen (s. se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler för varje valdistrikt och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta på valdagen. Samma krav skall gälla beträffande de röstningslokaler som används för förtidsröstning. Om en kommun anser att det av särskilda skäl finns behov av att som vallokal eller röstningslokal använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall saken underställas . Kommunen skall ange varför någon annan lokal inte kan användas i stället och vilka åtgärder som kommunen avser att vidta för att komma till rätta med bristen inför senare val. avgör därefter om kommunen får använda lokalen i fråga för det aktuella valet. Mot den nu angivna bakgrunden är det enligt propositionen självklart att kommunerna måste vidta alla rimliga ansträngningar för att kunna tillhandahålla vallokaler och röstningslokaler som är tillgängliga för alla väljare. Trots detta kan det inte uteslutas att det i något enstaka fall visar sig vara nödvändigt att använda en lokal som inte uppfyller detta krav. Om kravet då inte alls skulle gå att åsidosätta skulle konsekvensen kunna bli att valdistrikt måste slås samman eller att antalet röstningslokaler begränsas på ett sätt som försämrar möjligheterna att rösta för samtliga berörda väljare. En sådan ordning är enligt propositionen inte demokratiskt godtagbar. Regeringen anser därför att det måste finnas en säkerhetsventil i detta avseende. I samband därmed hänvisas till vad har anfört i sitt remissyttrande. En kommun bör enligt ombudsmannen endast vid särskilda skäl som röstmottagningsställe få använda en lokal som inte är tillgänglig för personer med fysiska funktionshinder. En sådan framställan skall göras till som har att besluta om särskilda skäl föreligger. Till framställan skall kommunen bifoga en plan över vallokalerna och röstmottagningsställena i valdistriktet, där tillgängligheten inventerats och åtgärder för att undanröja bristerna redovisas. Regeringen anser att detta förslag har goda skäl för sig och att det är väl avvägt. Den nya vallagen bör i detta hänseende därför utformas i enlighet med förslag. Kravet på tillgänglighet skall gälla oavsett form av funktionshinder. I linje härmed bör även andra funktionshinder än fysiska beaktas när det gäller möjligheterna att i vissa fall kunna avge en röst utanför en vallokal (10 kap. 8 § i den nuvarande vallagen; 9 kap. 4 § i förslaget till ny vallag). Utskottet vill inledningsvis slå fast att tillgängligheten till vallokaler är av grundläggande betydelse för väljares möjligheter att utöva sin rösträtt. Därför utgår utskottet från att regeringen ger i uppdrag att efter valet göra en uppföljning avseende tillgängligheten till vallokaler vid detta val. Motion 2004/05:K271 av () får med hänsyn till vad som har anförts anses vara i väsentlig utsträckning tillgodosedd och avstyrks därför. Utskottet, som i övrigt delar regeringens bedömning i propositionen, avstyrker motion 2004/05:K29 av m.fl. (fp) yrkande 1. Proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår med hänvisning till regeringens bedömning i propositionen att avslår motioner om proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige. Jämför reservation 4 (fp, kd, v, c, mp). I motion 2004/05:K26 av m.fl. (kd) yrkande 3 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om proportionalitet i valen till kommunfullmäktige. Enligt motionärernas mening bör även de kommunala valen ha ett proportionellt valsystem med utjämningsmandat. Motsvarande resultat kan även åstadkommas med annan lagstiftning avseende rätten till valkretsindelning i kommunerna. I motionen anförs att dessa frågor bör tas upp av i samband med att den ser över det kommunala valsystemet i övrigt. I motion 2004/05:K27 av m.fl. (v) yrkande 2 föreslås att begär att regeringen lägger fram förslag till ändring av vallagen i enlighet med vad som i motionen anförs om reglerna för valkretsindelning i kommunalval. Motionärerna anser att reglerna för valkretsindelning bör ses över så att färre kommuner kan valkretsindelas. Dessutom bör lagstiftningen minimera utrymmet att i fullmäktige besluta om kommunen skall valkretsindelas eller ej. I motion 2004/05:K29 av m.fl. (fp) yrkande 2 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om proportionalitet i valen till kommunfullmäktige. Motionärerna anser att det är både önskvärt och rimligt att det införs utjämningsmandat även i kommunerna för att öka proportionaliteten i valet till kommunfullmäktige. I motion 2004/05:K31 av m.fl. (mp) yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om proportionella val till kommunfullmäktige. Motionärerna anser att det krävs en reglering i vallagen som garanterar proportionalitet också vid valen till kommunfullmäktige. I motion 2004/05:K32 av m.fl. (c) yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om tilläggsdirektiv till om att framlägga ett förslag till proportionellt valsystem också för de kommunala valen. I motion 2004/05:K239 av () föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om småpartispärr i valen till kommunfullmäktige. Motionären anser att det i valen till kommunfullmäktige bör finnas en 3- eller 4-procentsspärr. I motion 2004/05:K393 av () yrkande 1 föreslås att tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att införa utjämningsmandat i val till kommunfullmäktige.