bet · GS01KRU4 · 2005-02-10 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas motioner från allmänna motionstiden åren 2002,2003 och 2004.Utskottet föreslår med anledning av två motionsyrkanden att riksdagenska tillkännage för regeringen vad utskottet anfört om stöd till utbyggnadav e-bio, dvs. elektronisk visning av film. Publiken i de orter däre-bio förekommer har fått tillgång till filmutbudet på betydligt bättrevillkor än vad som varit fallet. Det är högst sannolikt atte-bio har framtiden för sig. De kommande filmpolitiska insatserna bördärför bl.a. inriktas på att ge biopubliken utanför större orter vidgademöjligheter att få tillgång till ett aktuellt filmutbud. Regeringen böri det sammanhanget överväga och föreslå åtgärder som kan stödja ochunderlätta en teknikneutral utbyggnad av e-bio i landet.En rad motionsyrkanden om frågor som rör det kommande filmavtalet ochFilmarkivet i avstyrks. Likaledes avstyrks frågor som rörMedierådets roll och ekonomi samt bestämmelserna om filmcensur.I betänkandet finns tio reservationer och tre särskilda yttranden.I en bilaga till betänkandet finns en stenografisk utskrift av denoffentliga utfrågning på temat Har svensk film en framtid? som kulturutskottetanordnade den 12 oktober 2004.Utskottets förslag till riksdagsbeslutFrågor som rör ett filmavtal m.m.1. Mål och visioner för svensk filmRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr361 yrkande 16.2. Filmens ekonomiska och näringspolitiska betydelseRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr233 yrkande 16.Reservation 1 (m)3. Stöd till utbyggnad av e-bioRiksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad utskottetanfört om stöd till utbyggnad av e-bio. Därmed bifaller motion2004/05:Kr299 och bifaller delvis motion 2003/04:Kr272.4. En fond för unga filmareRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr214.Reservation 2 (m)5. Offentlighetsprincipen och FilminstitutetRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr361 yrkande 17.Reservation 3 (m, fp, kd)Frågor om i Grängesberg6. Inriktning och avgränsning av uppdraget för i Grängesbergoch samordning inom området rörliga bilderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr390 yrkande 14 och 2004/05:Kr361yrkande 18.Reservation 4 (fp, kd, c)7. Resurser till i GrängesbergRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Kr373 och 2004/05:Kr407.Reservation 5 (c)8. tekniska kompetensRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr326 yrkande 37.Reservation 6 (fp, c)9. ABM-samverkanRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr326 yrkande 38.Censurfrågor10. Kammarrättens samråd med beteendevetenskaplig kompetensRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Kr367 yrkande 3, 2003/04:Ub517yrkande 3 och 2004/05:Ub443 yrkande 3.Reservation 7 (kd)11. BabybioRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr219 och 2003/04:Kr220.Reservation 8 (m, fp)12. Ändring av sjuårsgränsenRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr388.13. Avskaffande av filmcensuren för vuxnaRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Kr219, 2004/05:Kr233 yrkande 18och 2004/05:A355 yrkande 19 i denna del.Reservation 9 (m, fp)14. rollRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ub517 yrkande 4, 2004/05:Ub443yrkande 4 och 2004/05:A355 yrkande 19 i denna del.Reservation 10 (kd, c)den 10 februari 2005På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), (), i (s), (), (s), (), () ochLars-Ivar ().Utskottets överväganden1 Offentlig filmutfrågningPå temat Har svensk film en framtid? anordnade kulturutskottet den 12oktober 2004 en offentlig utfrågning om filmen och filmpolitiken.Mot bakgrund av den tekniska utveckling som förändrat förutsättningarnaför filmproduktionen och filmdistributionen och som också i hög gradpåverkar det filmkulturella arvet hoppades utskottet att genom utfrågningenkunna orientera sig om de utmaningar som kan väntas på filmområdet.Avsikten var således inte att diskutera filmpolitiken i ett kortareperspektiv i form av ett eventuellt nytt filmavtal. En utskrift av helautfrågningen finns i bilaga 2 i detta betänkande.2 Frågor som rör ett nytt filmavtal m.m.BakgrundSedan 1963 har en särskild avtalsmodell funnits på filmpolitikens område,vilken inneburit att staten träffat avtal med olika parter om filmproduktionm.m. Avtalskretsen har både utökats och minskats. Likaså harförändringar gjorts då det gäller stödändamålen. Det avtal som förnärvarande gäller träffades mellan företrädare för staten,filmbranschen och TV-företagen () och TV 4AB () och avsåg tiden t.o.m. den 31 december2004. beslutade parterna att förlänga avtalet t.o.m. den 31december 2005.Staten, filmbranschen, SVT och finansierar insatserna på filmområdet.Den s.k. biografavgiften innebär att biograferna bidrar avbruttobiljettintäkterna vid föreställningar.De medel som parterna överenskommit att bidra med används för attfinansiera Stiftelsen Svenska Filminstitutets verksamhet. erhöllFilminstitutet , varav staten svarade för 226miljoner kronor. Vidare uppgick biografavgifterna till 128 miljonerkronor. SVT bidrog med och med 7 miljoner kronor.I avtalet regleras en rad stödändamål, vilka indelas i tre kategorier,nämligenproduktionsstöd till svensk film,stöd till distribution och visning av film i hela landet ochstöd till filmkulturell verksamhet.Under sommaren 2004 tillsatte en arbetsgrupp medfilmavtalets parter, dvs. förutom staten ,, , , Folkets Hus och Parker, FöreningenSveriges Filmproducenter, och . Arbetsgruppens uppgift var att prövaförutsättningarna för ett nytt filmavtal. enades parterna igruppen samt dessutom de tre , (och Kanal om att avge enavsiktsförklaring om den filmpolitik som ska gälla från och med 2006.I avsiktsförklaringen förbinder sig samtliga här nämnda parter attfortsätta det påbörjade arbetet med syfte att träffa ett nytt filmavtalför tiden 31 december 2010. Parterna är överensom att ett nytt filmavtal ska begränsas till produktionsstöd till svenskfilm och vissa stöd till distribution och visning av film i hela landet.Ansvaret för andra filmpolitiska stöd ska övertas av staten och reglerasutanför avtalets ram.2.1 Mål och visioner för svensk filmUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om mål och visioner för svenskfilm.MotionenMotionärerna bakom motion Kr361 (kd) anför att verksamhetär reglerad i filmavtalet, vilket innehåller en mängd detaljregler avolika slag men saknar mål och visioner för svensk film. I motionenföreslås därför att ett eventuellt nytt filmavtal ska vara mindredetaljreglerat och mer målinriktat (yrkande 16).Utskottets ställningstagandeFilmpolitiken omfattas av de av godkända kulturpolitiska målen.Vidare har regeringen i regleringsbrevet för beslutatom vissa mål med återrapporteringskrav. Det gäller t.ex. olika stödtill regional verksamhet och stöd till film i skolan.Vidare bör nämnas att de parter som står bakom avsiktsförklaringen harenats om följande gemensamma mål med ett nytt filmavtal. Målet skavaraatt stödja och stimulera förnyelse och utveckling av svensk filmproduktionsamt distribution och visning av film i hela landet,att verka för att svensk filmproduktion ska utgöra en dynamisktillväxtbransch,att förbättra kvinnliga filmskapares villkor,att svensk film ska spegla hela landet,att svensk film ska nå en större publik i alla visningsformer/fönster,både i och internationellt,att antalet biobesök i ska öka.Utskottet kan således konstatera att en diskussion förs mellan parternaom målen med ett filmavtal. Utskottet förutsätter att diskussionernakommer att återspegla sig i ett nytt filmavtal som tas upp i denfilmproposition som väntas . Något uttalande från ifrågan är inte påkallat. Motion Kr361 (kd) yrkande 16 avstyrks.2.2 Filmens ekonomiska och näringspolitiska betydelseUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsförslag om filmens ekonomiska ochnäringspolitiska betydelse.Jämför reservation 1 (m).MotionenI motion Kr233 (m) föreslås att ska göra ett tillkännagivandeför regeringen om filmens ekonomiska och näringspolitiska betydelse.Motionärerna framhåller bl.a. att visningsmöjligheterna och produktionsformernaförändrats och att den digitala tekniken påverkat filmens utvecklingoch gett möjligheter för professionell film, amatörfilm,medieutbildningsanstalteroch televisionen att samverka. Genom regionaliseringen får filmen enstörre ekonomisk betydelse i respektive landsända. Filmproduktionen harpå många håll blivit en inte oväsentlig näringslivsfaktor (yrkande 16).Utskottets ställningstagandeOtvivelaktigt har filmen både ekonomisk och näringspolitisk betydelsei flera delar av landet. Utskottet förutsätter att även regeringen ärmedveten om denna betydelse och anser därför inte att det är motiveratmed något tillkännagivande av föreslagen innebörd. bör avslåmotion Kr233 (m) yrkande 16.2.3 Stöd till utbyggnad av e-bioUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att ska göra ett tillkännagivande omåtgärder som främjar utbyggnaden av e-bio i landet.BakgrundMed begreppet e-bio avser utskottet all form av elektronisk visning påduk.Vid den offentliga utfrågning om filmens framtid som kulturutskottetanordnade hade en av programpunkterna rubriken tekniska utvecklingen för distributionen? Utskriftenfrån utfrågningen finns i bilaga 2 i detta betänkande.I bilagan beskriver en företrädare från och Parker (FHP)det e-bio-projekt som FHP bedriver på tio mindre orter. Av informationenframgår bl.a.att den nya tekniken gör det möjligt för även mindre orter att visaaktuella filmer,att intäkter och besök ökat på försöksbiograferna ,att distributionen förbilligats och förenklats,att den digitala bildkvaliteten är högre än den analoga,att e-biograferna kan användas som mötesplatser även för "alternativtinnehåll", t.ex. satellitsända konserter, fotbollsmatcher i högupplöstformat, undervisning m.m.,att de tekniska investeringarna i biograferna är dyra ochatt ligger långt framme internationellt sett när det gällere-bio.Av utfrågningen framgår även att filmbolagen i ännu intebeslutat vilken teknisk standard som de kommer att välja samt att Sverigesstörsta biografkedja, SF-bio, avvaktar beslut innan man satsarpå e-bio.Filminstitutet har överlämnat en rapport till regeringenmed ett underlag till en ny filmpolitik. I rapporten sägs bl.a. att dendigitala biografutvecklingen är under frammarsch. Övergången innebär enstrukturomvandling som kan ge väsentligt lägre driftskostnader, störrespridning och högre lönsamhet för alla led i filmbranschen, från producentoch distributör till biografägare. Dessutom kan publiken få tillgångtill ett mer aktuellt och varierat filmutbud, innefattande både storaspelfilmer och lokala dokumentärer. Lyckas man med detta kommer detenligt att ha en gynnsam effekt på antalet biografbesökareframöver. Dagens utmaning ligger enligt i att få nerinvesteringskostnaderna, upprätta teknik- och säkerhetsstandarder samthitta modeller för hur den nya tekniken bäst kan tillämpas. harinternationellt sett kommit att ligga i framkant av e-bioutvecklingenbl.a. genom FHP:s projekt . Ett teknikskifte för med sigstora investeringskostnader. De biografer som kommer att ha störst nyttaav teknikskiftet bedöms inte ha ekonomisk styrka att klara det utansamhälleligt stöd.MotionernaI två motioner behandlas frågan om stöd till utbyggnad av e-bio.I motion Kr299 (v) sägs att med vanlig filmteknik är det antaletframställda kopior som styr hur många biografer som kan premiärvisa enfilm. Publikunderlaget gör att de större städernas biografer prioriteras.Det innebär att filmintresserade utanför de större städerna har attvälja mellan en resa till någon större stad eller att vänta på att filmeneventuellt visas hemmavid. E-bio är ett sätt att förbättra utbudet ochtillgängligheten av film i hela landet. Motionärerna bakom motionenyrkar att regeringen - inom ramen för en sammanhållen filmpolitik ochi syfte att tillgängliggöra filmen för fler människor - ska föreslååtgärder för att stödja och underlätta utbyggnaden av e-bio i landet.Imotion 2003/04:Kr272 (s) nämns att Folkets Hus och Parker (FHP) startatprojektet på ett antal platser i landet. Projektet är ettled i FHP:s satsning på att förnya och utveckla biografer. Digitala Husär första digitala biografkedja. Yrkandet syftar till att flerdigitala hus ska kunna etableras i hela landet.Utskottets ställningstagandeFrån kulturpolitisk utgångspunkt är det angeläget att även påfilmens område eftersträvar att vidmakthålla de kulturpolitiska målen,däribland jämlikhetsmålet om delaktighet. I det sammanhanget är e-bionen intressant företeelse i biografvärlden.De försök som gjorts inom på tio mindre orter visar attinvesteringarna i teknik är förhållandevis dyra, medan kostnaderna förframställning och distribution av digitala filmkopior i gengäld ärförhållandevis låga. Inom ramen för projektet har filmer kunnat visasvid tidpunkter då de alltjämt har hög aktualitet. Filmpubliken på deaktuella orterna har därmed fått tillgång till filmutbudet på betydligtbättre villkor än vad som varit fallet för boende utanförstorstäderna.Enligt utskottets uppfattning är det högst sannolikt att e-bio harframtiden för sig, även om det inte går att med säkerhet avgöravilken digital teknisk standard som kommer att bli förhärskande framöveri biosalongerna i . Likväl är det utskottets uppfattning attstaten bör vidta åtgärder för att uppmuntra utbyggnaden av e-bio.Kommande filmpolitiska insatser bör därför bl.a. inriktas på att gebiopubliken även utanför större orter vidgade möjligheter att få tillgångtill ett aktuellt filmutbud. Regeringen bör i det sammanhanget övervägaoch föreslå åtgärder som kan stödja och underlätta en teknikneutralutbyggnad av e-bio i landet.Riksdagen bör därför med bifall till motion Kr299 (v) och med delvisbifall till motion 2003/04:Kr272 (s) som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet här anfört.2.4 En fond för unga filmareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsförslag om en fond för unga filmare.Jämför reservation 2 (m).MotionenI motion Kr214 (m) föreslås att en fristående fond ska inrättas förunga oetablerade filmare. Fonden ska - enligt förslaget - finansierasgenom de särskilda avgifter som radio- och TV-företagen kan påföras omde bryter mot vissa bestämmelser i radio- och TV-lagen. Den summa somföretagen betalar uppgår till mellan 3 och 5 miljonerkronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med motionären att det är angeläget att ungaoch oetablerade filmare ges möjlighet att pröva sina ideer och talanger.Av avsiktsförklaringen om ett nytt filmavtal framgår att parterna äröverens om att inom ramen för filmavtalets produktionsstöd prioriterabl.a. utvecklingsstöd med inriktning på manusutveckling och ungafilmskapare. Utskottet förutsätter därmed att någon form av stöd för ungafilmare kommer att inrättas. Motion Kr214 (m) avstyrks och bör såledesinte föranleda någon åtgärd från sida,.2.5 Offentlighetsprincipen och FilminstitutetUtskottets förslag i korthetEftersom frågan redan är föremål för regeringens prövning bör riksdagenavslå ett motionsförslag om att offentlighetsprincipen ska göras tillämpligpå verksamhet.Jämför reservation 3 (m, fp, kd).MotionenI motion Kr361 (kd) föreslås att offentlighetsprincipen ska gälla förde delar av verksamhet som rör statliga medel (yrkande17).Utskottets ställningstagandeFrågan om rätten att ta del av allmänna handlingar i statliga bolag ochhos andra privaträttsliga subjekt har behandlats av i betänkandet Insyn och sekretess (SOU 2004:75).I betänkandet föreslås att rätten att ta del av allmänna handlingarska gälla även handlingar hos aktiebolag, ekonomiska föreningar,handelsbolag och stiftelser, där staten har ett rättsligt bestämmandeinflytande. Härmed menas bl.a. att staten, ensam eller tillsammans medkommuner och landsting, har rätt att utse eller avsätta mer än hälftenav ledamöterna i styrelsen för ett aktiebolag, en ekonomisk föreningeller en stiftelse. Betänkandet har remitterats.Enligt Filminstitutets stiftelseförordnande utser regeringenstyrelseledamöterna i stiftelsen och bestämmer vem som ska vara ordförande.I ett skriftligt svar på frågor från dels (), delsKent () hänvisade utbildnings- och kulturministern i början avdecember 2004 till ovan nämnda betänkande från . Dessutom tillfogade statsrådet följande.Redan inom den gällande lagstiftningen finns det dock inget som hindraraktiebolag, föreningar och stiftelser att lämna ut handlingar tillallmänheten. Jag är övertygad om att de själva skulle vinna mycket ianseende och förståelse hos den breda allmänheten om de valde ett öppnareförhållningssätt. För mig är det en självklar princip att största möjligaöppenhet ska gälla för offentligt finansierad verksamhet. Jag avserdärför att ta upp frågan i de löpande dialoger som Kulturdepartementethar med berörda kulturinstitutioner. Jag avser också pröva om det finnsytterligare möjlighet att öka dessa institutioners öppenhet.Utskottet konstaterar att den i motionen aktualiserade frågan omoffentlighetsprincipen prövas i och anseratt det inte finns anledning att föregripa regeringens ställningstagandei frågan. Motion Kr361 (kd) yrkande 17 bör avslås av riksdagen.3 Frågor om i GrängesbergBakgrundÅr 2002 etablerades i . Avsikten från regeringenssida var att verksamheten skulle byggas ut etappvis (jfr prop. 2001/02:1utgiftsområde 17 s. 67). Arkivets uppdrag skulle vara att samla in,dokumentera, bevara och göra den ej biografvisade, dokumentära filmentillgänglig i , dvs. den s.k. icke fiktiva filmen. Därmed avsesdokumentärfilm av olika art och karaktär, lokala hembygdsfilmer,industrifilmer, folkrörelsefilmer, kortfilmer och undervisningsfilmer.Eftersom ett samlat ansvar saknades på detta område riskerade filmernaoch därmed en viktig del av vårt kulturarv att förstöras.Filminstitutet är huvudman för verksamheten, som erhåller knappt5 över statsbudgeten (anslaget 28:36 Filmstöd).Finansieringen ligger utanför de stödändamål som finns filmavtal.Målet för anges i regleringsbrevet till påföljande sätt.Målet är att i dialog med forskarsamhället och kulturlivet samt eftersamråd med Statens ljud- och bildarkiv samla in, vårda, bevara ochtillgängliggöra icke fiktiv film som upptagits på filmbas men inte äravsedd för biografvisning.I utredningen ljud och rörlig bild (SOU 2004:53) har den s.k.SLBA-utredningen gjort en översyn av verksamheten vid Statens ljud- ochbildarkiv (SLBA). I betänkandet beskrivs verksamheten hos olika aktörerinom ljud- och bildområdet, bl.a. SLBA, () ochFilmarkivet i . Förslag lämnas som rör verksamheten vid SLBA.I betänkandet redovisas även att SLBA i samarbete med Filminstitutetoch SVT tagit initiativ till att utarbeta ett underlag för en svensknationell bevarandeplan för rörliga bilder. I underlaget ska bl.a. dennuvarande gränsdragningen och samordningen mellan institutionernabeskrivas. Vidare ska samarbetet avse hur rörliga bilder behandlas samtvolymberäkningar och kostnadsberäkningar för nödvändiga bevarandeinsatser.Utkastet till bevarandeplan visar att den absolut största delen avbeståndet av rörliga bilder i finns hos SVT, ochSLBA. Dessa tre arkiv har olika system för registrering och katalogiseringav sina respektive samlingar. De har också olika förutsättningar ochpraxis för att tillhandahålla samlingarna (bet. s. 78).Arbetet med den nationella bevarandeplanen har legat nere under den tiddå pågått. Avsikten är att arbetet nu ska påbörjas pånytt.3.1 Inriktning och avgränsning av uppdraget för i Grängesbergoch samordning inom området rörliga bilderUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner med förslag om inriktning och avgränsningav verksamheten vid i och samordning inom områdetrörliga bilder.Jämför reservation 4 (fp, kd, c).MotionernaI motion 2003/04:Kr390 (kd) erinras om att filmer bevaras vid fleraolika institutioner och i privat ägo. Det är menar motionärerna angelägetatt verksamheten vid i får en tydlig inriktningoch avgränsning och att en samordning kommer till stånd mellan demyndigheter och organisationer som bevarar rörliga bilder (yrkande 14).Ett liknande förslag framförs i motion Kr361 (kd) (yrkande 18).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att genom regleringsbrevet för2005 har fått i uppdrag att redovisa en i samarbete med forskarsamhälletfastställd prioriteringsordning för insamling, vård, bevarande ochtillgängliggörande av filmer. Uppdraget ska redovisas i slutet av maj2005. Vidare förutsätter utskottet att regeringen i den kommandefilmpolitiska propositionen redovisar sina planer för hur iGrängesberg ska vidareutvecklas. I det sammanhanget är det naturligtatt regeringen även beaktar frågor som rör verksamhetens inriktning ochi vad mån uppdraget bör förtydligas eller avgränsas samt förutsättningarnaför att samarbeta med andra parter som är verksamma inom liknandeinsamlingsområden.Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört avstyrks motionerna2003/04:Kr390 (kd) yrkande 14 och Kr361 (kd) yrkande 18.3.2 Resurser till i GrängesbergUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslag om att i skatillföras erforderliga resurser.Jämför reservation 5 (c).MotionernaFörslagen i motionerna Kr373 (c) och Kr407 (s) syftar till att Filmarkiveti ska utvecklas och erhålla erforderliga resurser.Utskottets ställningstagandeFrågan om vilka ekonomiska resurser som ställs till förfogandehar ett nära samband med verksamhetens dimensionering. De behov avresursförstärkning som kan finnas vid får givetvis på sedvanligtsätt ställas mot andra angelägna behov och prövas i samband med kommandebudgetarbete. Motionerna Kr373 (c) och Kr407 (s) avstyrks därmed.3.3 tekniska kompetensUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår ett motionsyrkande om förstärktteknisk kompetens vid i Grängesberg.Jämför reservation 6 (fp, c).MotionenI motion 2003/04:Kr326 (c) föreslås att ska få ansvar föratt den tekniska och den laboratorietekniska kompetensen byggs upp ochhålls vid liv. Det råder enligt motionärerna brist på tekniskt kunnande.Vid teknikskiften är det extra viktigt att knyta till sig tekniskkompetens (yrkande 37).Utskottets ställningstagandeDen i motionen aktualiserade frågan om tekniska kompetensär av den arten att den torde komma att tas upp i den kommande filmpolitiskapropositionen. samlar in 8-millimeters- och 16-millimetersfilm.Utskottet har inhämtat att har tillräcklig kompetens föratt bevara 16-millimetersfilm. Däremot saknas i landet motsvarandekompetens för 8-millimetersfilm, som därför tills vidare får restaurerasutomlands. Utskottet förutsätter att detta problem beaktas av regeringeni den kommande filmpolitiska propositionen. Därmed avstyrker utskottetmotion /04:Kr326 (c) yrkande 37.3.4 ABM-samverkanUtskottets förslag i korthetEtt motionsyrkande om ABM-samverkan bör i avvaktan på denkommande arkivpropositionen avslås av riksdagen.MotionenI motion 2003/04:Kr326 (c) föreslås att regeringen ska lämna förslagtill på hur i gemensamt med andraarkiv ska kunna samverka även med bibliotek och museer, s.k. ABM-samverkan(yrkande 38).Utskottets ställningstagandePå förslag av kulturutskottet gjorde etttillkännagivande om utökad samverkan mellan de statligt stödda arkiv-,biblioteks- och museiinstitutionerna (ABM). Tillkännagivandet innebar attregeringen borde kartlägga dittills vidtagna samverkansåtgärder ochutvärdera gjorda insatser och vunna erfarenheter inom området. Denbegärda översynen borde resultera i förslag till några konkretasamverkansprojekt som skulle kunna föra den påbörjade utvecklingen vidare.1Bet.2000/01:KrU5 s. 31, rskr. 2000/01:176.På uppdrag av regeringen har Kungl. , , Kulturrådetoch utarbetat en lägesrapport som överlämnadestill regeringen . I rapporten föreslogs uppbyggnad av ettnationellt ramverk med gällande riktlinjer, rekommendationer och standarderinom ABM-området samt nationella planer för digitalisering, insamlingoch långsiktigt bevarande av digitalt material. Vidare föreslogs ensuccessiv uppbyggnad av en samordnande ABM-funktion med vissa specifikauppgifter. Slutligen framfördes förslag om en handlingsinriktad utredningsom tar fasta på det fortsatta arbetets ambitionsnivå, finansiering ochorganisation.Kulturrådet, Kungl.