bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Utskottet välkomnar att regeringen verkar inom EU för att reglerna skärps, t.ex. genom att produktionen av ozonnedbrytande ämnen som koltetraklorid, CFC och HCFC regleras hårdare så att produktionen minskar fortare och upphör tidigare. Utskottet anser i likhet med regeringen att detta är desto mer angeläget då en stor del av de ämnen som tillverkas i används i utvecklingsländerna. Som framgår av propositionen verkar regeringen också för att underlätta för att förordningen genomförs och tillämpas genom att man inom EU sprider information om exempelvis bästa tillgängliga tekniker och rutiner för att ta hand om ozonnedbrytande ämnen. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att det internationella arbetet inom ramen för Montrealprotokollet om ozonnedbrytande ämnen är avgörande för möjligheten att nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt. Som framgår av propositionen har avvecklingen av ozonnedbrytande ämnen ansetts vara en framgång i industriländerna. kommer att utvisa om Montrealprotokollet även har varit framgångsrikt ur ett globalt perspektiv. Enligt regeringen har 2003 och möten med parterna till Montrealprotokollet visat att den politiska viljan hos många industriländer att genomföra redan beslutade åtgärder kan ha försvagats. Flera industriländer, framför allt , har ansökt om betydande undantag för produktion av bekämpningsmedlet metylbromid trots tidigare överenskommelse om att metylbromid skall vara avvecklat . En kompromisslösning avseende kunde nås vid ett extra partsmöte , men problemet kvarstår för . Enligt propositionen har de problem som avvecklingen av metylbromid har ställts inför på det globala planet även en EU-dimension, eftersom flera EU-länder har ansökt om stora undantag från förbudet mot att använda metylbromid. Utskottet välkomnar att regeringen verkar för att den beslutade avvecklingen genomförs inom EU. Som framgår av propositionen är användningen av metylbromid förbjuden i . Vad gäller förekomsten av ozonnedbrytande ämnen i isoleringsmaterial är det enligt regeringen avgörande i vilken takt gamla fastigheter byggs om eller rivs och hur hanteringen av byggavfall som innehåller ozonnedbrytande ämnen sker. har redovisat ett uppdrag till regeringen om avfallshanteringen i byggsektorn (Avfallshantering inom bygg- och fastighetssektorn, ) och i det sammanhanget bl.a. identifierat brister i hanteringen av det farliga avfallet. Utskottet konstaterar att har föreslagit ökade krav vid rivning för att förbättra omhändertagandet av det farliga avfallet och att förslagen har överlämnats till (M 2002:05) för vidare bearbetning. Det ovan anförda visar enligt utskottet att regeringen är uppmärksam på de frågor som tas upp i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 41-44. Utskottet är inte berett att förslå någon ändring av lydelsen för delmål 1 om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Motionen avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att motioner om revidering av miljömålen (mp) och kärnsäkerheten i och östra och centrala (fp) lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte tillgodosetts av vad som anförts. Jämför reservation 59 (mp). Miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö har följande lydelse: Människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. För miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö har tre delmål fastställts. - Minskade utsläpp av radioaktiva ämnen - Minskad förekomst av hudcancer - Kontroll över riskerna med elektromagnetiska fält I motion 2004/05:MJ509 (mp) yrkande 11 framhålls behovet av revidering av miljömålen med avseende på strålningssäker miljö. Kärnsäkerheten i och östra och centrala utgör enligt motion 2004/05:K431 (fp) yrkande 16 delvis ett viktigt mål för EU:s biståndsinsatser. Den bristande säkerheten i kärnkraftverken är ett allvarligt miljöhot mot hela kontinenten och en direkt och påtaglig fara för människorna i den omkringliggande regionen. Enligt propositionen krävs det ytterligare kunskap, miljöövervakning och information för att uppnå miljökvalitetsmålet. Som regeringen anför bör utvecklandet av strålskyddskriterier för miljön fortsätta. Ett system för omhändertagande av icke-kärnkraftanknutet avfall behöver etableras. Arbetet med att finna ett säkert slutförvar för det använda kärnbränslet bör fortsätta. Fortsatta riktade insatser för att ändra solvanor behövs. I takt med att kunskapen ökar om effekterna av elektromagnetiska fält kan relevanta åtgärder vidtas. Exponering för joniserande strålning ett allvarligt hot mot människors hälsa eftersom den innebär en ökad risk för cancer och ärftliga skador. I propositionen anförs att människan och hennes miljö alltid har utsatts för naturligt förekommande strålning. Denna s.k. bakgrundsstrålning härrör från radioaktiva ämnen i marken och den egna kroppen samt från kosmisk strålning och motsvarar i genomsnitt ca 1 mSv per person . Allmänheten får även stråldoser från radon i byggnader på i genomsnitt ca 2 mSv per person . Till detta kommer doser från av människan producerade radioaktiva ämnen eller andra strålkällor som i genomsnitt bidrar med ca 1 mSv . Den dominerande andelen av denna dos fås vid medicinska undersökningar eller behandlingar. redovisade sina överväganden i betänkandet om kärnkraftverkens säkerhet och strålskydd (SOU 2003:100). Utredningen konstaterar sammanfattningsvis att den inte sett några tekniska omvärldsfaktorer som på ett avgörande sätt skulle hota säkerhets- eller strålskyddsarbetet. Utskottet har erfarit att en proposition i ärendet kan förväntas . I propositionen anförs att vår kunskap om joniserande och icke-joniserande strålnings påverkan på människor, djur och natur ökar men fortfarande krävs mer kunskap för att få en heltäckande bild. Genom den ökade användningen av teknisk utrustning inom t.ex. telekommunikation och IT ökar allmänhetens exponering för viss icke-joniserande strålning. Eventuella effekter av denna exponering är inte helt kartlagda. Vidare behöver det införas ett system för hantering av icke kärntekniskt avfall samt ett beslut fattas om slutförvaring av kärntekniskt avfall. Utskottet finner inte skäl att nu revidera miljömålen med avseende på strålningssäker miljö och avstyrker därmed motion 2004/05:MJ509 (mp) yrkande 11. Som regeringen anfört har insatser för att öka kärnsäkerheten och strålskyddet i framför allt och medfört att säkerhetsnivån vid kärnkraftverken i närområde bedöms ha höjts det . Som en följd av bl.a. terrorattackerna i har en översyn genomförts av den dimensionerade hotbild som utgör grund för det fysiska skyddet vid de svenska kärntekniska anläggningarna. har en lång tradition inom det internationella strålskyddsarbetet. har tidigare redovisat (bet. 2003/04:NU3) att inom ramen för Tacisprogrammet, dvs. EU:s stödprogram till och övriga länder i OSS samt , kan stöd ges för att öka kärnsäkerheten. För den nuvarande programperioden, som löper , är den totala budgeten för Tacis . har även rätt att inom ramen för Euratom bevilja lån till projekt som ökar säkerheten och effektiviteten i kärnkraftverk i drift eller under konstruktion i tio preciserade central- och östeuropeiska länder. Däremot kan nya kärnkraftverk eller andra kärntekniska anläggningar inte finansieras av Euratom. Syftet är att åtgärda säkerhetsrisker i de befintliga kärnkraftverken. I likhet med regeringen anser utskottet att miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö inte bara uppnås genom åtgärder på nationell nivå. På strålskyddsområdet finns ett omfattande internationellt samarbete där inte minst arbetet inom EU har stor betydelse (jfr bet. 2003/04:MJU8). Som regeringen framhåller bör inom EU-arbetet ett EG-direktiv för klassificering av fast radioaktivt avfall och kontaminerade produkter som inte är relaterade till kärnkraft prioriteras. Vidare krävs fortsatta ansträngningar när det gäller att stödja säkerhets- och strålskyddsarbete i anslutningsländerna och i samt att öka kunskaperna om potentiella hälsorisker förknippade med elektromagnetisk strålning, särskilt i tillämpningsområden där många individer utsätts för strålning. Motion 2004/05:K431 (fp) yrkande 16 delvis kan med det anförda i allt väsentligt anses vara tillgodosedd. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. Delmål 1 om minskade utsläpp av radioaktiva ämnen Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att motioner om ekonomiskt ansvar vid kärnteknisk verksamhet (fp, kd, mp), nytt delmål kring kärnteknisk verksamhet (mp) samt avgift till Kärnavfallsfonden (mp) lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår. Jämför reservationerna 60 (mp), 61 (mp) och 62 (mp) samt särskilt yttrande 5 (kd). Delmål 1 om minskade utsläpp av radioaktiva ämnen har följande lydelse: skall halterna i miljön av radioaktiva ämnen som släpps ut från alla verksamheter vara så låga att människors hälsa och den biologiska mångfalden skyddas. Det individuella dostillskottet till allmänheten skall understiga 0,01 mSv per person och år från varje enskild verksamhet. Fullt ekonomiskt ansvar bör enligt motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 3 gälla i samband med olyckor för all hantering av material som kan orsaka strålningsskador. bör enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 45 besluta om nytt delmål kring kärnteknisk verksamhet: skall de årliga emissionerna av radioaktiva ämnen orsakade av kärnteknisk verksamhet i ge en global kollektivdosintegral på totalt högst 10 man-sievert, vilket ungefär motsvarar ett cancerfall per års drift av kärnteknisk verksamhet, exempelvis 30 cancerfall drift av kärnkraft m.m. Rutinutsläppen från kärnkraft och annan kärnteknisk verksamhet ger enligt motionärerna små risker för enskilda individer, men vissa av nukliderna är långlivade och dessa utsläpp kan därför ge många cancerfall bland människor långt in . Enligt motionens yrkande 46 bör såväl verksamhetsutövare som kärnkraftsägare ha fullt kostnads- och försäkringsansvar för sin kärntekniska verksamhet. Kärnkraftsindustrins avgift till Kärnavfallsfonden bör enligt yrkande 47 i samma motion höjas, så att bl.a. SSI:s behov med anledning av slutförvarsprocessen kan tillgodoses. bör enligt motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 26 begära att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som, i enlighet med vad som anförs i motionen, reglerar omhändertagandet av radioaktivt avfall utifrån principen om producentansvar. Utskottet konstaterar att delmålet kan nås. En förutsättning för att delmålet skall nås är att utvecklingen av ett slutförvar för det använda kärnbränslet avancerar som planerat. Det omfattar bl.a. myndigheternas arbete med kommande tillståndsansökningar 2006 och 2008. Som anförs i propositionen spänner delmålet över ett stort område då det omfattar utsläpp från all verksamhet med strålning, såväl kärnteknisk som icke kärnteknisk. Om några pågående verksamheter enskilt orsakar doser som är högre än delmålets 0,01 mSv per person och år är inte klarlagt. Svenska kärntekniska anläggningar har uppnått målet men det finns osäkerheter när det gäller andra verksamheter. bedömning är att delmålet kan nås. För att så skall ske krävs emellertid en mer heltäckande bild av miljötillståndet och stråldoskonsekvenserna, något som t.ex. forskning, utredningar och förbättrad miljöövervakning kan bidra med. Enligt propositionen bör nya delmål kunna utformas när det behövs för arbetet med att nå miljökvalitetsmålen, men mer systematiska förändringar bör ske i samband med de återkommande fördjupade utvärderingarna av systemet. Utskottet har erfarit att vid nästa fördjupade utvärdering kommer en översyn av samtliga delmål att göras. Utskottet finner inte skäl att nu besluta ett nytt delmål kring kärnteknisk verksamhet. Motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 45 avstyrks. Genom beslut beslutade regeringen att uppdra åt en särskild utredare att bl.a. föreslå hur ett obegränsat ansvar för innehavare av atomanläggningar bör genomföras i atomansvarighetslagen, föreslå till vilken nivå ansvaret skall vara täckt av försäkring eller annan finansiell säkerhet och utreda vilka typer av försäkringslösningar och finansiella säkerheter som finns att tillgå eller kan skapas och, i syfte att nå så höga ersättningsnivåer som möjligt, föreslå system där ekonomiska säkerheter eller garantier utnyttjas som komplement till ansvarsförsäkringen. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . anför i betänkandet Betalningsansvaret för kärnavfallet (SOU 2004:125) att utgångspunkten för finansieringen av omhändertagandet av kärnavfall är att kärnkraftsindustrin - och inte skattebetalarna - skall stå för kostnaderna. Nuvarande reglering är emellertid ofullkomlig i det avseendet. Utredaren föreslår därför ett vidgat betalningsansvar för kärnkraftsindustrin och nya former för avgiftssättningen. Detta föreslås bli reglerat i en ny lag. Denna nya lag föreslås omfatta även annat kärnavfall än det som härrör från de fyra kommersiella kärnkraftverken. Utskottet har erfarit att ett förslag till med anledning av förslag kan förväntas . Utskottet föreslår i avvaktan på den fortsatta beredningen av dessa frågor att motionerna 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 3 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 46 och 47 lämnas utan vidare åtgärd. Som anförs i propositionen lämnade den s.k. sitt betänkande Radioaktivt avfall i säkra händer (SOU 2003:122) till regeringen. Utredningen har kartlagt omfattningen av radioaktivt avfall från icke kärnteknisk verksamhet och problem knutna till avfallet, samt föreslagit ett nationellt system för att omhänderta avfallet och ett finansieringssystem för detta. Enligt utredningsförslaget bör alla producenter av produkter med radioaktiva ämnen som komponenter eller produkter i form av strålkällor åläggas ett producentansvar för det avfall som uppkommer då produkten eller den radioaktiva komponenten kasseras eller skrotas (produktavfall). Utskottet har inhämtat att regeringen avser att återkomma med förslag på ett nationellt system för omhändertagandet av det radioaktiva avfallet från icke kärnteknisk verksamhet i linje med förslag. Även motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 26 bör lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete som pågår med frågorna. Ändrat delmål 2 om minskad förekomst av hudcancer Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrat delmål 2 och avstyrker därmed motionsyrkanden om annan lydelse av delmålet (m, fp, kd, c) och om informationsinsatser om solning (mp, -). Jämför reservationerna 63 (m, fp, kd, c) och 64 (mp). Delmål 2 om minskad förekomst av hudcancer har följande lydelse: skall antalet årliga fall av hudcancer orsakade av solen inte vara fler än . I propositionen föreslås att delmål 2 skall ha följande lydelse: skall antalet årliga fall av hudcancer orsakade av ultraviolett strålning inte vara fler än . bör enligt motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 17 besluta att delmål 2 om minskad förekomst av hudcancer under miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö utgår. Syftet med delmål 2 bör breddas och fördjupas genom att omfatta fler strålkällor än ultraviolett strålning. Solning är inte ett miljöproblem och hör inte hemma bland miljömålen. Enligt motionens yrkande 18 bör besluta att införa ett nytt delmål under miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö med rubriken om strålningskällor med följande innehåll: skall kunskapen om de strålningskällor i den yttre miljön som orsakar skador på människor, t.ex. cancer, vara identifierade och kunskapen så spridd att individen kan välja ett beteende som minimerar riskerna. Solning är enligt motionärerna inte ett miljöproblem utan ett individuellt val. Motionärerna anser att kunskapen om andra strålningskällor är för liten och vill därför ersätta detta delmål med ett nytt delmål som dels rör samtliga strålningskällor, dels beröra andra skador än cancer. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 48 anförs att informationsinsatser behövs för att nå delmålet om minskad förekomst av hudcancer. Det krävs även informationsinsatser kring riskerna med solarier. Det sänder fel signaler när kommuner erbjuder solarier i gymnastik-, sim- och fritidsanläggningar. Utskottet konstaterar att enligt regeringens bedömning kan målet nås om ytterligare åtgärder vidtas. Som framgår av propositionen ökar antalet fall av hudcancer fortfarande. var antalet fall av malignt melanom drygt 1 625 och drygt 1 900. Vidare framgår att samtliga tre hudcancerformer har ett samband med ultraviolett strålning. Riskfaktorsambandet har bedömts till . På grund av bristande statistik finns det inget enkelt sätt att beräkna samhällets kostnad för hudcancer orsakad av ultraviolett strålning. En uppskattning ger att de direkta sjukvårdskostnaderna för alla tumörer i huden uppgår till 0,och de indirekta samhällskostnaderna till några miljarder kronor . Statens kostnader för att begränsa uppkomsten av hudcancer orsakade av ultraviolett strålning hänför sig främst till informationsinsatser om ca . Delmålet fokuserar på de fall av hudcancer som uppkommer på grund av exponering för solen eller annan ultraviolett strålning. Nuvarande formulering av delmålet bör ändras så att "solen" byts mot "ultraviolett strålning". Förslaget innebär en utvidgning till att gälla all exponering för ultraviolett strålning, t.ex. i solarier. Skälet är att solariebesökare ingår i riskgruppen för att utveckla hudcancer. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till formulering av delmål 2 och avstyrker de förslag till annan formulering av delmål som framförs i motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkandena 17 och 18. De informationskampanjer som genomförts har medfört dels ökad uppmärksamhet på solningens risker, dels tidigare kontroll av hudförändringar så att hudcancer upptäcks tidigare. Fortsatta informationsinsatser krävs för att ändra solvanor, bl.a. speciellt riktade till föräldrar med små barn. Vid utformning av den offentliga utomhusmiljön, särskilt vid förskolor och skolor, bör kommunerna se till att det finns skuggiga platser. Fortsatta informationsinsatser behövs för att ändra solvanor. Informationsinsatser bör riktas speciellt till föräldrar och personal som ansvarar för små barn. Det går att begränsa de tekniska riskerna med solarieanvändning genom tillsyn som omfattar strålning, säkerhet och information. SSI har huvudansvaret för tillsynen men saknar resurser att genomföra regelbundna inspektioner lokalt. får SSI delegera solarietillsynen till de kommuner som frivilligt åtar sig uppgiften. har cirka hälften av landets kommuner tagit över solarietillsynen. Eftersom tillsynen kan avgiftsfinansieras belastar uppgiften inte kommunernas ekonomi utan solarieinnehavarnas. Tillsynen är inte beroende av delmålets lydelse. Regeringen avser att lägga fram en proposition med förslag som innebär att SSI får möjlighet att utfärda föreskrifter på området med avsikt att överlåta tillsynsansvaret för solarieverksamhet till kommunerna. Utskottet föreslår med det anförda att motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 48 lämnas utan vidare åtgärd. Delmål 3 om kontroll över riskerna med elektromagnetiska fält Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om ny lydelse av delmål 3 (mp), lågstrålande zon (mp), ledningsrätt (v), kommunikationssystemet () och förstärkt konsumentupplysning för övrig trådlös telefoni (mp) m.m. Jämför reservationerna 65 (mp), 66 (kd, mp), 67 (mp), 68 (v, mp), 69 (mp) och 70 (mp). Delmål 3 om kontroll över riskerna med elektromagnetiska fält har följande lydelse: Riskerna med elektromagnetiska fält skall kontinuerligt kartläggas och nödvändiga åtgärder skall vidtas i takt med att sådana eventuella risker identifieras. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 49 föreslås följande tillägg i delmålets lydelse: Riskerna med elektromagnetiska fält skall kontinuerligt kartläggas och nödvändiga åtgärder skall vidtas i takt med att sådana eventuella risker identifieras. Försiktighetsprincipen skall vara vägledande i tillämpningar, riktlinjer och information. Det finns enligt motionärerna ingen tidsgräns i delmålet, och det bör inför nästa fördjupade utvärdering formuleras mät- och uppföljbart. I motionens yrkande 50 föreslås att det inom varje kommun skall upprättas minst en lågstrålande zon. Det finns människor som har besvär eller upplever obehag av strålning och elektromagnetiska fält. För att dessa och andra skall kunna välja att inte utsätta sig för förhöjd bakgrundsstrålning skall varje kommun ha skyldighet att upprätta minst en lågstrålande zon. Området bör vara lämpligt för boende och skyddet mot strålning måste vara långsiktigt. Enligt motion 2004/05:MJ359 (mp) bör arbetet med att skydda människors hälsa och miljön mot skada eller olägenhet stärkas. Regeringen bör lyssna till de kommuner som begär att regeringen ger dem möjlighet att med hänvisning till försiktighetsprincipen undanta områden från belastning av den nya tekniken med digitala signaler. En översyn bör enligt motion 2004/05:MJ367 (v) yrkande 3 göras av vilka konsekvenser lagändringen avseende ledningsrätt fått för människor med elöverkänslighet. Regeringen bör komma med förslag på hur dessa funktionshindrade kan få en rimlig boendesituation. Miljö- och hälsokonsekvenserna av kommunikationssystemet bör enligt motion 2004/05:MJ509 (mp) yrkande 8 prövas enligt MKB-förfarande, innan systemet sätts i fullskaligt bruk. Det opererar på för hjärnan känsliga frekvenser och det finns många kritiska rapporter om hälsokonsekvenser från bl.a. det brittiska brandmannafacket om detta. I fråga om behovet av förstärkt konsumentupplysning för övrig trådlös telefoni anförs i motion 2004/05:MJ509 (mp) yrkande 10 att det är viktigt att upplysa folk om att digitala trådlösa dect-telefoner strålar från sin laddningshållare och skadar elöverkänsliga t.o.m. mer än mobiltelefoner. Utskottet konstaterar att delmålet kan nås. Som anförs i propositionen har några remissinstanser synpunkter på den formulering som gäller för delmålet. Det anses som alltför oprecist och inte tidsatt och det är därför svårt att avgöra när delmålet är genomfört. Utskottet delar bedömningen att delmålet bör vara tidsbestämt och instämmer i att det bör ses över i samband med nästa fördjupade utvärdering. Utskottet avstyrker med det anförda motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 49. Som anförs i propositionen tyder epidemiologiska data på att exponeringen för lågfrekventa elektromagnetiska fält () från kraftledningar skulle kunna öka risken för cancer, framför allt för leukemi hos barn. En mycket liten del av barnleukemifallen () skulle kunna förklaras av denna exponering. När det gäller de frågor om lågstrålande zoner som tas upp i motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 50 och 2004/05:MJ359 (mp) anför bostadsutskottet i sitt yttrande 2005/06:BoU3y att dessa frågeställningar har behandlats av utskottet (se bl.a. bet. 2002/03:BoU4 och 2004/05:BoU11). Utskottet har bl.a. anfört att de planinstrument m.m. som kommunerna förfogar över torde göra det möjligt för dem att undvika olämpliga lokaliseringar av bebyggelse eller olika anläggningar för mobiltelefoni m.m. Vidare har utskottet pekat på att det ofta är till den kommunala nivån (t.ex. miljönämnder) som tillsynsansvaret och möjligheterna att ställa villkor på verksamhetsutövare har lokaliserats. Utskottet har även konstaterat att försiktighetsprincip kan påverka lokaliseringen av sådana verksamheter som motionärerna åsyftar. Lagstiftningen ger således utrymme för ingripanden med stöd av denna princip eller uppställande av villkor med stöd av principen, antingen från tillsynsmyndighet eller från tillståndsmyndighet, under förutsättning att den aktuella verksamheten och forskningen på området motiverar detta. Utskottet har vidare i betänkande 2003/04:BoU7 pekat på att en kommun med stöd av bestämmelsen i 5 kap. 7 § första stycket 11 PBL, om det föreligger särskilda skäl, torde kunna i detaljplan fastställa värden för elektromagnetisk strålning som inte får överskridas.