bet · GS01SFU10 · 2005-03-17 00:00:00 — I förarbetena till 1989 årsutlänningslag anges i fråga om vilka personer somkan omfattas bl.a. personer som på grund av sjukdomeller andra personliga förhållanden inte bör nekasuppehållstillstånd här eller personer som inteomfattas av asylreglerna men där det ter siginhumant att tvinga personen att återvända på grundav förhållandena i det andra landet, t.ex. ettpågående krig. I utskottets betänkande 1996/97:SfU5Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv angavsatt något förslag till ändrad lagstiftning vad avseruppehållstillstånd av humanitära skäl inte lagtsfram i proposition 1996/97:25 och att humanitäraskäl enligt propositionen i fortsättningen, främstgenom de nya skyddsregler som föreslås för andraskyddsbehövande än flyktingar, kommer att avse demsom har renodlat humanitära skäl. Utskottet angavvidare att det i ett vägledande regeringsavgörandeanges att behovet av vård skall avse en livshotandesjukdom för vilken vård inte kan beredas i hemlandeteller ett handikapp av synnerligen allvarlig art. Isamband med att portalparagrafen om barnets bästainfördes betonade regeringen att de humanitäraskälen bör kunna vara av något mindre allvar ochtyngd när ett barn berörs. Bland annat långvistelsetid i , barnens anknytning hit ochföräldrarnas hälsa bör vägas in. Enligt ettregeringsavgörande kan även släktskap i kombinationmed skäl av humanitär art motivera ettuppehållstillstånd.Lagrådet uttalade i sitt yttrande över regeringenslagrådsremiss om en ny instans- och processordning iutlänningsärenden bl.a. att utformningenav bestämmelsen om humanitära skäl överlåter tillden beslutande myndigheten/domstolen att avgöra vadsom skall anses vara tillräckliga humanitära skäl.Lagrådet hade därför principiella invändningar motatt lagförslaget även bemyndigade regeringen attmeddela föreskrifter om bl.a. uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Lagrådet, som anförde att deytterligare kriterier som skall gälla måste framgåav lagen, ansåg att detta borde övervägas i detfortsatta lagstiftningsarbetet.En parlamentariskt sammansatt kommitté för översynav utlänningslagstiftningen har haft i uppdrag attgöra en genomgång av utlänningslagens materiellabestämmelser och anpassa dessa till ett nytt systemdär överprövningen sker i domstol. Kommitténföreslår i sitt betänkande Utlänningslagstiftningeni ett domstolsperspektiv (SOU 2004:74) ändringar iutlänningslagen avseende bl.a. bestämmelser omuppehållstillstånd av humanitära skäl. bör en generell grund införas som innebäratt uppehållstillstånd får beviljas om det vid ensamlad bedömning av sökandens situation föreliggersådana synnerligen ömmande omständigheter attsökanden bör få stanna i . Vidare bör vissatypsituationer när uppehållstillstånd får beviljasav humanitära skäl - vilka överensstämmer med lagensförarbeten och gällande praxis - regleras ilagtexten: sjukdom och vårdbehov, anknytning tillSverige som uppstått i väntan på den slutligaprövningen av ärendet samt beståendeverkställighetshinder.I budgetpropositionen anges att en nyinstans- och processordning i utlänningsärendenskall införas . Utskottet harerfarit att den lagrådsremiss som regeringen avseratt besluta om kommer att utgå från bl.a. de förslagsom avutlänningslagstiftningen har lagt fram. Enproposition är aviserad till maj 2005.Den kommande propositionen om en ny instans- ochprocessordning bör enligt utskottets meningavvaktas, och något tillkännagivande med anledningav motionerna bör inte göras. Motionerna Sf206,Sf277 yrkande 3, Sf304 och Sf351 yrkande 12avstyrks.Också motion Sf208 yrkande 4, som hänvisar tillatt avutlänningslagstiftningen har föreslagit en s.k.barnavdelning för att tydliggöra barnperspektivet iutlänningslagen, bör enligt utskottets meningavstyrkas mot bakgrund av den kommande propositionenom en ny instans- och processordning.Uppehållstillstånd vid människohandelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om permanentuppehållstillstånd vid människohandel och omatt offer för människohandel inte skall kunnaställas till svars för brottet illegalinresa. Jämför reservationerna 40 (kd, v), 41(m), 42 (fp, c), 43 (mp) och 44 (kd).Gällande ordningSedan den 1 oktober 2004 kan enligt 2 kap. 4 a §UtlL en förundersökningsledare ansöka om etttidsbegränsat uppehållstillstånd för utländskamålsägande och vittnen, t.ex. offer förmänniskohandel, om det behövs för att enförundersökning eller huvudförhandling i brottmålskall kunna genomföras. dessa personervistas här har de tillgång till hälso- och sjukvårdoch socialt bistånd. Barn och ungdom erbjudsmöjlighet att delta i utbildning, förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg.Av 5 c § samma kapitel framgår att hinder inteföreligger för att pröva en ansökan omuppehållstillstånd som gjorts av utlänning som redanbeviljats uppehållstillstånd enligt 4 a §.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att det inom pågårförhandlingar om en konvention mot människohandelsom bl.a. innehåller bestämmelser om atttidsbegränsade uppehållstillstånd skall kunna gestill offer för människohandel. Frågan om eventuellalagändringar i samband med tillträde tillkonventionen kommer att beredas inomRegeringskansliet.Regeringens strategi för bekämpning avmänniskohandel genom internationellautvecklingssamarbete, Fattigdom och människohandel(2003), redogör för det komplexa ochgränsöverskridande problem människohandel är.Människohandeln har växt på flera håll i världen ochmåste bekämpas genom många olika åtgärder, inomflera politikområden och samhällssektorer och såvälnationellt som internationellt.Den 28 april 2004 antogs rådets direktiv2004/81/EG om uppehållstillstånd tilltredjelandsmedborgare som har fallit offer förmänniskohandel eller som har fått hjälp till olagliginvandring och vilka samarbetar med de behörigamyndigheterna. Direktivet innebär bl.a. att offerför människohandel som samarbetar med myndigheternakan beviljas tidsbegränsade uppehållstillstånd.Villkoren för uppehållstillståndet skall vara sådanaatt de uppmuntrar offren att samarbeta medmyndigheterna. Tanken är att ett offer som bryterförbindelserna med de misstänkta gärningsmännenskall ges en betänketid för att kunna avgörahuruvida han eller hon vill samarbeta med polis ochåklagare. skall offret få detbistånd i form av t.ex. bostad, akut hälso- ochsjukvård och psykisk vård samt juridisk och språklighjälp som behövs för att kunna fatta beslut omeventuellt samarbete. Direktivet påverkar intemedlemsstaternas rätt att utfärda uppehållstillståndpå humanitära eller andra grunder. Direktivet skallvara genomfört i svensk rätt senast den 6 augusti2006. Frågan om genomförandet bereds inomRegeringskansliet.MotionerSten Tolgfors (m) begär i motion Ju294 yrkande 1 etttillkännagivande om möjligheten tilluppehållstillstånd av humanitära skäl för offer förtrafficking och människohandel.I motion Sf321 av () yrkandena 1och 3 begärs tillkännagivanden om att öppna uppmöjligheten till permanent uppehållstillstånd förtraffickingoffer och om internationelltinformationsutbyte vid trafficking.I motionerna Sf15 av m.fl. (fp) yrkande8, Sf277 av m.fl. (fp) yrkande 5 ochJu485 av m.fl. (fp) yrkande 2 begärstillkännagivanden om att offer för människohandel inormalfallet skall beviljas permanentauppehållstillstånd av humanitära skäl. I motionJu485 yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om attinföra riktade jämställdhetsinsatser för att stoppasexhandeln.I motionerna Ju480 av m.fl. (kd)yrkande 3 och U306 av m.fl. (kd) yrkande 4begärs tillkännagivanden om att offer förmänniskohandel för sexuella ändamål skall gesmöjlighet att söka och beviljas permanentuppehållstillstånd, om de inte kan garanteras skyddvid hemkomsten.I motion Sf12 av m.fl. (c) yrkande7 begärs ett tillkännagivande om att offer förmänniskosmuggling eller människohandel som hjälperde svenska myndigheterna att gripa förövarna skallfå rätt till permanent uppehållstillstånd.I motion Sf265 av m.fl. (c)yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att barnsom utsatts för människohandel i skall gespermanent uppehållstillstånd.Johan m.fl. (c) begär i motion Ju489yrkande 25 ett tillkännagivande om att geuppehållstillstånd till personer som har utsatts förmänniskohandel.Gustav m.fl. (mp) begär i motion Ju351yrkande 2 ett tillkännagivande om rätten för de förmänniskohandel utsatta kvinnorna att få stanna iSverige samt deras behov av stöd och hjälp här och isina hemländer.Ett tillkännagivande om att barn som fyllt 15 meninte och som varit offer för människohandelinte skall kunna ställas till svars för illegalinresa och vistelse i begärs i motion Ju480av m.fl. (kd) yrkande 5.Utskottets ställningstagandeBåde inom EU och har frågan omuppehållstillstånd för offer för människohandelvarit föremål för behandling.Inom pågår för närvarandeförhandlingar om en konvention mot människohandelsom bl.a. innehåller bestämmelser om atttidsbegränsade uppehållstillstånd skall kunna gestill offer för människohandel.Den 28 april 2004 antogs rådets direktiv2004/81/EG om uppehållstillstånd tilltredjelandsmedborgare som har fallit offer förmänniskohandel eller som har fått hjälp till olagliginvandring och vilka samarbetar med de behörigamyndigheterna. Direktivet innebär bl.a. att offerför människohandel som samarbetar med myndigheternaskall kunna beviljas tidsbegränsadeuppehållstillstånd.Utskottet noterar att det inom ramen förÖstersjösamarbetet har antagits enhandlingsplan för att hjälpa ensamkommande barn ochmotverka människohandel med barn. Östersjöstaternasamt , och har s.k.kontaktpunkter vid respektive lands ansvarigadepartement. Kontaktpunkterna skall bistå socialamyndigheter och tjänstemän vid polis ochmigrationsmyndigheter med motsvarande kontakter iandra länder i syfte att trygga förhållandena förbarnen såväl i värdlandet som i ursprungslandet ochförebygga fortsatt människohandel.Från finns det möjlighet att efteransökan av en förundersökningsledare getidsbegränsade uppehållstillstånd för utländskamålsägande och vittnen så att dessa s.k.bevispersoner kan ges en laglig möjlighet atttillfälligt stanna i för att genomvittnesmål och annan bevisning bistå brottsutredandepersonal att lagföra brott (prop. 2003/04:35, bet.2003/04: SfU6, rskr. 2003/04:164). Motionsyrkandenom permanent uppehållstillstånd för offer förmänniskohandel avstyrktes i betänkande 2003/04:SfU6.Utskottet, som ansåg att det är viktigt att dessapersoner informeras av polis och åklagare om vilkaandra grunder för uppehållstillstånd som finns,påpekade att det av lagtexten också framgår att densom beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd idessa fall inte är förhindrad att själv ansöka omuppehållstillstånd i på andra grunder ochatt en sådan ansökan kan prövas. Utskottet, somhänvisade till betänkandeMänniskosmuggling och offer för människohandel (SOU2002:69), konstaterade vidare att det med nuvarandelagstiftning är möjligt för brottsoffer att vidpåtagligt ömmande omständigheter få permanentuppehållstillstånd bl.a. av humanitära skäl.Utskottet anförde också att det är angeläget att densom i medverkat i en process rörandeallvarlig brottslighet, och som därvid på ettsubstantiellt sätt bidragit till att någon lagförsför exempelvis människosmuggling ellermänniskohandel, bör kunna ges ett permanentuppehållstillstånd. Personen har i dessa situationeri regel utsatts för stor fara och måste enligtutskottets mening kunna beredas skydd härför.Utskottet motsatte sig emellertid att enbart detfaktum att en utlänning varit utsatt för brottautomatiskt skall föranleda att ett permanentuppehållstillstånd ges. När ansökan om tidsbegränsatuppehållstillstånd i dessa fall avser ett barn ansågutskottet att en samlad bedömning skall göras ochhänsyn till barnets bästa vägas in i alla led.Som angetts har en parlamentarisktsammansatt kommitté för översyn avutlänningslagstiftningen gått igenomutlänningslagens materiella bestämmelser för attanpassa dessa till ett nytt system däröverprövningen sker i domstol. Kommittén harföreslagit ändringar i utlänningslagen avseendebl.a. bestämmelser om uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Beträffande skäl som kan beaktasvid den samlade bedömningen har kommittén uttalatatt den som drabbats av människohandel bör kunnabeviljas uppehållstillstånd av humanitära skäl omoffret skulle riskera social utstötning vid ettåtersändande till hemlandet. Även då risk förförföljelse eller social utstötning inte föreliggerkan dock enligt kommittén ett offer förmänniskohandel, i likhet med offer för tortyr, varaså pass traumatiserat att hon eller han skulle kunnabeviljas uppehållstillstånd av humanitära skäl (SOU2004:74).Utskottet som vidhåller sitt tidigareställningstagande i betänkande 2003/04:SfU6 anseratt kommande förslag till ändringar iutlänningslagen bör avvaktas och avstyrker därmedmotionerna Sf12 yrkande 7, Sf15 yrkande 8, Sf265yrkande 9, Sf277 yrkande 5, Ju351 yrkande 2, Ju480yrkande 3, Ju485 yrkandena 2 och 5, Ju489 yrkande 25och U306 yrkande 4. Även motionerna Sf321 yrkandena1 och 3 samt Ju294 yrkande 1, som får anses ihuvudsak tillgodosedda, avstyrks.I motion Ju480 begärs ett tillkännagivande om attbarn som fyllt 15 men inte och som varit offerför människohandel inte skall kunna ställas tillsvars för illegal inresa och vistelse i . Ettliknande yrkande avstyrks i justitieutskottets avriksdagen godkända betänkande om människohandel medhänvisning till att regler om bl.a.åtalsunderlåtelse ger goda möjligheter att tillämpastraffbestämmelsen på ett sätt som inte strider motintentionerna bakom internationellaåtaganden (bet. 2003/04:JuU20, rskr. 2003/04:232).Socialförsäkringsutskottet finner inte anledning attgöra en annan bedömning och avstyrker motion Ju480yrkande 5.Uppehållstillstånd m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omuppehållstillstånd . Jämförreservationerna 45 (fp, c), 46 (m) och 47 (v,mp) samt särskilt yttrande 1 (kd).MotionerI motion Sf277 av m.fl. (fp) yrkande21 begärs ett tillkännagivande om att permanentuppehållstillstånd skall ges till dels dem sombefinner sig i landet och inte har kunnat avvisasinom efter lagakraftvunnet beslut, dels demsom inte har fått något beslutalternativt har haft tillfälliga uppehållstillståndpå grund av läget i hemlandet. Uppehållstillståndskall dock enligt motionärerna inte ges närallvarliga misstankar om brottslig verksamhet iutlandet eller i förekommer.Lars m.fl. (v) begär i motion Sf266 yrkande 20förslag om sådan ändring av utlänningslagen att densom väntat än 18 månader på ettlagakraftägande avlägsnandebeslut automatiskt skallbeviljas permanent uppehållstillstånd om det intefinns synnerliga skäl som talar däremot.I motion Sf277 av m.fl. (fp) yrkande22 begärs ett tillkännagivande om att som en unikengångsåtgärd bevilja amnesti för dem som i nulägetsedan lång tid har hållit sig gömda efter att ettavvisningsbeslut har vunnit laga kraft. Sedan fleraår har krav på en amnesti för gömda flyktingarställts. Detta bör nu ske i samband med att en nyasylprocess införs. Vid synnerliga skäl somallvarlig brottslighet skall undantag göras.Eventuella misstankar om kriminell verksamhet måsteuteslutas innan amnesti ges.Gustav och (mp, c) begär imotion Sf375 yrkande 1 ett tillkännagivande om enamnesti för de flyktingar som vistats i landet 18månader eller längre. I motionen anförs att de sombefinner sig i asylprocessen eller har varit 18eller fler månader i landet under en begränsad tidpå bör erbjudas permanentuppehållstillstånd, oavsett om man är gömd eller ej.Särskilt angeläget är att den nya processordningenfrån får börja utan att tyngas avalltför många gamla ärenden.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare och senast i betänkande2003/04:SfU12 behandlat motionsyrkanden omuppehållstillstånd och då uttalat attvarje ansökan om uppehållstillstånd skall prövasindividuellt. Utskottet angav att det måste vara enrättssäker process där samtliga omständigheter ochskäl för beslutet utreds. I begreppet rättssäkerlade då utskottet även frågan om tidsutdräkten ochpåpekade att handläggningstiden självklart inte fårvara orimligt lång. Utskottet ansåg sig inte kunnatillstyrka yrkanden om att ett uppehållstillståndskall ges enbart på den grund att en viss tidförflutit. Utskottet ansåg sig inte heller kunnatillstyrka en ordning där personer som fått avslagpå en asylansökan och som håller sig gömda för attundgå verkställighet av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut enbart på den grunden beviljasuppehållstillstånd. Utskottet anförde att prövningenav en ansökan om uppehållstillstånd skall skeindividuellt i förhållande till gällande lag.Utskottet, som vidhåller tidigareställningstaganden, noterar även attmigrationsministern i svar på interpellation2004/05:244 har anförtbeträffande frågan om en amnesti kopplad till entidsgräns att ett sådant beslut kan få allvarligakonsekvenser. Ministern anförde att det främsthandlar om trovärdigheten för asylrätten i Sverige.Det är individens skyddsbehov som skall varaavgörande för om uppehållstillstånd skall beviljas.En amnesti skulle ytterligare förvärra problemet medatt många asylsökande saknar pass och andra ID-handlingar. Den som kan och vill dölja sin identitetskulle då belönas med ett uppehållstillstånd. Såkallade engångsamnestier leder till förväntningar pånästa amnesti, med fler människor som går underjorden. I stället behövs det en tydlig, rättssäkeroch effektiv asylprocess, en asylprocess med etttydligt slut, där man faktiskt verkställer fattadebeslut.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSf266 yrkande 20, Sf277 yrkandena 21 och 22 samtSf375 yrkande 1.Verkställighet av avvisnings- ochutvisningsbeslutUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omfamiljesplittring vid verkställighet och omverkställighet där barn berörs. Jämförreservationerna 48 (fp, kd, v, c, mp) och 49(v).MotionerI motionerna Sf277 av m.fl. (fp)yrkande 7 och Sf319 av m.fl. (fp)yrkande 1 begärs tillkännagivanden om åtgärder föratt undvika att familjer splittras i samband medförvarstagning och verkställighet av avvisning.Såväl lagen som praxis måste enligt motionärernaändras. I motion Sf319 yrkande 2 krävs ändradeattityder och rutiner för att på ett mänskligt sätthantera en avvisning där särskild hänsyn måste tastill berörda barn.I motion Sf335 av m.fl. (kd) yrkande 4begärs ett tillkännagivande om vikten av att ha ettbarnperspektiv vid utvisning och avvisning.I motion Sf351 av m.fl. (kd) yrkande 17begärs ett tillkännagivande om att utvisnings- ochavvisningsbeslut som leder till familjesplittringskall inhiberas, såvida synnerliga skäl ejföreligger.Alice m.fl. (v) begär i motion Ju331 yrkande8 ett tillkännagivande om att det, inom en rimligtidsram, skall göras en ordentlig genomlysning avhur förändringarna med anledning av proposition2003/04:113 Stärkt barnperspektiv i mål om utvisningpå grund av brott fallit ut.Utskottets ställningstagandeI utlänningslagen regleras inte särskilt frågan omhur verkställighet av ett avvisningsbeslut skall skemen enligt den praxis som utlänningsmyndigheternaföljer skall familjer inte splittras vid enavvisning. Utskottet kan konstatera att en avvägningi det enskilda fallet alltid måste ske och utgårfrån att myndigheterna beaktar utlänningslagensbestämmelse om att barnets bästa särskilt skallbeaktas. Detta gäller självklart även då det ärfråga om verkställighet av ett avvisningsbeslut.Utskottet noterar att i ett frågesvar underriksmötet /04 underströk justitieministern, medanledning av en fråga om polisingripande vidavvisning, att portalparagrafen i utlänningslagen ombarnets bästa alltid skall beaktas vidverkställigheten. Gäller det barnfamiljer krävssärskild kompetens och hänsyn och attpolismyndigheterna har satsat på utbildning ochinformation för att främja barnperspektivet i stort.Vidare har och Rikspolisstyrelsensett över samordningen mellan myndigheterna när detgäller arbetet med att verkställa avvisnings- ochutvisningsbeslut. I en redovisning, som lämnades imars 2004, redogörs även för pågående och planeradeinsatser med anledning av dels regeringsuppdrag,dels förslag som lämnats i SOU 2003:25Verkställighet vid oklar identitet m.m.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf277 yrkande 7, Sf319 yrkandena 1 och 2, Sf335yrkande 4 och Sf351 yrkande 17.När det gäller de regler som införts isyfte att stärka barnperspektivet i mål om utvisningpå grund av brott noterar utskottet att det idepartementspromemorian Barnen i brottets skugga (Ds2004:56) anges att det finns behov av ytterligareåtgärder för barn till intagna. I den analys somKriminalvårdsstyrelsen i samråd med Socialstyrelsenföreslås göra bör ingå en särskild redovisningbeträffande de barn som har en förälder som skalleller riskerar att utvisas på grund av brott. Meddet anförda får motion Ju331 yrkande 8 anses ihuvudsak tillgodosedd och avstyrks.ViseringViseringsplikt och besöksvisumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omviseringspliktiga länder och om praxis vidbesöksvisum. Jämför reservationerna 50 (fp,kd, v, c) och 51 (fp, kd, v, c, mp).Gällande ordningAv 1 kap. 3 § UtlL framgår att en utlänning somreser in i eller vistas i Sve-rige skall ha viseringom inte utlänningen är medborgare i ,, eller . Regeringen fårföreskriva undantag från kravet på visering.Undantagen finns angivna i 2 kap. 4 och 5 §§ UtlFoch omfattar bl.a. medborgare i EU-länderna.I förordning EG nr 539/2001 regleras vilka ländersmedborgare som behöver visering respektive vilka somär undantagna från viseringskrav.Enligt gäller i princip att ettvisum som är beviljat i en Schengenstat gäller förbesök i samtliga Schengenstater.Enligt rådets beslut /15/EG, som rörrepresentation, kan en Schengenstat utfärdaviseringar för en annan Schengenstat på samma orteller i samma land där den andra medlemsstatens egenutlandsmyndighet är belägen.Rådet beslutade om inrättande ochfinansiering av ett gemensamt europeiskt system förutbyte av viseringsinformation (VIS). Systemetmöjliggör utbyte av uppgifter om viseringar mellanmedlemsstaterna, genom att nationella myndigheterkommer att kunna föra in och uppdateraviseringsuppgifter och ha tillgång till dessauppgifter på elektronisk väg. Systemet beräknasinföras i början av år 2007.MotionerBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf284 yrkande11 ett tillkännagivande om en enklare, snabbare ochmer generös viseringspolitik.I motion Sf351 av m.fl. (kd) yrkande 24begärs ett tillkännagivande om rutiner och praxisvid svenska ambassader avseende besöksvisum. Sverigebör vara mycket generöst med att ge besöksvisum.Lars m.fl. (v) begär i motion Sf266 yrkande 22ett tillkännagivande om att regeringen bör utfärdatydliga riktlinjer för Migrationsverketshandläggning av ärenden som gäller besöksvisum föratt den skall genomsyras av en inställning somgrundas på icke-diskriminering.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf277yrkande 16 ett tillkännagivande om att aktivt verkaför att korta listan av viseringspliktiga länder.Också i motion Sf266 av m.fl. (v) yrkande21 begärs ett tillkännagivande om att regeringen iEU bör verka för att korta ned listan övervisumpliktiga länder. Visumkrav får inte användasför att stänga ute flyktingar och kortslutaGenèvekonventionen.Utskottets ställningstagandeDet övergripande målet för den svenskaviseringspolitiken är att skapa så stor frihet sommöjligt för personer att röra sig över gränserna.Det är av största vikt att kontakter mellanmänniskor i olika länder underlättas, i fråga omsåväl släktkontakter som kommersiella och kulturellaförbindelser på olika plan. Önskemålet om frirörlighet måste dock ställas mot nödvändigheten avatt upprätthålla den reglerade invandringen.Genom förordning EG nr 539/2001 om vilka ländersmedborgare som behöver visering respektive vilka somär undantagna från viseringskrav harmoniserasviseringspolitiken fullt ut vad avserlandförteckningarna, vilket i sin tur innebär attdet inte längre finns några tredjeländer för vilkamedlemsstaterna ensidigt får bestämma om medborgarnai dessa länder skall omfattas av viseringskrav ellerinte.