bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitiken bedrivs inom ramen för en komplicerad organisatorisk struktur. bör omorganiseras och få en enhetlig organisation. Länsarbetsnämnderna bör läggas ned. behöver en självständig professionell ledning och ett minskat politiskt inflytande. En sådan förändring leder till att verksledningen får ett större ansvar för hur arbetsmarknadspolitiken ska utformas. säger ja till den personalförstärkning vid AMS som regeringen föreslår. Matchningen mellan arbetssökande och lediga jobb måste prioriteras. All erfarenhet tyder på att anställbarheten sjunker snabbt. Den arbetslöse måste därför få stöd i sitt sökande efter arbete. Arbetsförmedlingar som engagerar sig i de arbetssökande, har aktiv kontakt med potentiella arbetsgivare och snabbt upprättar individuella handlingsplaner lyckas bättre med att hitta arbeten som passar de arbetssökande. Åtgärdsinriktade handlingsplaner bör upprättas och allra senast efter exempelvis . Konkurrensen mellan olika utbildningssamordnare bör öka. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen betonar partiet utöver vad som nedan anförs under rubriken alternativ till arbetslöshetsförsäkring att det är viktigt att arbetsvillkoret upprätthålls mer effektivt i försäkringen. Arbetslöshetsersättningen och regelverket däromkring måste utformas så att arbetslösa stimuleras att söka nya arbeten tidigt i arbetslöshetsperioden. Sanktionssystemet bör ändras så att en i och för sig mildare sanktion införs. Den slår dock till i omedelbar anslutning till den arbetssökandes redovisning av sin jobbsökaraktivitet. Studier visar att passivt kontantstöd inte har några positiva effekter på sökintensiteten. För att förhindra att den enskildes kostnader blir för höga föreslår partiet att ett kostnadstak för höjningarna på införs. Det är emellertid orimligt att de som inte fått något arbete ska lämnas helt utan fortsatt stöd. Denna grupp arbetslösa ska därför ingå i en jobb- och utvecklingsfond med ett mer individanpassat program av åtgärder än det som aktivitetsgarantin erbjuder . föreslår även särskilda insatser för arbetshandikappade och en utökad lönegaranti. anför i motionerna Sf383 yrkande 10, A369 yrkandena 1 i denna del, 9, 10, 12 och 13, 14 och 17, båda i denna del, och N383 yrkande 13 att ett nytt socialt landskap har vuxit fram och att det aldrig i modern tid vid ett jämförbart konjunkturläge varit så många människor som stått utan arbete. Det går att få ned arbetslösheten, men för detta krävs en kraftig förändring av arbetsmarknadspolitiken där arbetslinjen, egenförsörjningen och en omställningspeng ställs i centrum. Arbetsmarknadspolitiken måste i större utsträckning anpassas till de särskilda förutsättningar som råder på landsbygden. Grunden för en väl fungerande arbetsmarknadspolitik är att den styrs av klara och entydiga mål som utformas oberoende av dagspolitiska hänsyn. Lämpliga mål är följande. - Långsiktiga effektivitetsmål. Arbetsmarknadspolitiken ska som en del av den allmänna ekonomiska politiken inriktas på att få ned den s.k. strukturarbetslösheten. Politiken ska bidra till att utjämna de konjunkturella svängningarna på arbetsmarknaden. - Stabilitetsmål och fördelningspolitiska mål. Politiken ska bidra till en jämnare fördelning av inkomster och livschanser och ge alla en rimlig chans att försörja sig själva. Att öka antalet arbetade timmar i genomsnitt per invånare är centralt för att skapa tillväxt. Målet om sysselsättning för befolkningen är otillräckligt så länge som det finns områden där sysselsättningen är mycket lägre. Ett nytt sysselsättningsmål som innebär att av alla i arbetsför ålder i varje bostadsområde ska ha ett arbete bör därför införas. Regeringens strategi att dölja så mycket som möjligt av den öppna arbetslösheten genom att öka de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kraftigt är fel. Arbetsmarknadsåtgärderna bör förbli på den nivå som gäller . Problemen med regeringens sysselsättningspolitik är att insatserna inriktas helt på den offentliga sektorn, kommer sent i konjunkturcykeln, tränger undan reguljära jobb och är ensidigt inriktade på att bekämpa den öppna arbetslösheten. Målstrukturen för AMS verksamhet är komplicerad. AMS bör reformeras kraftigt. En enhetlig myndighetsorganisation bör införas där myndigheten ges en självständig professionell ledning och det politiska inflytandet minskas. Länsarbetsnämnderna bör avskaffas. Efter reformeringen ska AMS vara en liten central myndighet med ansvar för myndighetsuppgifterna och tillsynen. Arbetet på arbetsförmedlingarna behöver stramas upp och det existerande regelverkat följas betydligt bättre än . Förmedlingen bör fokusera på sin förmedlande uppgift och matchningen förbättras. Privata arbetsförmedlingar, branschvisa förmedlingar och bemanningsföretag är exempel på aktörer som kan komplettera den statliga arbetsförmedlingen. Med en ökad konkurrens kommer de enskilda att ges större möjligheter att välja den arbetsförmedling och de åtgärder som passar hans eller hennes behov. Arbetsförmedlingen måste på ett tydligt sätt göra klart för alla arbetssökande vilka skyldigheter och rättigheter de har. Tyvärr känner långt ifrån alla arbetssökande till sina rättigheter. En arbetssökandegaranti, "of rights", som ska gälla på alla arbetsförmedlingar bör därför införas. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen menar partiet, förutom vad som angetts nedan under rubriken alternativ till arbetslöshetsförsäkring, attett villkor för att den ska fungera är att ersättning bara ges till dem som söker arbete aktivt och som inte tackar nej till erbjudna arbeten. Den maximala höjningen av avgiften får inte vara mer än . betonar att befintliga regler ska tillämpas och menar att arbetslöshetskassor som inte stänger av personer som bryter mot reglerna ska förlora en del av sitt statsbidrag. framhåller i motion A420 yrkandena 1-3, 10-12, de tre senare i denna del, 21, 29 och 34 delvis och N480 yrkande 19 i denna del att det är angeläget med en omläggning av den svenska arbetsmarknadspolitiken i syfte att skapa ökad trygghet och valfrihet för den enskilde. Genom fler aktörer som tillhandahåller tjänster till den arbetslöse får man både mer individ- och arbetsmarknadsanpassade åtgärder och en effektivare arbetsmarknadspolitik. Politiken ska vara subsidiär på så sätt att samhällets insatser ska vara stödjande när det så krävs utan att skada ordinarie arbetsmarknad. Det måste bli lönsammare att ta ett arbete. Tendenserna till att en arbetslöshetskultur på allvar håller på att få fäste i måste brytas. Verkligheten ska visas som den är. Människor ska inte flyttas runt mellan olika kolumner i arbetslöshets-, sjuk- och förtidspensionsstatistiken för att politiska mål och vallöften ska uppfyllas. För att bryta långtidsarbetslöshet krävs en lång rad åtgärder: personliga handlingsplaner, kompetenshöjning och tydliga krav på den arbetssökande med stöd och ekonomiska incitament för att bryta arbetslösheten. Dagens mål för öppen arbetslöshet och sysselsättning är trubbiga och leder till fel åtgärder. Ett nytt mål bör införas för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken som innebär att andelen arbetade timmar i relation till befolkningen i arbetsför ålder ökas. Ett mål om antal arbetade timmar bör kopplas samman med det mål som ställt sig bakom om "en väl fungerande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt". AMV bör ersättas med en ny mindre myndighet. Den nya myndigheten ska inom de mål som fastställer ansvara för bl.a. drift av servicekontor runtom i landet och se till att regeringen får erforderligt beslutsunderlag. Servicekontoren ska ge arbetslösa service och en orientering om vilka resurser som står till deras förfogande. På servicekontoren ska en omställningspeng fastställas för den arbetslöse som ska variera bl.a. med hänsyn till ålder, utbildning och arbetslivserfarenhet. Länsarbetsnämnderna bör avvecklas. En regional samverkansnivå med det omgivande samhället ska givetvis behållas. I avvaktan på att den nya arbetsmarknadspolitiken är sjösatt fullt ut bör AMS som central myndighet få en tydlig stabskaraktär med möjlighet till ytterligare rationalisering. Den enskilde ska fritt kunna välja aktör och omställningspengen ska utbetalas först när aktören lyckas placera den arbetssökande i arbete. Alltför mycket av arbetsförmedlarnas tid går åt till administration. Ett lägre antal program skulle minska administrationen och fältarbetet på förmedlingarna skulle kunna prioriteras. När det gäller arbetslöshetsförsäkringen betonar utöver vad som nämns nedan under rubriken alternativ till arbetslöshetsförsäkring att försäkringen ska motverka inlåsning i yrke, bransch eller inkomstläge. Reglerna ska vara enkla och överblickbara. Det bör inte finnas en bortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen utan alla som står till arbetsmarknadens förfogande ska ha en grundtrygghet inom försäkringen. Subventionsgraden bör sänkas till . Den enskilde kompenseras genom att ett avdrag för förvärvsarbete införs. Det är ett rättssäkerhetsproblem att landets arbetsförmedlingar tillämpar arbetslöshetsförsäkringens regelverk med så stor variation. Målsättningen måste vara att alla ungdomar mellan ska erbjudas jobb i det reguljära arbetslivet eller meningsfulla studier. Aktiva arbetsmarknadsåtgärder ska prioriteras före passivt kontantstöd. Långtidsarbetslöshet måste bekämpas kraftfullt och politiken präglas av insikten om att det är under arbetslöshetsperiodens första tid som det finns stora möjligheter att undvika långtidsarbetslöshet. Ett utvecklat lärlingssystem förespråkas inte minst för att ungdomar ska kunna få yrkes- och arbetslivserfarenhet. Centerpartietbetonar i motionerna A309 yrkandena 4 och 6 och A363 yrkandena 1-9 att arbetsmarknadspolitiken måste effektiviseras och ha som huvudinriktning att ge de arbetssökande som behöver det kompletterande utbildning och kontakt med potentiella arbetsgivare, dvs. matcha arbetssökande med lediga jobb. Statistiken över antalet arbetslösa i bör redovisas på ett mer renodlat sätt. AMS term "öppet arbetslösa" är förvirrande och säger inte så mycket om hur många som verkligen är arbetslösa. Den siffra som betyder något avser den totala arbetslösheten. Alla som finns inskrivna på arbetsförmedlingen, oavsett om de gör praktik eller är hemma och letar bland jobbannonserna, ska redovisas som arbetslösa. AMS bör reformeras från grunden. Verksamheten är mycket komplicerad och har flera övergripande mål och delmål. En enhetlig myndighetsorganisation bör införas med en självständig professionell ledning och med ett minskat politiskt inflytande. Fler beslut i den aktiva arbetsmarknadspolitiken bör fattas på lokala och regionala nivåer. Om en arbetsförmedlare på lokal nivå får arbeta mer fritt efter de förutsättningar som finns i närområdet, underlättas möjligheten att matcha rätt person med rätt jobb. Arbetskraftsbristen kommer snart att bli verklighet i hela landet. Matchningen måste förbättras. För arbetssökande som saknar gymnasieutbildning eller som behöver byta inriktning ska det finnas kvalificerade yrkesutbildningar, kortare punktinsatser och möjlighet till validering. Utbildningar som krävs för att arbetssökande ska kunna ta sig tillbaka till ett jobb ska inte bedrivas av AMS utan finnas i det ordinarie utbildningssystemet. Det finns studier som visar att det för flera människor inte skulle löna sig ekonomiskt att gå från bidrag till arbete. Det är rimligt att det lönar sig bättre att arbeta än att inte göra det. Rörligheten på arbetsmarknaden bör öka och människor som inte har något arbete bör i högre grad än flytta. Fler arbetsförmedlingsaktörer som är inriktade på enskilda människor och på olika yrkesgrupper behövs. Förmedlingarna bör konkurrensutsättas eftersom effektivare och mer nischade arbetsförmedlingar kommer att bidra till att fler människor får ett arbete. Om fler aktörer tillåts förmedla arbeten kan de arbetssökande själva välja och ställa krav på resultat. En mångfald av aktörer leder till fler former av åtgärder och att den arbetssökandes ställning stärks. Utöver vad som anförs om arbetslöshetsförsäkringen nedan under rubriken alternativ till arbetslöshetsförsäkring betonar partiet att försäkringen till finansieras genom skattemedel och att det därför är rimligt att den omfattar alla. Oppositionspartiernas alternativ till arbetslöshetsförsäkring Oppositionspartierna har tillsammans utarbetat ett förslag om reformering av arbetslöshetsförsäkringen som partiernas motioner i frågan utgår från. Försäkringen ska vara obligatorisk och omfatta alla som förvärvsarbetar. Försäkringens karaktär av omställningsförsäkring betonas. Förslaget innebär en högre egenfinansiering och besparingar till följd av regeländringar. Arbetsvillkoret skärps till 80 timmars arbete . Studerandevillkoret tas bort och den överhoppningsbara tiden begränsas till . Arbetslöshetsersättningen baseras på de senaste 12 månadernas inkomster. Ersättning ska lämnas under maximalt . En arbetssökande som har försörjningsansvar för barn kan få ersättning . Ersättningen blir av förlorad inkomst och därefter . Taket för den högsta dagpenningen uppgår till per dag. När ersättningsperioden är slut övergår den arbetslöse i en jobbgaranti ersättning. Om den arbetslöse inte deltar i jobbgarantin lämnas ingen ersättning alls. Övriga motionsförslag om inriktningen av arbetsmarknadspolitiken anför i motion A253 att regeringen bör lägga fram förslag om sysselsättningsmål som innefattar en ambition att minska regionala obalanser. Målen kan sedan ligga till grund för en mer medveten styrning av resurser där ett helhetsgrepp kan tas för aktiva insatser som skapar bättre möjlighet till tillväxt, stärker lokala arbetsmarknader osv. I motion A271 framförs att en utredning bör tillsättas med uppdrag att se över arbetsmarknadspolitikens mål och medel i ljuset av de förändrade arbetsvillkoren och nya inslagen arbetsmarknad. Det är uppenbart att strukturella förändringar i ekonomin och i arbetslivet ligger bakom en betydande del av dagens höga arbetslöshet. Trots det ligger fokus i dagens arbetsmarknadspolitik på den enskildes egna aktiviteter och stöd till självhjälp. Behovet av förnyelse är därför stort. I två motioner N308 yrkande 6 (kd, m, c, fp) och N433 yrkande 1 (kd, c, fp, m) framhålls att arbetsmarknadspolitiken måste struktureras så att ökade resurser för matchning mellan arbetssökande och lediga jobb prioriteras. Den s.k. Vaggerydsmodellen kan tjäna som modell för matchningsverksamheten i hela landet. I modellen låter man flera arbetssökande rotera bland flera arbetsgivare på varje ställe. Arbetssökande och arbetstagare får en chans att lära känna varandra och anställningar kommer ofta till stånd. När utbildning av arbetslösa ska ske måste tjänsterna upphandlas så att fler utbildningsanordnare får chans att lägga anbud. Konkurrensen måste öka genom ett större utbud av olika utbildningsanordnare och förbättrad kontroll. Demografi och arbetade timmar och (båda c) betonar i motion A246 yrkande 1 att står inför en gigantisk utmaning där den åldrande befolkningen ökar som de som arbetar blir färre. Behovet av fler arbetade timmar blir alltmer framträdande om ska klara kravet om en bibehållen välfärd. Arbetsförmedling, arbetssökande och matchning () menar i motionerna A354 och A394 att den framtida utmaningen för är att matcha arbetslösa med rätt kompetens för det lediga arbetet. De arbetslösa behöver inte piska och sanktioner utan tidigare hjälp och individuellt utformade insatser för att snabbt återfå ett arbete. () anser i motion A298 att arbetssökande borde ges möjlighet att sända iväg platsansökningar via Internet från datorer placerade på förmedlingarnas kontor. m.fl. (s) anför i motion A398 att samhällets insatser bör samordnas med parternas för att förstärka och stödja en bra och fungerande omställningsprocess. Detta kan ske t.ex. genom tidigare insatser från arbetsförmedling eller utbildningsanordnare. () hävdar i motion A233 att den ekonomiska ersättning som lämnas till kommunerna för att ta emot arbetssökande och exempelvis utbilda dem är på så hög nivå att verksamheten blir ekonomiskt intressant för många. Arbetsförmedlingarna lämnar dock uppdragen till kommunerna utan upphandling och en osund konkurrens uppstår därmed. och (båda s) anser i motion A390 att dåliga språkkunskaper inte ska utgöra ett hinder för att skriva in sig på arbetsförmedlingen. Om hindren togs bort skulle denna grupp som står allra längst från arbetsmarknaden kunna ta del av plusjobben. och (båda s) anför i motion A277 att oseriösa platsannonser hos arbetsförmedlingen bör stoppas. () förespråkar i motion A412 en ökad konkurrens och fler aktörer inom förmedlingsverksamheten. I motion A413 m.fl. (mp) efterlyser man en reform där mångfalden tillåts öka i arbetsmarknadspolitiken. Flera aktörer ska tillåtas, och arbetsförmedlingarna måste bli mer specialiserade och få mer utrymme. Brukaren och den arbetssökande måste ställas i centrum. () behandlar jämställdhetsaspekten i arbetsmarknadspolitiken och föreslår i motion A218 att AMV får ett tydligt uppdrag att i sin återrapportering av individbaserad statistik analysera och kommentera skillnader mellan könen och att föreslå och genomföra åtgärder för att komma till rätta med de stora skillnaderna. m.fl. (s) påtalar i motion A381 att nästan dubbelt så mycket pengar satsas på arbetsmarknadspolitiska program för män som för kvinnor. Skillnaderna är extra tydliga när det gäller lönebidrag och anställningsstöd. En genomlysning av arbetsmarknadspolitiken ur ett jämställdhetsperspektiv behöver därför göras. () anser i motion A212 att det är nödvändigt att nya statistiska verktyg tas fram, där en samlad statistik över hela arbetsmarknadsområdet möjliggörs, för att mäta den faktiska frånvaron från arbete. m.fl. (s) menar i motion A355 att utanförskapet i förorter kan minskas enbart om vi bekämpar arbetslösheten. Arbeten som skapas genom bidrag till föreningar och andra verksamheter är en bra början, men det behövs mer. m.fl. (s) tar i motion A415 yrkandena 1 och 2 upp arbetslösheten i västra . Den har ökat snabbt och motionärerna menar att detta är det främsta hotet mot regionens utveckling. saknar alldeles för många personer möjlighet till egen försörjning genom eget arbete. Snabba, intensiva åtgärder krävs för att möta sjukskrivningarna och för att inte permanenta arbetslösheten. m.fl. (s) framhåller i motion A293 att det krävs en anpassning till lokala behov och engagemang för att ytterligare utveckla och effektivisera den nationella arbetsmarknadspolitiken. Kommunerna måste ges ett större reellt medinflytande och det måste finnas en flexibilitet från skilda håll för att möta olika situationer. och (båda s) påtalar i motion A205 yrkande 2 att det finns stora regionala skillnader på arbetsmarknaden, vilket måste kunna återspeglas i den typ av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som sätts in. Länsarbetsnämnderna bör därför även ges möjlighet till inflytande över de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna efter de regionala förutsättningarna. () beskriver i motionerna Sk298 yrkande 8, Sf234 yrkandena 1-3 och A213 yrkandena 1, 2 och 4-7 arbetsmarknaden i län och gör bedömningen att arbetslösheten, oavsett hur stark konjunkturen är, kommer att förbli hög om inte förutsättningarna för arbete och företagande förbättras. Ett nödvändigt led i att minska bidragsberoendet är att öka den regionala ekonomins förmåga att skapa nya jobb. Ju bättre arbetsmarknaden fungerar, desto fler människors arbetsförmåga kan tas till vara. m.fl. (s) anför i motion A292 att arbetsförmedlingarna borde ha en möjlighet att bevilja pendlingsstöd även vid kortare anställning, i synnerhet när det gäller unga människor. Reglerna bör ändras så att pendlingsstöd kan lämnas även vid kortare anställningar, till personer och till arbetstagare som är universitets- och högskoleutbildade. () menar i motion A372 att en förutsättning för att så många människor som möjligt ska kunna få ett arbete är att människor är beredda att flytta till orter där det finns arbete. Möjligheten att få flyttbidrag borde självklart vara relaterad till den faktiska livssituation och de ekonomiska förutsättningar som individen har. Reglerna om flyttbidrag borde därför ses över. () gör i motion A237 gällandeatt reglerna om pendlingsstöd är onödigt stelbenta och bör ses över, särskilt ur ett ungdomsperspektiv. och (båda s) framför motsvarande yrkande i motion A285. och (båda m) betonar i motion Sf233 yrkande 3 att arbetslösheten inte kommer att kunna bekämpas effektivt utan fler företag som är beredda att anställa. Det finns därför ett behov av att underlätta för små- och soloföretagare att nyanställa. (fp) anför i motion A215 yrkandena 1 och 2 att syftet med EU:s sociala fonder (ESF-medel) är "empowerment - makt till de maktlösa". Det är därför fel att medlen i så stor utsträckning används för verksamhet inom bl.a. den offentliga sektorn. Små företag och små fristående arbetsgrupper har lämnats helt utanför kretsen av samarbetspartner som deltar i experiment avsedda att förnya arbetslivet. En parlamentarisk utredning bör tillsättas som grundligt ska granska och verksamhet. Utredningen bör även ange riktlinjerna för kommande fungerande europeiska stödformer för grupper med svag position i det svenska samhället. Av senaste konjunkturbarometer som publicerades framgår att i stort sett samtliga tjänstebranscher rapporterar en ökad efterfrågan och att sysselsättningen har stigit något. Framför allt inom uppdragsverksamheten väntas sysselsättningen utvecklas starkt. bedömer att arbetslösheten 2007 sjunker till . Av månadsstatistiken från AMS framgår att det finns positiva tecken på arbetsmarknaden även om de är svaga. Antalet nya arbetslösa minskar långsamt, de nya lediga platserna ökar och varseltrenden pekar nedåt. Det finns dock ännu inga tydliga tecken på att arbetslösheten vänder nedåt. Obalanstalet, dvs. antal personer i arbetslöshet eller program, ligger ganska stilla på en hög nivå - . Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning () för var antalet arbetslösa 254 000 eller av arbetskraften. var motsvarande tal 236 000 respektive . Skillnaden är inte statistiskt signifikant. Antalet långtidsarbetslösa uppgick till 66 000, vilket motsvarar av samtliga arbetslösa. Antalet sysselsatta uppgick till 4 238 000 personer jämfört med 4 212 000 . Inte heller denna skillnad är statistiskt signifikant. Antalet arbetade timmar i genomsnitt uppgick till 145,0 miljoner , vilket inte är någon signifikant skillnad jämfört med . Antalet personer utanför arbetskraften var 1 289 000, jämfört med 1 298 000 personer . Uppgifter av intresse för bedömningen av arbetsmarknadsläget har också framkommit när AMS generaldirektör , generaldirektör och generaldirektör informerat utskottet. Utskottet har kommenterat arbetsmarknadsläget i sitt yttrande till finansutskottet om ramar för utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv. I anslutning till kommentarerna redovisade utskottet aktuell månadsstatistik från . Som utskottet konstaterade i sitt yttrande har det skett en förbättring av konjunkturen och arbetsmarknadsläget . Arbetslöshetsnivån är emellertid fortfarande hög. Det finns dock en del som tyder på att situationen på arbetsmarknaden håller på att förbättras. Efter en svag inledning har en uppgång av antalet arbetade timmar skett och antalet nyanmälda platser har fortsatt att stiga som varslen har minskat. I jämförelse med EU och som helhet har en väl fungerande arbetsmarknad. Sysselsättningen är högre och arbetslösheten lägre. I motionerna A212 (m) och A309 yrkande 6 (c) riktas kritik mot den officiella statistiken som motionärerna menar används för att dölja så mycket av den öppna arbetslösheten som möjligt och inte ger besked om hur många som verkligen är arbetslösa. Det finns därför, anser motionärerna, ett behov av ett annat slag av statistik.