bet · GS01UBU4 · 2005-02-17 00:00:00 — SammanfattningBetänkandet behandlar 90 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om olika frågor om lärareoch lärarutbildning. Yrkandena handlar om tillgångenpå lärare, lärarutbildningens struktur, alternativalärarutbildningar, utbildning av speciallärare,vissa kunskapsområden i lärarutbildningen, kom-petensutveckling, lärarlegitimation och några andrafrågor om läraryrket.Utskottet föreslår att skall avslåsamtliga yrkanden. Av dessa handlar 23 om frågor därdet enligt gällande ansvarsfördelning ankommer påandra än att fatta beslut. De yrkandenaavstyrks utan annan motivering. I övrigt hänvisarutskottet till pågående utrednings- eller bered-ningsarbete och tidigare beslut av riksdagen.I betänkandet finns reservationer från samtligapartier utom Socialdemokraterna. En reservation omatt kunskaper om mobbning och konflikthanteringskall anges i examensordningen som ett av målen förlärarexamen stöds av fem partier (m, fp, kd, c, mp).Därtill finns särskilda yttranden från Folkpartietliberalerna, och Vänsterpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ökad rekrytering till läraryrket iallmänhetRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub242 yrkande 4,2004/05:Ub313 yrkande 1 och2004/05:Ub477 yrkande 12.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Fler yrkeslärareRiksdagen avslår motion2004/05:Ub472 yrkande 16.Reservation 2 (kd)3. Fler lärare i hem- och konsumentkunskapoch i teckenspråkRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub361 yrkande 1 och2004/05:Ub423.4. LektorstjänsterRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub242 yrkande 1 och2004/05:Ub313 yrkande 5.Reservation 3 (m)Reservation 4 (fp)5. Fler lärare med utländsk bakgrundRiksdagen avslår motion2004/05:Ub306 yrkande 3.Reservation 5 (m, fp, kd, c)6. Utvärderingen av den nyalärarutbildningenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub472 yrkande 15.Reservation 6 (m, fp, kd, c)7. Kompletterande utbildning till lärareför personer med annan akademiskutbildningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub313 yrkande 4 och2004/05:Ub472 yrkande 24.Reservation 7 (m, fp, kd)8. Förändring av lärarutbildningensstruktur i övrigtRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub242 yrkandena 8, 10 och 12,2004/05:Ub313 yrkande 2 och2004/05:Ub472 yrkandena 17, 22 och 23.Reservation 8 (m)Reservation 9 (fp)Reservation 10 (kd)9. Finansieringen av denverksamhetsförlagda utbildningenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub242 yrkande 9 och2004/05:Ub472 yrkande 25.Reservation 11 (fp)Reservation 12 (kd)10. Alternativa lärarutbildningarRiksdagen avslår motion2004/05:Ub293 yrkande 14.Reservation 13 (m)11. Utbildning i specialpedagogikRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub313 yrkande 7 och2004/05:Ub477 yrkande 16.Reservation 14 (m, fp, kd, c)12. Kunskaper om läs- och skrivinlärningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub242 yrkande 11 och2004/05:Ub472 yrkande 21.Reservation 15 (m, fp, kd, c)13. Kunskaper om funktionshinderRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub242 yrkande 7,2004/05:Ub258 yrkande 10 och2004/05:So397 yrkande 8.Reservation 16 (fp)14. Kunskaper om mobbning ochkonflikthanteringRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub233 yrkande 11,2004/05:Ub387 yrkande 1,2004/05:Ub470 yrkande 9 och2004/05:Ub472 yrkande 19.Reservation 17 (m, fp, kd, c, mp)15. Kunskaper om sex och samlevnadRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkande 23,2004/05:Ub255,2004/05:Ub292 yrkande 5,2004/05:Ub454 yrkandena 1-5 och2004/05:A321 yrkande 12.Reservation 18 (m, fp, c)Reservation 19 (mp)16. Kunskaper hos skolpersonalen i frågorom homo- och bisexuella och transpersonerRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub260,2004/05:Ub442 yrkandena 1 och 9 och2004/05:U257 yrkande 26.Reservation 20 (v, mp)17. Kunskaper om genusRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkande 18 och2004/05:A321 yrkande 13.Reservation 21 (mp)18. Kunskaper om ITRiksdagen avslår motion2004/05:Ub302 yrkande 4.19. Kunskaper om hållbar utvecklingRiksdagen avslår motion2004/05:Ub376.20. Kompetensutveckling för lärareRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub242 yrkande 14,2004/05:Ub472 yrkande 9 och2004/05:Ub477 yrkande 14.Reservation 22 (fp, kd, c)21. Kompetensutveckling av vissskolpersonal om ätstörningarRiksdagen avslår motion2004/05:So249 yrkande 3.Reservation 23 (m)22. LärarauktorisationRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub242 yrkandena 3 och l8,2004/05:Ub302 yrkande 5,2004/05:Ub313 yrkande 3,2004/05:Ub472 yrkande 1,2004/05:Ub477 yrkande 17 och2004/05:Ub480 yrkande 25.Reservation 24 (fp, kd)Reservation 25 (m)Reservation 26 (c)23. Ledarskap i skolanRiksdagen avslår motion2004/05:Ub313 yrkande 6.Reservation 27 (m, fp)24. Skolledarutbildning med rektorsexamenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub472 yrkande 5 och2004/05:Ub480 yrkande 27.Reservation 28 (m, fp, kd)25. Värnande av läraryrkets kompetensRiksdagen avslår motion2004/05:Ub242 yrkande 15.Reservation 29 (fp, kd)26. Värdegrunden i lärarutbildningenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub472 yrkande 18.Reservation 30 (kd)27. Utredning om karriärmöjligheter förlärareRiksdagen avslår motion2004/05:Ub477 yrkande 15.Reservation 31 (c)28. Andra motionsyrkandenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkande 17,2004/05:Ub242 yrkande 2,2004/05:Ub253 yrkande 2,2004/05:Ub271 yrkande 2,2004/05:Ub279,2004/05:Ub360 yrkande 1,2004/05:Ub368 yrkande 3,2004/05:Ub384 yrkande 3,2004/05:Ub406 yrkande 2,2004/05:Ub443 yrkande 1,2004/05:Ub446 yrkande 2,2004/05:Ub447,2004/05:Ub472 yrkandena 2, 4, 7, 12, 13 och 20,2004/05:Ub480 yrkande 6,2004/05:Ub483 yrkande 4,2004/05:So248 yrkande 2,2004/05:So508 yrkande 4 och2004/05:So611 yrkande 1.Stockholm den 17 februari 2005På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (), (), (), MajléneWesterlund Panke (s), (), IngerDavidson (kd), (), MargaretaPålsson (m), (), (), (), (), MikaelDamberg (s), () och HåkanLarsson (c).2004/05UbU4Utskottets övervägandenTillgången på lärareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena om ökadrekrytering till läraryrket i allmänhet ochav lärare med utländsk bakgrund, lektorer,yrkeslärare och lärare i hem- ochkonsumentkunskap och teckenspråk. Utskottethänvisar till lärosätenas ansvar fördimensionering, till att rekryteringen tilllärarutbildning har ökat, till en pågåendegranskning hos och tillkommunernas ansvar för att anställa lektorer.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2(kd), 3 (m), 4 (fp) och 5 (m, fp, kd, c).Gällande bestämmelserEnligt 2 kap. 3 § skollagen (1985:1100) är kommuneroch landsting skyldiga att för undervisningenanvända lärare, förskollärare och fritidspedagogersom har en utbildning avsedd för den undervisning dei huvudsak skall bedriva. Undantag får göras endastom personer med sådan utbildning inte finns atttillgå eller det finns något annat skäl med hänsyntill eleverna.Regeringen styr dimensioneringen avlärarutbildningen genom att i regleringsbrev tillvarje berört universitet eller högskola ange ettexaminationsmål för lärarexamina med vissainriktningar.MotionerModerata samlingspartiet, ochCenterpartiet tar i motionerna 2004/05:Ub313 yrkande1, 2004/05:Ub242 yrkande 4 respektive 2004/05: Ub477yrkande 12 upp frågan om rekryteringen tillläraryrket i allmänhet.Moderaterna framhåller att lärarna har en mycketviktig uppgift att fylla i samhället. Läraresbenägenhet att lämna yrket har ökat trendmässigt ochmånga obehöriga arbetar som lärare, skrivermotionärerna. Det är enligt deras mening osäkert omsamhället klarar av uppgiften att utbilda de läraresom behövs.Folkpartiet hävdar att det är mycket svårtatt locka ungdomar till framför allt de matematiska,naturvetenskapliga och tekniska lärarutbildningarna.Problemen med avhopp från lärarutbildningarna ärockså oroande. Motionärerna anser att åtgärderdärför måste vidtas för att kraftigt höjaläraryrkets attraktionskraft och status.Centerpartiet anser att lärarna är en av deviktigaste resurserna i skolan. Har vi lärare somtrivs bra i skolan har vi också en bättre grogrundför elevernas lärande, heter det i motionen.Kristdemokraterna begär i motion 2004/05:Ub472yrkande 16 åtgärder för att komma till rätta medbristen på yrkeslärare. Enligt motionärerna bör mansatsa mer på distansutbildning och se över deekonomiska villkoren för yrkeslärarutbildningensstudenter. Motionärerna anser också att den norskaoch danska modellen för yrkeslärarutbildning bordeinföras i . Den innebär att branschen ochskolan gemensamt rekryterar en kunnig yrkesverksamperson, som anställs som obehörig lärare ochförbinder sig att påbörja och genomföra enlärarutbildning på distans på halvfart, som en delav arbetet på skolan. Dagens formella krav på 60poäng i yrkesämnet hindrar enligt motionärerna mångakunniga yrkesverksamma från att söka tilllärarutbildning. Branschen och universitetensantagningsenheter bör samverka för att utvecklavalideringsinstrumentet.I motion 2004/05:Ub361 (c) yrkande 1 påtalarmotionärerna den stora bristen på lärare i hem- ochkonsumentkunskap. Detta måste åtgärdas, anser de.Motion 2004/05:Ub423 (kd) lyfter fram behovet avfler utbildade lärare i teckenspråk. Det är enligtmotionärens mening statens ansvar att vidta åtgärderför att öka antalet utbildade teckenspråkslärare.Dessutom bör enligt hans mening åtgärder vidtas förkompetensutveckling av de många outbildadeteckenspråkslärare som undervisar hörande elever iteckenspråk.Två partier tar upp behovet av fler lektorstjänster.Moderata samlingspartiet vill enligt motion2004/05:Ub313 yrkande 5 att regeringen skall tainitiativ för att åstadkomma fler sådana.Motionärerna konstaterar att arbetsgivaren -kommunerna - inte har visat något intresse förlektorstjänster. Därför bör regeringen ta initiativtill nya lösningar, t.ex. samverkan mellangymnasieskola och högskola eller samverkan medföretag.Folkpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub242yrkande 1 att skall upprätta en plan föratt fler lektorer skall få anställning igymnasieskolan. Lektorerna stärker skolansforskningsanknytning och tillför därmed skolan enviktig kvalitetsdimension, heter det i motionen.Folkpartiet begär i motion 2004/05:Ub306 yrkande 3en utredning av hur fler lärare med utländskbakgrund skall kunna rekryteras. Alldeles för fålärare i har sådan bakgrund, ansermotionärerna. Representanter för den avdiskriminering drabbade gruppen - utländskaakademiker - bör delta i arbetet med den föreslagnautredningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår alla de härredovisade yrkandena om tillkännagivanden.Efter införandet av den nya lärarutbildningen 2001och starten av projektet lärarutbildningar() 2002 har rekryteringen till lärarutbildningökat påtagligt. Antalet nybörjare ilärarutbildningarna /01 var 8 940.Motsvarande antal /02 var 14 408 och detsteg /03 till 15 364. (NU-databas). För de allra senasteterminerna finns ännu inte uppgifter publicerade.Högskoleverket har fått preliminära uppgifter frånlärosätena om antalet nybörjare i . Enligt dessa uppgifter är antaletregistrerade nybörjare i lärarutbildning mindre änföregående hösttermin.Sedan budgetåret 1993/94 gäller som grundregel fördimensioneringen av högskoleutbildning att ansvaretär respektive lärosätes. Staten styrdimensioneringen endast av vissa utbildningar, därdet anses vara ett särskilt intresse förstatsmakterna att förvissa sig om ett tillräckligtantal examinerade. Detta gör regeringen genom attange mål för antalet examina av vissa slag förperioder, från början treårsperioder och numerafyraårsperioder. I de årliga regleringsbreven angessådana mål för varje lärosäte som har respektiveutbildning. För vilka examina som regeringen avseratt ange examensmål, och vilka mål som avses gälla,brukar regelmässigt redovisas ibudgetpropositionerna. När det gällerlärarutbildning har examensmål tidigare angettsendast för grundskollärarexamen med inriktning mottidigare år respektive för grundskollärarexamen medinriktning mot senare år samt gymnasielärarexamen.Efter reformen av lärarutbildningen och införandetav en ny lärarexamen har mål för perioden 2001-2004angetts endast för lärare med inriktning motgrundskolans senare år och gymnasieskolan. har regeringen, för lärarexamenmed inriktning mot , angett ett särskiltdelmål för lärarexamen med inriktning motförskola/förskoleklass.I regleringsbreven anges också sedan ett flertalår tillbaka att lärosäten som bedriverlärarutbildning skall höra ochStatens skolverk och därefter besluta omdimensionering av olika ämneskombinationer,inriktningar och specialiseringar. har iuppdrag att ge regeringen underlag när det gällerbehov av och tillgång på pedagogisk personal iförskola, skola och vuxenutbildning. Skolverketlämnade en prognos för perioden2000-2020. Sedan föregående år hade enligtSkolverket förutsättningarna förändrats så att nyaberäkningar krävdes. Enligt prognosen kommer det förvissa lärarkategorier, bl.a. inom förskolan ochgymnasieskolans yrkesämnen, att fortsatt finnas ettbehov som överstiger den examination som kanförväntas utifrån de examensmål som regeringen harfastställt. När det gäller förskolan har dettaresulterat i att regeringen för den påbörjadenya perioden har angett ett särskilt delmål. När detgäller yrkesundervisning hänvisade regeringen i densenaste budgetpropositionen till den s.k. SÄL-satsningen (särskilda lärarutbildningar), därbehovet av yrkeslärare särskilt har markerats, ochtill att valideringsmetoder har utvecklatstillsammans med branschorganisationerna för att tatill vara reell kompetens på ett bra sätt (prop.2004/05:1 utg.omr. 16 s. 114 f.).Såväl i motionerna som i den allmänna debattenuppmärksammas att studenter som påbörjatlärarutbildning i vissa fall lämnar denna. Denstatistik om genomströmning och resultat ihögskolans grundutbildning som vartannat årpubliceras av SCB bekräftar att en betydande andelav dem som påbörjat lärarutbildning inte har avlagtden avsedda examen och inte heller fortsätterstudierna inom denna utbildning. Samma förhållandegäller flera andra högskoleutbildningar, somutbildning till högskoleingenjörsexamen,civilingenjörsexamen, juris kandidatexamen ellersocionomexamen. Den senaste statistiken publiceradesi och avser genomströmning ochresultat t.o.m. /02 (Genomströmning ochresultat i högskolans grundutbildning t.o.m.2001/02, UF 20 ). Där redovisas att andelenav dem som 1995/96 påbörjade utbildning förgrundskollärarexamen med inriktning mot undervisningi årskurserna 1-7 som hade avlagt dennaexamen var . Motsvarande andel av dem sompåbörjat lärarutbildning med inriktning påårskurserna 4-9 var och andelen av dem sompåbörjat gymnasielärarutbildning var . Förhögskoleingenjörsexamen var motsvarande andel 29 %och för civilingenjörsexamen . Av dem som1995/96 påbörjade juristutbildning hade uppnåttexamen , medan motsvarande andel av demsom påbörjade socionomutbildning var 76 %.För närvarande pågår inom enkvalitetsgranskning av den nya lärarutbildningen.Utbildnings- och kulturministern har i sitt svar påen fråga i förklarat att regeringen närgranskningen har redovisats kommer att ta ställningtill om ytterligare insatser behövs pålärarutbildningens område (svar på fr. 2004/05:630).Regeringen har ålagt att lämnaunderlag för lärosätenas och regeringens planeringav utbildningsutbudet i relation tillarbetsmarknadens behov av utbildade. Detta uppdragär inte avgränsat till lärarutbildning. I rapportenArbetsmarknad och högskoleutbildning (rapportserie 2004:36), som nyligenpublicerades, ger verket en första redovisning avunderlag för regeringens utbildningsuppdrag tilluniversitet och högskolor. Underlaget skall ocksåstödja lärosätena i deras planering av sittutbildningsutbud för att de bättre skall kunnatillgodose arbetsmarknadens behov. Arbetet medregeringsuppdraget fortsätter . Dåkommer att genomföra ett antalprojekt med syfte att i nästa års rapport kunnapresentera fullständiga och fördjupade analyser avalla utbildningar med tydlig yrkesinriktning.Enligt lägesbedömning 2004(249) saknade var femte lärare igrundskolan och gymnasieskolan fullföljdlärarutbildning och var således obehörig. Andelenlärare med pedagogisk högskoleutbildning var 2003betydligt större i kommunala skolor än i friståendeskolor. Mot bakgrund av uppgifter harRiksrevisionen inlett en granskning som beräknas bliavslutad . Av projektplanen framgåratt avser att försöka bedömaproblemets omfattning och betydelse. Det är nämligenosäkert vad obehörighetsstatistiken egentligen stårför. En annan fråga i granskningen är varförskolorna anställer obehöriga lärare. Den tredjehuvudfrågan är vad staten gör för att skolans lärarei ökad utsträckning skall vara behöriga.Ungefär hälften av lärarna som saknade lärarexamenvar enligt Skolverksrapporten tillsvidareanställda.Under de senaste åren har det förekommit uppgifterom att skolhuvudmän anställt obehöriga, fastän detfunnits behöriga sökande. Skollagen föreskriver attden som saknar behörighet ändå i vissa situationerkan få anställas tills vidare. En förutsättning fördetta är att det saknas behöriga sökande (2 kap. 4 §andra stycket skollagen). Som framgått ingår det iRiksrevisionens pågående granskning att belysafrågan varför skolorna anställer obehöriga somlärare.Kurser i teckenspråk som ett ämne ges under 2005av och universitet.Vid universitet finns både kurser somvänder sig till hörande utan förkunskaper iteckenspråk och sådana som förutsätter att studentenär teckenspråkig. erbjuder inomsitt lärarutbildningsprogram teckenspråk som eninriktning, varvid det krävs att studenten hargrundläggande kunskaper i ämnet från studier vidfolkhögskola eller liknande. Teckenspråkiga dövaeller gravt hörselskadade studenter kan också fålärarutbildning på teckenspråk vid Örebrouniversitet. planerar för nästa läsårhalvfartskurser i teckenspråk på distans, som skallvara tillgängliga för studenter även utanförkunskaper i teckenspråk.Utskottet utgår från att såväl regeringen somHögskoleverket, och lärosätena tar detansvar som åvilar respektive organ när det gällerutbudet av bl.a. lärarutbildning med olikainriktning, t.ex. i hemkunskap, teckenspråk elleryrkesämnen.Yrkanden om fler lektorstjänster har behandlats avriksdagen , senast i betänkande2003/04:UbU7 s. 12. Liksom tidigare hänvisarutskottet till föreskriften i skollagen (1985:1100)att varje kommun och landsting skall sträva efteratt för undervisning i gymnasieskolan, gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning anställalärare som har forskarutbildning, dvs. Enproposition om ny skollag är aviserad till nästariksmöte.För att kommunerna skall kunna åläggas attanställa lektorer i viss omfattning fordrasföreskrift genom lag. En plan utarbetad avSkolverket skulle inte ha någon rättslig verkan ochskulle enligt utskottets bedömning inte få någonpåtaglig effekt på kommunernas vilja att anställaeller förmåga att rekrytera lektorer. Skolverketsroll har numera renodlats till att främst gällakvalitetsgranskning och tillsyn, uppföljning ochutvärdering. Utskottet delar uppfattningen att detär värdefullt för skolverksamhetens kvalitet att detfinns forskarutbildade lärare i skolorna.Utskottet anser det angeläget att vårt land tar tillvara de resurser som lärare med utländsk bakgrundutgör. Regeringen uppdrog åtSocialstyrelsen och att se över debestämmelser och system som råder förbedömning och godkännande av bl.a. lärare som hargenomgått utbildning utomlands och som inte omfattasav EU/EES-avtalen. Fokus skulle läggas vid att tafram förslag som kan effektivisera och därigenomförkorta processen från ansökan till kompetensbevis.Regeringen gav i uppdrag åt enarbetsgrupp inom ochUtbildningsdepartementet att utifrån det som de tvåmyndigheterna hade redovisat utarbeta konkretaförslag kring ett antal frågeställningar. Några avfrågeställningarna som rör lärare är om dekompletterande utbildningarna vid högskolan skallkoncentreras till vissa högskolor och i så fallvilka, hur kurser/kompletterande utbildningar vidhögskolan skall finansieras, vilka antagningskravsom högskolan skall kunna ställa för sökande tillkurserna och vilka försörjningsformer som är möjligaför den enskilde under kompletter-ingsperioden.Arbetsgruppen skall också lämna förslag till deförfattningsändringar som eventuellt behövs.Förslagen skall redovisas senast den 30 juni 2005.Lärarutbildningens strukturUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omförändring av lärarutbildningens struktur,bl.a. förkortning av den kompletterandeutbildningen till lärare för personer medannan akademisk utbildning. Utskottethänvisar till tidigareställningstaganden i dessa frågor. Riksdagenbör inte begära att utvärderingen avlärarutbildningen särskilt skall inriktas pådet allmänna utbildningsområdet och denverksamhetsförlagda utbildningen och inteheller göra något uttalande omfinansieringsformer för den sistnämnda.Jämför reservationerna 6 (m, fp, kd, c), 7(m, fp, kd), 8 (m), 9 (fp), 10 (kd), 11 (fp)och 12 (kd).Gällande bestämmelserUtbildningen till lärarexamen skall, enligtexamensordningen som utgör bilaga 2 tillhögskoleförordningen (1993:100), omfatta treintegrerade utbildningsområden: ett allmäntutbildningsområde om 60 poäng, ett utbildningsområdemed en eller flera inriktningar om minst 40 poängmot ämne eller ämnesområde och ett utbildningsområdemed specialisering om minst 20 poäng. I det allmännautbildningsområdet skall ingå tvärvetenskapligaämnesstudier om minst 30 poäng. Examensordningenanger också antalet poäng som krävs för lärare avolika slag. Poängkraven varierar mellan 120 poängför lärare i yrkesämnen i gymnasieskolan, 140 poängför lärare i förskola och förskoleklass samtgrundskolans och fritidsverksamhet och180 poäng för lärare i senare år och igymnasieskolan i andra ämnen än yrkesämnen.Av det allmänna utbildningsområdet skall minst 10poäng vara verksamhetsförlagda. Minst 10 poäng perinriktning skall likaså vara verksamhetsförlagda.MotionerDen nya lärarutbildningens allmänna strukturkritiseras i motioner från tre partier.Moderata samlingspartiet skriver i motion2004/05:Ub313 yrkande 2 att ämneskunskaperna harblivit eftersatta och borde ges större utrymme. Detallmänna utbildningsområdet ger enligt motionärernaför litet utrymme för delvis olika krav på skolansolika nivåer, antagningskraven borde vara högret.ex. när det gäller svenska och det borde finnasmer koppling till forskningen och dess utvecklinginom respektive ämnesområde.Folkpartiet för i motion 2004/05:Ub242 yrkandena8, 10 och 12 fram kritik mot den nuvarandeutbildningen till lärarexamen och förslag till hurden kan förbättras. Partiet är kritiskt till detallmänna utbildningsområdets omfattning, som ansesvara för stor, och till att det är gemensamt förlärare med inriktning mot olika åldersgrupper.Ämnesstudierna för gymnasielärare har enligtmotionärerna minskat med upp till 60 poäng (treterminer). motsätter sig en utvecklingmot "enhetslärare", eftersom det anses minska kravenpå ämneskunskaper. Mer praktik inomlärarutbildningen får inte ske på bekostnad avämneskunskaper, heter det i motionen.Kristdemokraterna vill enligt motion 2004/05:Ub472stimulera framväxten av fler alternativa vägar in iläraryrket. Partiet är positivt till de satsningarsom görs i form av , kompletterande utbildningför utländska akademiker, utbildning av ingenjörertill lärare m.m. Även om ingången till yrket ochinnehållet i utbildningen kan se olika ut är detangeläget att slå fast att lärarexamen endast skallkunna utfärdas av lärosäte med lärarutbildning,heter det i motionen (yrkande 17). Motionärernaanser vidare att det allmänna utbildningsområdetinom all lärarutbildning skall förkortas från tretill två terminer (yrkande 22) och att denöverskjutande terminen skall ägnas åt ämnesstudier(yrkande 23).Enligt bör den verksamhetsförlagdautbildningen och det allmänna utbildningsområdetsärskilt uppmärksammas vid utvärderingen av den nyalärarutbildningen (motion 2004/05:Ub472 yrkande15).Moderaterna och föreslår imotionerna 2004/05:Ub313 yrkande 4 respektive2004/05:Ub472 yrkande 24 att den kompletterandeutbildningen till lärare för personer med annanakademisk utbildning skall förkortas från tre tilltvå terminer, dvs.