bet · GT01JuU1 · 2005-12-06 00:00:00 — lagföringsandel ökade, jämfört med året innan, från av det totala antalet avslutade ärenden. Lagföringsandelen när det gäller de särskilt krävande ärendena ökade något, från år . Av tabellen nedan framgår utvecklingen av lagföringen (åtal, strafföreläggande och åtalsunderlåtelse) samt beslut som innebär att lagföring inte sker hos . Beslut som innebär att lagföring inte sker Totalt antal beslut om brottsmisstankar Med beslut som innebär att lagföring inte sker avses beslut som innebär att förundersökning inte inleds (3 190) respektive läggs ned (3 619)eller att åtal inte väcks (514). Siffrorna inom parentes avser . I det totala antalet beslut om brottsmisstankar som redovisas i tabellen ovan ingår även beslut som inte avser lagföring, t.ex. beslut om överlämnande av ärende till annan åklagarmyndighet, och som således inte skall ingå i underlaget för beräkning av lagföringsandelen. Lagföringsandelen vad gäller avslutade brottsmisstankar uppgick till . Motsvarande siffra för var . Det genomsnittliga medelvärdet för genomströmningstiden från brottsanmälan till beslut i åtalsfrågan avseende hela minskade från 496 . Om mediantiden i stället beräknas, minskade genomströmningstiden . Det bör påpekas att dessa siffror inte är jämförbara med dem för det övriga åklagarväsendet som mäter genomströmningstid från färdigt förundersökningsprotokoll och inte från brottsanmälan. I tabellen nedan framgår utvecklingen av medelvärdet för genomströmningstiden för tiden från anmälan till beslut och för tiden från färdigt förundersökningsprotokoll till beslut avseende brottsmisstankar. Från anmälan till beslut rörande brottsmisstanke Från färdigt förundersökningsprotokoll till beslut ansvarar för samordningen av de nationella åtgärderna mot EU-bedrägerier, och är bl.a. kontaktmyndighet till bedrägeribekämpningsbyrå (). Antalet anmälda fall av EU-bedrägeri har ökat i viss mån till 35 brottsanmälningar, och beslutades om tre åtal och två strafförelägganden. Regeringen anför att det är angeläget att även i fortsättningen arbetar för att minska balanserna. Målet att lagföringen skall öka har uppfyllts, och regeringen anser att det är angeläget att myndigheten fortsätter att fokusera på att höja sin lagföringskapacitet. Vad gäller handläggningstiderna har dessa minskat och regeringen ser positivt på att genomströmningstiderna i de särskilt krävande utredningarna förkortats. Myndigheten bör enligt regeringen vidta ytterligare åtgärder för att mera märkbart minska genomströmningstiderna i alla slags ekobrottsutredningar. Slutligen konstaterar regeringen att eftersom antalet anmälda svenska fall av fusk med EU-bidrag ökar är det viktigt att myndigheten med kraft fortsätter sitt arbete på detta område. När det gäller kvaliteten i brottsutredningsverksamheten och processföringen kan följande nämnas. har infört bättre rutiner för uppföljning, anordnat en seminarieserie som bl.a. syftat till att uppnå en mer enhetlig rättstillämpning inom myndigheten, genomfört utbildningar för andra myndigheter för att öka kvaliteten på brottsanmälningarna samt fortsatt utbildningsprogram. Vidare har myndigheten fortsatt utvecklingen av en kunskaps- och erfarenhetsbank som ett stöd i det operativa arbetet, Ekobanken. Regeringen ser positivt på de åtgärder som vidtagits och anser det vara angeläget att myndighetens kvalitetsarbete fortsätter att ha en framträdande plats under kommande verksamhetsår. var det genomsnittliga antalet anställda vid 425 personer. Av dessa var 30 chefer, 83 åklagare, 183 poliser, 40 ekorevisorer, 57 administratörer och 32 övriga. Andelen kvinnliga chefer var , vilket var en ökning jämfört med året innan. Andelen kvinnliga åklagare var medan andelen inom poliskåren var , en ökning i båda fall. Inom administratörsgruppen var andelen kvinnor . Jämställdhetsfrågorna behandlas i den centrala arbetsmiljökommittén och dess beredningsgrupp. Där behandlas även mångfaldsfrågorna. Myndigheten har fastställt en mångfaldsplan. För var den totala sjukfrånvaron , eller , vilket var i stort sett oförändrat . Regeringen konstaterar att myndigheten driver ett aktivt jämställdhetsarbete, samt anför att det är angeläget att det fortgår liksom utvecklingen av arbetet med integrationsfrågor. Vidare anser regeringen det angeläget att myndigheten fortsätter sitt arbete för en god arbetsmiljö och att ytterligare åtgärder vidtas för att minska sjukfrånvaron. Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera att åklagarorganisationen i stort uppfyllt de mål för verksamheten som ställts upp. Trots ett ökat antal inkommande ärenden har åklagarorganisationen avslutat fler ärenden än vad som kom in . Åklagarbalanserna liksom genomströmningstiderna har minskat och lagföringsandelen har ökat. Arbetet med att vidareutveckla insatserna för att bekämpa vissa prioriterade typer av brott har fortsatt. Även har enligt regeringens bedömning nått upp till flertalet av de uppsatta målen. Bland annat har genomströmningstiden från brottsanmälan till beslut fortsatt att minska och lagföringsandelen ökat. Till följd av den ökade ärendetillströmningen och koncentrationen på allvarligare ekonomisk brottslighet har antalet balanserade ärenden fortsatt att öka. Sammanfattningsvis har utskottet inte funnit något som motsäger regeringens bedömning av myndigheternas resultat. Utskottet har som framgår under rubriken och anslagen tillstyrkt regeringens förslag till anslag för med ca och för med ca . Regeringen har i budgetpropositionen för uppställt mål för sex olika verksamhetsområden. För åklagarväsendet är det verksamhetsområde 2 Utredning och lagföring som är relevant. Regeringen anger här som mål att verksamheten skall bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet och att fler brott skall leda till lagföring. Polisen och åklagarverksamheten svarar tillsammans för merparten av verksamheten inom verksamhetsområdet. I budgetpropositionen anförs att brottsutredningsverksamheten skall förbättras. För att åstadkomma detta är det angeläget att samarbetet mellan polisen och åklagarna vidareutvecklas liksom deras roller och funktioner. Allmänt gäller att ett totalt rättskedjeperspektiv skall få större genomslag för att säkerställa att de totala handläggningstiderna för brottmålsärenden kortas. För att utvecklingen skall fortsätta krävs enligt regeringen att myndigheterna fortsätter att vidta konkreta åtgärder för att förstärka samordningen inom rättsväsendet. Vissa brottstyper skall på grund av sin karaktär uppmärksammas särskilt av , nämligen vålds- och narkotikabrottslighet, hatbrott, ekonomisk brottslighet samt brott mot miljön. Det sedan åtskilliga år inledda arbetet med att vidareutveckla förmågan att bekämpa dessa brottstyper skall fortsätta med oförminskad kraft. Ungdomsbrottsligheten skall uppmärksammas särskilt. Bekämpningen av den grova gränsöverskridande brottsligheten har blivit en allt viktigare och större uppgift och det är enligt regeringens mening därför av grundläggande betydelse att kunskap om de internationella rättsinstrumenten och de närmare förutsättningarna för internationellt samarbete kommer alla som arbetar med brottsbekämpning - såväl på central som lokal nivå - till del. Vidare är det angeläget att samarbetet i Eurojust utvecklas för att ytterligare förstärka brottsutredningsverksamheten som åklagare och poliser ansvarar för i respektive medlemsland i EU. För gäller också verksamhetsområde 1 Brottsförebyggande arbete med målet att brott skall förebyggas. Arbetet med den av regeringen fastställda handlingsplanen mot den ekonomiska brottsligheten fortsätter. När det gäller utredning och lagföring anför regeringen att det är angeläget att med kraft fortsätter att vidareutveckla sin kapacitet och effektivitet för att i samverkan med andra myndigheter och övriga aktörer ytterligare intensifiera bekämpningen av den grova ekonomiska brottsligheten. Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anfört. I budgetpropositionen (utg.omr. 4, avsnitt 3.4.3) uttalar regeringen att vissa brottstyper på grund av sin karaktär skall uppmärksammas särskilt av åklagarväsendet. En sådan typ av brott är våldsbrott, och särskilt våld mot utsatta grupper. Våldsbrott mot kvinnor, barn och gamla skall följaktligen uppmärksammas särskilt. Vidare skall ungdomsbrott ägnas särskild uppmärksamhet, liksom narkotikabrottslighet. Ytterligare en typ av brottslighet som nämns i detta sammanhang är den ekonomiska brottsligheten, som utgör ett hot mot samhällsekonomin, mot näringslivet och mot tillväxten. För att klara omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle är också arbetet mot miljöbrott av stor betydelse. Slutligen framhåller regeringen att det är grundläggande för ett demokratiskt samhälle att motverka främlingsfientlighet och annan särbehandling av utsatta grupper. Regeringen anser därför att bekämpningen av brottslighet med rasistiska, främlingsfientliga, antisemitiska eller homofobiska inslag samt olaga diskriminering skall uppmärksammas särskilt av . Frågan om prioritering av olika slags brottslighet lyfts fram i några motioner. I motion Ju384 (mp) framhålls att det bör finnas särskild kompetens rörande familjevåld, sexualbrott, miljö- och ekobrott, experter på internationell organiserad brottslighet samt åklagare som arbetar med bekämpning av hatbrott. I motion Ju436 (kd) anförs att brott mot barn och andra med begränsad autonomi skall vara det mest prioriterade området för . Utskottet kan konstatera att de brottstyper som framhålls i motionerna omfattas av de prioriteringar regeringen ställt upp. Vidare vill utskottet peka på att det i samband med omorganisationen av bildades fyra utvecklingscentrum, vilka ingår i myndighetens centrala ledning men som är utlokaliserade till fyra orter - , , och . Varje utvecklingscentrum har ett preciserat verksamhetsområde relaterat till olika brottskategorier. Inom detta område svarar varje utvecklingscentrum för rättslig tillsyn, kontroll och utveckling, metodutveckling, analys och uppföljning, kunskapsuppbyggnad, intern och extern information, internationella frågor, samverkan med andra myndigheter och utveckling av brottsbekämpningen. Utvecklingscentrum har inriktning på bl.a. förmögenhetsbrott - inklusive ekobrott - skattebrott, narkotikabrott, miljöbrott och människohandel, Utvecklingscentrum på bl.a. våldsbrott - inklusive fridskränkning och olaga hot - sexualbrott och besöksförbud, Utvecklingscentrum på bl.a. hatbrott och Utvecklingscentrum på bl.a. brottsofferfrågor. Utskottet anser att motionerna får anses tillgodosedda. Utskottet föreslår att avslår motionerna Ju384 och Ju436 i nu behandlade delar. Större befogenhet för Eurojust, m.m. I motion Ju376 (fp) understryks behovet av ett intensifierat internationellt åklagarsamarbete bl.a. genom att Eurojust ges ökade befogenheter för att kunna beordra - inte bara uppmana - medlemsländerna att vidta åtgärder. I motion Ju436 (kd) anser motionärerna att regeringen skall verka för införandet av ett europeiskt åklagarämbete. I konventet om EU:s framtid föreslogs en viss utvidgning av Eurojusts befogenheter samt, under förutsättning av enhälligt beslut och godkännande, att en särskild rättslig grund skulle införas som skulle möjliggöra inrättandet av en europeisk åklagare. I sitt yttrande till över skrivelse 2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtid anförde justitieutskottet i huvudsak följande. Utskottet kan inte se något behov av en europeisk åklagare. Utöver vissa straffprocessrättsliga problemen kan pekas på den grundläggande principen att unionen inte skall ha förvaltning på nationell eller lokal nivå. Inrättandet av ett nytt unionsorgan - i synnerhet på straffrättens område - är också en fråga av stor principiell betydelse. Det kan få svåröverblickbara konsekvenser. Enligt utskottets mening finns det sålunda skäl som talar för att det inte bör införas en rättslig grund som möjliggör inrättandet av en europeisk åklagare. Under alla förhållanden bör inte frågan om en europeisk åklagare aktualiseras innan verksamheten i Eurojust utvärderats. Det är inte heller självklart att en eventuell europeisk åklagare bör ges en sådan utformning som konventet föreslår. Förslagets krav på enhälligt beslut bör inte efterges (bet. 2003/04:JuU1y). Det av stats- och regeringscheferna i undertecknade fördraget om upprättande av en möjliggör en förstärkning och fördjupning av åklagarsamarbetet inom Eurojust. Det öppnas även en möjlighet att inrätta en europeisk åklagarmyndighet utifrån Eurojust, ett beslut som förutsätter enhällighet i rådet och samtycke. Frågan om fördraget har behandlats i departementspromemoria Ds 2004:52 Fördraget om upprättande av en . Utskottet konstaterar att den mot bakgrund av resultaten av folkomröstningarna i och valt att inte gå vidare med en proposition om en svensk ratifikation av fördraget. Utskottet vidhåller sin ovan redovisade inställning och föreslår att avslår motionerna Ju376 och Ju436. Regeringen har tillkallat en särskild utredare som skall göra en översyn av och dess verksamhet (dir. 2005:92). De överväganden som görs skall ske mot bakgrund av dels en grundlig analys av uppgifter, organisation och utformning i övrigt, dels en utvärdering av de verksamhetsresultat som myndigheten har uppnått. Utgångspunkten för regeringen är enligt direktiven att bör finnas kvar. Utredaren är dock fri att föreslå den organisatoriska lösning som utredaren bedömer vara den bästa. Det grundläggande syftet skall vara att åstadkomma en så effektiv ekobrottsbekämpning som möjligt. I uppdraget ingår också att om utredaren stannar för att inte föreslå några mer genomgripande förändringar i myndighetsstrukturen för ekobrottsbekämpningen bl.a. göra överväganden om sakliga och geografiska ansvarsområden i ekobrottsbekämpningen och dess personalsammansättning. Uppdraget skall redovisas . Frågan om organisation och verksamhet berörs i ett antal motioner. I motion Ju221 (m) anser motionärerna att verksamhet bör omfatta hela landet, och i motion Ju436 (kd) all avancerad ekonomisk brottslighet. Enligt motion Ju420 (v) bör myndigheten få ställning som nationellt utvecklingscentrum för bekämpning av ekonomisk brottslighet. I motion Ju376 (fp) föreslås att avskaffas och att ärenden om ekonomisk brottslighet handläggs inom . Slutligen pekas i ett par motioner på inriktningen av verksamheten: I motion Ju536 (s) anser motionären att bör möta upp satsningen på att upptäcka skattebedrägerier och i motion Ju557 (s) att insatserna mot ekonomisk brottslighet bör förstärkas, bl.a. genom att i förebyggande syfte påvisa de negativa effekterna av denna typ av brottslighet. Frågan om organisation och verksamhet är som framgått ovan föremål för översyn. Enligt utskottet mening bör detta arbete inte föregripas. Utskottet föreslår att avslår motionerna Ju221, Ju376, Ju420, Ju436, Ju536 och Ju557 i här aktuella delar. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt redogör utskottet för domstolsväsendets resultat under . Utskottet instämmer i regeringens bedömning att domstolsväsendets sammantagna verksamhetsresultat är godtagbart. I avsnittet tar utskottet vidare ställning till vilka prioriteringar som bör ligga till grund för domstolsväsendets verksamhet . Utskottet behandlar också ett antal motionsyrkanden om ställning, sammanläggning av och Regeringsrätten samt motioner med anknytning till arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen. Utskottet hänvisar huvudsakligen till tidigare ställningstaganden och föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför reservationerna 14 (m, fp, kd, c), 15 (fp), 16 (kd), 17 (fp), 18 (kd), 19 (kd), 20 (kd) och 21 (m, fp) samt de särskilda yttrandena 19 (m, fp, kd, c) och 20 (m). Domstolsväsendets uppgift är att utöva rättskipning. Härtill kommer ett antal avgränsade uppgifter av mera rättsvårdande natur. () är central förvaltningsmyndighet för de allmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, hyres- och arrendenämnderna samt . I detta avsnitt behandlas resultatet av verksamheten inom domstolsväsendet . Målet för politikområde Rättsväsendet är den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet. Verksamheten skall utgå från medborgarnas intresse. I detta ligger bl.a. att förkorta tiden från brottsanmälan till dom och straffverkställighet. För domstolsväsendet gäller att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. För att kunna göra en bedömning av om mål och ärenden avgjorts på ett rättssäkert och effektivt sätt redovisar regeringen ett antal resultatindikatorer, bl.a. antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål samt omloppstider och balansernas åldersstruktur. var det sjätte året som regeringen fastställde verksamhetsmål för hovrätterna, kammarrätterna, tingsrätterna och länsrätterna. De verksamhetsmål som avser omloppstider och balanser för olika målkategorier (brottmål, tvistemål och förvaltningsmål) är nio till antalet och hänför sig till medianåldern på avgjorda mål, total balans, balanserade mål äldre än och balanserade mål äldre än . Verksamhetsmålen för var oförändrade i förhållande till de som gällde för . De två högsta domstolsinstanserna, dvs. och Regeringsrätten, fastställde själva verksamhetsmålen för vissa mål- och ärendekategorier. De uppställda verksamhetsmålen för tingsrätterna, hovrätterna, länsrätterna och kammarrätterna samt domstolarnas resultat framgår av tabell 3.3 i budgetpropositionen, utgiftsområde 4, avsnitt 3.5.3. Tabellen återges i bilaga 9. I det följande kommenteras arbetsbelastningen och resultaten för respektive domstolsslag. För tingsrätternas del ökade såväl antalet inkomna mål som antalet avgjorda mål . Antalet mål i balans ökade också (se tabell). Av antalet balanserade mål var äldre än , vilket är samma resultat som föregående år. Tingsrätterna gemensamt har inte uppnått något av de nio verksamhetsmål som avser balanserade mål. I förhållande till föregående år har resultatet förbättrats för fem (bl.a. den totala balansen av FT-mål, andelen balanserade FT-mål respektive Övriga tvistemål exklusive familjemål äldre än samt andelen Brottmål exklusive notariemål äldre än ) och försämrats för två verksamhetsmål (den totala balansen av Övriga tvistemål exklusive familjemål och den totala balansen Brottmål exklusive notariemål). Resultatet är oförändrat för två verksamhetsmål (andelen balanserade Brottmål exklusive notariemål äldre än samt andelen balanserade FT-mål äldre än ). Andelen tingsrätter som uppnår verksamhetsmålen avseende balanserade mål har minskat för fem av nio verksamhetsmål. Resultaten varierar stort mellan de enskilda tingsrätterna, och vid vissa tingsrätter ligger resultaten långt ifrån målen. Regeringen gör sammantaget bedömningen att verksamhetsresultatet avseende balanserade mål får anses godtagbart. Den försämrade balanssituationen vid tingsrätterna väcker dock oro inför kommande år. Regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder för att möta balanssituationen vidtas. Vad gäller hovrätterna ökade antalet inkomna mål. Antalet avgjorda mål minskade något. Den totala andelen balanserade mål var oförändrad (se tabell). Av antalet balanserade mål var äldre än , vilket är en förbättring jämfört med föregående år. har hovrätterna gemensamt uppnått tre av regeringens sex uppställda verksamhetsmål för balanser (den totala balansen av Tvistemål samt andelen balanserade Tvistemål respektive Brottmål äldre än ). har fyra av verksamhetsmålen förbättrats jämfört med föregående år. Sammantaget gör regeringen bedömningen att verksamhetsresultatet såvitt avser verksamhetsmålen för balanserade mål måste anses godtagbart. För länsrätternas del konstateras att antalet inkomna mål och avgjorda mål ökade kraftigt liksom antalet balanserade mål (se tabell). Av antalet balanserade mål var äldre än , vilket är en marginell förbättring jämfört med föregående år. Länsrätterna gemensamt uppnår verksamhetsmålet andel balanserade Skattemål äldre än . Länsrätterna uppnår inte något av de tre verksamhetsmålen för balanserade Socialförsäkringsmål. Resultatet har försämrats för verksamhetsmålen total balans och andel balanserade mål äldre än . Resultatet för verksamhetsmålet andel balanserade mål äldre än är detsamma som för . Såvitt gäller gruppen Övriga mål uppnår länsrätterna verksamhetsmålen för total balans och för andelen mål äldre än . Resultatet för andelen Övriga mål äldre än är oförändrat i förhållande till föregående år. Regeringen gör sammantaget bedömningen att verksamhetsresultatet avseende balanserade mål får anses godtagbart. De kraftigt ökade balanserna vid länsrätterna väcker dock oro inför kommande år, och regeringen förutsätter att lämpliga åtgärder för att möta balanssituationen vidtas. När det gäller kammarrätterna ökade både antalet inkomna mål och antalet avgjorda mål något. Antalet balanserade mål minskade (se tabell). Av antalet balanserade mål var äldre än , vilket är en försämring jämfört med föregående år. Kammarrätterna gemensamt har nått målet både för den totala balansen av Skattemål och balanserade Skattemål äldre än . Resultaten för Socialförsäkringsmål har förbättrats vad gäller samtliga verksamhetsmål. Kammarrätterna har gemensamt nått målet vad gäller balanserade Socialförsäkringsmål äldre än . För gruppen Övriga mål nådde kammarrätterna gemensamt målet för den totala balansen och balanserade mål äldre än . Målet för andelen mål äldre än är mycket nära att uppnås. har kammarrätterna uppnått fem av regeringens nio uppställda verksamhetsmål för balanser. Regeringen konstaterar att det är positivt är antalet balanserade mål fortsätter att minska och att resultatet för balanserna avseende Skattemål har förbättrats. Arbetssituationen vid kammarrätterna är dock fortfarande bekymmersam, och regeringen förutsätter att arbetet med att förbättra balanssituationen fortsätter. Vad gäller ökade antalet inkomna mål och antalet avgjorda mål. Antalet balanserade mål ökade också något (se tabell). Av antalet balanserade mål var . Domstolen har liksom föregående år haft ambitionen att öka antalet dispenserade mål. har fastställt verksamhetsmålen för målbalansernas åldersfördelning (antal balanserade mål äldre än , antal balanserade mål äldre än och totalt antal balanserade mål). har domstolen i vissa fall mildrat dessa något. Domstolen uppnådde tre av åtta verksamhetsmål avseende målbalansernas åldersfördelning. har länge haft ambitionen att minska antalet mål. Domstolen har lyckats i denna ambition särskilt när det gäller de äldre målen. Enligt regeringen har den försämrade balanssituationen skett från en förhållandevis låg nivå och kan också ses som ett resultat av Högsta domstolens strävan att öka antalet dispenserade mål. Regeringen anser att verksamhetsresultatet sammantaget måste anses tillfredsställande. När det slutligen gäller Regeringsrätten ökade såväl antalet inkomna mål som antalet avgjorda mål. Antalet balanserade mål minskade dock (se tabell). Målutvecklingen i Regeringsrätten 1999-2004 Av antalet balanserade mål var äldre än . Regeringsrätten har överlämnats att själv sätta mål för omloppstider och åldersstruktur av målbalans för Skattemål och gruppen Övriga mål samt för omloppstid för dispensfrågan i mål där prövningstillstånd krävs. Domstolen har nått fem av sina nio uppsatta mål. Regeringen anser att målbalansen för Regeringsrätten är för stor. Domstolen har prövat vissa effektivitetshöjande åtgärder för att förbättra arbetsläget och kommer att vidta ytterligare åtgärder för att effektivisera målens handläggning och för att utveckla arbetsmetoderna. Enligt regeringen får verksamhetsresultatet anses godtagbart men regeringen förutsätter att arbetet med att förbättra balanssituationen fortsätter. En sammanställning av tingsrätternas, hovrätternas, länsrätternas och kammarrätternas måluppfyllelse visar att de endast uppnår 12 av de 43 fastställda verksamhetsmålen. kan emellertid inte medianåldern för avgjorda mål vid tingsrätterna och hovrätterna mätas på grund av övergången till ett nytt statistiksystem.