bet · GS01SKU19 · 2005-03-08 00:00:00 — Detsamma gäller för nämndemän, jurymän och andra liknandeuppdragstagare i allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, hyresnämnd,skattenämnd eller arrendenämnd.Om en resa inte är att bedöma som en tjänsteresa och den skattskyldigedärför blir förmånsbeskattad för biljetter etc. finns det normalt settmöjlighet att få avdrag för resekostnaden (till den del den överstiger7 ) enligt reglerna om avdrag för resor till och från arbetet.För turnerande artister och musiker m.fl. utgör bostaden i normalfalletderas tjänsteställe. Frilansmusiker har normalt inte någon arbetsgivaresom sänder ut dem på tjänsteresa. De engageras för varje enskiltuppträdande och har följaktligen sitt tjänsteställe förlagt till spelplatsen.MotionenI motion Sk480 av m.fl. (s) anför motionärernaatt flertalet frilansande konstnärer är bosatta i storstäderna och främsti eftersom de flesta arbetstillfällena finns där och att dettainnebär att kulturinstitutionerna ute i landet måste anlita personalsom inte är bosatt på orten. Utöver lön eller arvode står därförinstitutionen, i enlighet med kollektivavtal på området, för övernattnings-och resekostnader samt traktamente för denna personal. Dessa ersättningarbetraktas vanligen av institutionerna som ej skattepliktiga ocharbetsgivaravgifter inbetalas inte eftersom resorna ses som skattebefriadetjänsteresor. Vid flera kulturinstitutioner har enligt vad som anförsgenomförts skatterevisioner varvid skattemyndigheterna gjort gällandeatt det är fråga om resor till och från arbetet och att därmedkostnadsersättningarna är skattepliktiga och skall ligga till grund förarbetsgivaravgifter. För kulturinstitutionerna, främst utanförStockholmsområdet, innebär detta högre kostnader än vad som skulle vara falletom resorna betraktats som tjänsteresor. Motionärerna begär att en översynav skattereglerna genomförs för att komma till rätta med problemen förscenkonsten.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör den nuvarande regleringen av tjänsteställevid beskattningen ligga fast. Att kostnader i samband med en inställelsei vissa fall inte kan dras av med full effekt är enligt utskottets meningett resultat av den schablonisering som gäller vid avdrag för resortill och från arbetsplatsen. Utskottet avstyrker förslaget om en översynav skattereglerna för frilansande konstnärer.ReseavdragUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om en höjning av avdraget för resormed egen bil och om en utvidgning av denna avdragsrätt till andra områdenän arbetsresor och tjänsteresor.Jämför reservationerna 6 (m) och 7 (fp).BakgrundAvdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbetsplatsen(arbetsresor) skall göras, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avståndfrån den skattskyldiges bostad att han behöver använda något transportmedel.Avdrag skall under vissa förutsättningar göras för kostnader förarbetsresor med egen bil. I sådana fall får avdrag görasmed per mil. Samma schablonmässigt beräknade belopp gäller vidavdrag för kostnader för resor med egen bil i tjänsten eller inäringsverksamhet. Beloppet avser att täcka de milbundna kostnaderna. Beslutetom en ersättningsnivå på per mil fattades i höstens budgetärende(prop. 2004/04:1, bet. 2004/05:FiU1).Avdrag för kostnad för resa mellan bostad och arbetsplats inkluderarinte eventuell omväg eller tidsförlust när barn hämtas eller lämnas påvägen. En sådan kostnad anses utgöra en ej avdragsgill levnadskostnad.MotionernaI motion Sk211 av () anförs att reseavdraget är viktigti glesbygdslänen där det inte finns tillgång till subventioneradkollektivtrafik, och motionärerna föreslår att reseavdraget höjs till 20kr per mil.I motion MJ437 yrkande 10 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om att kostnaden för drivmedel är en stor utgiftpå landsbygden och att reseavdragen måste höjas om landsbygden skallkunna vara ett gott alternativ till mer tätbefolkade trakter.I motion N254 yrkande 12 av m.fl. (fp) anförs attbensinpriset stigit kraftigt och att höjningarna slårhårt mot landsbygden där många är beroende av bilen för sina arbets-och serviceresor. Motionärerna föreslår att reseavdraget kopplas tillprisutvecklingen och att det breddas så att transporter till och frånbarntillsyn kan inräknas i avdraget.I motion Sk449 yrkande 3 av () anför motionären attmånga barnfamiljer på landet är tvungna att använda bilen vid transportertill och från barntillsyn och föreslår en utredning av möjligheten attlåta reseavdraget omfatta transporter till och från barntillsyn. Ocksåi motion T426 yrkande 3 av () föreslås att reseavdragetfår följa prisutvecklingen och att det utvidgas så att hänsyn kan tastill transporter till och från barntillsyn. I motion N414 yrkande 8 avRunar och () anför motionärerna att bilen ären nödvändighet för ett bra liv i glesbygdslänen och de föreslår atttransporter till omsorg skall kunna dras av i deklarationen på sammasätt som arbetsresor.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid höstens budgetberedning bl.a. tillstyrkt att reseavdragethöjs per mil för att på det sättet dels kompenseraför den höjning av drivmedelsskatterna som utgör en del i den grönaskatteväxlingen , dels stärka arbetslinjen inom beskattningen.Utskottet är inte berett att nu tillstyrka ytterligare förändringar avreseavdragets nivå eller att avdraget kopplas till prisutvecklingen.När det gäller förslagen om en möjlighet att räkna in den extra tidenför att lämna barn på dagis eller att dra av kostnaden för sådana resorfinns det enligt utskottets mening skäl att hålla gränsdragningen kringdagens avdragsrätt för resor till och från arbetet så enkel ochlättillämpad som möjligt. Att låta beakta resan för inlämningoch hämtning av barn på dagis när tidsvinsten beräknas skulle komplicerade bedömningar som måste göras i dessa fall. Härtill kommer attfördelningspolitiska invändningar kan riktas mot åtgärder som innebär attendast vissa barnfamiljer erbjuds en avdragsrätt för en del av sinalevnadskostnader. Om syftet är att förbättra barnfamiljernas ekonomiskasituation bör andra lösningar användas, t.ex. förbättringar av de olikastöd som går direkt till barnfamiljerna.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena.Arbetsrum i bostadenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandet om en utvidgning av avdragsrättenför kostnad för arbetsrum i bostaden.BakgrundPraxis är restriktiv när det gäller avdrag för anställds kostnad förarbetsrum i den egna bostaden. Avdrag medges inte om arbetsrummet ävenkan användas som bostadsrum.Näringsidkare medges ett schablonavdrag för arbete i hemmet om arbetei bostaden utförts minst under beskattningsåret. Om arbetetutförts i bostad på egen fastighet uppgår avdraget till ochannars till 4 000 kr.MotionenI motion Sk226 av de och ()anförs att arbetsmarknaden präglas av att alltfler arbetstagare utförarbete i hemmet, s.k. distansarbete. Fler och fler fasta arbetsplatserpå en gemensam arbetsplats ersätts av rörliga arbetsplatser och av ettarbetssätt som innebär att en ökande del av arbetet utförs i arbetstagarenshem. För att inte hindra en fortsatt positiv utveckling bör rätten tillavdrag för sådana kostnader och arrangemang i bostaden som är relateradetill arbetet utvidgas.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att det inte skapas möjligheteratt göra avdrag vid beskattningen för egna levnadskostnader och utskottetär därför inte berett att tillstyrka en utvidgad möjlighet till avdragför kostnader som en anställd har för sin bostad och för olika arrangemangi bostaden. Utskottet avstyrker motion Sk226.HushållstjänsterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om en skattereduktion förhushållstjänster m.m.Jämför reservation 8 (m, fp, kd, c).BakgrundFrågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats iTjänsteutredningens betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU 1994:43)och i betänkande Skatter, tjänster ochsysselsättning (SOU 1997:17).En skattereduktion för byggnadsarbeten har tillämpats under periodenden 15 februari 1993-den 31 december 1994 (prop. 1992/93:150, bet.1992/93:SkU36) och 31 mars 1999(prop. 1995/96:229, bet. 1995/96:SkU32). Syftet var att åstadkomma enstimulans av verksamheten inom byggsektorn och på så sätt motverka dendå aktuella arbetslösheten.Riksdagen har beslutat införa en skattereduktion för byggnadsarbete påbostadshus (s.k. ROT-avdrag) den 15 april 2004-den 30 juni2005 (bet. 2004/05:SkU3, prop. 2003/04:163). har i uppdrag atttillsammans med analysera, följa upp och utvärdera åtgärdernafrån arbetsmarknadssynpunkt. Uppdraget skall även omfatta analys,uppföljning och utvärdering ur ett genus- och jämställdhetsperspektiv.MotionernaI motion Sk408 av m.fl. (m, fp, kd, c) lägger Moderatasamlingspartiet, liberalerna, ochCenterpartiet fram ett gemensamt förslag om införande av en skattereduktionpå av arbetskostnaden för ROT-arbeten och hushållstjänster somutförs i hemmet. I motionen anförs att skatten härigenom sänks för ettantal hushållstjänster där det är lätt att "göra det själv" och därnågon vit marknad knappast förekommer, exempelvis städning, gräsklippningoch barntillsyn. Förslaget omfattar även sådana tjänster som redan delvisutförs på en vit marknad, som målning, snickeriarbete och reparation avhushållsapparater. Däremot utesluts enligt vad som anförs offentligtsubventionerade tjänster, exempelvis offentlig barnomsorg och andratjänster som normalt inte utförs i hemmet, exempelvis advokat- ocharkitekttjänster. Den maximala skattereduktionen begränsas till 25 000kr per hushåll och år så att hushållet kan köpa tjänster för 50 000 krper år och få skattereduktion för dessa. Motionärerna begär etttillkännagivande om att regeringen bör lägga fram ett förslag med dettainnehåll.I flera motioner framställs yrkanden med en liknande inriktning. Sådanayrkanden finns i motionerna So594 yrkande 14 av m.fl. (m), Sk201 yrkandena 1 och 2 av de (), Sk208 yrkandena 1 och 2 av (), Sk237 av LenaAdelsohn och (), Sk274 av ochElizabeth (), Sk281 av och (), Sk292 av och (), Sk329 avAnne och (), Sk333 av ochElizabeth (), Sk346 av och (),A355 yrkande 16 av m.fl. (fp), Sk300 av (), Sk441 av (), Sk443 yrkande2 av (), N401 yrkande 5 av m.fl. (fp),Sf363 yrkande 42 av m.fl. (kd), N393 yrkande 23 avGöran m.fl. (kd), Sf354 yrkande 4 av m.fl.(kd), Sf359 yrkande 5 av m.fl. (kd), N400 yrkande 4 avMaria m.fl. (kd), A352 yrkande 14 av m.fl.(kd), Bo306 yrkande 14 av m.fl. (kd), Sk380 av Else-MarieLindgren (kd), N239 yrkande 2 av m.fl. (kd), Sk374 avAnnika Qarlsson och (), Sk403 av (),N403 yrkande 13 av m.fl. (fp, m, kd, c), A350 yrkande4 av m.fl. (m, fp).I motion Sk425 av () föreslås att möjligheterna att minskaden illegala tjänstemarknaden och ge alla som arbetar inom tjänstesektornlagstadgade villkor, avtalsmässiga löner och pensionsvillkor utreds. Imotion Sk457 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivandeom att det behövs en övergripande analys kring de samhällsekonomiskaoch jämställdhetspolitiska effekterna av en ökad efterfrågan påhemservicetjänster från äldre.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening skulle införandet av en särskild stimulans förtjänstesektorn i de former motionärerna föreslår innebära ett avstegfrån de principer om en likformig och neutral beskattning som liggertill grund för skattereformen och som enligt utskottets mening bör gälla.Det är också kostsamt att genom stimulanser försöka skapa entjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion.Risken är att effekterna på sysselsättningen blir mycket små eller ingaalls, som kostnaderna blir stora. De erfarenheter som man hargjort i talar för en sådan utgång.Det är viktigt att arbetsmarknadsdeltagande, arbetsutbud och sysselsättningstimuleras med generellt gynnsamma regler snarare än genom särregleringarav enskilda sektorer. Ett exempel på en sådan generell åtgärd är denpågående inkomstskattereformen med en kompensation för den allmännapensionsavgiften och höjningen av grundavdraget inom ramen för en grönskatteväxling. Åtgärderna har medfört lägre genomsnitts- och marginalskatterför främst låg- och medelinkomsttagare och är i detta avseende särskiltbetydelsefulla för deltidsarbetande och kvinnor.När det gäller jämförelserna med ROT-avdraget finns det anledning attframhålla att detta är konjunkturpolitiskt motiverat och har införtssom en temporär åtgärd för att motverka en hög arbetslöshet inombyggsektorn.Utskottet avstyrker med det anförda de nu aktuella motionerna.Förmån av fria hemtjänsterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandet om en schablon för beskattningen avförmån av fria hemtjänster.Jämför reservation 9 (kd) och särskilt yttrande 1 (m).BakgrundFörmån av fri städning, fri barnomsorg etc. som tillhandahålls av enarbetsgivare är skattepliktig och tas upp till marknadsvärde, dvs. detpris som den skattskyldige skulle ha fått betala på orten om han självskaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontantbetalning (11 kap. 1 § och 61 kap. IL).Den mervärdesskatt som arbetsgivaren erlägger vid inköp av tjänsternafår inte lyftas av, eftersom det inte rör sig om ett förvärv förverksamheten. Arbetsgivaren kan i stället yrka avdrag vid inkomstbeskattningenför hela kostnaden inklusive moms (RSV:s skrivelse angående "Hemtjänster"dnr 10326-98/900).MotionenI motion Sk400 av m.fl. (m, kd, c) anförs att vissaarbetsgivare har velat tillhandahålla hushållstjänster till sina anställda.Arbetsgivarna har ofta motiverat arrangemanget med att det innebär attde anställda kan koncentrera sig på arbetet och har lättare att arbetaöver då det behövs om någon annan sköter vissa hushållssysslor som t.ex.städning. Om ett företag ger sina anställda hushållstjänster är det enförmån som skall beskattas till marknadsvärdet. Marknadsvärdet sättsför närvarande till det pris som arbetsgivaren betalat för att fåhushållstjänsten utförd, dvs. högre än vad privatpersoner normalt ärberedda att betala för att få tjänsten utförd. Motionärerna föreslår attdet införs ett schablonbelopp för värderingen av förmånens värde somtar hänsyn till hushållens betalningsvilja. Schablonbeloppet kan sedanknytas till basbeloppet så att förmånen följer prisutvecklingen. Genomatt sätta ett schablonbelopp för värderingen av förmånen ökar enligtvad som anförs förutsebarheten för hur förmånen skall värderas.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att neutraliteten vid beskattningenav olika typer av löneförmåner upprätthålls. Skattefrihet eller lägrebeskattning för vissa förmåner medför gränsdragningsproblem och ledertill konkurrenssnedvridningar. Det är också kostsamt att genom stimulanserförsöka skapa en tjänsteproduktion som kan konkurrera med hushållensegen tjänsteproduktion. På samma sätt som i frågan om skattereduktionenför hushållstjänster är risken att effekterna på sysselsättningen blirmycket små eller inga alls, som kostnaderna blir stora.Utskottet är inte berett att tillstyrka att särregler införs för beskattningenav förmånen fria hemtjänster.Utskottet avstyrker motion Sk400.PersonalvårdsförmånerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena om olika former av utvidgning avdet skattefria området för personalvårdsförmåner och om en avdragsrättför egna kostnader för friskvård.Jämför reservationerna 10 (fp) och 11 (kd).BakgrundPersonalvårdsförmåner skall inte tas upp som intäkt. Med personalvårdsförmåneravses enligt 11 kap. 11 och 12 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) förmånerav mindre värde som riktar sig till hela personalen och som inte är endirekt ersättning för utfört arbete utan består av enklare åtgärder föratt skapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund avsedvänja inom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om. Sompersonalvårdsförmåner räknas bl.a. sådana förfriskningar och annanenklare förtäring i samband med arbetet som inte kan anses som måltidsamt möjlighet till enklare slag av motion och annan friskvård.Exempel på skattefri motion är gymnastik, styrketräning, spinning,bowling, racketsporter som bordtennis, tennis, badminton eller squash,lagsporter som volleyboll, fotboll, handboll och bandy. Sporter somkräver dyrare redskap eller kringutrustning som golf, segling, ridningoch utförsåkning räknas inte hit. Dessa sporter blir skattepliktiga omarbetsgivaren bekostar utövande eller utrustning. Även sådanafriskvårdsaktiviteter som t.ex. tai chi, qi-gong, kostrådgivning och informationom stresshantering kan vara skattefria. Ett tidigare krav från Skatteverketatt massage måste klassas som rehabilitering för att bli skattefriupprätthålls inte längre. Arbetsgivaren har således möjlighet att erbjudaalla sina anställda massage som skattefri förmån.Det finns ingen fastställd beloppsgräns för hur mycket en skattefrimotions- eller friskvårdsförmån högst får kosta. Enligt Regeringsrättensdom (mål nr 5762-1998) kan ett årskort till engymanläggning vara en sådan skattefri personalvårdsförmån av mindre värdesom är undantagen från skatteplikt. Ett årskort till gängse pris påorten är normalt skattefritt.MotionernaI flera motioner anförs att kulturella upplevelser bör jämställas medenklare slag av motion och annan friskvård i skattehänseende och såledesutgöra skattefria personalvårdsförmåner om de erbjuds av arbetsgivaren.I motion Sk294 av () begärs ett tillkännagivande om attföretag som erbjuder sina anställda kulturella upplevelser i form avett kulturkort som ger rätt till gratis eller subventionerade avgiftertill kulturella evenemang inte bör behöva betala sociala avgifter fördetta. I motion Kr368 yrkande 31 av m.fl. (fp) anförsatt kulturella aktiviteter har en positiv effekt på hälsa och välbefinnande,på samma sätt som idrott och annan friskvård och att det vore värdefulltom regeringen utredde vilka effekter en skattefrihet för denna typ avpersonalvårdsförmåner skulle kunna få. Också i motion Sk483 av LennartKollmats (fp) anförs att kulturen har en positiv effekt i förebyggandehälsoarbete. Ett antal studier vid harvisat på att deltagande i kultur har en klart positiv inverkan på hälsanoch därmed också på livslängd. Detta är något som uppmärksammats påmånga håll och arbetet med att minska sjuktalen genom deltagande i kulturbehöver få ytterligare samhällsstöd för att kunna vidareutvecklas.Motionärerna föreslår att utdelning av s.k. kulturkort till anställdaskall jämställas med motionskort. I motionerna Kr360 yrkande 7 av GunillaTjernberg m.fl. (kd) och Kr363 yrkande 3 av m.fl.(kd) föreslås ett system med kulturcheckar som skall vara en skattebefriadlöneförmån från arbetsgivaren till löntagaren. Också i motion Kr354yrkande 14 av m.fl. (c) föreslås att kulturaktiviteterbetraktas som en skattefri personalvårdsförmån.I motion MJ505 yrkande 5 av m.fl. (kd) anförs attridsporten bör vara skattefri när den bedrivs i motionssyfte och är enfriskvårdsförmån som bekostas av arbetsgivaren.I motion Kr358 yrkande 6 av m.fl. (kd) föreslås att detinförs en beloppsgräns så att gåvor eller förmåner som erhållits underett år från samma arbetsgivare och understiger denna gräns inte behövertas upp till beskattning. Detta skulle enligt vad som anförs varavärdefullt inte minst för ideella organisationer som på ett symbolisktsätt vill belöna sina medarbetare som i övrigt arbetar utan ersättning.I motion Sk386 av () anförs att det finns exempel påatt skattemyndigheterna har ansett det vara en löneförmån om enarbetsgivare har valt att satsa ett belopp som den anställde kan disponeraöver för friskvård och utbildning. Motionären föreslår att arbetsgivarnafår ökade möjligheter att med full avdragsrätt satsa på friskvård föranställda.I några motioner föreslås en mer allmän avdragsrätt för kostnad föregen friskvård. I motion Sk370 av () anförs attden som använder egna pengar på friskvård av vad slag det vara må bordekunna få avdrag för hela eller delar av kostnaden i sin inkomstdeklaration.I motion Sk393 av () föreslås ett botavdrag som gördet möjligt att vårda den egna hälsan.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat frågor om utformningen avskattefriheten för förmån av motion och friskvård (prop. 2002/03:123,bet. 2003/04:SkU3) och har därvid tillstyrkt att de särskilda villkorsom gällde för att en sådan förmån skulle vara skattefri slopades fr.o.m. . I ärendet avstyrkte utskottet motionsförslag omen beloppsbestämd skattefrihet för fysisk träning och om att skattefrifriskvård skall kunna erbjudas alla anställda efter behov. Härvidhänvisade utskottet till det grundläggande kravet på att det skall varafrågan om en förmån av mindre värde och enklare slag och till de uttalandensom gjorts i dessa delar vid reglernas tillkomst. Av uttalandena framgårt.ex. att gränsen för vilken typ av motionsutövning som skall utgörapersonalvårdsförmån har bestämts så att det skall vara fråga om enklaremotionsidrott. Exklusiva sporter eller sporter som inte innebär motioni betydelsen fysisk träning har därvid inte ansetts utgöra enklare slagav motion. Inte heller har sporter som kräver dyrbarare anläggningar,redskap och kringutrustning ansetts som enklare slag av motion (jfr SkU1987/88:8 s. 42).Utskottet har inte ändrat inställning i dessa frågor och ser därförinte någon anledning att tillstyrka de nu aktuella förslagen om lättnaderi kraven på att förmånen skall vara av mindre värde och av enklare slag.Utskottet avstyrker därför motionerna Sk294, Sk386, Sk483, Kr354 yrkande14, Kr358 yrkande 6, Kr360 yrkande 7, Kr363 yrkande 3, Kr368 yrkande31 och MJ505 yrkande 5.När det gäller förslagen om en mer allmän avdragsrätt för kostnader förfriskvårdskostnader bör det enligt utskottets mening undvikas att avdragmedges för olika former av levnadskostnader. Om syftet är att gynna enviss verksamhet bör stimulansen i stället utformas som ett bidrag somprövas mot andra angelägna utgifter vid den årliga budgetberedningen.Utskottet är inte berett att tillstyrka att en sådan stimulans lämnasvia skattesystemet och avstyrker därför även motionerna Sk370 och Sk393.MinnesgåvorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandet om förändringar av reglerna omminnesgåvor.BakgrundMinnesgåva till varaktigt anställa är en gåva av minneskaraktär somlämnas vid särskild högtidsdag (t.ex. den anställdes 50-årsdag), efterlängre tids anställning () eller vid anställningensupphörande. Sådan gåva är skattefri under förutsättning att gåvans värdeinte överstiger inklusive mervärdesskatt och inte ges vid merän ett tillfälle utöver vid anställningens upphörande. Beloppet 10 000kr är ett gränsbelopp, vilket innebär att gåvan blir beskattad frånförsta kronan, om värdet överstiger angivet belopp. För att anse engåva vara av minneskaraktär när anställningen upphör, bör den sammanhängandeanställningstiden ha uppgått till enligt om vissa förmåner (RSV 2002:36).Skattefriheten gäller alla slag av gåvor med undantag för pengar (11kap. 14 § andra stycket IL). Enligt information om vissaförmåner (RSV M 2002:27) skal med pengar jämställas andra betalningsmedelsåsom check, postväxel, presentkort som inte avser en bestämd vara m.m.Presentkort, som berättigar mottagaren till endast en på presentkortetbestämd vara eller tjänst, bör däremot kunna jämställas med naturaförmånoch medföra skattefrihet inom ovan angivna gåvoslag och beloppsramarunder förutsättning att det på presentkortet angivna värdet (hela ellerdel av) inte går att byta mot pengar eller mot någonting annat och attpresentkortet i princip utnyttjas , exempelvis biocheck,tårtcheck, blomstercheck.Ett bidrag till en semesterresa kan betraktas som en skattefri gåva omarbetsgivaren betalar direkt till resebyrån eller till den somtillhandahåller biljetterna.MotionenI motion Sk376 av () föreslår motionären en översyn avreglerna om skattefria minnesgåvor i syfte att göra det möjligt att tastörre hänsyn till gåvomottagarens önskan om lämplig gåva inom ramenför ett maxbelopp.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets bedömning lämnar de nuvarande reglerna ett visstutrymme för att ta den typ av hänsyn som motionären önskar vid valet avminnesgåva.