bet · GS01TU7 · 2005-03-10 00:00:00 — Vidare får -efter samråd med - meddela föreskrifter om andrabegränsningar och förbud som avser rätten att använda ett vattenområde iSveriges sjöterritorium för trafik med fartyg, om föreskriften behövsfrån miljösynpunkt eller av andra säkerhetsskäl än dem som anges iförordningens inledning. Om en sådan föreskrift har betydelse frånmiljösynpunkt eller för trafiken med fritidsbåtar och om den är avprincipiell natur, skall samråd ske även med . Innan enföreskrift meddelas skall, om det behövs, vederbörande kommun, farvattnetstrafikanter och övriga intressenter ges tillfälle att yttra sig. Härutöverfinns en möjlighet till att förklara ett område som ett s.k. tyst område.Den andra typen av åtgärd är att utfärda regler som gäller själva källantill bullret, dvs. i det här fallet själva fritidsbåten och dess motor.I sammanhanget fanns skäl att framhålla det harmoniseringsarbete sompågår inom EU och som gäller bl.a. typgodkännanden av båtmotorer.Utskottet menade emellertid att denna metod inte alltid ger tillräckligtresultat; i varje fall är det fråga om ett arbete på lång sikt. Samtidigtfinns det risk för att resultatet i form av standarder etc. blir överspelatav den tekniska utvecklingen när föreskrifterna väl träder i kraft.Utskottet förutsatte mot denna bakgrund att regeringen arbetade aktivt,såväl på EU-nivå som på nationell nivå, för att bullernivåerna i våravatten så långt detta är möjligt begränsas till en miljömässigt rimlignivå.Utskottet såg därför med tillfredsställelse på att det enligt det nyafritidsbåtsdirektivet infördes miljökrav i syfte att främja en hållbarutveckling. De positiva effekterna i miljöhänseende kommer att märkasallteftersom de äldre båtmotorerna byts ut mot nya, vilket kommer attta sin tid. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att det är betydelsefulltatt även frågor om att främja en säker och miljömässigt hållbar utvecklingför befintliga fritidsbåtar ägnas uppmärksamhet så att de problem somredovisats i de nu behandlade motionerna kan motverkas effektivt.I sammanhanget erinrade utskottet också om att hargodkänt ett system med 15 miljökvalitetsmål samt åtgärder och strategierför att nå dessa miljökvalitetsmål. Det övergripande syftet medmiljökvalitetsmålen är att till nästa generation lämna över ett samhälledär de stora miljöproblemen i är lösta. När det gällermiljökvalitetsmålet Hav i balans och levande kust och skärgård gäller somdelmål att buller och andra störningar från båttrafik skall vara försumbarainom särskilt känsliga och utpekade skärgårds- och kustområden senastår 2010. Utskottet ville vidare hänvisa till sitt ställningstagandevåren 2003 där det förutsattes att regeringen återkommer till riksdagenmed en samlad redovisning av vidtagna och planerade insatser för attfrämja en säker och miljömässigt hållbar utveckling av fritidsbåtstrafiken.I enlighet med detta ställningstagande förutsattes regeringen återkommatill med den efterlysta redovisningen av vidtagna och planeradeinsatser på området. Med det sagda ansåg utskottet att syftet medmotionerna till väsentlig del blev tillgodosedda; de avstyrktes.Budgetpropositionen för år 2005Under har trafiken med fritidsbåtar ökat, framför allti storstadsområdena. har genomfört 14 089kontroller inom ramen för myndighetens sjötrafikövervakning ochsjösäkerhetstillsyn i syfte att öka säkerheten till sjöss och minska antaletöverträdelser mot gällande regelverk. har myndighetenövervakat områden där fartbegränsningar gäller med huvudsaklig inriktningmot fritidsbåtstrafiken. I samband med hastighetskontroller har ävennykterhet kontrollerats. Ett flertal övervakningsinsatser har genomförtsi samverkan med polisen. Fortsatt anskaffning av laserhastighetsmätarehar bidragit till en effektivisering av fartkontrollerna till sjöss.När det gäller yrkessjöfarten har sjötrafikövervakningen inriktats motdet mindre tonnaget i närtrafik. Övervakning av hårt trafikeradetrafiksepareringsområden har prioriterats och övervakningen har bedrivitsmed både fartyg och flygplan.Vidare har genomfört 233 sjöräddningsoperationer, vilketmotsvarar en knapp fjärdedel av det totala antal sjöräddningsinsatsersom genomfördes i svenska vatten . Myndigheten svarade därmedför den största delen av de statliga insatserna.I budgetpropositionen redovisas att de allvarliga olyckorna medfritidsbåtar inte har minskat ; antalet uppgåralltjämt till i storleksordningen 35 olyckor och 40 dödade per år.MotionernaEnligt vad som sägs i motion 2004/05:T351 av och (båda kd) bör regeringen lägga fram förslag om ett obligatorisktbåtförarcertifikat som bygger på en fastställd utbildning. Motiveringenär bl.a. att antalet snabba fritidsbåtar har ökat markant i Sverigeunder , att moderna, planande skrov tillsammans med alltstarkare motorer har medfört att alltfler fritidsbåtar har mycket högatopp- och marschfarter samt att fritidsbåtar blir allt större. Antalettillbud och olyckor har enligt sjöpolisen efterhand tilltagit, anförsdet.I motion 2004/05:T243 av () hävdas att en generellhastighetsbegränsning i skärgårdar och inre farvatten både skulle ökasjösäkerheten och dämpa bullret. Motionären begär att regeringen läggerfram förslag till om åtgärder med dessa syften. En rimlighastighetsbegränsning borde vara i dagsljus och i mörker,framhålls det. Vidare anser motionären att kraven på högsta bullernivåntill sjöss skall vara samma som för vad som gäller vägtrafik.Claes Roxbergh m.fl. (mp) påpekar i motion 2004/05:T244 att fritidsbåtstrafikeni stort är sett oreglerad, men att den i allmänhet fungerat bra därföratt de flesta båtförare är omdömesgilla. har emellertidbåtar med fartresurser på 40-50 knop ökat i antal; det finns båtar somgår över (bortåt ) som avger buller, som liknarflygplan på låg höjd, sägs det vidare. Motionärerna anser att dennautveckling i hög grad har försämrat "havets frihet" för dem som färdasi långsamma och oskyddade farkoster. Mot denna bakgrund efterlyser hanett förslag av regeringen om hastighetsgränser för båtar och om krav påkompetensbevis för snabba båtar. Kraven bör enligt motionärerna sättasså att en allmän hastighetsbegränsning för fritidsbåtar (inklusivevattenskotrar) bör vara högst i dagsljus och högst imörker. Kompetensbeviset bör gälla med åldersgränsen för båtarsom går fortare än 15 knop.I motion 2004/05:MJ371 av () och () begärsatt krav på kompetensbevis för alla båtar över en viss motorstyrka införs.De framhåller att fritidsbåtar och andra mindre fartyg har en ickeobetydlig miljöpåverkan lokalt. Det rör bl.a. utsläpp från äldretvåtaktsmotorer, buller och svall från båtar som orsakar erosion på stränderna.Enligt motionärerna skulle ett sådant krav innebära en minimalinskränkning av rätten att framföra motorbåtar, eftersom det endast gälleravläggande av ett teoretiskt prov. kan det förväntas att degrundläggande kunskaper om navigering och sjövett som förare måstetillägna sig kommer att ger effekt på deras framförande (yrkande 18).I motion 2004/05:T431 av och (båda s)krävs införande av åldersgräns och obligatoriskt förarintyg förframförandet av fritidsbåt. Avsaknaden av sådana bestämmelser innebär bl.a.att minderåriga kan framföra båtar med stor motorstyrka innan de enshar laglig rätt att köra moped. På samma sätt som förarbeviset förEU-moped ger grunden för ett bättre säkerhetstänkande skulle en åldersgränsoch krav på obligatoriskt förarbevis till sjöss medföra en störresäkerhet för alla som vistas på sjön.Även i motion 2004/05:T467 av Per och (båda s) förespråkas obligatoriskt förarintyg för fritidsbåtar.Antalet rapporter om tillbud och olyckor till sjöss ökar kraftigt.Ofta är det de allt snabbare motorbåtarna som är inblandade. Alla somvistas på sjön vill känna säkerhet.Att köra motorbåt innebär ett stort ansvar, både för eget och andrasliv och hälsa, framhålls det i motion 2004/05:T489 av (). Önskemålet är att körkort för framförande avmotorbåt skall införas. Även minimiålder för framförande av motorbåtbör införas, anser de och hänvisar till bestämmelserna i fråga ommopedkörning (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeFrågor som gäller problem med den ökande trafiken med fritidsbåtar ochde problem som uppkommer för övrig båttrafik och för miljön har tagitsupp av under en lång följd av år. En redovisning för densenaste behandlingen har lämnats i det föregående.Utskottet konstaterar att målet om en säker sjöfart innebär att ingenskall dödas eller allvarligt skadas. Sjötransportsystemet skall anpassastill krav som följer av detta. I det transportpolitiska beslutetformulerades ett etappmål för som gick ut på att antaletallvarliga olyckor för bl.a. fritidsbåtar skulle halveras. Samtidigtredovisar regeringen statistik som visar att antalet allvarliga olyckori svenska farvatten minskar i alla sjötrafikkategorier utom förfritidsbåtarna; för dessa ligger antalet olyckor kvar på ungefär samma nivåsom . Regeringen anser sammanfattningsvis att delmålet förverksamheten har uppnåtts endast delvis och att detta i sin tur beror påolycksstatistiken för fritidsbåtarna.Utskottet konstaterar med stor oro att det ännu inte går att skönjanågot tydligt trendbrott i fråga om olyckstalen för fritidsbåtarna.Inte heller finns tecken som tyder på att buller och andra miljöstörandeeffekter från fritidsbåttrafiken minskar. Med ökad omfattning avfritidsbåttrafiken, ökad motorstyrka och allmänt högre hastigheter tillsjöss tenderar problemen snarare växa.Som har redovisats i det föregående har i sin rapportkonstaterat att en obligatorisk utbildning med efterföljande förarbevisskulle bidra till att långsiktiga mål om en halvering avantalet allvarliga olyckor till sjöss fram kunde uppnås.Utskottet delar denna uppfattning. bör mot denna bakgrundgöra ett tillkännagivande om att regeringen bör låta utredaförutsättningarna för införande av obligatorisk utbildning och förarbevisi enlighet med vad som förordats av och motionärerna.Genom vad nu har uttalats blir flertalet här behandlade motioner helteller delvis tillgodosedda.FritidsbåtsregisterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag med krav på återinförande av ettfritidsbåtsregister mot bakgrund av att regeringen 2005 tillkännagivit sin avsikt att återkomma till frågan i dentransportpolitiska propositionen som skall föreläggas tillsommaren 2005. En motion som går ut på att ett fritidsbåtregister intebör införas avstyrks likaså.Jämför reservation 8 (m, fp, kd).Vissa bakgrundsuppgifterObligatoriskt fritidsbåtsregisterEn obligatorisk registrering av fritidsbåtar infördes den 1 januari1988. var ansvarig myndighet för registret men självaregisterhållningen utfördes av bilregisterenheterna vid länsstyrelserna.Registreringsplikten omfattade båtar med en längd överstigande femmeter som drevs med segel eller motor samt båtar med motor med en minstamotorstyrka på 10 kW (ca 14 hk). De motiv som redovisades för ettregister var att det skulle tjäna som underlag för kontroll av ordningoch säkerhet till sjöss samt för planering av trafiken med fritidsbåtar.Registret fick även användas som underlag för planering avseende turism,friluftsliv och naturvård och för utredningar rörande skatter, tullaroch indrivning. Registret finansierades genom avgifter av båtägarna.Detta statliga fritidsbåtregister upphävdes den 1 januari 1993.Frivilligt fritidsbåtsregisterSamma år, dvs. , inledde () påuppdrag av båtförsäkringsbolagen, sin verksamhet med ett frivilligtfritidsbåtsregister. SSF övertog därmed en stor del av uppgifterna idet statliga registret. De viktigaste motiven för försäkringsbolagenatt driva registret vidare i frivillig form var att minska antaletbedrägerier och stölder samt att underlätta för polisen och försäkringsbolagenm.fl. att återbörda stulna och försvunna båtar och motorer till rättägare. Det frivilliga registret har också kunnat utnyttjas av sjöräddningenför olika syften. Försäkringsbolagen finansierar registret gemensamtoch utan att någon avgift tas ut av båtägarna. Driftskostnaderna förregistret uppges ha legat på . är privat är allmänhetens tillgång till registeruppgifternabegränsade. upphörde registret; skälet var attförsäkringsbolagen fortsättningsvis inte var beredda att täcka kostnadernaför registerhållningen.Tidigare behandling i riksdagenFrågan om återinförande av ett fritidsbåtsregister har behandlats underen lång följd av år.Våren 1995 gjorde - på trafikutskottets förslag - etttillkännagivande till regeringen om ett återinförande av sjöfartsregistret(bet. 1994/95:TU12, rskr. 1994/95:232). Mot bakgrund av vad som haderedovisats i betänkandet ansåg utskottet att regeringen borde övervägaom de fördelar som ett fritidsbåtsregister innebär från sjösäkerhets-och ordningssynpunkt motiverade att det statliga fritidsbåtsregistretåterinfördes. I det sammanhanget borde regeringen även överväga hursamhällets kostnader för fritidsbåtstrafiken skall betalas. Självfallet,fortsatte utskottet, borde regeringen vid sina överväganden beaktariksdagens beslut med anledning av motionsyrkandena om en båtskatt ochom en obligatorisk ansvarsförsäkring för bl.a. ägare av fritidsbåtar.Resultatet av regeringens överväganden borde redovisas för riksdagen.Motionerom ett fritidsbåtsregister behandlades senast av (bet. 2003/04:TU1). Utskottet anförde att frågan om införandet av ettfritidsbåtsregister och krav på en ansvarsförsäkring m.m. var underberedning inom och ansåg att resultatet av dennaberedning borde avvaktas.Sjöfartsverkets utredning om ett fritidsbåtsregister m.m.Sjöfartsverket fick regeringens uppdrag att utredaförutsättningarna för ett fritidsbåtsregister. Det redovisades förregeringen . Verkets överväganden omfattade följandefrågor.Sjösäkerhets- och ordningsperspektivBåtstölderMarknadskontroll av fritidsbåtarAnsvarsförsäkringAdministrativa och tekniska lösningar för ett båtregisterSjöfartsverket var i huvudsak positivt till att en obligatoriskansvarsförsäkring införs för i första hand större och snabbare båtar.Samtidigt, ansåg verket, är ett fritidsbåtsregister en förutsättning föratt kunna införa ansvarsförsäkringen. poängterade också- som framgått i det föregående - att det fanns skäl ur sjösäkerhetssynpunktatt aktualisera frågan om att införa åldersgräns och behörighetskravför framförande av snabbgående båtar.MotionernaI motion 2004/05:T263 av () krävs att ett statligtfritidsbåtsregister inte skall införas. Statistikuppgifterna styrker detfaktum att båtliv är en väsentlig del av svenskarnas yrkes- och fritidsliv,heter det. I motionen kritiseras regeringen för att fortsätta att drivafrågan om ett nytt statligt fritidsbåtsregister; motionären misstänkeratt ett skäl för regeringen är att kunna beskatta båtägare. Båtägarebetalar emellertid dryga bensin- och dieselskatter, anserhon och hävdar vidare att statens inkomster från fritidsbåtarna vidaöverstiger utgifterna. Båtlivet i utövas av människor i allainkomstlägen, och att belasta båtlivet med ännu fler pålagor gör attallt färre har råd att delta, vilket vore olyckligt (yrkande 1).Den motsatta uppfattningen framförs i motion 2004/05:T497 av KurtKvarnström och (båda s), krävs ett tillkännagivande ombehovet av ett båtregister. Skälet är att det - med alltfler och störrefritidsbåtar - krävs ordning och reda även på detta område.Ett båtregister skulle underlätta för många parter t.ex. polisen, tullenoch . Med ett register kan det bli lättare att hittaförsvunna och stulna båtar. Motionärerna påpekar att det obligatoriskaregistret var självfinansierat av båtägarna och medförde därmed ingenkostnad för staten.I dag betalar man skatt för sitt boende, även fritidsboende, men däremotinte för sin fritidsbåt, framhålls i motion 2004/05:T262 av HilleviLarsson (s). Hon begär att regeringen lägger fram ett förslag tillriksdagen om att införa ett båtregister, som är en förutsättning förinförande av en båtskatt. Det viktigaste skälet för en sådan skatt äralla de kostnader som båtägare förorsakar - t.ex. för hamnar, rengöringav stränder, förorening och sjöräddning - utan att i tillräckligutsträckning bidra till deras täckande. Dessutom skulle en båtskatt gevälbehövliga inkomster till staten (yrkande 1).I motion 2004/05:T293 av m.fl. (s) sägs att riksdagenbör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs omatt åter införa ett båtregister. Motionärerna hänvisar till att de avSvenska , polisen, och tullenuppmärksammats på att ett gemensamt båtregister skulle underlätta vidolyckstillbud och vid förebyggande sjösäkerhetsarbete. Även uppklarandetav det ständigt ökande antalet båtstölder skulle gynnas. Enligt förslagetkan registret göras självfinansierande genom att båtägarna får betalaen mindre avgift vid registreringen.Det frivilliga register som ersatte det tidigare obligatoriska kom attbli tämligen ofullständigt och därmed till liten nytta anser AndersKarlsson (s) och föreslår i motion 2004/05:T302 att uttalarsig till förmån för återinförandet av ett båtregister. Det tidigarebidrog till att öka sjösäkerheten och förenkla letandet efter försvunnaoch stulna båtar. Även för syftet att ta ut en skatt på fritidsbåtar ärdet nödvändigt med ett register, framhåller motionären. står denyrkesverksamma delen av sjöfarten för de kostnader som fritidsbåtarnabidrar till i form av underhåll av farleder, sjöräddning m.m.Friluftslivet till sjöss är fantastiskt, men tyvärr ingen gratishistoriaför samhället, heter det i motion 2004/05:T490 av ().Utsläpp från båtar, sopor som lämnas på öar och natur som förorenas ärbara några exempel på utgifter som belastar kommunernas budget. Honförordar inrättande av ett båtregister. Statistiken visar att antaletbåtar blir allt större som går. Att skapa ett båtregisterkänns därför mer påkallat än någonsin, anser hon.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att utredning om ett fritidsbåtsregisterfärdigställdes och att beredningen härav alltjämt pågår inomRegeringskansliet. Den del som rör ansvarsförsäkring handläggs inomJustitiedepartementet och den del som rör själva registret handläggsinom Näringsdepartementet.Regeringen anmäler i budgetpropositionen för sin avsikt attåterkomma till frågan i den transportpolitiska propositionen som skallföreläggas . Utskottet, som förutsätter att regeringenfullföljer sin avsiktsförklaring, anser att bör avvaktapropositionen i denna fråga. Med hänvisning till det anförda avstyrkssamtliga nu berörda motionsyrkanden.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Sjösäkerheten i , punkt 3 (m, fp, kd, c)av (), (), (),(), (), () ochStaffan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om sjösäkerhet i . Därmed bifallerriksdagen motionerna2003/04:T280 av Skånberg (kd),2003/04:T389 av (),2003/04:MJ408 av m.fl. (kd) yrkande 4,2003/04:MJ472 av m.fl. (fp) yrkandena 8 och11,2004/05:T395 av m.fl. (c) yrkandena 1, 4, 5och 7,2004/05:T414 av (),2004/05:T415 av i m.fl. (s),2004/05:T438 av () yrkandena 1 och 2,2004/05:T464 av m.fl. (m) yrkande 18,2004/05:MJ369 av m.fl. (fp) yrkandena 11 och12,2004/05:MJ371 av och (mp, fp)yrkandena 14, 15 och 17 samt2004/05:MJ500 av m.fl. (kd) yrkandena 8,9 och 18.StällningstagandeÖstersjöns miljö utsätts för en ökande belastning på grund avolika mänskliga aktiviteter. I takt med att nu alltmerolja genom sina Östersjöhamnar ökar också trafiken med stora oljetankfartyg,och därmed ökar risken för allvarliga oljeutsläpp. Många av områdenai är särskilt känsliga eller riskfyllda. Ett sådant ärBornholmsgattet. Ett annat är , där såväl grundstötningar somkollisioner förekommer. Olyckan där ett fartyg körde rakt ini visar att sjöfartens säkerhetssystem inte ärtillfredsställande. Trots avancerade sjöövervakningssystem och ambitiösaföretagspolicy mot alkohol på fartygen, så inträffar svåra olyckor somdenna. I ett känsligt innanhav som kan dessutom konsekvensernabli förödande. Eftersom ungefär hälften av tillhör Sverigekan det innebära att det är som råkar illa ut vid en olycka.Enligt vår mening har regeringen inte tagit frågan om skyddet av Östersjönpå tillräckligt stort allvar. Detta var särskilt tydligt genom attansökan till IMO förhalades av regeringen. Vi anser att det är av ytterstavikt att en förödelse av det slag som förlisningen av det kinesiskaoljetankfartyget gav upphov till aldrig kan inträffa igen.Numera har ansökan om klassificering av som PSSA lämnats intill IMO, som har fattat ett principbeslut. har även förslagentill PSSA-anknutna skyddsåtgärder lämnats in till IMO. Enligt vår meninghar det inte gjorts tillräckligt Vi anser att regeringen eller Sjöfartsverketinte har visat att de nu föreslagna PSSA-anknutna åtgärderna kommer attvara tillräckligt effektiva för att skydda när det gällersäkerhet och miljö. Vi anser att en redovisning bör vara så uttömmandesom möjligt, bl.a. av den vägning av motstående intressen som gjorts,allt i syfte att det slutliga valet blir det mest ändamålsenliga ochlångsiktigt hållbara. Åtgärderna bör kunna avse inte bara infrastrukturen.När det gäller trafikledning finns skäl att peka på förslaget i motionernaom miljölotsar för övervakning och kontroll. Vi välkomnar planerna påett VTS-center (), som eventuell kommer att kunnagenomföras i samarbete med Danmark.I fråga om fartygens beskaffenhet bör man kunna kräva dubbel botten ochdubbelt skrov för fartyg, som fraktar miljöfarligt gods i Östersjön.Vidare bör krav ställas på att alla oljetankrar som trafikerar använder isklassförstärkt tanktonnage. För samtligafartyg måste gälla höga krav på kontinuerlig tillsyn och ett bra underhåll.Likaså finns anledning att överväga skärpta bestämmelser när det gällerbesättningens kompetens och erfarenhet, inte minst när det gäller despeciella krav som ställs . Vidare finns olika rapporteringssystemsom skulle behöva en ökad samordning för en ökad effektivitet.Vi ställer oss också bakom vad som sägs i några av motionerna om tremetoder för att mer systematiskt kunna komma till rätta med kvarståendesjösäkerhets- och miljöproblem.En metod är att höja beredskapen genom att bl.a. utse tillräckligt mednödhamnar och öka kapaciteten för nödutryckning och oljesanering.Ytterligare en metod är att utnyttja marknadskrafterna. Vi anser attdet inom all offentlig upphandling, t.ex. inom försvaret, skall ställaskrav på miljösäkra sjötransporter. Vidare vill vi förorda Havsmiljökommissionensförslag om samverkansavtal mellan , och om att lastägaren åtar sig att använda sigav fartyg som uppfyller vissa krav utöver de rent kostnadsmässiga, såsommiljökrav. Dessutom kan man stimulera branschen att inrätta någon formav miljömärkning eller miljöklassningEn tredje metod är att driva samarbetet i EU: att de åtgärder somframförs i resolutionen från den parlamentariska somhölls genomförs.Sammanfattningsvis anser vi att det i motionerna finns en rad konkretaförslag som borde ha prövats i samband med arbetet med PSSA-anknutnaskyddsåtgärder. De åtgärder som presenteras i resolutionen från denparlamentariska som hölls , däriblandframtagande av ett Östersjömemorandum för att säkerställa en ekologisktsund sjötransport i hela , borde ha övervägts i dessasammanhang.Det är angeläget att arbetar vidare för att ytterligareutveckla instrumentet med PSSA-anknutna skyddsåtgärder. Särskilt angelägetär att aktivt bidrar till att ansluter sig tillPSSA-samarbetet. EU har visserligen betytt mycket för arbetet med sjösäkerhetmen insatserna har inte varit tillräckligt inriktade påförebyggande åtgärder utan mer utgjort en reaktion på redan inträffadeolyckor. är det värt att betona att den senaste utvidgningeninnebar att stora sjöfartsländer som och har blivit en delav EU och att numera nästan halva världsflottan finns inom EU.