bet · GS01SFU17 · 2005-08-22 00:00:00 — Men det är material även från andra viktiga källor som UNHCR,frivilligorganisationer, utländska myndigheter med mera.I propositionen föreslås också en ny instans- och processordning iutlännings- och medborgarskapsärenden som innebär en tvåpartsprocess.Det innebär alltså att man ska ha möjlighet till muntlig förhandling.Meningen är att verkets personal ska föra talan i domstol. Vi har mycket begränsad processvana. Det är alltså fråga om en stor ochviktig förändring av vår verksamhet. Vi måste rekrytera personal ochutbilda den personal som finns. Vi räknar med att ha processförare påde tre orter som är angivna i propositionen, det vill säga i ,och , där länsrätterna ska vara migrationsdomstolar.Vi uppskattar att vi inledningsvis kommer att ha muntliga förhandlingari en stor del av asylmålen. Men vi tror också att andelen muntligaförhandlingar i de ärenden som handlar om tillstånd och medborgarskapsärendenkommer att bli betydligt lägre. Våra beräkningar innebär att vi kommeratt behöva cirka 80 personer som ska fungera som processförare med denhär uppgiften.Det finns en stor förändring för vår verksamhet utöver det som jag redanhar nämnt som handlar om prövning av verkställighetshinder. Ett beslutom avvisning och utvisning får icke verkställas om det föreliggermedicinska hinder eller andra synnerliga skäl. Verket får alltså en nyoch mycket svår uppgift när det gäller att pröva verkställighetshinder.Det övergripande syftet med den nya utlänningslagen är att få tillstånd ett starkare incitament för att relevanta skäl förs fram redan ibegynnelsen av ett ärende.Det är också viktigt att ha en bra kommunikation med de sökande för att,som sagt var, samtliga skäl ska framföras . Men vi tror att minstlika stor betydelse i det här sammanhanget kommer säkerligen den totalahandläggningstiden och möjligheten att genomföra ett effektivtåtervändandearbete att ha.Övriga konsekvenser som vi bedömer är att personalen måste fåutbildning. Det kommer att krävas ganska stora utbildningsinsatser. Närdet gäller lokaler kommer även vi att behöva söka lokaler som fungerartillsammans med de lokaler som domstolarna kommer att behöva.Den stora förändringen ligger inom IT-området och IT-stödet, där, somjag nämnde, landinformationssystemet ska utvecklas och anpassas. Men vimåste också kunna skapa tekniska förutsättningar för att på ett lättoch smidigt sätt kunna lämna information till domstolarna.Vi ska arbeta tillsammans med de tre migrationsdomstolarna och enmigrationsöverdomstol. Vi ska också kunna säkra att ärendeflödet, detvill säga underlagen, går snabbt och smidigt fram för att den sökandeska få besked så snabbt som möjligt.Hur bedriver vi förberedelsearbetet? Vi arbetar i projektform. Vi harett stort projekt som leds av , och vi har tre delprojektdär vi koncentrerar oss på just de områden som jag nämnde för er.Sten , Utredningen om domstolsprövning av utlänningsärenden m.m.: Det här är en väldigt stor reform för asylprocessen men naturligtvisockså för de mottagande domstolarna. Det jag ska säga här är ganskaselektivt. Jag ska inte trötta er med alla delar av förberedelsearbetet.Vi beräknar, även om osäkerheten här är ovanligt stor, att vi får merän 17 000 mål till de tre länsrätterna och att vi får mer än13 000 mål till kammarrätten. Det innebär för berörda domstolaren fördubbling av verksamheten eller mer. Det betyder att vi sammantagetska anställa, tror vi, ungefär 600 nya människor. För er kan det möjligenvara intressant att veta att vi räknar med ungefär 7 000 nya nämndemannadagar,så vi ska rekrytera 1 200 nya nämndemän. Det är tolkar, biträden,IT-personal och annat. Dessa data räcker för att visa att det här är enjätteoperation.I grunden är det en bra reform. De här ärendena rör vad som är grundläggandeoch avgörande för enskilda människor, och det är viktigt att det skeri bra former.Nu tillhör jag inte belackare. Jag anser attUtlänningsnämnden i allt väsentligt har gjort ett bra jobb under besvärligaförutsättningar. Jag vill också framhålla att personalinte är onda och hänsynslösa människor, utan att de är hårt arbetandeoch samvetsgranna människor, så att det inte ska råda någon tveksamhetpå den punkten.Men det är ändå motiverat att ändra systemet. Det är frågor som typisktsett hör hemma i förvaltningsdomstolarna - förhållanden mellan denenskilde och det allmänna. Det är inte väsensskilt från vad vi redan hari förvaltningsdomstolarna. Vi har ju en ganska varierande karta meddrygt 500 måltyper , och några till gör väl ingen störreskillnad just när det gäller den saken, även om det är många ärenden.Detär motiverat med ett reguljärt och reglerat tvåpartsförfarande efterförvaltningsmyndighetens beslut där förvaltningsmyndigheten också blirmotpart.Det är viktigt med större öppenhet i beslutsunderlaget. Det är bra medvanliga regler för muntlighet i den första domstolsinstansen, nämligenom någon begär det och det inte är uppenbart obehövligt, vilket säkertkommer att leda till att det i framför allt asylärenden regelmässigtblir muntlig förhandling. Det blir bättre garantier än för får möjlighet att lägga fram sin sak. Avgörandet kommer att presenterasöppet. Alla skäl kommer att anges. De kommer att kunna bemötas. Och detkommer att gå att överklaga för att få till stånd en överprövning, inteen omprövning. Det är viktigt i processrätten, både i allmänna domstolaroch i förvaltningsdomstolar, att det inte är fråga om att man ska göraom hela processen när man överklagar, utan det är en överprövning ochinte en omprövning av vad som har ägt rum i första instans.När det här väl är sagt, som är positiva ord om den här förändringen,vill jag framhålla att den som tror att det här automatiskt leder tillväsentliga ändringar i sak, det vill säga i hur ärendena slutar ochavgörs, misstar sig. Hur ärendena slutar i sak beror på lagstiftningen.Det är där som valen görs, och det är den som domstolarna tillämpar påsamma sätt som gjort . Jag tror för övrigt inteatt vi i förvaltningsdomstolarna typiskt sett är snällare än vad de äri , men det får väl framtiden visa.Dessutom ser morgondagens beslutsfattare i princip likadana ut som dagens.Ordförandena i är domare i allmänna domstolar elleri förvaltningsdomstolar som är tjänstlediga från sina domartjänster ochsom jobbar där. Handläggningen har också många gemensamma drag.Ett stort bekymmer är förhoppningarna om att det ska gå fortare. Mankan säga att den nya processordningen inte i sig innebär att det gårfortare. Det blir mera muntlighet och dessutom ytterligare en instans.Vi räknar kallt med att alla avslag kommer attöverklagas till länsrätt och att alla länsrättens avslag kommer attöverklagas till kammarrätten. Det finns inget som helst skäl att tro attnågot annat kommer att inträffa.Det här blir en ny roll för kammarrätten som prejudikatsinstans,slutinstans, vilket i och för sig är spännande men som också kommer attbli just en ny roll. Vi får fundera på hur vi på bästa sätt ska lösadetta.Vi arbetar nu allt vad vi orkar med det här. Jag har tre roller, delssom utredare, dels som aktiv i projekt, dels som chefför en av de mottagande domstolarna, och jag kan försäkra er att någrafritidsproblem finns inte.Mycket kan hinna bli bra, och det vill vi. För kammarrättens och ävenför länsrättens del är det inte minst viktigt att vår befintliga personalser de positiva sidorna med förändringen. Jag ska inte sticka understol med att det finns en viss skepsis i våra organisationer motförändringen. Men vi vill försöka få den positiva synen på den att överväga.Det hänger bland annat ihop med att vi redan från början måste försökaintegrera den nya verksamheten med den vi redan har. Det ska inte blitvå olika domstolsorganisationer inom förvaltningsdomstolarna, utan viska få ihop det här direkt.Kritiska faktorer? Ja, den jättelika förändringen. Finns de här 120domarna? Tillsättningsförfarandet när det gäller domare är ganskakomplicerat. Det är något slags guanomodell som man tillämpar där, så dettar sin tid. Och det är många andra människor, som jag tidigare sade,som ska rekryteras. Men jag tror att med förskjutningen på tre månaderbör det finnas hyggliga utsikter att klara rekrytering och i bästa fallockså viss utbildning av den nya personalen. En annan sak är att detinte är fråga om att befolka de nya ärendena med bara befintlig personal.En viktig strategi i integrationen är faktiskt att förmå en del av demsom redan finns i våra domstolar att arbeta med de nya ärendena ochvice versa. Vi får se hur vi lyckas med det, men jag tror att det ärviktigt. Det kommer nog att fungera hyggligt.När det sedan gäller lokaler kan det låta trivialt, men det är detstörsta bekymret relativt tillgänglig tid. Om det är någonting som störmin nattsömn så är det detta.Det är viktigt med ändamålsenliga lokaler och goda arbetsmiljöer. Detgår inte med vilka baracker som helst. För att ta ett exempel så behöverLänsrätten i uppemot 20 nya förhandlingslokaler för att dethär ska gå ihop, och sådana lokaler växer inte på träd.Med nuvarande tidsplan kommer bara Länsrätten i att klara av attfå lokaler fram till . För övriga tre domstolar blir detprovisorier. Det är en olägenhet när det gäller rekrytering av personal,när det gäller arbetsmiljö, när det gäller den viktiga integreringsfråganoch en del annat.Tiden är alltså vår mest kritiska faktor. Dessutom blir redan hårtansträngda domstolar dubbelt så stora. Därför är det viktigt att vi framtill ikraftträdandet får goda möjligheter att beta av balanser och annatså att mottagandet kan bli så ståtligt som det ska bli.En sak som det trots allt kan finnas skäl att stryka under är attriksdagen ännu inte har fattat något beslut om att det här ska ske. Iblandfår man intryck av att alla tror att detta redan är bestämt, men talmannensklubba har inte fallit.Domstolsväsendet är tills vidare förhindrat att ingå anställningsavtal.Vi kan inte hyra lokaler. Det är svårt att realförhandla när man intekan träffa avtal. Vi hoppas att det här ska kunna lösas. Det finns ettförslag i vårpropositionen om att regeringen ska bemyndigas att ge ossde här möjligheterna. Det är viktigt att detta kommer till stånd ,framför allt när det gäller lokaler.Charlotte nämnde Lagrådets yttrande. Jag tycker att det förtjänaratt upprepas att Lagrådet när det gäller tidpunkten för genomförandetförordade med stöd av ganska utförlig argumentation, som ni säkert harläst allesammans, . Man skrev också: . arbetar vi med de här förutsättningarna så hårt som vikan. Vi gör vad vi kan.Vi får inte låta tidsnöden skymma att reformen är angelägen och att detfinns rättssäkerhetsvinster att göra. Det finns också vissa fördelarför de mottagande organisationerna. Jag brukar framhålla för min personalatt det inte är alla verksamheter, vare sig privata eller allmänna, somfår växa . Det är motsatsen som brukar gälla. Vi kommeratt få en bra föryngring. Vi kan få en vitalisering också av våraarbetsformer. Det ser jag som något positivt.Nu finns det i alla fall äntligen en proposition. I bästa fall får vii närtid rätt att börja anställa människor och förhandla och träffaavtal om lokaler. Det kommer som sagt inte att bli bra från början, menmed ett helhjärtat stöd från regeringen, en snabb behandling, som nihar ställt i utsikt här, och om vi får förståelse för ett strategisktstöd i viktiga frågor så kan det här gå bra och bli bra. Min störstareservation gäller alltså tiden, men det kan väl knappast ha undgåttnågon.Trots allt slutar jag med en någorlunda optimistisk ton. Det ska nogkunna bli något slags ordning på det här, i alla fall . Mendet är bekymmersamt om det blir dåligt i början.Ingvar , Länsrätten i : Jag representerar alltså en avde tre länsrätter som är tilltänkta som migrationsdomstolar. Jag tänkteta upp några frågor med den här nya processen som kommer att beröradomstolarna. Låt mig först säga - om jag sedan kommer att låta negativ- att mycket i detta är mycket, mycket bra. Det kommer säkert att borgaför en ökad rättssäkerhet på området.Propositionen innebär i huvuddragen att ärenden kommer att föras överfrån förvaltningsmyndigheten, , till allmännaförvaltningsdomstolar. För oss som arbetar inom de berörda domstolarna ärdet en stor utmaning och en stor förändring som helt klart kommer attpåverka arbetet totalt sett inom domstolarna.I och för sig ligger reformen i linje med den utveckling som har varitett bra tag , där förvaltningsrättskipning successivt har flyttatsfrån myndighet till förvaltningsdomstol. Tyngdpunkten har flyttats nedi instanskedjan till första instans.Men man måste komma ihåg att utlänningsmålen har en speciell karaktär.De målen kan inte rakt av jämföras med förvaltningsmål i allmänhet.Till detta kommer att måltillströmningen med all säkerhet kommer attvariera kraftigt över tiden beroende på omvärldsfaktorer som vi härhemma inte kan påverka. Det hela gör att reformen har en helt annandignitet och en helt annan omfattning än vad vi har varit med om tidigarei förvaltningsdomstolarna.Dessutom kommer reformen i ett läge där måltillströmningen allmänt settökar till domstolarna och balansläget är mycket besvärande.Allt detta innebär och kräver att organisationen för att ta emot de nyamålen är noga genomtänkt. Målen kan inte bara lyftas in som vilken annanmålgrupp som helst. Därför pågår också just , framför allt iDomstolsverkets regi, ett mycket omfattande förberedelsearbete så att reformenska kunna genomföras så smidigt som möjligt.När jag har sagt det här vill jag betona att man inte skaöverdriva det speciella med de här målen. Strävan måste vara att målenska hanteras i den ordning och under de förutsättningar som gäller förförvaltningsdomstolarna.Många mål hos länsrätterna har förturskaraktär. Det gäller LVU,LVM och psykiatrimålen. De tränger ofta ut andra angelägnamålgrupper som skattemålen och socialförsäkringsmålen. Just i dessa målökar balanserna på ett oroväckande sätt.För att klara hela den nya samlade verksamheten med länsrättens nuvarandeområde utökat med utlänningsmålen menar jag att det säkert blir nödvändigtatt inledningsvis hantera målen inom länsrätterna i en särskild ordning.Det behöver byggas upp speciella avdelningar för dessa mål där man såsnabbt som möjligt kan få en hög kompetens till stånd. Men finnsdet, precis som sade, skäl att sträva mot en integreringmellan måltyperna så att man inte fastnar i något som kan liknas vid enspecialdomstol för just utlänningsmålen.I förvaltningsrättskipningen är grundprincipen skriftligt förfarande.Det är ett enkelt och billigt förfarande. Inslaget av muntlighet harökat markant . förutsätter propositionen om utlänningsmålenett stort inslag av muntlighet i migrationsdomstolarna. Man kan sägaatt det blir mer regel än undantag, och det innebär i sin tur en mycketstor omställning för länsrätterna som måste kunna hanteras. Det krävernoggranna förberedelser, inte minst av praktiskt slag, i form av förbereddasäkerhetsarrangemang, ändamålsenliga förhandlingslokaler och liknande.Behovet av tolkar och offentliga biträden kommer att bli mycket stort.Detta fordrar i sin tur ordentligt med tid för att förbereda genomförandet.I propositionen föreslås som ikraftträdandedatum. Jagskulle egentligen ha önskat mig ytterligare tid för förberedelsearbetet.Som sades här tidigare så kommer det åtminstone inte i ochStockholm att finnas domstolslokaler klara vid ikraftträdandet.Vid migrationsdomstolarna kommer utlänningsmålen att hanteras i entvåpartsprocess med som motpart till den enskilde. Frånrättssäkerhetssynpunkt är detta bra. Det kan säkert leda ökad legitimitet för avgörandena. Även det stora inslaget av muntlighetsom kan förväntas är en bra markering av behovet av ökad rättssäkerhetoch bör vara till fördel för den enskilde.Det är bra, men jag måste ändå peka på att man ska vara medveten om attdetta förfarande kommer att ta tid och resurser i anspråk på ett heltannat sätt än vad som gäller för den skriftliga processen.Domstolsförfarandet bygger på öppenhet och insyn, och jag förstår attbehovet just av detta har varit ett viktigt motiv för att utlänningsmålenska föras över till domstol. är utlänningsmålen omgärdade av enmycket sträng sekretess. Hur det blir i migrationsdomstolarna övervägsför närvarande i förberedelsearbetet. Propositionen säger inte särskiltmycket i den delen.Jag vill bara avslutningsvis peka på vikten av att sekretessfrågornablir ordentligt genomlysta så att man hittar den rätta balansen mellanbehovet av öppenhet och insyn och behovet av att skydda uppgifter somär känsliga för den enskilde.Kjell , : Det har gått mer än 14 årsedan i ett remissvar motsatte sig att en utlänningsnämndskulle införas som överprövningsinstans. Skälet var kraven på rättssäkerhet.Samfundet befarade bland annat att muntlig handläggning i stort settinte alls skulle komma i fråga och att alltför många ärenden skullekomma att, på okända kriterier, ses som enkla och därmed kunna avgörasav en ensam ordförande. Vår principiella inställning var att det i denövervägande delen av överklagandeärendena, om asyl, familjeåterföreningoch medborgarskap, var fråga om en rättstillämpning.Vi framhöll att detta också gällde tillämpningen av internationellakonventioner. I enlighet med de principer som lagstiftaren redan dåhade tagit ställning för - att överklagandeärenden, där rättsfrågan ärhuvudsak, ska gå till domstol - föreslog vi att överprövning skulle skei allmän förvaltningsdomstol. Samfundet motsatte sig en politisk styrningav praxis.Det är glädjande att vi nu kan välkomna regeringens förslag att flyttaprövningen till domstol. Rättssäkerheten kommer att öka, inte minstgenom att tvåpartsförfarande införs, att muntliga förhandlingar hållsoch att utlänningen och hans ombud får del av Migrationsverketsbeslutsunderlag. beklagar vi att förslaget ändå innehåller såmånga lösningar som särskiljer sig från förvaltningsprocessen i övrigt.Vi väljer nu att se reformen som ett mycket viktigt steg mot atträttstillämpningen inom utlännings- och medborgarskapsrätten normaliserasoch integreras.Regeringen har föreslagit att ändringarna ska träda i kraft den 31mars 2006. Samfundet anser emellertid att det är nödvändigt att tidpunktensenareläggs ; reformens grundläggande syften får interiskeras genom ett för tidigt ikraftträdande. Det är av största viktatt domstolarna redan från början kan motsvara högt ställda krav påkvalitet i prövningsförfarandet och korta handläggningstider. Att fåväl utbildad och tillräckligt stor personal på plats i väl anpassadelokaler måste kunna få ta ytterligare tid. Det är alltså av ytterstavikt att verksamheten tillförs tillräckliga resurser.I det här sammanhanget framhåller samfundet att det måste beaktas attdomstolsväsendet är underfinansierat. På grund av olika förändringar ilagstiftningen har målbalanserna ökat i länsrätterna med ,som domstolarna tvingats göra betydande besparingar iverksamheten. Situationen för de allmänna förvaltningsdomstolarna är redani dag bekymmersam och i vissa fall oacceptabel.I remissvar har samfundet liksom Kammarrätten i uppmärksammatatt ett nytt domstolsförfarande helst inte bör börja med en ingåendebalans av ärenden. Balansen riskerar nu att bli mycket stor. Det kaninnebära en så stor belastning på det nya systemet att det riskerar atthaverera. Samfundet menar att regeringen eller bör beviljauppehållstillstånd av humanitära skäl åt vissa utlänningar som befinnersig i , med tidigare så kallade väntetidsförordningar som förebild.Det bör med vissa undantag gälla bland andra asylsökande oavsett omlagakraftvunnet beslut finns eller inte. När det gäller dem som redanhar fått sådant beslut kan samfundet inte utesluta att det finns åtskilligasom borde ha beviljats tillståndet men inte fått detta på grund avtillkortakommanden i det nuvarande utrednings- och beslutssystemet.I avvaktan på att det nya prövningssystemet genomförs är det angelägetatt beviljar uppehållstillstånd i samtliga de fall därförutsättningar för det faktiskt finns hos verket. Den asylsökande ochhans biträde bör redan i det nuvarande förfarandet få kunskap om den såkallade landinformationen och den inte publicerade praxis som kan påverkaärendeutgången. Information om det bör lämnas före den muntliga genomgångenmed föredragande och beslutsfattare hos verket. Det finns en kultur avmisstro mot asylsökande som inte kan åtgärdas genom lag men som harstor betydelse och som måste förändras. Det är angeläget att det inteförekommer schabloniserade tilltrosbedömningar.I väntan på det nya systemet är det vidare viktigt bland annat attUtlänningsnämnden tillåter muntlig handläggning inför ordförande ochledamöter i väsentligt större utsträckning än , framför allt itilltrosärenden.Genom dessa och andra åtgärder bör rättssäkerheten med andra ord stärkasunder väntetiden på det nya systemet. Det får inte bli så att balanseravarbetas på bekostnad av kvalitet och säkerhet.I det här inledningsanförandet vill samfundet beröra vissa speciellafrågor.Handläggningen av säkerhetsärenden hos regeringen måste ses i ljuset avSveriges internationella förpliktelser. Detta har aktualiserats senastav beslut av mot tortyr, CAT, då Sverigefälldes för konventionskränkningar.Artikel 3 i förutsätter att det efter ett beslut omavvisning eller utvisning finns "an opportunity for effective, independentand impartial review of the decision to expel or remove - - - when thereis a plausible allegation that article 3 issues arise." Beslutet av CATinnebär alltså att inte har uppfyllt denna skyldighet att ha enprocedur som ger möjlighet till en effektiv, oberoende och opartiskomprövning av beslutet. har förpliktats att förhindra liknandekränkningar . Med nuvarande förfarande torde regeringen alltsåvara förhindrad att fatta avvisningsbeslut i ärenden av det här slaget.Brådskande reformer krävs som inte torde kunna anstå till dess att dennya utlänningslagen i övrigt träder i kraft. Det står klart att regeringeninte längre får förordna om omedelbar verkställighet i de fallen.Sökanden måste nämligen ges en skälig tid efter regeringens beslut attkunna vända sig till CAT.Samfundet anser inte heller att den föreslagna proceduren uppfyllervåra internationella åtaganden och menar för sin del att regeringeninte ska besluta i säkerhetsärenden utan att även de ska avgöras avdomstol där den sökande tillförsäkras grundläggande rättigheter såsomatt ha fått del av grunden för anklagelserna och att få försvara sig.Om en domstol ska yttra sig till regeringen måste det vara Högstadomstolen och inte kammarrätten.Sverige har en ovillkorlig skyldighet att respektera Europadomstolensdomar. bör enligt samfundets mening se till att motsvarandeskyldighet införs vad gäller beslut av FN:s övervakningskommittéer,såsom CAT.I ljuset av en dom av finns detinte längre något utrymme att vägra inhibition av synnerliga skäl närdet gäller domstolens beslut om interimistiska åtgärder. Det bör detenligt samfundet inte heller finnas beträffande motsvarande beslut avFN:s övervakningskommittéer. De synnerliga skälen bör utmönstras.Jag ska säga något kort om offentligt biträde. Samfundet anser attMigrationsverkets beslut om förordnande, ersättning med mera bör återförastill rättshjälpsmyndighet. Verket bör inte förordna biträde åt sinmotpart och ha ekonomisk makt över honom eller henne.Det är vidare vilseledande att, som regeringen gör, påstå att innehålleti 18 kap. 1 § första stycket 4 motsvarar 11 kap. 8 § utlänningslagen.Det är här fråga om en betydelsefull inskränkning i rätten till biträdesom regeringen inte ger någon som helst förklaring till. Samfundetmotsätter sig förslaget att ett biträde ska arbeta endast med frågan omförvar i ärenden om verkställighet där utlänningen hållits i förvar imer än tre dagar.När det gäller prövningen i kammarrätten och kravet på extraordinärdispens så uppmärksammar samfundet i likhet med Lagrådet att förslagetom prejudikatsdispens i förening enbart med extraordinär dispens vidöverklagande till kammarrätten leder till att möjligheterna begränsasatt få till stånd rättelse i en länsrätts avgörande som med fog kanuppfattas som felaktigt.