bet · GT01SoU5 · 2005-11-22 00:00:00 — Resultatet av det arbete som pågår på området bör avvaktas. bör inte ta något initiativ. Motionerna 2004/05:Ju331 (v) yrkandena 10 och 11, 2004/05:So362 (s), 2004/05:So395 (c) yrkande 3, 2004/05:So398 (fp) yrkande 6, 2004/05:So410 (v) yrkande 21, 2004/05:So520 (c) yrkande 1, 2004/05:So602 (kd) yrkande 6, 2004/05:So611 (s) yrkande 2, 2004/05:So640 (kd) yrkande 9, So313 (kd) yrkande 6, So606 (v) yrkande 18, So632 yrkandena 1 och 2, So662 (kd) yrkande 9 och So695 (kd) yrkandena 3 och 4 får i huvudsak anses tillgodosedda. Motion So699 (mp, -) yrkande 40 rör frågan om att barn som bevittnat våld mot en närstående skall ses som brottsoffer. Utskottet konstaterar att en proposition om barn som bevittnat våld är aviserad. Motionen får i huvudsak anses tillgodosedd. Alla barns grundläggande rätt att inte bli utsatta för våld, övergrepp eller annan kränkande behandling av vuxna måste starkt värnas. När det gäller barn som riskerar att utsättas för eller utsätts för sexualbrott är det därför oerhört viktigt att det arbete som gjorts inom för att utveckla verksamma metoder för att förebygga och tidigt upptäcka utsatta barn får genomslag. Vidare finns en ny sexualbrottslagstiftning som bl.a. syftar till att öka skyddet för barnen. Utvecklingen av s.k. barnahus kan förmodas få positiv betydelse för omhändertagandet av barn som utsatts för övergrepp och deras familjer. Motionerna 2004/05:Ju482 (kd) yrkandena 5 och 7, 2004/05:So512 (kd) yrkande 5, Ju421 (kd) yrkande 2, So557 (kd) yrkande 5 och So647 (kd) yrkandena 8 och 9 får enligt utskottet anses i huvudsak tillgodosedda genom det arbete som pågår. Motionerna 2004/05:So512 (kd) yrkande 8, So557 (kd) yrkande 8 och So699 (mp, -) yrkande 27 tar upp frågan om hur barn påverkas av att utsättas för pornografi och sexualiserade bilder samt hur det påverkar deras syn på sexualitet. Utskottet instämmer i den oro för barnen som uttrycks i motionerna. Även på detta område är det förebyggande arbetet med att upptäcka barnen av central betydelse. Utskottet kan dock inte ställa sig bakom de riksdagsinitiativ som begärs i motionerna. Utskottet avstyrker även motion 2004/05:So510 (s) yrkandena 1, 3 och 4 med begäran om kartläggning och statistik av sexuella övergrepp mot barn. I betänkandet Vräkning och hemlöshet - drabbar också barn (SOU 2005:88) görs bedömningen att barns behov av skydd mot att vräkas från sin bostad i och för sig bör kunna tillgodoses genom socialtjänstlagens nuvarande regler. Det problematiska tycks vara lagens tillämpning, organisation och metoder. Härtill kommer sådant som situationen på den lokala bostadsmarknaden, bristande medvetenhet om problemet samt varierande lokalt intresse för att med hjälp av befintliga bostadspolitiska instrument förbättra situationen. I betänkandet finns förslag till vilka uppgifter som bör prioriteras i det sociala arbetet med vräkningshotade familjer. Utskottet förutsätter, mot bakgrund av den särskilde utredarens förslag, att alla rimliga åtgärder vidtas för att undvika att vräkning av barnfamiljer över huvud taget blir aktuellt. Något initiativ från sida behövs inte. Motionerna 2004/05:So391 (v) yrkande 3, 2004/05:So398 (fp) yrkandena 1-3, 2004/05:So527 (s), 2004/05:Bo309 (fp) yrkande 9, So318 (fp) yrkande 6, So556 (fp) yrkande 17, So648 (v) yrkande 7 och Bo214 (fp) yrkande 13 får anses i huvudsak tillgodosedda med det anförda. Motionerna 2004/05:So358 (m) yrkande 1, 2004/05:So479 (s), 2004/05:So575 (s), So331 (v) och So408 (fp) yrkandena 1-3 tar upp andra aspekter på ekonomisk utsatthet bland barn. Utskottet anser att de viktigaste faktorerna för att förhindra att barn drabbas av ekonomisk utsatthet är att barnets föräldrar har arbete samt att det finns generella välfärdsåtgärder. Eftersom det finns samband mellan familjeekonomin och utsatthet bland barn är det, för att förhindra att barnen drabbas av ytterligare negativa konsekvenser av familjens försämrade ekonomi, enligt utskottet viktigt att förskola och skola håller jämn och god kvalitet för alla och att det finns en högkvalitativ hälso- och sjukvård som är tillgänglig för alla. Resultatet av pågående arbete på området bör avvaktas. Positivt är också förslagen om en generell satsning på barnfamiljer i form av bl.a. höjda barnbidrag och flerbarnstillägg från (prop. 2005/06:1 utg.omr. 12 s. 26). I de fall barnfamiljer ändå hamnar i en ekonomiskt utsatt situation och behöver ekonomiskt bistånd är det naturligtvis viktigt att barnens situation uppmärksammas så att barnen får erforderligt bistånd för sina behov. Utskottet anser att motionerna i stor utsträckning får anses tillgodosedda. Utskottet har förståelse för begäran i motion 2004/05:So306 (s) om att barn i utsatta familjer och deras föräldrar kan behöva särskilt stöd i skolarbetet. Utskottet kan dock inte ställa sig bakom något riksdagsinitiativ. Motionen avstyrks därför. Några motioner tar upp frågan om att inrätta ett nationellt riskbarncentrum. Denna fråga har övervägts av Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén som gjorde bedömningen att en stor del av verksamheten som skulle bli aktuell i ett sådant centrum med all sannolikhet blir tillgänglig genom de uppföljningar och utvärderingar som kommer att göras av de s.k. barnahusens verksamheter. Kommitténs förslag har överlämnats till regeringen. Utskottet anser inte att beredningen av förslagen bör föregripas. Motionerna 2004/05:So437 (v, mp) yrkandena 1 och 2, 2004/05:So636 (s) och So699 (mp, -) yrkande 38 avstyrks därför. Motionerna 2004/05:So512 (kd) yrkande 9, 2004/05:So644 (kd, m, fp, c) och So557 (kd) yrkande 9 tar upp frågan om att inrätta regionala centrum där barn i utsatta situationer skulle kunna få stöd av olika myndigheter som samverkar för att hjälpa barnet. Utskottet anser att motionerna tillgodoses genom den försöksverksamhet med samverkan under gemensamt tak vid utredningar kring barn som misstänks vara utsatta för allvarliga brott som bedrivs genom de s.k. barnahusen. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om den skyldighet att samverka i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa som följer av 5 kap. 1 a § socialtjänstlagen (2001:453). Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att något riksdagsinitiativ inte behövs. Utskottets förslag i korthet bör avslå motioner om bl.a. förebyggande arbete mot könsstympning, ändring av lagen om omskärelse av pojkar och förbud mot omskärelse. Utskottet hänvisar när det gäller könsstympning bl.a. till det arbete som pågår. Beträffande frågor om omskärelse har regeringen aviserat att den avser att återkomma till med en rapportering utifrån det tillkännagivande som tidigare getts. Jämför reservation 24 (m, fp). Flera motionsyrkanden gäller könsstympning. I motion 2004/05:Ju488 av m.fl. (m) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om förebyggande arbete för att motverka könsstympning. Motionärerna anför bl.a. att det förebyggande arbetet inom skola, socialtjänst, fritidsgårdar, dagis och polis måste intensifieras. Likaväl som anmälningsplikt föreligger för skolans personal när det upptäcks att ett barn far illa bör anmälningsplikt enligt motionärerna föreligga om det upptäcks eller misstänks att en flicka genomgått könsstympning. Liknande yrkande framförs i motion So311 av och (båda m) yrkande 1, motion 2004/05:Ju293 av m.fl. (fp) yrkande 4, motion Ju380 av m.fl. (fp) yrkande 27, motion Sf383 av m.fl. (fp) yrkande 21 och motion So406 av m.fl. (fp). I motion So311 yrkande 2 begärs dessutom ett tillkännagivande om sekretesshinder och könsstympning. Motionärerna anför bl.a. att det är rimligt att hälso- och sjukvårdens samt misstankar om könsstympning av underårig får lämnas till polis och åklagare. I motion A370 av m.fl. (kd) yrkande 34 begärs ett tillkännagivande om en utredning om vilka åtgärder som måste vidtas för att komma till rätta med problemet med kvinnlig könsstympning i . En likadan begäran finns i motion 2004/05:A352 av m.fl. (kd) yrkande 25. I motion 2004/05:So441 av () yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om skärpning av tillämpningen av lagen till skydd mot könsstympning av flickor. Ett liknande yrkande framställs i motion So449 av (). Vidare begärs i motion 2004/05:So441 yrkande 2 ett tillkännagivande om upprättande av en handlingsplan för att skydda de flickor som riskerar att utsättas för könsstympning. Omskärelse berörs i tre motioner. I motion 2004/05:So242 av de och (båda m) begärs att regeringen lägger fram förslag till sådana lagändringar att en åldersgräns för manlig omskärelse som ej är medicinskt motiverad införs. I motion 2004/05:So440 av () begärs ett tillkännagivande om förbud mot omskärelse av pojkar. begär i motion So527 yrkande 1 att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att lagen (1982:316) om förbud mot könsstympning av kvinnor görs könsneutral så att den även kommer att skydda pojkar . Motionären anför bl.a. att svensk lagstiftning har en tillåtande hållning mot könsstympning av pojkar och att könsstympning innebär ett mycket större ingrepp i ett barns liv än vad som är försvarbart. I motionens yrkande 2 begärs att regeringen återkommer med förslag om utvecklingen av ett kunskapscenter om könsstympning som även omfattar könsstympning av pojkar. Motionären hänvisar till den kunskapsbank om kvinnlig könsstympning som finns hos . Bakgrund och tidigare behandling I utskottet har senast behandlats motioner om könsstympning i det av godkända (rskr. 2003/04:227) betänkandet 2003/04:SoU9 Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter samt andra barnfrågor. Utskottet avstyrkte motionerna bl.a. med hänvisning till den nationella handlingsplanen mot kvinnlig könsstympning och till anmälningsskyldigheten enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) (s. 52, res. m, fp, kd, c). I betänkandet avstyrktes även ett par motioner om omskärelse (s. 53). Socialstyrelsenhar ett regeringsuppdrag att förebygga kvinnlig könsstympning i (uppdrag att förebygga kvinnlig könsstympning i , skrift ). Målet med regeringsuppdraget är att könsstympning av flickor bosatta i inte skall förekomma. anför i skriften bl.a. att i första hand kommer utvecklingsarbetet och arbetet mot professionen inom skola samt polis och åklagare att fortsätta. Uppdraget kommer att utföras i samråd med ett flertal myndigheter, kommuner, landsting och berörda organisationer. Dessutom kommer kommuner, religiösa ledare, föreningar, organisationer och berörda flickor att ingå i projektet. Vidare har tagit fram ett utbildningsmaterial som gäller kvinnlig könsstympning (Kvinnlig könsstympning - Ett utbildningsmaterial för skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård) riktat till personal inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, skola, m.fl., som på ett eller annat sätt kommer i kontakt med människor som har könsstympning som en del av sin kultur. Avsikten med materialet är att ge berörd personal möjlighet att förvärva och fördjupa sina kunskaper om kvinnlig könsstympning. Detta kan enligt leda till förbättrade metoder vad gäller omhändertagande och bemötande av kvinnor som könsstympats eller flickor som riskerar att könsstympas. hemsida har en avdelning om kvinnlig könsstympning (en kunskapsbank på webben om kvinnlig könsstympning). Syftet med de nya sidorna är enligt att ge verktyg till alla som kan komma i kontakt med personer som har könsstympning som en del av sin kultur. Här finns samlat bl.a. kunskap och information om lagstiftningen, vilka länder som är berörda och i vilken ålder flickor från olika länder kan riskera att bli könsstympade. hölls ett internationellt möte om kvinnlig könsstympning i . Mötet anordnas av Afrikanska kvinnoorganisationen från tillsammans med Stoppa kvinnlig könsstympning (RISK) och nederländska VON. Med stöd från EU:s Daphne-program har de tre organisationerna i ett gemensamt projekt tagit fram ett skräddarsytt undervisningsmaterial om hur könsstympning motverkas. Syftet med den lag (2001:499) om omskärelse av pojkar som infördes är att förebygga att ingrepp sker på ett sätt som inte är förenligt med pojkarnas bästa. Enligt lagen får omskärelse av pojkar utföras endast av legitimerad läkare eller av den som har särskilt tillstånd att utföra omskärelse av pojkar. Omskärelse av pojkar som är äldre än får enligt lagen inte utföras av annan person än en legitimerad läkare. har haft ett regeringsuppdrag att rapportera vilka effekter lagen har haft. Uppdraget redovisades genom rapporten av pojkar. Effekter av lagen (2001:499). Enligt rapporten sker omskärelse inom judendomen och det är framför allt personer från de judiska församlingarna som ansökt om tillstånd att utföra omskärelse.Socialstyrelsen gör bedömningen att verksamheten hos dem som har tillstånd och är verksamma följer lag och föreskrift på området samt att lagen sannolikt har inneburit en viss förbättring av smärtlindringen och framför allt gett möjligheter att följa upp denna eftersom den legitimerade personalen har en skyldighet att dokumentera sina åtgärder enligt patientjournallagen (1985:562). I rapporten erinras om att legitimerade läkare som utför omskärelse i sin yrkesutövning omfattas av de skyldigheter som anges i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. anför att få men allvarliga ärenden rörande säkerhetsbrister vid omskärelse utförda av legitimerade läkare har inkommit till . anför att den inte har någon möjlighet att bedöma omfattningen av den omskärelseverksamhet som sker av äldre pojkar, vilket enligt rapporten främst sker i andra trossamfund än inom judendomen. anför att den mot bakgrund av de komplikationer som registrerats i den offentliga hälso- och sjukvården samt uppgifter i samband med övrig verksamhetstillsyn har uppfattningen att det förekommer omskärelser på framför allt äldre pojkar (i förskoleåldern) utanför hälso- och sjukvården. anser mot denna bakgrund att lagen inte haft avsedd effekt som skydd mot att pojkar kommer till skada i omskärelseverksamheten som helhet. Departementets planering är att uppföljningen av lagen skall redovisas till i samband med den barnskrivelse som avses att lämnas . Enligt 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen (1980:100) hindrar inte sekretess att polisanmälan görs av hälso- och sjukvården, eller vid misstanke om grov könsstympning, där straffet är fängelse i lägst . I betänkandet Ny sekretesslag (SOU 2003:99) föreslog Offentlighets- och sekretesskommittén att uppgift om misstänkt könsstympning skall få lämnas från hälso- och sjukvården, och till polis- och åklagarmyndighet oavsett det misstänkta brottets svårighetsgrad (del 1, s. 329). Förslaget har varit föremål för remiss och bereds nu inom . Utskottet vidhåller att det i arbetet med att förebygga könsstympning i är synnerligen angeläget med information och utbildning om kvinnlig könsstympning till såväl vuxna som barn inom de grupper där traditionen lever kvar. Inställningen till sedvänjan måste förändras för att förhindra att föräldrar låter könsstympa sina barn. Utskottet anser vidare att det är viktigt att öka kunskaperna hos berörda personalgrupper, dels om hur de bör agera i situationer där de möter barn som riskerar att bli könsstympade, dels om hur redan drabbade flickor och kvinnor bör behandlas och bemötas. Ett mycket viktigt steg i detta arbete var den nationella handlingsplan mot kvinnlig könsstympning som presenterades av regeringen . har presenterat ett regeringsuppdrag, vars mål är att könsstympning av flickor bosatta i inte skall förekomma. skall utföra uppdraget i samråd med ett flertal aktörer, både offentliga och privata som i sina verksamheter kommer i kontakt med flickor som riskerar att utsättas för könsstympning och deras familjer. har också tagit fram ett utbildningsmaterial om könsstympning riktat till personalen inom bl.a. socialtjänst, hälso- och sjukvård och skolan. Förhoppningsvis leder dessa åtgärder till att kunskaperna om könsstympning fördjupas och att omhändertagandet och bemötandet av de utsatta flickorna därmed förbättras. När det gäller sekretesshinder och anmälningsplikt kan utskottet erinra om dels att enligt 14 kap. 2 § femte stycket sekretesslagen (1980:100) hindrar inte sekretess att polisanmälan görs av hälso- och sjukvården, eller vid misstanke om grov könsstympning, dels att personal inom olika verksamheter som misstänker eller får vetskap om att flickor har blivit eller riskerar att bli utsatta för könsstympning omfattas av anmälningsskyldigheten enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Vidare bereds inom det förslag som lämnats i betänkandet Ny sekretesslag om attuppgift om misstänkt könsstympning skall få lämnas från hälso- och sjukvården, och till polis- och åklagarmyndighet oavsett det misstänkta brottets svårighetsgrad. Utskottet anser inte att resultatet av detta arbete skall föregripas genom ett riksdagsinitiativ. Utskottet avstyrker motionerna 2004/05:Ju293 (fp) yrkande 4, 2004/05:Ju488 (m) yrkande 3, 2004/05:So441(v) yrkande 2, 2004/05:A352 (kd) yrkande 25, Ju380 (fp) yrkande 27, Sf383 (fp) yrkande 21, So311 (m) yrkandena 1 och 2 samt So406 (fp) i den mån de inte bedöms tillgodosedda med det anförda. Utskottet är inte berett att ställa sig bakom begäran om att tillsätta en utredning om vilka åtgärder som behöver vidtas för att förhindra könsstympning. Motionerna 2004/05:A352 (kd) yrkande 25 och A370 (kd) yrkande 34 avstyrks därför. Utskottet ser inga skäl att frångå sin tidigare uppfattning att de straffrättsliga bestämmelserna rörande könsstympning är utformade på ett ändamålsenligt sätt. Motionerna 2004/05:So441 (v) yrkande 1 och So449 (v) avstyrks. Mot bakgrund av ett tillkännagivande om att tillämpningen av lagen (2001:499) om omskärelse av pojkar bör följas upp (bet. 2000/01:SoU17 s. 17) har haft i uppdrag att undersöka lagens effekter. Enligt har lagen - även om vissa positiva effekt rapporteras t.ex. beträffande smärtlindring - inte haft avsedd effekt att skydda pojkar från att komma till skada vid omskärelseverksamhet som helhet. I samband med viss verksamhetstillsyn har kommit till uppfattningen att det förekommer omskärelser på pojkar i förskoleåldern utanför hälso- och sjukvården. Uppföljningen av lagen planeras enligt uppgift att redovisas för i samband med att en barnskrivelse lämnas . bör inte föregripa pågående beredning. Motionerna 2004/05:So242 (m), 2004/05:So440 (v) och So527 (v) yrkandena 1 och 2 avstyrks därför. Utskottets förslag i korthet bör med hänsyn till den verksamhet som pågår avslå en motion om pojkars självbild. En motion gäller pojkars självbild och kvinnosyn m.m. I motion 2004/05:So207 av och (båda c) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om projekt . Motionärerna anför att projektet bör få en fortsättning i ett motsvarande projekt där frågor om t.ex. pojkars självbild, kvinnosyn, respekten för andra människors värde och vilja kan tas upp. Bakgrund och tidigare behandling I betänkande 2003/04:SoU9 Utveckling av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter samt andra barnfrågor behandlade utskottet några motioner med anknytning till frågan om ungdomars självbild (s. 59). Mot bakgrund av det arbete om pågick var något initiativ från sida inte nödvändigt och motionerna avstyrktes (res. kd, v, mp). följde utskottet (rskr. 2003/04:227). När det gäller frågan om pojkars självbild kan erinras om att som avslutades och som handlat om unga flickors självbild även syftat till att stimulera debatt, stärka självkänslan hos flickor - och pojkar - i åldrarna samt att skapa motkrafter till kommersiella intressen. Omkring 50 000 flickor och pojkar mellan har deltagit på Flicka-dagar runtom i landet för att diskutera självkänsla, ideal och identitet. Nätverkssamarbete har inletts mellan ett 50-tal organisationer som arbetar med frågor som rör barn och unga. Ett 50-tal projekt för att förebygga ungdomars fysiska och psykiska ohälsa har dragits i gång med stöd från Allmänna arvsfonden. Skolor över hela landet har använt Flickas studiematerial för undervisning i mediekritik. Projektet har avslutas på men satsningen fortsätter på olika sätt i Flickas 26 samarbetskommuner. Liksom tidigare kan utskottet konstatera att barns och ungas vardag tyvärr präglas av en ökande kommersialisering och sexualisering. Unga flickor och pojkar möts av bilder av hur de bör vara och se ut. Liksom motionären oroas utskottet av hur denna verklighet påverkar de ungas syn på sig själva. Utskottet välkomnade därför den satsning som regeringen initierade genom det nu avslutade projektet . Flera viktiga projekt för att förebygga ungdomars fysiska och psykiska ohälsa pågår nu med stöd från Allmänna arvsfonden och många skolor använder Flickas studiematerial för undervisning i mediekritik. Utskottet anser att motion 2004/05:So207 (c) åtminstone delvis tillgodoses med det anförda. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Genusperspektiv i barnkonventionsarbetet, punkt 2 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:So21 yrkande 3. Vi instämmer i styrelses uppfattning att regeringen bör utarbeta mer precisa mål för strategin för förverkligande av och förbättra sin redovisning till . har dock inte belyst att gruppen barn består av både pojkar och flickor. Pojkar och flickor lever under olika villkor, och därför anser vi att såväl bemötande som insatser behöver utvecklas utifrån ett genusperspektiv. Regeringen bör därför enligt vår uppfattning i det fortsatta arbetet med att förverkliga anlägga ett tydligt genusperspektiv. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barnkonventionsarbetet på regional och lokal nivå, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju482 yrkande 1, 2004/05:So512 yrkande 4, 2005/06:So557 yrkande 4 och 2005/06:So647 yrkande 1 och bifaller delvis motionerna 2004/05:So24, 2004/05:So391 yrkande 1, 2005/06:L292 yrkande 17 och 2005/06:So444. Jag har erfarit att myndigheter, landsting och kommuner visar ett allt större intresse för och arbetet med att praktiskt omsätta den. Enligt Social tillsyn 2003, resultatet av länsstyrelsernas tillsyn, framgår att en majoritet av de intervjuade länsstyrelserna bedömer att barnperspektivet börjar få en mer framträdande roll i barnutredningarna. finns det länsstyrelser som gör bedömningen att det finns sådana brister i handläggningen av barnärenden att det leder till rättsosäkerhet för barnet och dess familj. Härtill kommer att, trots att stadgar att konventionsstaterna bl.a. skall skydda barn mot alla former av sexuella övergrepp, det är ovanligt med förebyggande åtgärder, riktade till barn, i denna fråga. Exempelvis har endast ett fåtal skolprogram genomförts och en majoritet av pedagogerna har, såvitt jag vet, inte någon utbildning om sexuella övergrepp. Sammanfattningsvis anser jag att generellt måste få bättre genomslag på kommun- och landstingsnivå. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barnkonsekvensanalyser, punkt 4 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:So22 yrkandena 2 och 3 samt bifaller delvis motionerna 2004/05:So21 yrkande 2, 2004/05:So512 yrkande 12, 2005/06:So279, 2005/06:So557 yrkande 12 och 2005/06:So579. har granskat regleringsbreven till 49 myndigheter vars verksamhet rör barn och funnit att bara hälften av regleringsbreven nämner ordet "barn". Vi anser att regeringen vid utformningen av framtida regleringsbrev måste ta detta i beaktande.