bet · GT01UbU2 · 2005-11-24 00:00:00 — bör anvisa det av regeringen föreslagna beloppet, 5 , för under anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. bör också godkänna regeringens förslag om upplåning för studielån. Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget finansierar räntor och avskrivningar på studielån som tas upp i samt avskrivningar av äldre typer av studielån. En övervägande del av anslagsbelastningen utgörs av räntekostnader och de viktigaste faktorerna som styr utgifterna på anslaget är upplåningsräntan och storleken på CSN:s totala skuld till för studielån tagna efter 1988. Som en följd av förslaget om en utökning av antalet högskoleplatser (prop. 2005/06:1 utgiftsområde 16) föreslår regeringen att anslaget ökas med . Även beslut om att fler äldre kommer att ha möjlighet att finansiera sin utbildning med studiemedel innebär en beräknad ökning av anslaget med . Den totala skulden och därmed ränteutgifterna beräknas också öka till följd av att det belopp som utlånas är större än det belopp som återbetalas av låntagarna och anslaget föreslås därför öka med . Regeringen antar vidare att upplåningsräntan kommer att minska 2006 och därför beräknas anslaget minska med . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att under anslaget 25:3 Studiemedelsräntor m.m. för anvisar ett ramanslag på 5 . Regeringen föreslår också att skall godkänna att lån tas upp i intill ett belopp om . U t s k o t t e t föreslår att tillstyrker regeringens förslag till anslagsbelopp samt godkänner att lån tas upp i för studielån intill ett belopp om . bör anvisa det av regeringen föreslagna beloppet, 1 , för under anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag och avslår därför yrkandena om att avskaffa anslaget. Jämför särskilt yttrande 5 (m, fp, kd, c). Anslaget finansierar utgifter för bidrag och tilläggsbidrag enligt lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Utgifterna är främst beroende av kommunernas förmåga att rekrytera vuxna till studier. Utgifterna på anslaget påverkas också av ersättningsnivåns koppling till prisbasbeloppet. En sådan uppräkning av anslaget har gjorts med . Regeringen redovisar ett anslagssparande på . Sparandet förklaras främst av att satsningen på de s.k. kombinationsutbildningarna (prop. 2003/04:138, bet. 2003/04:UbU15, rskr. 261) endast nådde 651 personer i stället för planerade 2 700. Anslagssparandet disponeras av myndigheten . Anslagsbeloppet för rekryteringsbidraget föreslås öka med till följd av beslut om tilläggsbidrag till studerande med barn från . Till följd av att den tillfälliga vidgningen av användningen av rekryteringsbidraget upphör i och med utgång föreslås anslaget minska med . Regeringen föreslår att under anslaget 25:4 Rekryteringsbidrag för sammantaget anvisar ett ramanslag på 1 . Samtliga oppositionspartier vill avskaffa rekryteringsbidraget. menar i motion 2005/06:Ub585 yrkande 4 att reglerna för att erhålla studiemedel i stället skall vara lika för alla och att bidragsnivån skall bli enhetlig och fastställas till grundnivån på av totalbeloppet. I motion 2005/06:Ub481 yrkande 4 framför uppfattningen att det är orättvist att personer som redan gjort sitt inträde på arbetsmarknaden skall gynnas i studiemedelssystemet och rekryteringsbidraget bör därför avskaffas. menar i motion 2005/06:Ub554 yrkande 10 att avskaffande av bidraget innebär ökad tydlighet och rättvisa i studiemedelssystemet. föreslår i motion 2005/06:Ub512 att besparingen som avskaffandet av rekryteringsbidraget innebär, bör användas för att finansiera framväxten av nya, riktiga jobb. Utskottet föreslår att anvisar det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet och därmed också avslår motionsyrkandena om att anslaget skall avskaffas. Utskottet anser att rekryteringsbidraget är ett viktigt instrument för att rekrytera personer med kort utbildning till studier och att en sådan rekrytering är viktig både för de berörda personernas ställning på arbetsmarknaden och för samhället. 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk. Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget finansierar kostnader för resor och boende för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i och för elever vid Rh-anpassad gymnasial utbildning i , , och . Anslaget finansierar även utgifter för bidrag enligt förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. Regeringen föreslår att under anslaget 25:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk för anvisar ett ramanslag på . Anslaget minskas till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. U t s k o t t e t föreslår att tillstyrker det föreslagna anslagsbeloppet. 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. bör vidare ge regeringen det begärda bemyndigandet att beställa produktion av viss studielitteratur. Propositionen och utskottets ställningstagande Anslaget finansierar utgifter för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker och utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera produktionsmetoder. Anslaget disponeras av Talboks- och . bedöms behovet av studielitteratur vara oförändrat. Regeringen föreslår att under anslaget 25:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål för anvisar ett ramanslag på . Regeringen begär också bemyndigande att för anslaget få beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorde åtaganden innebär utgifter på högst . U t s k o t t e t föreslår att tillstyrker det föreslagna anslagsbeloppet och också bemyndigar regeringen att för ramanslaget 25:6 beställa produktion av studielitteratur i den omfattning som regeringen begärt. 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. Utskottets förslag i korthet bör anvisa det av regeringen föreslagna anslagsbeloppet, , för under anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. och därmed avslå motionsyrkanden om att avskaffa anslaget eller om lägre belopp. Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (fp) och 3 (kd). Anslaget finansierar bidrag till korttidsstudier och fördelas av LO, TCO och utbildningsstöd (Sisus). Bidrag utgår för vissa studiecirklar, kortare kurser vid folkhögskola, viss och statlig vuxenutbildning samt vuxenutbildning för utvecklingsstörda. Regeringen anser också att det skall vara möjligt att använda korttidsstödet även för alfabetisering av samer som inte kan läsa eller skriva samiska. Anslaget 2006 minskas till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen föreslår att under anslaget 25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m. för anvisar ett ramanslag på . och vill avskaffa anslaget. menar i motion 2005/06:Ub585 yrkande 4 att korttidsstudiestöd i stället skall ges inom ramen för studiemedelssystemet. Också anser i motion 2005/06:Ub554 yrkande 10 att eventuella behov av korttidsstudiestöd får finansieras inom studiemedlen. vill i motion 2005/06:Ub481 yrkande 4 minska anslaget med . bör tillstyrka det föreslagna anslagsbeloppet och därmed också avslå yrkanden om att anslaget skall upphöra och om annat belopp. Utskottet anser att bidraget fyller en viktig funktion då stödet når grupper som annars är svåra att rekrytera till studier och utskottet delar också regeringens bedömning vad avser ändamålet för anslaget. Höjd åldersgräns för studiemedel Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om höjd åldersgräns för studiemedel. Jämför reservation 2 (kd). föreslår i motion 2004/05:Ub554 yrkande 7 att den övre åldersgränsen för studiemedel höjs från 54 till från . är en mer vedertagen åldersgräns då t.ex. studiebidrag på utbildningar till bristyrken beviljas . Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkande i samband med att åldersgränsen för studiemedel höjdes från 50 till (prop. 2004/05:111, bet. 2004/05:UbU14, rskr. Utskottet avvisade yrkandet då en ytterligare höjning inte skulle rymmas inom de givna kostnadsramarna. Utskottet har ingen annan uppfattning . Inkomstprövning vid beviljande av studiemedel (fribeloppet) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om att avskaffa inkomstprövningen i studiemedlet eftersom förslaget innebär dålig hushållning med offentliga medel. Jämför reservation 3 (m, fp, kd). , vill avskaffa fribeloppet. föreslår i motion 2005/06:Ub290 yrkande 5 att skall avskaffa fribeloppet så att det blir möjligt för studenter att arbeta utan att få minskade studiemedel. Att hålla nere studenternas skuldsättning bidrar till att höja lönsamheten för högre studier. Ett liknande förslag finns i motion 2005/06:Ub295 (m) yrkande 2 där motionären menar att det är studenten själv som skall avgöra hur den vill lägga upp sitt liv, inte staten. föreslår i motion 2005/06:Ub427 yrkande 14 att fribeloppsgränsen successivt skall höjas och tas bort helt. föreslår i motion 2005/06:Ub554 yrkande 6 att det skall vara fritt för studenter att komplettera bidragsdelen med eget arbete utan att bidraget påverkas. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandena. Utskottet anser, liksom vid tidigare behandling av denna fråga (senast i bet. 2004/05:UbU14) att det redan finns goda möjligheter för studenter att begränsa sin skuldsättning om de har arbetsinkomster vid sidan av. Om inkomstprövningen skulle avskaffas skulle även personer med mycket höga inkomster få rätt till bidragsdelen, något som skulle kunna leda till stora kostnadsökningar för staten, och som inte vore förenligt med kraven på hushållning med offentliga medel. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkandet om att en möjlighet till tilläggslån för studerande med barn införs med hänvisning till tidigare beslut av . Jämför reservation 4 (fp). föreslår i motion 2005/06:Ub427 yrkande 11 att det införs en möjlighet till ett tilläggslån på för studerande med barn. Lånet bör finansieras genom att möjligheten att erhålla tilläggslån i dess nuvarande form avskaffas. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. Ett liknande motionsyrkande behandlades av utskottet i betänkande 2004/05:UbU14 Förstärkning av studiestödet. Utskottet hänvisade då till att tilläggslånet skall vara till för dem som är och för de fall då studierna medför en ansträngd ekonomi för den enskilde, t.ex. till följd av att den tidigare arbetsinkomsten gett förutsättningar för betydligt högre levnadsomkostnader än vad totalbeloppet i studiemedlen medger. Utskottet anser, liksom tidigare, att tilläggslånet bör finnas kvar i nuvarande form eftersom det bidrar till att skapa möjligheter för ett livslångt lärande. När det gäller behovet av ekonomiskt stöd för studerande med barn hänvisar utskottet till införandet av tilläggsbidrag för studerande med barn från . Anslagen inom utgiftsområde 15 Utskottets förslag i korthet bör för anvisa anslagen inom utgiftsområde 15 enligt regeringens förslag. Jämför särskilda yttranden 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Regeringens och motionärernas förslag En sammanställning av regeringens och motionärernas budgetförslag för utgiftsområde 15 Studiestöd finns i bilaga 3 till detta betänkande. Utskottet har i avsnitten om anslagen inom utgiftsområdet redogjort för innehållet i förslagen. I det föregående avsnittet har utskottet redovisat sin bedömning av regeringens och motionärernas förslag inom olika delar av utgiftsområdet och där tagit ställning till samtliga berörda yrkanden. Utskottet har tillstyrkt regeringens förslag. Utskottet föreslår att för anvisar anslagen inom utgiftsområde 15 enligt regeringens förslag (kolumnerna Regeringens förslag i bilaga 3). Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Lagen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande m.m., punkt 2 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: bifaller motion 2005/06:Ub585 yrkandena 1 och 2 samt avslår proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 15 punkterna 2 och 3. anser att det i ett väl fungerande studiesystem inte skall finnas olika bidragsandelar utan reglerna för att erhålla studiemedel skall vara lika för alla. Därför menar vi också att rekryteringsbidraget bör avskaffas. Med anledning av detta yrkar vi avslag på de av regeringen föreslagna lagförändringarna som avser rekryteringsbidraget. Höjd åldersgräns för studiemedel, punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om höjd åldersgräns för studiemedel. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub554 yrkande 7. Vi föreslår att åldersgränsen för att erhålla studiemedel höjs från 54 till fr.o.m. . är en mer vedertagen åldersgräns då t.ex. studiebidrag på utbildningar till bristyrken beviljas . Inkomstprövning vid beviljande av studiemedel (fribeloppet), punkt 4 (m, fp, kd) av (), (), (), (), Axel Darvik (fp) och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inkomstprövning vid beviljande av studiemedel. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub290 yrkande 5, 2005/06:Ub295 yrkande 2, 2005/06:Ub427 yrkande 14 och 2005/06:Ub554 yrkande 6. Vi anser att fribeloppsgränsen hämmar studenternas möjligheter till egen finansiering av sina studier och leder till onödigt stor skuldbörda för många. Reglerna innebär att arbete bestraffas på så sätt att studenter drabbas av kraftiga marginaleffekter genom att bidragsdelen minskar om studenten tjänar över ett visst belopp. Fribeloppsgränsen bör därför tas bort. Tilläggslån, punkt 5 (fp) av () och Axel Darvik (fp). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om tilläggslån. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub427 yrkande 11. Studerande med barn kan hamna i akuta ekonomiska situationer och tillfälligt behöva ett ekonomiskt tillskott. föreslår därför att en möjlighet införs till ett tilläggslån för studerande med barn på . Lånet bör finansieras genom att möjligheten till tilläggslån avskaffas för personer som haft hög arbetsinkomst före studierna. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd för , m.m., punkt 6 (m) (), () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister har beslutatatt fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende 2006. fastställs utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . har i partimotion 2005/06:Fi240 Politik för arbete och välfärd och i kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende och utanförskap, ge fler medborgare makt över den egna vardagen samt trygga goda statsfinanser och en värdig välfärd. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett bättre sätt än kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. När majoritet genom rambeslutet valt en annan inriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 15. I vår anslagsmotion 2005/06:Ub585 framgår dock våra förslag till anslagsbelopp. Vi föreslår att bidragsnivån i studiemedlet skall bli enhetlig och fastställas till grundnivån på av totalbeloppet. Vi vill därmed avskaffa såväl rekryteringsbidraget på (24:4 Rekryteringsbidrag) som korttidsstudiestödet på (25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m.). Vidare anser vi att gränsen för rätt till studiemedel skall vara , som . Därutöver gör vi en lägre prognos än regeringen av antalet studerande. Sammantaget innebär våra förslag att anslagsbeloppet för 25:2 Studiemedel m.m. beräknas bli lägre än regeringens. Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd för , m.m., punkt 6 (fp) () och Axel Darvik (fp) anför: liberalernas budgetförslag för syftar till att förändra de ekonomiska förutsättningarna så att potential kan komma till sin rätt. Det handlar om förslag som förbättrar förutsättningarna för den dryga miljon människor som står utanför arbetsmarknaden att få en möjlighet att komma in och bidra med en egen arbetsinsats och förslag som leder till nya jobb. Vi föreslår en stor inkomstskattereform för alla som arbetar och skattelättnader för företagare så att det skall bli lättare att anställa. Vi föreslår vidare reformer av arbetsmarknadspolitiken, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår ett antal åtgärder för att underlätta företagande och nya jobb. Våra utgiftsökningar avser ökade resurser för en stärkt rättssäkerhet, bättre utbildning och forskning, satsningar på vård och omsorg särskilt för äldre samt förbättringar för handikappade. Vi uppnår utrymme för detta genom ett antal besparingsåtgärder. Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 15 har emellertid avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. Då budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inom utgiftsområde 15. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 15. vill peka på att standarden för studenter har sänkts . Detta innebär att de fått nästan mindre att röra sig med . Vi anser därför att det nu är nödvändigt att höja studiemedlen även om det finansiella läget inte tillåter någon kraftig höjning. Vi föreslår att totalbeloppet för alla studerande höjs med och att därefter en uppräkning sker i förhållande till prisutvecklingen i . säger nej till den föreslagna utbyggnaden av högskolan med omkring 15 000 nya platser, något som minskar efterfrågan på studiebidrag med . Färre platser vid vuxenutbildningen minskar efterfrågan med . Fler platser vid Kvalificerad yrkesutbildning ökar däremot efterfrågan på studiemedel med . Sammantaget innebär våra förslag att utgifterna under anslaget 25:2 Studiemedel m.m. minskar med . Vi vill dessutom avskaffa rekryteringsbidraget på (24:4 Rekryteringsbidrag) och minska anslagsbeloppet för korttidsstudiestödet med (25:7 Bidrag till vissa organisationer m.m.). Anslag inom utgiftsområde 15 Studiestöd för , m.m., punkt 6 (kd) () anför: har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår. budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för fler människor i arbete, minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att statens finanser och därmed den gemensamma välfärden tryggas för alla. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner - såsom förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människor emellan - utmärks av ordning och låg osäkerhet. Denna ordning har inte uppkommit spontant utan bygger på det kristna och det klassiska kulturarvet. Här betonas bl.a. skillnaden mellan rätt och fel, karaktär, hederlighet, personligt ansvarstagande, duglighet och arbetsetik. Det kostar merarbete, tid och pengar för att kompensera och reducera osäkerhet. Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet med solidaritet och omtanke. Grundläggande är frihet under ansvar. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagande skall uppmuntras. Statens uppgift är att sörja för att alla får tillgång till vård och omsorg och därtill säkra en grundläggande ekonomisk trygghet för alla som av någon anledning inte klarar sin egen försörjning. Det sker genom socialpolitiken, skattesystemet, lagar och den offentliga verksamheten. Ett exempel på detta är gemensamt och solidariskt finansierad social service som alla medborgare har rätt till, men också stor frihet för individen att välja vem som skall tillhandahålla denna service. står inför stora utmaningar. Vi vet att kommer att medföra en växande andel äldre i befolkningen, med ökade krav på vård och omsorg. Andelen i arbetsför ålder minskar , vilket gör oss beroende av att öka den reguljära sysselsättningsgraden bland människor i arbetsför ålder för att upprätthålla skatteintäkterna. Här ser vi ett stort och växande utanförskap, där omkring 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder står utan arbete eller arbetar mindre än de skulle vilja. Det bidrar till stora kostnader för samhället, och är en tragedi för alla de människor som skulle vilja försörja sig själva men som av arbetsmarknadsskäl eller bristande vård tvingas till utanförskap. För att fler skall komma i arbete räcker det inte med att reformera delar av den svenska ekonomin - det krävs ett helhetsgrepp. Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel för att möjliggöra nyanställningar i nya och växande företag. Den kraftigt ökade sjukfrånvaron måste mötas med förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering men också tydligare krav på återanpassning till arbetslivet för den som annars riskerar att hamna i utanförskap. För att åstadkomma detta måste skatterna på arbete sänkas, särskilt för dem med låga inkomster och där förtjänsten av att gå från bidragsförsörjning till arbete är särskilt låg. Den offentliga sektorn måste också förnyas för att bättre möta konsumenternas/brukarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, polis- och rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas, och infrastrukturen förbättras. Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, där sysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser, och där statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. Riksdagsmajoriteten - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - har genom förslag till ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten. Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (i stället för i en reservation) den del av vår politik som rör utgiftsområde 16 och som vi skulle ha yrkat bifall till om vårt förslag till ramar hade vunnit bifall i den första beslutsomgången. menar att utbyggnaden av högskolan har gått för fort. Antalet platser i högskolan ökas utan att motsvarande satsning på kvalitet sker. säger därför nej till Socialdemokraternas utbyggnad, vilket betyder att kostnaden för studiestöd minskar. vill vi dessutom genomföra genomgripande förändringar av studiestödssystemet för att skapa ett enkelt och sammanhållet system.