bet · GT01BoU4 · 2005-11-10 00:00:00 — I betänkandet behandlar bostadsutskottet regeringens proposition 2005/06:5 Lantmäteriverksamheten tillsammans med de motioner som väckts med anledning av propositionen. Regeringens proposition innefattar dels förslag till ändringar i fastighetsbildningslagen och ytterligare fyra lagar, dels de bedömningar som regeringen gör avseende lantmäteriverksamheten. De framlagda lagförslagen innebär att regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om att andra myndigheter än lantmäterimyndigheten skall föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Några motioner har inte väckts med anledning av dessa förslag. Utskottet föreslår att skall anta regeringens lagförslag. I propositionen redovisar regeringen mål och bedömningar som avser det statliga lantmäteriet och det offentliga åtagandets omfattning. Dessutom redovisas bedömningar vad gäller formerna för lantmäteriverksamhetens bedrivande och inskrivningsverksamhetens överföring till den statliga lantmäteriorganisationen. De motioner som väckts med anledning av de redovisade bedömningarna avstyrks av utskottet. Till betänkandet har fogats 16 reservationer. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Registrering i fastighetsregistrets allmänna del antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988), 2. lag om ändring i (1987:10), 3. lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., 4. lag om ändring i lagen (1952:166) om häradsallmänningar, 5. lag om ändring i lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och . Därmed bifaller proposition 2005/06:5. avslår motionerna 2005/06:Bo3 yrkande 2 och 2005/06:Bo6 yrkande 2 i denna del. Reservation 1 (fp) Reservation 2 (kd) avslår motionerna 2005/06:Bo2 och 2005/06:Bo6 yrkande 2 i denna del. Reservation 3 (fp) Myndighetsutövning och upphandling av förrättningsförberedelser avslår motionerna 2005/06:Bo3 yrkande 8, 2005/06:Bo4 yrkande 1 och 2005/06:Bo5 yrkande 3. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning avslår motionerna 2005/06:Bo3 yrkande 7 och 2005/06:Bo5 yrkande 4. Reservation 5 (m, kd) Ett råd som stöd för samordningsfunktionen avslår motionerna 2005/06:Bo3 yrkande 9, 2005/06:Bo5 yrkande 5 och 2005/06:Bo6 yrkande 3. Reservation 6 (m, fp) Reservation 7 (kd) avslår motionerna 2005/06:Bo3 yrkande 4, 2005/06:Bo4 yrkande 2, 2005/06:Bo5 yrkande 2 och 2005/06:Bo6 yrkande 4. Reservation 8 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Bo5 yrkande 6 och 2005/06:Bo6 yrkande 5. Reservation 9 (m, fp) avslår motionerna 2005/06:Bo3 yrkandena 3, 5 och 6 samt 2005/06:Bo5 yrkande 1. Reservation 10 (m) Reservation 11 (kd) avslår motion 2005/06:Bo3 yrkande 1. Reservation 12 (kd) avslår motion 2005/06:Bo5 yrkande 7. Reservation 13 (m, c) avslår motion 2005/06:Bo3 yrkande 10. Reservation 14 (kd) avslår motion 2005/06:Bo4 yrkande 3. Reservation 15 (c) avslår motion 2005/06:Bo6 yrkande 1. Reservation 16 (m, fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning tidigare beslut om lantmäteriverksamheten beslutade om en ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten m.m. (prop. 1993/94:214, bet. 1993/94:BoU19, rskr. 1993/94:375). Beslutet innebar att det skulle bildas en ny central myndighet bestående av delar av och . Vidare skulle nya länsvisa lantmäterimyndigheter inrättas varvid överlantmätarmyndigheterna samt fastighetsbildnings- och fastighetsregistermyndigheterna skulle avvecklas. Den nya myndighetsorganisationen trädde i kraft . Den nya centralmyndigheten benämns . Beslutet innebar att lantmäteriorganisationen skall ha både myndighetsuppgifter och bedriva uppdragsverksamhet. Uppdragsverksamhet som kunde skada förtroendet för myndighetsutövningen eller som av andra skäl borde bolagiseras skulle avskiljas från myndigheterna och privatiseras medan övrig uppdragsverksamhet samt produktion av databaser och allmänna kartor m.m. tills vidare skulle behållas inom myndigheterna men hållas ekonomiskt och organisatoriskt åtskilda från övrig verksamhet. fattade beslut om finansiering m.m. av lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313). Beslutet innebar att användarna av fastighets- och landskapsinformation i ökande utsträckning skulle bidra till finansieringen av kostnaderna för drift och utveckling av informationssystemen. Kostnaderna för fastighetsbildningen skulle liksom tidigare betalas av berörda sakägare och en ny lantmäteritaxa baseras på tidsersättning. har successivt anpassat avgiftssättningen till de av uttalade riktlinjerna. Avgifterna vid fastighetsbildning regleras numera i förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrättningar. bemyndigade regeringen att genomföra en ombildning av den fastighetsekonomiska uppdragsverksamheten till aktiebolag samt att sälja aktier i bolaget. Verksamheten bolagiserades därefter och bolaget privatiserades . Övrig uppdragsverksamhet har däremot behållits inom . fattade beslut om ansvaret för fastighetsbildningsverksamheten m.m. (prop. 1995/96:78, bet. 1995/96:BoU4, rskr. 1995/96:102). Beslutet innebar att ansvaret för fastighetsbildningen i princip skall vila på staten men att en kommun tillåts svara för verksamheten i kommunen om vissa villkor är uppfyllda. Lantmäteriverksamhet i regi regleras genom lagen (1995:1393) om lantmäterimyndighet. Sådan verksamhet bedrivs i 38 kommuner. beslutade om revisorers förslag angående lantmäteriet (2001/02:RR10, bet. 2001/02:BoU7, rskr. 2001/02:157). Beslutet innebar ett tillkännagivande att regeringen skulle förbättra återrapporteringen till om konsekvenserna av omorganisationen och de därpå följande omstruktureringarna av verksamheten. Beslutet innebar vidare tillkännagivanden att en översyn borde komma till stånd vad avser dels åtskillnaden mellan myndighetsutövningen och uppdragsverksamheten, dels utfallet av den nya arbetsprocessen inom fastighetsbildningen och dels omfattningen och inriktningen av tillsynsverksamheten. Regeringen beslutade att en särskild utredare (dir. 2002:86) skulle tillkallas med uppgift bl.a. att - utvärdera den process som lett fram till dagens lantmäteriorganisation, - tydliggöra det offentliga åtagandet inom lantmäteriområdet och att redovisa en målbild för verksamheten, - lämna förslag till i vilka organisatoriska former olika delar av den lantmäterianknutna verksamheten lämpligen bör bedrivas och - lämna förslag till förändring av den nuvarande modellen för finansiering av verksamheten. Utredningen, som antog namnet , har i betänkandet Lantmäteriet - nya vägar för ökad samhällsnytta (SOU 2003:111) redovisat överväganden och förslag avseende den statligt bedrivna lantmäteriverksamheten. Betänkandet har remissbehandlats. Lagförslagen avser ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om vem som skall föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del. Bemyndigandet föreslås bli infört i fastighetsbildningslagen (1970:988). Bemyndigandet gör det nödvändigt att konsekvensändra lydelserna av fyra andra lagrum. Konsekvensändringarna innebär endast en anpassning till det nya bemyndigandet och inte en ändring i sak. Någon remissbehandling av konsekvensändringarna har därför inte bedömts nödvändig. Den nu framlagda propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och de gröna. I propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (prop. 2004/05:175) har regeringen redovisat sina bedömningar avseende nationella ansvar för produktion, samverkan och utveckling inom området grundläggande geografisk information och fastighetsinformation samt behovet av att se över prissättningen av framför allt den geografiska informationen. Vid lagrådsgranskningen av de nu framlagda lagförslagen lämnade Lagrådet förslagen utan erinran. Det förslag till lag om ändring i (1987:10) som läggs fram i propositionen avser 6 kap. 20 §. Detta lagrum föreslås också ändrat genom ett förslag i proposition 2004/05:169 Tredimensionell fastighetsindelning - kompletterande lagtekniska frågor. Detta förslag behandlar utskottet i betänkande 2005/06:BoU2. I det lagförslag som finns i betänkandets bilaga 2 redovisas i vänsterspalten i stället för nuvarande lydelse lydelsen enligt proposition 2004/05:169. har i sitt ovan nämnda betänkande tillstyrkt detta lagförslag. I propositionen redovisas en utvärdering av den omstrukturering av lantmäteriverksamheten som ägt rum sedan beslut om en ny organisation för lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten. Vidare redovisas mål och bedömningar som avser det statliga lantmäteriet och det offentliga åtagandets omfattning. I propositionen redovisar regeringen också sina bedömningar vad gäller formerna för lantmäteriverksamhetens bedrivande och inskrivningsverksamhetens överföring till den statliga lantmäteriorganisationen. I propositionen föreslås ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om att andra myndigheter än lantmäterimyndigheten skall registrera uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del. Konsekvensändringar föreslås i fyra andra lagar. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens proposition innefattar dels förslag till ändringar i fastighetsbildningslagen, dels de bedömningar som regeringen gör avseende lantmäteriverksamheten. Utskottet behandlar i det första avsnittet Registrering i fastighetsregistrets allmänna del de av regeringen framlagda lagförslagen. Några motioner har inte väckts med anledning av dessa förslag. I de därpå följande avsnitten behandlar utskottet regeringens bedömningar avseende lantmäteriverksamheten och de motionsförslag som väckts med anledning av propositionen. De bedömningar som regeringen redovisar för behandlas endast i de delar det finns motstående motionsförslag. Registrering i fastighetsregistrets allmänna del Utskottets förslag i korthet bör anta regeringens förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) liksom förslagen till konsekvensändringar i (1987:10), lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., lagen (1952:166) om häradsallmänningar samt lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och . har tagit ställning för principen om registrering vid källan (prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313). Principen innebär att registrering av information normalt skall ske endast en gång och data nyttiggöras så långt som möjligt i övriga databaser. grundläggande databaser är centrala för att tillgodose de behov av grundläggande geografisk information och fastighetsinformation som finns i stora delar av samhället. Utvecklingen av informationen är en viktig fråga för många parter. Behovet av samverkan mellan olika aktörer inom området geografisk information och fastighetsinformation ökar i takt med att spridningen och användningen av informationen ökar. Inom ramen för tillgänglig finansiering, användarsamråd och regeringens styrning råder över utvecklingen. Det gäller t.ex. en övergång till objektorienterade databaser som leder till en samordning av information och möjligheter till ett mer flexibelt tillhandahållande. I andra delar är omvärldsberoendet större. Informationens aktualitet och kvalitet är beroende av en rad olika källor som kommun, lantmäteri- och inskrivningsmyndigheter, banker, , och . Utveckling av redan etablerade rutiner och processer för effektivare uppdateringar, högre kvalitet och aktualitet är en viktig del i den framtida utvecklingen. Det finns även ett starkt behov av en ökad informationssamverkan med andra aktörer än de redan etablerade. är det endast lantmäterimyndigheten som för in eller tar bort uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del. Detta utgör ett hinder mot ajourhållning vid källan av planer och bestämmelser m.m. Den gällande lagstiftningen omöjliggör således att beslut kan registreras vid den beslutsfattande myndigheten (källan). Det gäller t.ex. länsstyrelsernas och kommunala myndigheters beslut om planer som nämnts tidigare, vilka registreras av lantmäterimyndigheterna. Detta är en svaghet såtillvida att information i fastighetsregistrets allmänna del inte fullt ut i alla delar är aktuell om det blir en fördröjning med införandet av nya eller ändrade uppgifter. Regeringen föreslår därför en ändring som öppnar för att vissa beslut skall kunna registreras av den beslutande myndigheten och inte endast av lantmäterimyndigheten. Det bör öppnas en möjlighet för regeringen att föreskriva att uppgifter skall föras in eller tas bort av andra myndigheter än lantmäterimyndigheten genom ett tillägg i 19 kap. 6 § fastighetsbildningslagen (1970:988). Ett bemyndigande som berör uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del bör enligt regeringens mening införas i direkt anslutning till huvudbestämmelsen om registerföring i respektive registerdel. Syftet med lagändringen är inte att åstadkomma någon ändring i fråga om vem som skall bära det ansvar som följer av personuppgiftslagen (1998:204). kommer sålunda att även fortsättningsvis vara personuppgiftsansvarig för hela fastighetsregistret oaktat att andra aktörer för in viss information. Som konsekvens av förslaget till ändring i fastighetsbildningslagen föreslås formuleringen ändrad i fyra lagrum där lantmäterimyndigheten direkt eller indirekt utpekas som den som ensam för in eller tar bort uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del. De bestämmelser i lagen (1952:166) om häradsallmänningar och lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och som säger att ofördröjligen skall sända meddelande till den som för fastighetsregistrets allmänna del så att anteckning kan verkställas i registret, föreslås ändrade till att genast skall vidta de åtgärder som behövs för att en anteckning skall bli införd i registret. Detta kompletteras med en upplysning om de bestämmelser som reglerar vem som skall föra in uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del. Motsvarande ändringar föreslås i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och i 6 kap. 20 § (1987:10). I sistnämnda lagrum finns en bestämmelse om att överlåtelse av mark, som sker efter att anmälan om anteckning i registret har kommit in till lantmäterimyndigheten, inte inverkar på en viss bedömning. Detta konsekvensändras och kompletteras med ett tillägg som innebär att, för det fall registrering skall ske vid källan och alltså utan någon anmälan till någon annan myndighet, motsvarande tidpunkt knyts till själva registreringen. Utskottet tillstyrker, på de i propositionen angivna grunderna, att regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om att andra myndigheter än lantmäterimyndigheten skall föra in eller ta bort uppgifter i fastighetsregistrets allmänna del. Förslaget till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) liksom förslagen till konsekvensändringar i (1987:10), lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., lagen (1952:166) om häradsallmänningar samt lagen (1952:167) om allmänningsskogar i och bör sålunda bifallas av . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om när sammanslagningen till en ny myndighetsstruktur bör ske. Jämför reservationerna 1 (fp) och 2 (kd). Enligt den bedömning som regeringen redovisar i propositionen bör och de 21 länsvisa lantmäterimyndigheterna sammanföras till en myndighet. Regeringen avser att återkomma i frågan i samband med att formerna för en överföring av huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten läggs fast. Ansvaret för tillsyn med anknytning till fastighetsbildningen bör även fortsättningsvis ligga hos . En plan för tillsynsverksamheten skall finnas. Det finns enligt propositionen flera skäl till att regeringen inte nu lägger fram ett förslag om en ny myndighetsstruktur. genomförde en intern omorganisation som berörde stora delar av verksamheten. Regeringen gör vidare bedömningen att huvudmannaskapet för inskrivningsmyndigheterna bör föras över till . Enligt regeringens mening bör en förändring av den nuvarande statliga lantmäteriorganisationen anstå till dess att förslag finns om hur inskrivningsverksamheten bör knytas till den statliga lantmäteriverksamheten liksom ett förslag om hur tillsynsfrågan kan lösas inom den nya myndigheten. Av utvärdering av omstruktureringen framgår att den myndighetsstruktur som skapades 1996 har varit ändamålsenlig och att det därför inte finns något behov av en organisationsförändring. Någon tidpunkt för när sammanslagningen bör komma till stånd redovisas därför inte. Det finns enligt motion 2005/06:Bo3 (kd) en bred enighet om att sammanslagningen bör ske, varför den bör komma till stånd . I motionens yrkande 2 förordas därför att de olika statliga lantmäterimyndigheterna bör slås samman till en myndighet . Enligt motion 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 2 i denna del skall inte lantmäteriverksamhetens organisation styras av regionala sysselsättningshänsyn. Myndigheten bör därför struktureras utifrån vad som bäst gynnar verksamheten och effektiviteten. Med denna utgångspunkt bör enligt förslaget sammanslagningen genomföras till . Utskottet kan inledningsvis konstatera att det föreligger en betydande enighet om att och de 21 länsvisa lantmäterimyndigheterna bör föras samman till en myndighet. Även motionärerna ger uttryck för denna uppfattning. Det frågan närmast gäller är därför när sammanslagningen bör komma till stånd och vilka principer som bör vägleda den framtida lokaliseringen av den nya myndighetens olika enheter. När det gäller den sistnämnda frågan torde det närmast få betraktas som en självklarhet att myndighetsorganisationen i första hand kommer att vägledas av de effektivitetskrav m.m. som verksamheten ställer på organisationens utformning. kan det naturligtvis finnas förhållanden som vid en samlad bedömning motiverar mindre avsteg från denna princip. Det kan t.ex. gälla i ett övergångsskede. Sammantaget finns det dock enligt utskottets mening inte anledning att genom ett uttalande lägga fast de principer som redan nu måste anses utgöra en grund för agerandet vid en framtida sammanslagning. Utskottet vill här erinra om att motsvarande omstruktureringar inom andra statliga myndigheter haft som uttalat mål att skapa effektivitet, rättssäkerhet och god service. I fråga om när sammanslagningen bör genomföras utgår motionärernas bedömning från att förutsättningar redan nu föreligger för att lägga fast en tidpunkt. Utskottet har för sin del noterat vad som anförs i propositionen om att genomfört en intern omorganisation som berörde stora delar av verksamheten, något som naturligtvis måste beaktas när en lämplig tidpunkt skall bestämmas. På samma sätt kan det finnas anledning att avvakta den överföring av huvudmannaskapet för inskrivningsmyndigheterna till som aviserats till . Enligt utskottets mening bör det sålunda inte nu läggas fast en tidpunkt för sammanslagningen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet förslagen i motionerna 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 2 samt 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 2 i denna del. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om att huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten inte bör förändras. Jämför reservation 3 (fp). Regeringen redovisar i propositionen bedömningen att huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten bör föras över till . Nuvarande ansvarsfördelning mellan inskrivningsmyndigheterna och lantmäterimyndigheterna bör ligga fast. Verksamheten bör således även fortsättningsvis bedrivas på de sju orter där verksamheten bedrivs. Regeringen avser att tillkalla en utredare som bl.a. skall lämna förslag till de författningsändringar som krävs för att föra över huvudmannaskapet till . Målsättningen är att huvudmannaskapet förs över . Förslaget i motion 2005/06:Bo2 (c) innebär att huvudmannaskapet för inskrivningsverksamheten inte bör förändras. Enligt motionen bör det inte läggas fram något förslag om ändrat huvudmannaskap förrän det har klarlagts hur behovet av juridisk kompetens skall säkras i den nya organisationen. På samma sätt som när det gäller en ny sammanslagen lantmäterimyndighet förordas i motion 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 2 i denna del att inte heller inskrivningsverksamhetens organisation skall styras av regionala sysselsättningshänsyn. Enligt motionen bör huvudmannaskapet föras över till , men myndighetsstrukturen läggas fast utifrån vad som är bäst för verksamheten och effektiviteten. Även när det gäller frågan om att överföra huvudmannaskapet för inskrivningsmyndigheterna till kan utskottet konstatera att det synes föreligga en bred enighet om att en överföring bör ske. De invändningar som görs i c-motionen avser, som utskottet tolkar dem, närmast hur kompetensen skall säkras vid en sammanslagning. Utskottet delar den grundsyn som motionen ger uttryck för, att en överföring av huvudmannaskapet inte får leda till kompetensförluster som äventyrar rättssäkerheten eller på annat sätt är till men för dem som använder sig av myndighetens tjänster. Det kan därför finnas anledning att erinra om att regeringen i propositionen redovisar bedömningen att förutsättningar finns för att behovet av juridisk kompetens skall kunna också sedan inskrivningsmyndigheterna förts över. Eftersom reformen kräver omfattande författningsändringar avser regeringen, som framgår ovan, att tillkalla en särskild utredare som skall överväga och lämna förslag på de författningsändringar som krävs. Utredaren skall också överväga hur behovet av juridisk kompetens närmare bör tillgodoses. Utskottet förutsätter mot den nu beskrivna bakgrunden att frågan om hur kompetensen i inskrivningsärenden skall kunna säkras blir föremål för de noggranna överväganden som kommer att erfordras. När det gäller vilka principer som bör vägleda överföringen av huvudmannaskapet för inskrivningsmyndigheterna till vill utskottet ånyo erinra om att det närmast får betraktas som en självklarhet att myndighetsorganisationen i första hand kommer att vägledas av de effektivitetskrav m.m. som verksamheten ställer på organisationens utformning. Av regeringens redovisning framgår också att avsikten är att inskrivningsverksamheten skall främjas av att huvudmannaskapet överförs. Avsikten är sålunda bl.a. att inskrivningsverksamheten och anknutna delar av fastighetsregistret skall kunna samordnas och koordineras på ett mer effektivt sätt som förutsättningarna för en välutvecklad styrning, ledning och samordning stärks. Enligt utskottets mening kan ett uttalande i enlighet med förslaget i fp-motionen därför inte anses erforderligt. Utskottet avstyrker med det nu anförda förslagen i motionerna 2005/06:Bo2 (c) och 2005/06:Bo6 (fp) yrkande 2 i denna del. Myndighetsutövning och upphandling av förrättningsförberedelser Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om att möjligheterna till extern medverkan vid lantmäteriförrättningar bör utökas. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c). Enligt regeringens bedömning bör inte möjligheterna till extern medverkan vid lantmäteriförrättningar utökas utöver vad som är möjligt enligt gällande reglering. Enligt motion 2005/06:Bo3 (kd) yrkande 8 bör det införas en möjlighet till upphandling av förrättningsförberedelser. Tillgången till digitala databaser gör det möjligt också för andra aktörer att utföra arbetet med förrättningsförberedelser. Förutsättningar för en utökad extern medverkan föreligger enligt motionen därför. I motion 2005/06:Bo4 (c) yrkande 1 hävdas att delar av fastighetsbildningen bör kunna upphandlas och utföras av såväl privata aktörer som kommuner och . Det finns enligt motion 2005/06:Bo5 (m) effektivitetsvinster att hämta genom att låta föreberedande och genomförande moment vid lantmäteriförrättningar upphandlas i konkurrens. I motionens yrkande 3 förordas därför att möjligheterna till extern medverkan vid lantmäteriförrättningar bör utökas. Som framgår av redovisningen i propositionen finns det möjlighet för lantmäterimyndigheterna att uppdra åt annan statlig myndighet eller kommun att utföra vissa förrättningsåtgärder.