bet · GS01NU9 · 2005-02-17 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet 50motionsyrkanden om olika näringspolitiska frågor. Isamtliga fall avstyrker utskottet yrkandena. Deområden som berörs i betänkandet är bl.a. nyaföretagsformer, kapitalförsörjning, social ekonomisamt kvinnors, invandrares och ungas företagande.Även inom områdena industriella utvecklingscentrum,oseriösa företag, företagsnedläggningar, design samtauktorisation och certifiering har det väcktsmotioner som är föremål för utskottetsställningstagande. Därtill behandlas förslag medkopplingar till olika industrisektorer, såsomskogsindustri, betong- och cementindustri,fordonsindustri, försvarsindustri och audiovisuellindustri.Betänkandet innefattar totalt 14 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Kvinnors företagandeRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N232,2004/05:N290, 2004/05: N291, 2004/05:N343,2004/05:N393 yrkande 19, 2004/05:N433 och2004/05:A355 yrkandena 4 och 9.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Invandrares företagandeRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf360yrkande 2, 2004/05:N216 och 2004/05:N279.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Ungas företagandeRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N206 och2004/05:N408 yrkande 1.Reservation 3 (m, fp, kd, c)4. Nya företagsformerRiksdagen avslår motion 2004/05:N398 yrkande 8.Reservation 4 (m, fp, kd, c)5. KapitalförsörjningRiksdagen avslår motion 2004/05:N426.Reservation 5 (m, fp, kd, c) - motiv.6. Social ekonomiRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N306yrkandena 1, 6 och 7, 2004/05:N344, 2004/05:N351,2004/05:N352, 2004/05:N353, 2004/05: N388,2004/05:N393 yrkande 11, 2004/05:N422,2004/05:N438 och 2004/05:N448.Reservation 6 (m, fp) - motiv.Reservation 7 (kd, c)Reservation 8 (mp)7. Industriella utvecklingscentrumRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N209,2004/05:N252 och 2004/05: N393 yrkande 26.Reservation 9 (m, fp) - motiv.Reservation 10 (kd, c)8. Oseriösa företagRiksdagen avslår motion 2004/05:N370.9. Auktorisation och certifieringRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ub438yrkande 2, 2004/05:N218 och 2004/05:N316.10. FöretagsnedläggningarRiksdagen avslår motion 2004/05:N297.Reservation 11 (m, fp, kd, c) - motiv.11. Skogsindustriella frågorRiksdagen avslår motionerna 2004/05:MJ434yrkande 41, 2004/05: MJ508 yrkande 23,2004/05:N313 yrkandena 1 och 2 och 2004/05:N356.Reservation 12 (m, fp, kd, c)12. Betong- och cementindustrinRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N222,2004/05:N261 och 2004/05: N355 yrkande 2.13. FordonsindustrinRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N314 och2004/05:N429.Reservation 13 (m, fp, kd, c)14. FörsvarsindustrinRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N281 och2004/05:N284 yrkande 3.Reservation 14 (m, fp, kd, c) - motiv.15. Audiovisuell industriRiksdagen avslår motion 2004/05:N430.16. DesignRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr254 yrkandena5 och 6.Stockholm den 17 februari 2005På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), Per (), (),(), (), SylviaLindgren (s), (), (),(), (), CarinaAdolfsson Elgestam (s), (), LarsJohansson (s), (), Per ErikGranström (s), () och ().2004/05NU9Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 43 motioner frånallmänna motionstiden rörande olika näringspolitiskafrågor.Utskottets övervägandenKvinnors företagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omkvinnors företagande. Utskottet hänvisar tillolika insatser som görs på området. Jämförreservation 1 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion 2004/05:N343 (s) behandlas villkoren förkvinnor som är uppfinnare eller innovatörer.Motionären menar att det är av största vikt attsamhället stöder dessa kvinnor, bl.a. medmarknadsföring, juridik och telefonrådgivning.Vidare påtalas att det är angeläget att utbilda flerkvinnor till uppfinnarrådgivare för att råda bot påden snedfördelning som råder hos AlmiFöretagspartner forskning om kvinnors företagande harsvårigheter att få anslag från de ordinarieforskningsfinansierade organen anförs det i motion2004/05:N433 (s). Motionärerna anser att detta äranmärkningsvärt som det visar att detfortfarande behövs ett särskilt stöd till dennaforskning. I arbetet med att implementerajämställdhetsperspektivet i tillväxtarbetet behövsäven särskilda insatser för kvinnor som driverföretag eller vill starta företag.Kvinnors företagande lyfts även fram i motion2004/05:N232 (m). Motionären menar att denoffentliga sektorns monopol på verksamhetsområdenavård, undervisning och omsorg måste avskaffas föratt förbättra möjligheten för kvinnors företagande.Vidare påpekas den svårighet sjuksköterskor har atterhålla en F-skattsedel.För att bryta ny mark för kvinnors företagandekrävs det förändringar vad gäller hur lagar ochregler är konstruerade, sägs det i Folkpartietsmotion /05:A355. Det behövs ett intensivtförnyelsearbete i kommuner och landsting vilka måsteöppna sig för nya idéer och lösningar för kvinnorsföretagande för att ge kvinnor ökad makt över sinaliv och för att öka jämställdheten i samhället.Detta är en av de viktigaste jämställdhetsfrågorna.Vidare bör en aktiv opinionsbildning genomföras inäringslivet. De goda exemplen på ett aktivtjämställdhetsarbete som drivs av ett antal företag iSverige skall lyftas fram och stödjas.Att kvinnors företagande måste uppmuntras ochstödjas framhålls även i motion2004/05:N393. Då kvinnor i hög utsträckning arbetarinom verksamheter som drivs av den offentligasektorn måste möjligheten till eget företagande ökagenom att en större del av den offentligaverksamheten utförs i annan regi, ansermotionärerna.Olika åtgärder för att öka kvinnors företagandelyfts också fram i motion 2004/05:N290 (v).Motionärerna menar bl.a. att staten måste stödjanätverksbyggande för kvinnor som är företagare.Vidare behöver det rekryteras fler kvinnor somnyföretagsrådgivare, då de flesta i denna grupp är män.I motion 2004/05:N291 (v) behandlas kvinnor ochinnovationer. Stiftelsen harlagts ned och har tagit öververksamheten, vilket enligt motionärerna har letttill att stöd till kvinnors företagande ochinnovationer har blivit uppsplittrat och merosynligt. Regeringen måste därför hitta en bättrelösning för att ge stöd till kvinnor som ärinnovatörer och företagare för att dessa skall gessamma förutsättningar och möjligheter som männen.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade motioner rörande kvinnorsföretagande (bet. 2003/04:NU10). Isamband med denna hantering redogjorde utskottetutförligt för de insatser som görs för att stödjakvinnors företagande. Samtliga motioner sombehandlades avstyrktes av utskottet. Avvikandeuppfattningar gavs uttryck för i två reservationer(m, fp, kd; c).Regeringens arbete med kvinnligt företagande drivsframför allt av Verket för näringslivsutveckling(). Ett särskilt program för att öka kvinnorsoch invandrares företagande har genomförts . Stödet för denna verksamhet harförlängts och avsätts 54miljoner kronor till kvinnors och invandraresföretagande samt till kooperativt företagande.Enligt regleringsbrevet (regeringsbeslut )skall användas för att stödjakvinnors och invandrares företagande. För år 2005har vidare att fördela förbidrag till projekt vid lokala och regionalaresurscenter för kvinnor samt ytterligare 10miljoner kronor till basfinansiering av dessacentrum.Beträffande , som berörs inågra av motionerna, kan nämnas att bolaget har ensärskild ansvarig som har till uppgift att stödjaoch utveckla insatserna i koncernen till målgruppenkvinnor. har av det totalaantalet beviljade lån gått till företag som ägseller leds av kvinnor. Vidare kommer en nylåneprodukt, Minilån, att lanseras. Maximibeloppetför Minilånet är och kvinnors, invandraresoch ungas lånebehov skall särskilt prioriteras. Almihar även utvecklat ett särskilt coachingprogram iaffärsutveckling för kvinnor, som genomförts i storadelar av landet.När det gäller innovationer kan erinras om detuppdrag som () getts av regeringen (regeringsbeslut2004-12-22) och som innebär att institutet skallsammanställa erfarenheter av befintligautvärderingar och uppföljningar av stöd tillfristående innovatörer och uppfinnare inklusivekunskapsläget vad gäller avkastning av offentligtstöd till uppfinnarverksamhet. I uppdraget ingår attidentifiera eventuella hinder för dessa grupper,såväl män som kvinnor, i hela kedjan från idé tillkommersialisering. Uppdraget skall redovisas senastden 1 december 2005.Ett annat uppdrag regeringen (regeringsbeslut2004-12-22) tilldelat ITPS är att genomföra enförstudie i syfte att belysa hur statistiken övernyföretagande kan vidareutvecklas så att det blirmöjligt att särskilja individer i dataunderlaget,dvs. nyföretagande bland kvinnor respektive män.Detta uppdrag skall redovisas senast den 31 oktober2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser, vilket även påpekats i tidigaresammanhang, att statens insatser inom detnäringspolitiska området för att synliggöra kvinnorsföretagande och undanröja hinder för kvinnligtentreprenörskap är mycket betydelsefulla. Sompåtalas bl.a. i motionerna 2004/05:N291 (v) och2004/05:N343 (s) är det även angeläget att stödjakvinnor som är uppfinnare och innovatörer. Insatsergörs på olika områden för att hantera flera av deproblem som tas upp i de här aktuella motionerna,och utskottet vill framhålla vikten av ett fortsattoffensivt arbete för att stödja och underlätta förkvinnors företaganden, från idé tillmarknadsetablering. Något särskilt tillkännagivandepå detta område ser utskottet emellertid inte behovav i nuläget.När det gäller vad som tas upp i motionerna2004/05:N232 (m), 2004/05: N393 (kd) och2004/05:A355 (fp) om kvinnors företagande inom denoffentliga sektorn hänvisar utskottet till sittställningstagande (bet. 2004/05:NU10) dåliknande motionsyrkanden avstyrktes.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Invandrares företagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeinvandrares företagande. Jämför reservation 2(m, fp, kd, c).MotionernaRegeringen bör se över förutsättningarna förpersoner med invandrarbakgrund att etablerasmåföretag, anförs det i motion 2004/05:N279 (s).För personer med utländsk bakgrund ärförutsättningarna ofta annorlunda medspråksvårigheter, svårigheter att få kredit samt ettmindre utvecklat kontaktnät. Motionärerna menar attarbetet med att förändra attityder gentemot degrupper som har svårigheter att få krediter måstefördjupas och att regeringen bör arbeta mer med attfrämja framväxten av regionalakreditgarantiföreningar.I motion 2004/05:Sf360 (c) begärs etttillkännagivande om att invandrares företagande börprioriteras och, i högre utsträckning än vad somgörs , beaktas vid näringspolitikensutformning. Motionärerna påpekar bl.a. att flerautredningar visat att företagare medinvandrarbakgrund har särskilda svårigheter atterhålla finansiering till start och utveckling avföretagets verksamhet. Vidare framhålls att deallmänna bristerna i det svenska företagsklimatetsåsom höga skatter och en omfattande regelbörda kange invandrarföretagare särskilda svårigheter.Villkoren för företagare med invandrarbakgrund tasäven upp i motion 2004/05:N216 (c). Motionärenframhåller att det är angeläget att stödja deinvandrare som önskar att starta eget företag ochpåpekar att det behövs bl.a. bättre information, påolika språk, om vilka rättigheter och skyldigheterman har som företagare i . Därtill bör detfinnas en servicecentral för alla företagare dit dekan vända sig i alla typer av ärenden.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2004 hanterade utskottet (bet. 2003/04:NU10)olika motioner rörande invandrares företagande.Samtliga då aktuella yrkanden avstyrktes avutskottet, däribland ett som överensstämmer med deti här aktuell motion 2004/05:Sf360 (c) omprioriteringar av invandrares företagande. En annanuppfattning framfördes i en reservation (m, fp, kd,c).Som tidigare nämnts skall , enligtregleringsbrevet för (regeringsbeslut ), använda 19 miljonerkronor för att stödja kvinnors och invandraresföretagande. Av dessa skall minst 6,5 miljonerkronor användas för bidrag till InsamlingsstiftelsenIFS Rådgivningscentrum - IFS - (tidigareInternationella i ),vilken ger rådgivning till personer med utländskbakgrund som vill starta eller driver företag. IFSfinns på 15 platser i landet och rådgivningges på 28 olika språk.Utskottets ställningstagandeDet är, enligt utskottets uppfattning, viktigt församhället att ta till vara den kompetens sompersoner med utländskt ursprung besitter. Olikaåtgärder för att stimulera och underlättainvandrares företagande är angelägna och utskottetser positivt på det arbete bedriver påområdet, inte minst när det gäller samverkan medIFS. Utskottet delar den uppfattning som framförs imotion 2004/05:N279 (s) om att de problem sompersoner med utländsk bakgrund möter rörande bl.a.språket, mindre utvecklade kontaktnät ochsvårigheter att få krediter måste motverkas. Däremotanser inte utskottet att nämnda motion, eller någonav de övriga här aktuella, bör föranleda någonåtgärd från sida.Med hänvisning till det anförda avstyrks samtligahär aktuella motioner i berörda delar.Ungas företagandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkanden omungas företagande. Utskottet hänvisar tilldet pågående arbetet med ett nationelltentreprenörsprogram. Jämför reservation 3 (m,fp, kd, c).MotionernaAtt det är angeläget att uppmuntra unga människortill entreprenörskap anförs i motion 2004/05:N408(fp), och ett tillkännagivande därom förordas.Motionärerna menar att människor börfå lära sig mer om entreprenörskap och även prova påeget företagande, varför det är viktigt att skolankan erbjuda entreprenörskap som en del avundervisningen. Vidare anser de att det ärbetydelsefullt att stödja olika föreningar ochnätverk, som t.ex. Snilleblixtarna, för att göraunga människor mer positiva till eget företagande.Riksdagen bör enligt vad som anförs i motion2004/05:N206 (c) ge regeringen i uppdrag att stärkaverksamheterna kring entreprenörskap för unga.Motionären erinrar om att det finns fleraolika projekt kring ungt företagande - däriblandStartcentrum, Snilleblixtarna och Open For Business- och att dessa har betytt mycket. Det saknasemellertid ett samlat grepp kring de olika projektenoch det finns en ständig oro kring finansieringen avdessa, vilket gör att de inte kan satsa långsiktigt.Vissa kompletterande uppgifterPå uppdrag av regeringen framlade i augusti2004 förslag om ett utökat nationelltentreprenörsprogram. Förslaget omfattade femdelprogram: Entreprenörskap på grundskole- ochgymnasienivå, Entreprenörskap på universitets- ochhögskolenivå, Kunskapsutveckling hosföretagsrådgivare och näringslivsutvecklare,Regionala entreprenörskapsprogram och Underlättatillståndshanteringen på lokal/regional nivå.I december 2004 beslutade regeringen(regeringsbeslut ) om ett treårigtnationellt program för att öka intresset förentreprenörskap bland ungdomar. Beslutet innebar attNutek gavs i uppdrag att genomföra programmet och avsätts 45miljoner kronor för verksamheten. Programmet riktarsig framför allt till elever och studenter i grund-och gymnasieskolan och i högskolan. De skall få rådoch utbildning i frågor kring entreprenörskap ochges möjlighet att prova på företagande på olikasätt. Programmet skall även bidra till ökadkompetens om entreprenörskap hos studie- ochyrkesvägledare. Därtill ingår en satsning påföretagsrådgivare. Enligt regeringsbeslutet omfattarprogrammet metodutveckling och pilotprojekt samtinsatser för kompetensutveckling avföretagsrådgivare. Vidare skall initierapilotprogram för fördjupad samverkan mellan skolaoch näringsliv med fokus på småföretag inomindustri-, bygg-, handels- och tjänstenäringarna ochde yrkesutbildningar inom gymnasieskolan som har eninriktning mot dessa sektorer. Det konstateras ibeslutet att flera aktörer genomföraktiviteter runt om i landet för att främjaentreprenörskap. Programmet skall enligt regeringenförstärka befintliga satsningar samt bidra till ökadsamverkan och samordning av olika insatser ochaktörer för att säkerställa att erfarenheter fångasupp och att goda exempel tillvaratas och sprids.Innan aktiviteterna inleds skall () inkomma med en projektplantill regeringen för år 2005.Enligt uppgift från pågår arbetet med att tafram en projektplan. Av de ursprungliga femdelprogrammen avser verket att framför allt satsa påde två förstnämnda, men också på vissa delar inomdelprogram 3. Även delprogram 4 kommer attgenomföras, men finansieras via Nuteks anslag förregional utveckling. Delprogram 5 utgår däremot.Nuteks intention är att genomföra programmet i närasamarbete med viktiga aktörer på området.Det finns en rad aktörer som arbetar för attfrämja entreprenörskap och företagande bland unga,däribland kan följande nämnas: Ung Företagsamhet,som är en rikstäckande organisation med 24 regionalaföreningar och ett förbundskansli med säte iStockholm; Open for Business, som finns på sexplatser i , vänder sig till ungdomar ochhjälper till med idéutveckling och tankar kringframtiden för unga entreprenörer; Snilleblixtarna,vilka i första hand riktar sig till barn ilågstadieåldern, arbetar med att stimulera barnskreativitet, initiativförmåga och självtillit genomatt barnen självständigt får lösa ett problem som destött på i sin vardag; Drivhuset finns på niostudieorter i och arbetar med att främjakreativitet och därigenom stimulera tillentreprenörskap hos studenter. Även Nutekspilotprojekt , entreprenörs- ochteknikskola, som bedriver sin verksamhet iprojektform, kan nämnas i detta sammanhang.Våren 2001 beslutade (bet.2000/01:UbU14) att kvalificerad yrkesutbildning (KY)skall vara en reguljär eftergymnasialutbildningsform i det svenska utbildningssystemet. Ioch med beslutet avslutades den försöksverksamhetsom pågått sedan år 1996.Avslutningsvis kan erinras om attutbildningsutskottet avstyrkte (bet.2003/04:UbU13) motionsyrkanden rörande inrättande aventreprenörsutbildningar. I detta sammanhangframhöll utbildningsutskottet bl.a. att inrättandetav inriktningar inom de nationella programmen är enfråga för regeringen eller för styrelsen för enutbildning och inte för . Andrauppfattningar gavs uttryck för i reservationer (fp;kd).Utskottets ställningstagandeDet är angeläget att väcka ungdomars intresse ochnyfikenhet för entreprenörskap och företagande. Ävenolika insatser för att öka ungdomars kunskaper pådetta område är viktiga. Skolan har här enbetydelsefull roll att fylla. Entreprenörskap bör haen självklar plats i undervisningen och samspeletmellan skola och företag bör utvecklas. Somredogjorts för i det tidigare finns det också mångaolika aktörer som gör betydelsefulla insatser. Dessahar en viktig roll för att främja entreprenörskapoch företagande bland unga.I budgetpropositionen för (utg.omr. 24 s.27) redogjorde regeringen för sin avsikt att geNutek i uppdrag att genomföra ett nationelltentreprenörskapsprogram i huvudsak inriktat pågrund- och gymnasieskola samt högskolor ochuniversitet. Inriktningen på insatserna har i detföregående återgetts och utskottet är positivt tilldetta arbete. Enligt utskottets uppfattning svararprogrammet mot flera av de anspråk som lyfts fram imotionerna 2004/05:N206 (c) och 2004/05:N408 (fp),och de avstyrks.Nya företagsformerUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attfrämja nya företagsformer. Utskottet hänvisartill vidtagna åtgärder och pågående arbete.Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c).MotionenI motion 2004/05:N398 framhålls attnya företagsformer som bejakar entreprenörer börprövas. Motionärerna föreslår därför etttillkännagivande med innebörden att regeringen böruppdra åt berörda myndigheter och departement attinta ett öppet förhållningssätt mot nyaföretagsformer. I motionen exemplifieras detta medBolagsbolaget i , vars affärsidé är atterbjuda småföretagare registrerat viaBolagsbolaget och ge småföretagarna stöd med regleroch administration. Arbetslöshetskassorna klassardock Bolagsbolagets brukare som egenföretagare, ochmotionärerna menar att myndigheterna bör slutadiskriminera Bolagsbolagets brukare.Vissa kompletterande uppgifterTidigare beredning under mandatperiodenNär det gäller , som berörs imotionen, kan erinras om att ett enigt utskott våren2003 (bet. 2002/03:NU7 s. 53) avstyrktemotionsyrkanden om och dessverksamhet med hänvisning till då pågåenderättsprocess.Om Bolagsbolaget ABBolagsbolaget AB bildades för att underlättaadministrationen för personer som vill driva sinegen affärsidé som anställd. Eventuella överskottgår tillbaka in i verksamheten.Bolagsbolagets affärsidé är att ge en juridiskplattform för dem som söker och finner egna uppdragpå den öppna marknaden. Avsikten är att personerskall ha frihet att utveckla sin verksamhet på egnavillkor under anställningsliknande förhållanden.Brukaren "hyr" sin arbetsgivare. Bolagsbolaget hadeunder totalt 240 registrerade brukare, varav50 aktiva.Individen ingår ett avtal, ett s.k.inställningsavtal, med Bolagsbolaget som i praktikeninnebär att han eller hon anställs som bolagsbrukareunder den period uppdraget avser. Bolagsbolagetsköter fakturering ochadministration. Bolagsbrukaren lämnar ett underlagför debitering varpå bolaget skickar en faktura tillkunden, betalar in skatt och sociala avgifter ochför över det resterande beloppet till individenskonto. När uppdraget är slutfört upphöranställningen och Bolagsbolaget utfärdar ettarbetsgivarintyg.Skattemyndigheten i beslutade ifebruari 2001 att återkalla Bolagsbolagets F-skattsedel. Skälet var bl.a. att bolagetsredovisningsrutiner stred mot bestämmelserna ibokföringslagen. Enligt skattemyndighetensammanhängde detta bl.a. med bolagetsverksamhetsidé. menade också attbolaget missbrukat sin F-skattsedel genom att gå insom betalningsmottagare i stället för den person somhade utfört arbetet. Detta ansågs strida motbestämmelserna i skattebetalningslagen. Beslutetöverklagades till länsrätten som i en dom i februari2003 gick på skattemyndighetens linje. Länsrättensbeslut har sedermera överklagats till kammarrätten.Kammarrätten beslutade i enlighet med Bolagsbolagetslinje och avskrev målet i mars 2004.Bolagsbolaget har även uppgett att de har problemmed att de brukare som anställs behandlas olika avolika arbetslöshetskassor. Enligt bolagets VD är förhoppningen dock att maninom en snar framtid kommer att få till stånd ettmöte med bl.a. ochInspektionen för arbetslöshetsförsäkring för attlösa de problem som föreligger.Projektet om nya företags- ochanställningsformerInom inleddes i februari 2001ett arbete med uppdrag att kartlägga utvecklingen avnya former för företagande och anställningsformer igränssnittet mellan egenföretagande och anställningoch att redovisa drivkrafterna bakom utvecklingen. Iuppdraget ingick även att beskriva de hinder som kanfinnas för individer att gå över från att varaanställd till att vara företagare. En del iuppdraget har vidare varit att belysa skillnader ibefintliga regelsystem vad avser företagarerespektive anställda, särskilt när det gäller desociala trygghetssystemen, samt de eventuellaproblem som dessa skillnader medför. Uppdraget haräven omfattat frågor som gäller familjehemsföräldraroch anställda i bemanningsföretag.I maj 2003 presenterades slutsatserna idepartementspromemorian Företags- ochanställningsformer i förändring (Ds 2003:27). Irapporten redogörs för hur företagsstrukturenförändrats i under det senaste decenniet.Den genomsnittliga företagsstorleken har minskat ochdet totala antalet företag har ökat. Antaletpersoner som kombinerar anställning och företagandeuppgick till 81 000 (exkl. jordbruk,skogsbruk och fiske). De flesta, , haranställningen som huvudsyssla och företagandet sombisyssla. Vidare redovisas en problembeskrivning irapporten rörande arbetslöshetsförsäkringen,sjukförsäkringen och F-skattsedel för företagare.När det gäller arbetslöshetsförsäkringen sägs det irapporten att såväl arbetslöshetskassor somorganisationer framfört att reglerna för företagarei arbetslöshetsförsäkringen inte är tillräckligtutvecklade eller att de ger utrymme för olikatolkningsmöjligheter.