bet · GT01SoU1 · 2005-12-01 00:00:00 — I motion So538 av m.fl. (m, fp, v, c, mp) begärs ett tillkännagivande om stöd till sexualpolitiska organisationer. Motionärerna anför bl.a. att de sexualpolitiska organisationerna spelar en stor roll i arbetet för folkhälsan och för att de skall kunna bedriva ett effektivt och långsiktigt arbete behövs det ett permanent och starkt stöd till organisationernas basverksamhet. Hur ett sådant stöd skall utformas och vilka kriterier som skall gälla bör utredas skyndsamt. Ett liknande yrkande finns i motion So466 av (). Ett par motioner med yrkanden om insatser mot hiv/aids behandlades av det sammansatta utrikes- och socialutskottet i det av godkända (prot. 2004/05:95) betänkandet 2004/05:USoU1 Globala smittsamma sjukdomar. Det sammansatta utskottet avslog motionerna och anförde bl.a. följande. Särskilda medel för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting har tillfälligt beviljats, på utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, för hivpreventivt arbete i storstadsregionerna (de s.k. storstadspengarna). Utskottet konstaterade att regeringen, i enlighet med finansutskottets betänkande om de allmänna bidragen till kommuner (bet. 2004/05:FiU3), har inlett arbetet med en utvärdering av vilka effekter det särskilda statsbidraget haft. Utskottet fann det särskilt värdefullt att arbete också skett - och alltjämt sker - i nära samverkan mellan berörda statliga myndigheter, kommuner och andra aktörer, särskilt olika frivilligorganisationer, i syfte att utveckla det förebyggande arbetet med hiv/aids. Vidare gjorde utskottet bedömningen att arbetet med att förebygga smittspridning och att stödja redan smittade i är omfattande och kvalificerat på såväl nationell som regional och lokal nivå. Utskottet ansåg att preventiva och förebyggande insatser ytterligare kan utvecklas till innehåll och utförande. I flera fall torde förutsättningar finnas att utnyttja potentialen i ett hivpreventivt arbete i än högre grad. I betänkande 2004/05:SoU1 behandlade utskottet fyra motioner om stöd till HBT-organisationer. Utskottet avstyrkte motionerna mot bakgrund av ett pågående arbete inom (res. fp, c, mp). följde utskottet (rskr. 2004/05:114). Utskottet anser att den av regeringen föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd. Utskottet tillstyrker därför medelstilldelningen. När det gäller yrkanden med anslagsvillkor, såsom begäran om specialdestinerade eller "öronmärkta" medel, anser utskottet inte att regeringens proposition med en samlad strategi för det hivförebyggande arbetet, vari bl.a. inriktningen på de statliga medlen för hivförebyggande skall övervägas, bör föregripas. Motionerna L375 (v) yrkande 41, So633 (mp) yrkandena 1 och 2 och So693 (m) delvis avstyrks. Utskottet instämmer i bedömningen i motion So470 (fp) att det hivpreventiva arbetet är oerhört viktigt och att det även fortsatt bör prioriteras. Utskottet har även viss förståelse för begäran i motion So468 (fp) yrkande 3 om det allmännas stöd till hivpositivas organisationer. Det lämnas ekonomiskt stöd till de hivsmittades frivilligorganisationer på riksnivå. I detta sammanhang kan utskottet konstatera att det pågår arbete med en proposition om insatser för hiv och aids. Motionerna avstyrks i den mån de inte bedöms tillgodosedda. Utskottet har erfarit att de kommuner och landsting som erhållit medel genom det specialdestinerade stödet för hivprevention i storstadsregionerna har ålagts återredovisningsskyldighet avseende 2004 och 2005. Återredovisning har skett . Motionerna L375 (v) yrkande 42 och So633 (mp) yrkande 3 bedöms åtminstone delvis tillgodosedda. Frågan om hur det ekonomiska stödet till HBT-organsiationer bör utformas avses att övervägas i samband med behandlingen av förslag. Utskottet anser inte att det arbetet bör föregripas. Motion L291 (fp) yrkande 20 avstyrks därför. Utskottet instämmer i uppfattningen att de sexualpolitiska organisationerna är viktiga aktörer i arbetet för folkhälsan. Begäran i motionerna So538 (m, fp, v, c, mp) och So466 (s) om att tillsätta en utredning om bl.a. utformningen av stödet till sådana organisationer avstyrks emellertid. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 14:4 . bör därmed avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning till anslaget. bör vidare bifalla det av regeringen under anslaget begärda bemyndigandet. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslaget 14:4 . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 14:4 ingå ekonomiska förpliktelser avseende beställarstyrda forskningsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006. För flera av forskningsprojekten upprättas fleråriga avtal, vilket enligt regeringen medför att FHI åtar sig ekonomiska förpliktelser för kommande budgetår. () ansvarar för strategiskt viktiga uppgifter inom folkhälsopolitiken. FHI ansvarar även för bevakning och utredning av behovet av narkotikaklassificering av sådana varor som inte utgör läkemedel samt behovet av kontroll av varor enligt lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. Regeringen anför att det sedan propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35) antogs av pågår ett omfattande arbete för att utveckla formerna för den folkhälsopolitiska uppföljningen och att FHI ansvarar för samordningen av detta utvecklingsarbete, som involverar kommuner, landsting och flera statliga myndigheter. FHI skall presentera den första folkhälsopolitiska rapporten (se nedan). Det är angeläget att arbetet för att utveckla och säkerställa uppföljningen fortsätter . Regeringen anför att den ökande alkoholkonsumtionen innebär ökade krav på en väl fungerande tillsynsverksamhet. Det är därför enligt regeringen angeläget att FHI behåller och utvecklar sin position som central tillsynsmyndighet. Inriktningen att integrera tillsyn och förebyggande arbete, bl.a. genom att systematiskt utveckla ansvarsfull alkoholservering, bör fortsätta. Vidare bör FHI enligt regeringen även fortsätta utveckla den centrala tillsynen enligt tobakslagen. Som ett led i arbetet med att genomföra lokaliseringar av statliga verksamheter till de lokala arbetsmarknadsregioner som berörs mest av förändringarna inom Försvarsmaktens grundorganisation, har regeringen beslutat att FHI skall omlokalisera myndighetens verksamhet från till . Regeringen anför att omlokaliseringen till kommer att innebära vissa omställningskostnader. Den uppskattning av kostnader för omställningen som kan göras för FHI grundas på antaganden av hur många av den befintliga personalen som kommer att följa med till . Regeringen avser att kompensera myndigheten för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Anslaget undantas även från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Vidare ökas anslaget med . Anslag 14:9 minskas med motsvarande belopp. Om myndighetens kostnader ökar med anledning av flytten kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande samt till behov av en ökad anslagskredit. Regeringen anför att den avser att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att till anslag 14:4 för anvisar , dvs. mindre än vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att de generella insatserna bör bytas ut mot regionalt och lokalt folkhälsoarbete och riktade specialinsatser. Till förmån för detta bör den centraliserade styrningen minska kraftigt. Anslaget bör därför successivt sänkas. Inriktningen bör vara att FHI är helt avvecklat vid utgången av . Motionärerna vill i stället inrätta ett och hälsa. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 39 (delvis) begärs att till anslag 14:4 för anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. I motion So660 av m.fl. (c) yrkande 7 (delvis) begärs att till anslag 14:4 för anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att det finns möjligheter att sänka anslagen för de sociala myndigheter som sorterar under utgiftsområde 9. De sänkta anslagen kan kompenseras genom ökad prioritering av arbetsuppgifter m.m. FHI redovisade den första folkhälsopolitiska rapporten till regeringen, Folkhälsopolitisk rapport . Här redovisar FHI ett stort antal förslag för förbättrad folkhälsa och prioriterar 42 av förslagen som enligt FHI är särskilt viktiga för att förbättra folkhälsoarbetet och påverka aktuella hälsohot som t.ex. stigande alkoholkonsumtion, övervikt och brist på fysisk aktivitet, arbetsrelaterad ohälsa, könsrelaterat våld mot kvinnor och nedsatt psykisk hälsa. Utskottet anser den av regeringen föreslagna medelsanvisningen väl avvägd. Utskottet tillstyrker därför medelstilldelningen och avstyrker motionerna So660 (c) yrkande 7 (delvis), So693 (m) delvis och So703 (kd) yrkande 39 (delvis). Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslag 14:4 , ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 14:5 . bör därmed avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning till anslaget. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslaget 14:5 . () är central förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar bland människor och främja skyddet mot sådana sjukdomar. Regeringens bedömning är att SMI har kunnat uppfylla uppställda mål för verksamheten väl. Det faktum att sjukdomspanoramat förändras medför emellertid att myndigheten ständigt måste ha en beredskap för att göra omprioriteringar i sin verksamhet. Regeringen anför att de senaste årens utbrott av sars och fågelinfluensa och farhågorna kring riskerna för avsiktlig spridning av smittämnen har ytterligare understrukit den viktiga roll som institutet har för att smittskyddet i landet skall kunna fungera, inte minst i krissituationer. När det gäller informationsberedskap pekar regeringen på att SMI har en viktig roll att förse det operativa smittskyddet med ett tillförlitligt kunskapsunderlag. Institutet har enligt regeringen även en viktig funktion när det gäller att tillsammans med förmedla information såväl till dem som är verksamma inom smittskyddet i landet som till medier och allmänhet. Regeringen anför också att den externt finansierade verksamhet som SMI bedriver har utökats avsevärt. uppgick de externa bidragen till , vilket kan jämföras med 42 miljoner 2000. Detta är enligt regeringen delvis en följd av ambitionen att få till stånd en tydligare gränsdragning mellan den verksamhet som SMI bedriver och den verksamhet som bedrivs av men har också sin grund i en medveten strävan att öka myndighetens ambitioner på nya områden. Forskningsmässigt har SMI befäst sin ställning som en ledande aktör såväl nationellt som internationellt och flera nya projekt har påbörjats, inte minst inom området hivvacciner. En betydande majoritet av de forskningsprojekt som myndigheten bedriver är externt finansierade. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 39 (delvis) begärs att till anslag 14:5 för anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. Motionärerna föreslår besparingar och effektiviseringar av en rad myndigheters administration. I motion So660 av m.fl. (c) yrkande 7 (delvis) begärs att till anslag 14:5 för anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att det finns möjligheter att sänka anslagen för de sociala myndigheter som sorterar under utgiftsområde 9. De sänkta anslagen kan kompenseras genom ökad prioritering av arbetsuppgifter m.m. Utskottet anser den av regeringen föreslagna medelsanvisningen väl avvägd. Utskottet tillstyrker därför medelstilldelningen och avstyrker motionerna So660 (c) yrkande 7 (delvis) och So703 (kd) yrkande 39 (delvis). Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 14:6 . bör vidare, mot bakgrund av pågående arbete, avslå motionsyrkanden gällande ökat stöd m.m. till för suicidprevention och efterlevandestöd (SPES) och andra frivilligorganisationer. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 14:6 . () har till uppgift att bedriva och främja forskning i psykosocial medicin. Forskningen skall vara inriktad på praktisk tillämpning. IPM skall verka för att erfarenheter och rön från den psykosociala medicinska forskningen blir kända och nyttiggjorda. Regeringen anför att IPM producerar kunskap om sambanden mellan psykosocial livssituation, hälsa och sjukdom. Som forskningsinstitut har IPM enligt regeringen varit framgångsrikt och IPM:s expertkunskap har stor efterfrågan. I enlighet med det förvaltningspolitiska programmets intentioner om fortsatt renodling av den statliga verksamheten har Statskontoret haft regeringens uppdrag att utreda och föreslå andra organisationsformer än myndighetens för IPM. I uppdraget ingick även att utreda framtida former för en central expertfunktion inom självmordsområdet. Statskontorets rapport, som överlämnades , har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma med förslag i dessa frågor. I motion So547 av () yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att utreda hur SPES, suicidpersoners efterlevandestöd, kan tillföras medel för den socialrehabiliterande funktion organisationen har för dem som går sjukskrivna på grund av att en anhörig valt att ta sitt liv. I motion So221 av () yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om stöd och stimulans för frivilligorganisationerna som arbetar med självmordsbenägna och deras anhöriga. Utskottet behandlade ett par motioner liknande de nu aktuella i betänkande 2004/05:SoU1. Utskottet, som avstyrkte motionerna, anförde bl.a. att organisationer som SPES fyller en viktig funktion genom att erbjuda stöd och hjälp (s. 46, res. m, fp, kd, c). I betänkande2004/05:SoU11 Folkhälsopolitik behandlade utskottet ett tiotal motioner om självmordsprevention (s. 24). Utskottet föreslog med delvis bifall till motionerna ett tillkännagivande till regeringen om det självmordspreventiva arbetet. Utskottet anförde bl.a. att ett nationellt program för självmordsprevention borde tas fram. följde utskottet (prot. 2004/05:113). Utskottet anser den av regeringen föreslagna medelsanvisningen väl avvägd. Utskottet tillstyrker därför medelstilldelningen. Utskottet vidhåller att organisationer som SPES fyller en viktig funktion i att erbjuda stöd och hjälp och att det är en styrka att möta andra som har samma form av sorg och erfarenhet. Regeringen anför i budgetpropositionen att den avser att återkomma i frågan om organisationsformer för IPM och former för en central expertfunktion inom självmordsområdet. Utskottet har vidare erfarit att regeringen, med anledning av tillkännagivande, har givit och i uppdrag att ta fram förslag till ett nationellt program för självmordsprevention. Uppdragen skall redovisas . Utskottet anser inte att resultatet av det arbete som pågår skall föregripas. Motionerna So221 (fp) yrkande 3 och So547 (fp) yrkande 3 avstyrks. Folkhälsopolitiska åtgärder (14:7) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder. bör därmed avslå motionsyrkanden dels om annan medelsanvisning till anslaget, dels om villkor för medelsanvisningen. bör vidare, med delvis bifall till ett antal motioner om spelberoende (fp, kd, v och mp), ge regeringen till känna att det är angeläget att pröva en modell med innebörd att särskilda ekonomiska medel avsätts ur överskottet från spelverksamheten för att motverka spelberoende och minska de skadliga effekterna av överdrivet spelande. Slutligen bör avslå motionsyrkanden om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Jämför reservationerna 8 (kd) och 9 (fp, kd, c). I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder. Bidrag från detta anslag fördelas av till nykterhetsorganisationer och andra organisationer som arbetar med alkoholskadeförebyggande verksamhet och stöd och hjälp till personer med missbruksproblem. Även () erhåller statsbidrag från detta anslag. Regeringen bedömer det som angeläget att även i fortsättningen kan fördela medel till organisationer som arbetar med alkohol- och narkotikafrågor och utveckla samarbetet mellan organisationerna och staten på det här området. Statens övergripande syfte med bidraget, att förstärka och komplettera de samhälleliga insatserna, har enligt regeringen i hög grad uppnåtts. Regeringen anför att utvärderingar av Sluta-Röka-Linjen visar att verksamheten är kostnadseffektiv och att den hjälper en ansenlig mängd människor att sluta röka. Regeringen bedömer därför att stöd bör utgå även 2006 till Sluta-Röka-Linjen. På samma sätt anser regeringen att frivilligorganisationerna mot tobak gör ett viktigt arbete för att bidra till att minska rökningen i befolkningen. Därför tillför regeringen anslaget för tobaksprevention, varav 5 miljoner skall gå till Sluta-Röka-Linjen vid , , och 5 miljoner till stöd för organisationer som arbetar med tobaksprevention. Anslag 14:8 Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder minskas med motsvarande belopp. Enligt regeringens bedömning finns det behov av att stärka den nationella beredskapsplaneringen och informationsberedskapen för utbrott av allvarliga smittsamma sjukdomar inom och utom landets gränser. Dessutom behöver förmåga att samordna smittskyddet i landet och förmåga att förse det operativa smittskyddet med tillförliga kunskapsunderlag stärkas. Som ett led i att genomföra den nationella handlingsplanen för influensaberedskap anser regeringen att medel behöver tillföras för att bygga upp ett tillförlitligt system för influensaövervakning. Anslaget ökas med 2006-2008 för att tillgodose dessa behov. Anslaget ökas med 2006-2008 för att finansiera en telefonjour för homo- och bisexuella samt transpersoner. För att fortsätta arbetet med att öka kunskapen om spelberoende och för att initiera aktiviteter för att förebygga spelberoende ökar regeringen anslaget med 2006 jämfört med , så att avsätts för att bekämpa spelmissbruk. Regeringen anför vidare att spelandet i , sett i relation till disponibel inkomst, har legat på en relativt nivå (s. 87). Tillförlitliga data om utvecklingen av spelproblem för hela befolkningen finns enligt regeringen ännu inte. I Statens folkhälsoinstituts (FHI) nationella folkhälsoenkät anges att av männen och av kvinnorna har riskabla spelvanor. En stor spelvaneundersökning som skall genomföras 2006 kommer enligt regeringen att ge ökade kunskaper om spelberoende. En uppföljning av förhållandena i kasinoorterna visar enligt regeringen att en ökning av personer med spelproblem har ägt rum i men inte i eller i kontrollorten . De stora svenska spelaktörerna betonar enligt regeringen alltmer betydelsen av att agera på ett ansvarsfullt sätt, bl.a. genom påverkan från arbetet i branschrådet OSS, oberoende spelsamverkan, där FHI har ordförandeskapet. Etiska riktlinjer för reklam och marknadsföring har antagits och ett spelråd för överläggningar om etiska problem har inrättats. Utbildningen av ombud och den egna personalen har intensifierats och stor tonvikt läggs på spelansvarsfrågor. Den interna kontrollen av att åldersgränserna och förbudet mot kreditspel följs har skärpts. Regeringen påpekar att FHI har tilldelats särskilda medel för arbetet mot spelberoende (s. 75). har anslagits 2004 och 2005 och avsätts för att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande. Regeringen erinrar om att målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningar av överdrivet spelande (s. 87). Regeringen anför att FHI i sitt förslag till handlingsplan identifierat bl.a. följande mål som nödvändiga för att kunna uppnå målet. Utbudet av spel och marknadsföringen av dem ska utformas så att överdrivet spelande inte uppmuntras. Kunskapen ska öka om riskerna med spel om pengar samt om hur överdrivet spelande kan undvikas. Beredskapen ska förbättras inom olika samhällssektorer att känna igen och bistå personer som är eller är på väg att bli spelberoende. Lättillgängligt och ändamålsenligt stöd, vård och behandling ska erbjudas de spelberoende och deras anhöriga. FHI har av regeringen givits i uppdrag att genomföra vissa av de åtgärder som föreslagits i handlingsprogrammet mot spelmissbruk. Åtgärder har vidtagits för att bygga upp kunskap om vård av spelberoende vid vid , , och för utvecklingsarbete med öppenvård för spelberoende och deras anhöriga. Kunskaperna som har genererats av projektet skall enligt regeringen föras vidare genom en utbildningssatsning för personal inom socialtjänst, sjukvård och enskilda vårdgivare som arbetar med missbruks- och beroendefrågor. Regeringen anför vidare att forsknings- och utvecklingsarbete har bedrivits. Ett par prevalensstudier, dvs. studier av antal fall i befolkningen , har genomförts och vidare har stöd getts till (SoRAD) vid för studier om etableringen av statliga kasinon i och av spelare och spelmiljöer. I handlingsplanen analyserades forsknings- och utvecklingsbehoven och flera initiativ har tagits för att få ett mer djupgående underlag till forskningsinsatser. Spelberoende och deras anhöriga har möjlighet att via telefon få omedelbar hjälp genom den s.k. Stödlinjen. Från är telefonnumret till Stödlinjen tryckt på de lotter som distribueras av ATG och AB . och dess lokalföreningar har enligt regeringen fått en ökad stabilitet och bedriver en omfattande kamratstödjande verksamhet på nio orter i landet. Sammantaget har de senaste årens förstärkning av resurserna till insatser mot spelberoende möjliggjort ett utvecklingsarbete som enligt regeringen lett till att har förbättrat möjligheterna att låta sociala skyddshänsyn få en framträdande roll i spelpolitiken (s. 87). Trots relativt begränsade insatser är därmed ett av de länder i som har kommit längst i ett systematiskt arbete på detta område. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att till anslag 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder för anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. Motionärerna är kritiska till de kvalificeringskriterier som finns uppställda för att få del av en stor del av de medel som finns avsatta under anslag 14:7. De anser att kvalitet skall prioriteras framför kvantitet, varför riktade insatser t.ex. mot ett tillfälligt problemområde eller i samband med läkarbesök är att föredra. Motionärerna anser att en betydande andel av resurserna till folkhälsoåtgärder skall ha en tydlig geografisk eller hälsomässig inriktning för att uppnå bästa möjliga nytta och kostnadseffektivitet. I motion So631 av m.fl. (fp) (delvis) yrkas att till anslag 14:7 Folkhälsopolitiska åtgärder för anvisar utöver vad regeringen föreslagit. Motionärerna anför att anslagen 14:7 och 14:8 i stor utsträckning berör åtgärder för att förebygga livsstilsskador. De önskar därför behandla dem i ett sammanhang. Motionärerna anför att behovet av förebyggande åtgärder för att förhindra alkohol- och tobaksmissbruk samt narkotikabruk kommer att öka. Även det internationella samarbetet mot alkohol- och narkotikaskador bör intensifieras, bl.a. genom riktat stöd till det alkoholförebyggande arbetet i () och dess Europaregion. Motionärerna pekar också på att spelandet har ökat och att fler människor löper risk att bli spelberoende. I motion So470 av m.fl. (fp) yrkande 6 (delvis) begärs ett tillkännagivande om att stärka insatserna mot tobak. Motionärerna anför bl.a. att tobakspolitiken kräver strategisk planering och samordning på nationell nivå för utveckling av ett framgångsrikt arbete och att det därtill behövs ökade ekonomiska resurser. Ett liknande yrkande framförs i motion So512 av (). I motion So470 yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att öka insatserna mot spelberoende. Motionärerna anför bl.a. att det behövs insatser som syftar till att begränsa nyrekryteringen till spelberoende. En liknande begäran framförs i motion Kr378 av m.fl. (fp) yrkande 8.