bet · GS01KU24 · 2005-05-17 00:00:00 — När det gällerensamkommande barn anförs att med hänsyn till frågans vikt och de upprepadetillkännagivandena i frågan har beredningen tagit alltför ,vilket bör påpeka.Vidare framhålls i den avvikande meningen att tillkännagivandeom ett snart tillsättande av en parlamentarisk utredning omsocialförsäkringarna (bet. 2004/05:SfU1 mom. 1, rskr. 112) inte åtgärdats avregeringen och ärendet därför skall redovisas som icke slutbehandlat,vilket bör göra ett påpekande om.I ett särskilt yttrande (v) anförs att regeringen bör lägga ned deninledda utredningen om socialförsäkringarna.Yttrande från socialutskottetSocialutskottet har på flera punkter invändningar mot regeringens sättatt redogöra för behandlingen av riksdagsskrivelser. Det gällerredovisningen av behandlingen av riksdagsskrivelse 2004/05:114 (bet.2004/05:SoU1) där uppgifterna om avslutade moment blivit missvisande.Socialutskottet ifrågasätter att regeringen anser att skrivelser redovisatssom slutbehandlade trots att de åtgärder som begärts genom riksdagenstillkännagivanden inte vidtagits. Det gäller riksdagsskrivelserna2001/02:178 och 2003/04:154 om anhörigstöd och ett förnyat tillkännagivandei samma fråga genom riksdagsskrivelse 2004/05:114. När det gäller etttillkännagivande om att regeringen borde överväga hur utvecklingen avPion kan ges nationellt stöd anför regeringen i skrivelsen att man intehar för avsikt att tillföra medel till regionala satsningar som ifrågasätter redovisningssättet samt saknar närmareanalys i anslutning till den frågeställning som tillkännagivandet avser.När det gäller mom. 34 om kommunala handlingsplaner i rskr. 2004/05:114anser utskottet inte heller att detta moment kan sägas vara slutbehandlateftersom tillkännagivandet omfattar krav på återrapportering tillriksdagen. Regeringen skulle enligt tillkännagivandet bl.a. återkommatill med förslag om hur kommunerna skall kunna ta ettsystematiskt ansvar för arbetet med våldsutsatta kvinnor.Yttrande från trafikutskottetTrafikutskottet (yttr. 2004/05:4y) konstaterar att flertalet av desammanlagt 17 tillkännagivanden som anges i skrivelsen, där riksdagenmed utgångspunkt från utskottets betänkanden riktat krav på åtgärdertill regeringen, ännu inte är färdigbehandlade trots att det gått fleraår sedan besluten fattades. Det äldsta icke slutbehandlade ärendet beredssålunda fortfarande . understryker betydelsenav att tillkännagivandena hanteras skyndsamt. Det bör endast i undantagsfallförekomma att ärenden inte är slutbehandlade . Trafikutskottetdelar därmed den uppfattning som kommer till uttryck i konstitutionsutskottetstidigare betänkanden samt i den nu aktuella motionen K14.När det gäller den riksdagsskrivelse om farledsavgifterna (bet. 2001/02:TU1,rskr. 125) som redovisats som slutbehandlad konstaterar trafikutskottetatt den förordning som regeringen hänvisar till inte behandlar den frågatillkännagivandet avser. förutsätter att regeringeninom snar framtid återkommer till i enlighet med tillkännagivandet.Trafikutskottet konstaterar också att informationen om åtgärder medanledning av riksdagsskrivelser i några fall är knapphändig. mening bör det tydligare framgå hur de olika ärendenabereds, vilka åtgärder som planeras och om möjligt en prognos när ärendetbedöms kunna vara slutbehandlat. Detta är särskilt angeläget närskrivelserna inte slutbehandlats trots behandling under flera år.Yttrande från arbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet understryker (yttr. 2004/05:AU3y) i flera fallatt ytterligare dröjsmål med att efterkomma tillkännagivandeinte kan godtas. När det gäller frågan om översyn av bemanningsföretagen(bet. 1999/2000:AU1 mom. 9, rskr. 83) pekar utskottet på att det vidförra årets behandling förutsattes att regeringen skulle återkomma tillriksdagen utan ytterligare dröjsmål. En skrivelse är nu aviserad tillapril 2005 men är enligt underhandsuppgift något försenad.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter att skrivelsen kan överlämnas ochhar därmed ingen erinran mot att skrivelsen i denna del kvarstår sominte slutbehandlad.När det gäller frågan om att bevilja lönebidrag i ett beståendeanställningsförhållande (bet. 1999/2000:AU1 mom. 37, rskr. 83) framgår avskrivelsen att regeringsuppdraget efter förlängning redovisats den 31oktober 2003. Utredningen har remissbehandlats. Enligt underhandsuppgiftfrån bereds nu frågan om lönebidrag i beståendeanställningsförhållanden inom ramen för en kommande arbetsmarknadspolitiskproposition. Propositionen är tänkt att överlämnas till ihöst. Också vid förra årets behandling av motsvarande skrivelse (yttr.2003/04:AU4y) hade utskottet uppgift från attfrågan skulle behandlas inom ramen för en arbetsmarknadspolitiskproposition som då var tänkt att lämnas till , vilketvar skälet till att utskottet kunde godta att skrivelsen fortfarandeinte var slutbehandlad. vill nu med kraft betonavikten av att regeringen återkommer till så att skrivelsenkan slutbehandlas utan ytterligare dröjsmål.Riksdagsskrivelse 1999/2000:149, betänkande 1999/2000:AU5, avser i dendel som inte är slutbehandlad ett tillkännagivande om en utredning omarbetsrätten m.m. Av regeringens skrivelse framgår att regeringen ijuli 2000 respektive beslutade om uppdrag tillArbetslivsinstitutet () om översyn av vissa arbetsrättsliga frågor. Den 12november 2002 redovisades uppdraget (Ds 2002:56) och remissbehandlinghar förevarit. En departementspromemoria baserad delvis på förslagenfrån är under utarbetande inom ().Proposition planeras . Ärendet bereds vidare.Arbetsmarknadsutskottet noterar att det är sedanriksdagsskrivelsenöverlämnades till regeringen och att det gått nästan två och ett halvtår sedan redovisade sitt uppdrag. Vid förra årets behandling avmotsvarande skrivelse (yttr. 2003/04:AU4y) hade utskottet fått enunderhandsuppgift från om att en lagrådsremissplanerades före sommaruppehållet 2004 och en proposition sammaår. Även i detta fall vill arbetsmarknadsutskottet kraftfullt betonavikten av att regeringen återkommer till med förslag så attskrivelsen kan bli slutbehandlad. Ytterligare dröjsmål kan inte godtas.När det gäller frågan om förstärkt skydd för föräldralediga (bet.2000/01:AU9, rskr. 179), framgår av regeringens skrivelse att propositionplaneras . hade vid förra åretsbehandling av motsvarande skrivelse (yttr. 2003/04:AU4y) ingen erinranmot att riksdagsskrivelsen kvarstod som inte slutbehandlad. Vid dettillfället fanns en uppgift från om att det planeradesen lagrådsremiss före sommaruppehållet 2004 och en proposition tillhösten . har i denna fråga sammauppfattning som i fråga om en utredning om arbetsrätten m.m. Det är angelägetatt förslag kan föreläggas möjligt. Ytterligaredröjsmål kan inte godtas.När det gäller företagares rätt till a-kassa (bet. 2003/04:AU6, rskr.185) har arbetsmarknadsutskottet ingen erinran mot att skrivelsenkvarstår som inte slutbehandlad, men förutsätter att den fortsattaberedningen inte fördröjs i onödan.Med anledning av det som sägs i motion K14 (fp) framhållerarbetsmarknadsutskottet att det inte är tillfredsställande om pågrundval av uppgifter som lämnas i regeringens redogörelse för behandlingenav riksdagsskrivelserna godtar att en viss skrivelse kvarstår som inteslutbehandlad - t.ex. därför att en proposition aviseras - för att ettsenare år vid behandlingen av motsvarande redogörelse finna attriksdagsskrivelsen i fråga fortfarande inte är slutbehandlad.Arbetsmarknadsutskottetpoängterar den stora principiella betydelsen av att regeringen följerriksdagens beslut och tillgodoser de önskemål som omfattas avtillkännagivandena. Därför bör det enligt arbetsmarknadsutskottets meningvara en prioriterad uppgift för regeringen att se till att riksdagsskrivelsernakan avslutas. I de särskilda fall då regeringen inte anser sig kunnaefterkomma riksdagsbeslutet bör regeringen utan dröjsmål redovisa sininställning till på det sätt som konstitutionsutskottettidigare angett.Yttrande från bostadsutskottetBostadsutskottet redovisar (yttr. 2004/05:BoU3y) sin tidigare framfördainställning att det i regeringens propositioner uttryckligen bör redovisasvilka tillkännagivanden som berörs av förslagen och regeringensställningstagande till om den aktuella riksdagsskrivelsen är slutbehandladeller inte samt att orsaken till tidsutdräkter bör anges på ett merpreciserat sätt.Bostadsutskottet framhåller att efterfrågade utredningsinsatser när detgäller rätten att använda allmän plats (rskr. 2001/02:204) ochersättningsreglerna i expropriationslagen (rskr. 2003/04:151) ännu inte kommittill stånd. I det förstnämna fallet finns inte ens någon uppgift omformerna för den fortsatta beredningen. erinrar omsina tidigare uttalanden om att regeringen dels utan något egentligtdröjsmål vidtar de åtgärder som erfordras, dels skyndsamt för riksdagenredovisar sitt dröjsmål och skälen för detta. förutsättermed hänvisning härtill att regeringen vidtar de åtgärder somföranleds av tillkännagivanden i de nu aktuella fallen. Närdet gäller frågan om rätten att använda offentlig plats innebär det attregeringen i lämpligt sammanhang bör redovisa såväl skälen förtidsutdräkten som formerna för den fortsatta beredningen. I fråga omden aviserade översynen av expropriationslagens ersättningsregler innebärbostadsutskottets ställningstagande att den aviserade utredningen börpåbörja sitt arbete och allra senast vid dentidpunkt som justitieministern angivit i ett frågesvar den 23 mars 2005.Av svaret framgår att utredningen kommer att påbörja sitt arbete underslutet av året.I en avvikande mening (m, fp, kd, c) framhålls att det finns all anledningför att skärpa kraven på regeringen när det gäller behandlingenav skrivelser. Målet bör vara att korta hanteringstiden iRegeringskansliet och nedbringa antalet riksdagsskrivelser som redovisassom ej slutbehandlade. Ledamöterna bakom den avvikande meningen delarde uppfattningar i motion K14 som kommer till uttryck i motionen,yrkandena 1 och 2.Konstitutionsutskottets tidigare ställningstaganden i fråga omtillkännagivanden till regeringen, m.m.Konstitutionsutskottet har granskat frågor kringefterkommandet av tillkännagivanden till regeringen. Ibetänkande 1994/95:KU30 (s. 42 f.) underströk utskottet att utgångspunktenmåste vara att det önskemål som tillkännagivandet avser bör tillgodoses.Om det visar sig föreligga omständigheter som hindrar ett genomförandeeller om regeringen gör en annan bedömning än , måste regeringendock kunna underlåta att vidta de åtgärder tillkännagivandet avser. Enförutsättning borde då enligt utskottet vara att regeringens bedömningari detta avseende redovisas för riksdagen.Våren 2003 granskade utskottet finansministerns hantering av frågan omde s.k. 3:12-reglerna (bet. 2002/03:KU30 s. 28). Utskottet uttalade:Som tidigare anfört förutsätter utskottet attregeringen hörsammar tillkännagivanden och att regeringenredovisar för sina bedömningar om de begärda åtgärderna intevidtas. Om regeringen inte avser att vidta en begärd åtgärd i enlighetmed riksdagsbeslutet måste detta enligt utskottets mening redovisas förriksdagen inom tidsramen, om en sådan uppställts av . Ävenskälen för att riksdagsbeslutet inte följs bör tas upp i sammanhanget.Om en redovisning inte kan ges i skrivelse eller proposition tillriksdagen bör den enligt utskottets mening lämnas till i annanform som gör den tillgänglig för samtliga ledamöter.Hösten 1999 underströk utskottet (bet. 1999/2000:KU10 s. 74), när detgäller gamla riksdagsskrivelser som inte slutbehandlats,tidigare uttalanden (senast bet. 1995/96:KU30 s. 20) om att orsakernatill att regeringen inte vidtagit någon åtgärd borde redovisas förriksdagen med uppgift om när åtgärderna beräknas vidtas.Vid förra årets behandling av skrivelse 75 (bet. 2003/04:21 s. 18 f.)underströk utskottet sitt tidigare ställningstagande att en utgångspunktmåste vara att tillkännagivanden till regeringen efterkoms.Den då lämnade redogörelsen för behandlingen av tillkännagivandenhade i flera fall gett anledning för riksdagsutskott att i yttrandenatill rikta kritik mot uppkomna dröjsmål med attvidta åtgärder. ville med anledning av de redovisadesynpunkterna starkt understryka vikten av att regeringen gör ansträngningarför att undvika onödig tidsutdräkt.Ett par utskott hade tagit upp behovet av att regeringen redovisarfördröjningar till . framhöll vikten avatt det särskilt i fråga om längre tidsutdräkter ges fullgod informationom orsakerna för tidsutdräkterna och att informationen självfallet börkunna ges också i andra sammanhang än i skrivelse 75.Vidare anförde utskottet att frågan om tillkännagivandentill regeringen och tillkännagivandenas roll i förhållandet mellanriksdagen och regeringen var ett ämne som lämpade sig väl för utskottetsuppföljnings- och utvärderingsverksamhet. I ett sådant sammanhang kangöras undersökningar i fråga om t.ex. utvecklingen när det gäller antalettillkännagivanden, innebörden av tillkännagivandena, hur regeringenföljer tillkännagivandena och regeringsskiftenas betydelse för efterkommandetav tillkännagivandena. avsåg att genomföra ensådan utvärdering under påföljande riksmöte.Utskottets ställningstagandeEtt par utskott tar upp frågor av teknisk karaktär. Lagutskottetaktualiserar ånyo frågan om inte redogörelserna borde ställas upp utskottsvisi stället för departementsvis för att bli mer överblickbara för riksdagen.Med nuvarande teknik borde detta enligt lagutskottet inte vara ettoöverstigligt problem. redovisar sin tidigare framfördainställning att det i regeringens propositioner uttryckligen bör redovisasvilka tillkännagivanden som berörs av förslagen och regeringensställningstagande till om den aktuella riksdagsskrivelsen är slutbehandladeller inte.Konstitutionsutskottet förutsätter, liksom vid tidigare behandling avmotsvarande regeringsskrivelse, att arbetet med att förbättratillgängligheten av regeringens redovisning av behandlingen av riksdagensskrivelser fortsätter och att de synpunkter som lagutskottet ochbostadsutskottet nu tar upp övervägs i det sammanhanget.I flertalet yttranden riktas kritik mot att behandlingen av vissariksdagsskrivelser dragit ut på tiden.Lagutskottet pekar på några skrivelser, där regeringen inte kan ansesha till fullo uppfyllt de krav som följer av konstitutionsutskottetsuttalanden. Det gäller bl.a. ett tillkännagivande , ochlagutskottet förutsatte (bet. 2004/05:LU13) att den utredningsom aviserats nu kommer till stånd utan ytterligare dröjsmål. Det harnu gått tillkännagivandet beslutades utan att regeringenpåbörjat något arbete med de begärda lagändringarna, vilket enligtlagutskottet var en oacceptabel tidsutdräkt. I fråga om ett tillkännagivandefrån /01 anser lagutskottet att regeringens saktfärdighetär anmärkningsvärd. Ett tillkännagivande om återgivningsförbud avseendeskatter och avgifter innebar att regeringen omgåendeborde ta fram ett lagförslag. konstaterar att flertaletav de sammanlagt 17 tillkännagivanden som anges i skrivelsen, därriksdagen riktat krav på åtgärder till regeringen, ännu inte ärfärdigbehandlade trots att det gått besluten fattades - somlängst . understryker betydelsen av atttillkännagivandena hanteras skyndsamt. Det bör endast i undantagsfall förekommaatt ärenden inte är slutbehandlade efter flera år.Arbetsmarknadsutskottet understryker beträffande tillkännagivanden frånriksmötet /2000 respektive 2000/01 att ytterligare dröjsmål intekan godtas och förutsätter i fråga om ett tillkännagivande från förrariksmötet om företagares rätt till a-kassa att den fortsatta beredningeninte fördröjs i onödan. anför att det inte ärtillfredsställande att på grundval av uppgifter i regeringsskrivelsengodtar att en viss skrivelse kvarstår som inte slutbehandlad t.ex. föratt en proposition aviserats finna att riksdagsskrivelsenfortfarande inte är slutbehandlad. poängterarden stora principiella betydelsen av att regeringen följer riksdagensbeslut. Det bör därför vara en prioriterad uppgift för regeringen attse till att riksdagsskrivelserna kan avslutas.Bostadsutskottet konstaterar när det gäller två tillkännagivanden frånriksmötet /02 och 2003/04 att efterfrågade utredningsinsatser ännuinte kommit till stånd. När det gäller ett tillkännagivande om rättenatt använda offentlig plats finns det inte ens någon uppgift om formernaför den fortsatta beredningen. anser att regeringen ilämpligt sammanhang bör redovisa såväl skälen för tidsutdräktensom formerna för den fortsatta behandlingen.Socialförsäkringsutskottet anser när det gäller tre riksdagsskrivelserom ensamkommande barn att det är otillfredsställande att frågan ännuinte lösts. förutsätter att regeringen senasti september lägger fram ett förslag till reglering och anser inte attett påpekande från sida är nödvändigt.Skatteutskottet tar särskilt upp tre skrivelser som gäller yrkesfiskareskonkurrenssituationer i förhållande till andra länder från riksmötet1996/97, skyddade identiteter i folkbokföringen respektive avskaffandeav reklamskatten - de båda sistnämnda från /02. Skatteutskottetpekar dock på omständigheter som gör att fördröjningarna är godtagbara,nämligen att motioner i frågan avstyrkts, att en propositionaviserats i fråga om skyddade identiteter i folkbokföringen samt närdet gäller avskaffandet av reklamskatten att det inte kan hävdas attregeringen underlåtit att efterkomma tillkännagivandet.Konstitutionsutskottet vill för egen del peka på riksdagsskivelse2001/02:212 som gäller konsekvenserna av ramlagstiftning. Regeringen harnu två är i följd redovisat att den överväger hur frågan lämpligen börbehandlas. Enligt utskottets mening borde den tid som förflutit räckatill för att göra de överväganden som behövs. När det gäller riksdagenstillkännagivande med begäran om ett lagförslag om kommundelning senastden konstaterar utskottet att den proposition somtillkännagivandet gäller förmodligen inte kommer att lämnas ,vilket tidigare aviserats.Sammantaget ger utskottens yttranden vid handen att det inte är ovanligtatt behandlingen av skrivelser fördröjs på ett otillfredsställandesätt. Kritiken från förra årets behandling av motsvarande regeringsskrivelseför dröjsmål med att vidta åtgärder kvarstår därmed. Konstitutionsutskottethar tidigare påtalat vikten av att regeringen utan något egentligtdröjsmål vidtar de åtgärder som är nödvändiga med anledning av etttillkännagivande. underströk utskottet med anledning av synpunkterfrån övriga utskott starkt vikten av att regeringen gör ansträngningarför att undvika onödig tidsutdräkt. delararbetsmarknadsutskottets uppfattning att det bör vara en prioriterad uppgiftför regeringen att se till att riksdagsskrivelserna slutbehandlas.Konstitutionsutskottet förutsätter att rutinerna ses över som ett led iansträngningarna att komma till rätta med onödiga tidsutdräkter. Någottillkännagivande till regeringen om detta är enligt utskottets meninginte nödvändigt. Motion K14 (fp) yrkande 1 avstyrks följaktligen.En översyn av rutinerna kan självfallet leda till att det utarbetasnågon form av strategi för att uppnå syftet att undvikaonödiga fördröjningar. En sådan strategi kan visserligen väl tjäna sittsyfte men utskottet anser inte att det behövs ett tillkännagivande tillriksdagen om detta eller om en återrapportering till . MotionK14 yrkande 2 avstyrks därför.Yttrandena från övriga utskott innehåller också synpunkter på de skälsom angetts för att åtgärder inte vidtagits. I de flesta fall ansesskälen godtagbara men i ett par fall anses att informationen är förknapphändig. saknar närmare analys när regeringen iskrivelsen anför att den inte har för avsikt att tillföra medel somsvar på ett tillkännagivande om att regeringen borde överväga hurutvecklingen av ett visst IT-system kunde ges ett nationellt stöd.Trafikutskottet framhåller i fråga om tillkännagivanden om inrättande avtrafikofferjourer från /2000 och om körkort för deltagarei försöksverksamhet m.m. från /03 att det endast anges iregeringens skrivelse att ärendena bereds. Enligt trafikutskottets meningbör det i redogörelsen framför allt när det gäller äldre tillkännagivandenframgå tydligare hur ärendena bereds, vilka åtgärder som planeras ochom möjligt en prognos för när ärendet bedöms vara slutbehandlat.Konstitutionsutskottet har tidigare framhållit att regeringen måstekunna underlåta att vidta en åtgärd som avses i ett tillkännagivandemen att en förutsättning då är att regeringens bedömningar i dettaavseende redovisas för . Det är självfallet angeläget attredovisningen då inte är för knapphändig. vill medanledning av vad trafikutskottet anfört understryka sitt tidigareuttalande att i fråga om gamla riksdagsskrivelser som inteslutbehandlats bör orsakerna till att regeringen inte vidtagit någonåtgärd redovisas för med uppgift om när åtgärderna beräknasvidtas.Lagutskottet vänder sig mot åtgärder som redovisas i regeringsskrivelsenmed anledning av tillkännagivande med en begäran om ett omedelbartlagförslag. konstaterar att med det valda upplägget kommerett förslag inte att kunna föreläggas ,vilket inte står i överensstämmelse med tillkännagivandets uttryckligainnebörd. Regeringen borde därför inte enligt lagutskottet behandlafrågan inom ramen för ett utredningsarbete som aviserats utan i särskildordning och med förtur. tar upp ett tillkännagivande omatt en översyn av farledsavgifterna borde genomföras i syfteatt skapa ett avgiftssystem som ger ett konkurrensneutralt förhållandemellan trafikslagen. konstaterar att den förordning somregeringen hänvisar till inte behandlar den fråga om ett konkurrensneutraltavgiftssystem mellan trafikslagen som tillkännagivandet avser utan barainom ett trafikslag. förutsätter att regeringen inomsnar framtid återkommer till i frågan i enlighet med tidigaretillkännagivande. anger att en riksdagsskrivelse i fleradelar felaktigt redovisats som slutbehandlad.Konstitutionsutskottet, som inte har anledning att gör några andrabedömningar i fråga om redovisningen av åtgärder än de ovannämnda utskotten,vill understryka vikten av att redovisningen i regeringens redogörelseär omsorgsfull och rättvisande. De redovisade åtgärderna bör svara motde krav som uppställs i de tillkännagivanden som avses. Det är angelägetatt utskotten i sitt arbete bl.a. med uppföljning och utvärdering skallkunna utgå från att de redovisade uppgifterna är korrekta utan att behövagöra vidare efterforskningar.I detta sammanhang kan nämnas att det inom ramen för konstitutionsutskottetsuppföljnings- och utvärderingsarbete pågår en undersökning omtillkännagivandena till regeringen som kan beräknas bli avslutad under våren2006.Det är vidare angeläget att frågan om tillkännagivandenbehandlas inom ramen för (Ju 2004:11) arbete.Tillkännagivandena berörs i regeringens direktiv till (dir. 2004:96), där det även anges att i samband med att kommittén seröver valsystemet och bestämmelserna om regeringsbildning är det naturligtatt den också i stort ser över regeringens förhållande till riksdagen.I uppdraget ingår att föreslå de förändringar som kommittén finnermotiverade.Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 2004/05:75till handlingarna.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Återrapportering om strategi, punkt 3 (m, fp)av (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:K14yrkande 2.StällningstagandeDet är inte ovanligt att regeringen dröjer år med att tillgodosetillkännagivanden från . Av den nu aktuella regeringsskrivelsenframgår att 32 av de icke slutbehandlade riksdagsskrivelserna var merän . Det är inte en rimlig ordning att återkommandeskall behöva påpeka dröjsmålen.