bet · GS01MJU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Vid omröstningeni kammaren kom reservationen att vinna.I proposition 2004/05:150 Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag anförregeringen nu att man mot bakgrund av att tillkännagivit anser att en större andel av avsättningarna bör ske genom frivilligaåtaganden och att naturvårdsavtal bör utnyttjas i betydligt störreutsträckning än anser att det behövs en översyn av hur de olikanaturvårdsverktygen bidrar till att uppfylla miljökvalitetsmålet Levandeskogar. Översynen bör även inkludera skogsbrukets frivilliga avsättningarav skyddsvärd produktiv skogsmark. Det är viktigt att de olika befintligaverktygen (naturreservat, biotopskyddsområden och naturvårdsavtal) ochatt deras långsiktiga kostnadseffektivitet värderas i ett samhällsekonomisktperspektiv. Underlag för en sådan översyn finns även i rapporten praxis. Regeringen avser att initiera en sådan utvärdering ochåterkomma till i denna fråga.Utskottet vill inte föregripa de kommande övervägandena och avstyrkerdärför förslaget i motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 36.NaturskyddsförrättningMotionenI motion 2004/05:MJ272 (kd) föreslås att lagregler om naturskyddsförrättningbör införas så att hanteringen av naturreservatsbildning kan ske enklare,snabbare och till lägre kostnad än vad nuvarande regler ger möjlighettill.Utskottets ställningstagandeUtskottet redovisade i betänkande 2003/04:MJU16 att Lantmäteriverketoch inkom med en gemensam rapportinnehållande förslag till en ny lag om naturskyddsförrättning. Syftetmed förslaget är enligt rapporten att genom en lantmäteriförrättninglösa frågor om ersättning och inlösen i anslutning till beslut omnaturreservat, kulturreservat, biotopskyddsområde och vattenskyddsområde.Enligt förslaget skall lagen om naturskyddsförrättning utgöra ettalternativt förfarande till de nu gällande bestämmelserna om ersättningoch inlösen i 31 kap. MB. I rapporten föreslås även vissa ändringar iMB samt att anläggningslagen (1973:1149) ändras i syfte att jämställakulturreservat med naturreservat.Enligt vad utskottet nu har erfarit från har förslagettill lag om naturskyddsförrättning vid remissbehandlingen blivit kritiseratdå ett genomförande innebär att det skulle tillskapas två alternativaförfaranden där olika instanser, fastighetsdomstol respektive miljödomstol,kommer att pröva ett eventuellt överklagande samt då det saknas enanalys av vilken konkret effekt förslaget kan medföra för genomförandetidernavid inrättande av områdesskydd. I rapporten anför ochLantmäteriverket att det nu gällande förfarandet fungerar bra inormalfallet.Regeringen har mot denna bakgrund lagt ärendet ad acta. Regeringen avserdock att inom ramen för arbetet med 2002:9Översyn av anläggningslagen återkomma med ett förslag om att ianläggningslagen jämställa kulturreservat med naturreservat.Enligt utskottets mening bör förslaget i motion 2004/05:MJ272 (kd) avslås.Förvaltning av naturreservatMotionernaEnligt förslaget i motion 2004/05:MJ434 (mp) yrkande 30 bör skötselplanerför naturreservat ses över och vid behov revideras varje tioårsperiod.I motion 2004/05:N11 (c, m, fp, kd) yrkande 7 lämnas förslag om attmarkägare och turistföretagare bör kunna få utöva lokal förvaltning avnaturreservat.Utskottets ställningstagandeI 3 § förordning (1998:1252) om områdesskydd m.m. har lagt fast att ivarje beslut om natur- eller kulturreservat skall ingå en skötselplan.Enligt 22 § samma förordning får eller kommunen beslutaatt en annan myndighet, juridisk person eller markägare som harförutsättningar för att ha ett sådant ansvar skall förvalta ett naturreservat,kulturreservat, naturminne eller djur- och växtskyddsområde. Länsstyrelseneller kommunen får återkalla ett sådant förordnande som den själv harmeddelat.Enligt vad utskottet har erfarit är det enligt den styrning som regeringenutövar en stående myndighetsuppgift att kontinuerligt se över befintligaskötselplaner, inom ramen för de resurser som myndigheterna förfogaröver. Anslaget Åtgärder för biologisk mångfald (34:3) har (1996-2006) ökat från ca 190 miljoner kronortill beräknade ca . Som en följd av dettahar fördelningen av medel för skötsel avnaturområden (inkluderar arbete med skötselplaner) från Naturvårdsverkettill länsstyrelserna ökat från ca till närmare 132miljoner kronor.Utskottet som konstaterar att gällande regler bl.a. ger kommuner ochlänsstyrelser möjligheter att delegera förvaltningsansvaret finner intetillräckliga skäl för att gå motionärerna till mötes och avstyrkerförslagen i motionerna 2004/05:MJ434 (mp) yrkande 30 och 2004/05:N11 (c,m, fp, kd) yrkande 7.Vissa ersättningsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om vissa ersättningsfrågor. Jämförreservationerna 18 (m) och 19 (kd).MotionernaMotion 2003/04:MJ215 (m) yrkande 2 innehåller förslag om attreservatsbildningar skall ersättas till marknadsvärde. Enligt 2004/05:MJ220(c) bör ersättningsrätten för berörda i vattenskyddsområden tydliggöras.Enligt motionären råder oklarhet om möjligheterna till ersättning. Imotion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 34 lämnas förslag om att ändring avmiljöbalken som innebär att det i skall stadgas att ersättningtill markägare skall kunna utgå i sådana fall där utebliven ersättningskulle framstå som klart stötande. Slutligen innebär förslaget i motion2004/05:MJ524 (c) yrkande 1 att äganderätten skall stärkas genom attersättningen vid tvångsvisa ianspråktaganden skall motsvara marknadsvärdet.Utskottets ställningstagandeNär det gäller vattenskyddsområden vill utskottet inledningsvis peka påatt eller kommunen enligt 7 kap. 21 § MB får förklara ettområde som vattenskyddsområde till skydd för en grund- eller ytvattentillgångsom utnyttjas eller kan antas komma att utnyttjas för vattentäkt. Isamma kapitels 22 § anges att eller kommunen skall meddelasådana föreskrifter om inskränkningar i rätten att förfoga över fastighetersom behövs för att tillgodose syftet med vattenskyddsområde. Syftet medinrättande av vattenskyddsområden brukar ofta anges vara att ge garantierför att råvattnet efter ett normalt reningsförfarande skall kunnaanvändas för sitt ändamål. Framför allt är det fråga om dricksvattenproduktion.I skyddsföreskrifter kan förbud meddelas mot exempelvis hantering avpetroleumprodukter och andra kemikalier, spridning av gödsel, spridningav bekämpningsmedel, infiltration av hushållsspillvatten och kommunaltdagvatten, industriell verksamhet, transport av farligt gods, anläggandeav vägar, bebyggelse, grävning, täktverksamhet, bad, båtfart och fiske.Vidare kan länsstyrelse och kommun ålägga en markägare att upplåtamark för stängsel och skyltar som behövs för att tillgodose syftet medvattenskyddsområdet. Fastighetsägaren har rätt till ersättning på grundav beslut som innebär att mark tas i anspråk eller att pågåendemarkanvändning inom berörd del av en fastighet avsevärt försvåras t.ex.genom föreskrifter enligt 7 kap. 22 § om åtgärder och inskränkningarsom rör vattenskyddsområden.Reglerna om ersättning i samband med ianspråktagande för vattenskyddsområdenmotsvarar vad som allmänt sett gäller inom område (se 31kap. 4 § MB). Utskottet har (se bl.a. betänkande2003/04:MJU16) redovisat att utskottet och i samband med 1991års miljöpolitiska proposition uttalade sig om principerna för ansvaretvid bevarandet av skyddsvärda områden m.m. (1990/91:JoU30 s. 255).Regeringen kom därefter att hänvisa till dessa principer i motiven tillmiljöbalken (prop. 1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20). Uttalandet innebäri korthet att ansvaret för att säkerställa den biologiska mångfaldeninte får begränsas till att bli en fråga om statens ekonomiska resurserför intrångs- och inlösenersättningar. En princip, parallellt medPolluter Pays Principle, borde utformas där förvaltande av naturen ochden biologiska mångfalden blir ett normalt inslag i verksamheten ochsom inte förutsätter statliga bidrag. Utskottet ansåg att alla har ettansvar för att bevara biologisk mångfald och att också det ekonomiskaansvaret bör delas av alla. Med detta synsätt fordrades enligt utskottetalltså regler, enligt vilka samhället till en viss grad kompenserarmarkägare och andra rättighetsinnehavare, som grundas på bl.a. naturvårdsskäl.Miljöbalken kom i enlighet med uttalandena att i korthet innebära atträtt till ersättning föreligger vid beslut om nationalpark, naturreservat,kulturreservat, biotopskyddsområde, vattenskyddsområde samt föreläggandeoch förbud enligt den s.k. samrådsparagrafen (12 kap. 6 §). Innebär ettsådant beslut att mark tas i anspråk eller att pågående markanvändninginom berörd del av en fastighet avsevärt försvåras betalas ersättningför intrånget. Ersättning betalas också vid vissa undersökningar ochvid föreläggande om stängselgenombrott m.m. En eventuell ersättningskall emellertid alltid minskas med ett belopp som motsvarar vadfastighetsägaren är skyldig att tåla utan ersättning.Utskottet finner inte skäl att frångå dessa bedömningar och avstyrkerförslagen i motionerna 2003/04:MJ215 (m) yrkande 2, 2004/05:MJ220 (c),2004/05:MJ498 (kd) yrkande 34 och 2004/05:MJ524 (c) yrkande 1.Lokal förvaltning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om lokal förvaltning m.m. Jämförreservation 20 (m).MotionernaMotion 2004/05:MJ337 (m) yrkande 1 innehåller förslag om försök medlokalt inflytande. Förslaget gäller användningen av statlig mark ochvatten. I motionens yrkande 3 anser motionärerna bl.a. att ett systemmed lokal förvaltning bör kunna prövas för småviltjakt, fiske ochskotertrafik.Enligt förslaget i motion 2004/05:MJ454 (s) bör besluta attändra terrängkörningslagen (TKL, lag 1996:1551) så att stycket i 2 §som nu lyder: "För områden som avses i 1 § andra stycket får regeringenföreskriva att sådana föreskrifter eller beslut om undantag får meddelasom det finns synnerliga skäl." ändras så att slutet av meningen lyder"om det finns särskilda eller synnerliga skäl". Den fråga som motionärernaavser är körning (på snö) utanför allmän skoterled inom de 16regleringsområdena.Utskottets ställningstagandeUtskottet har från erfarit att regeringen under år2003 har gett återrapporteringskrav att redovisainsatser, resultat och lägesbeskrivning beträffande arbetet med attutveckla och pröva nya metoder för bättre lokal delaktighet i arbetet medskydd och vård av skyddade områden. Motsvarande gäller (enligtåterrapporteringskrav som lämnats ) stärkandet av dialogen medmedborgarna och uppnåendet av god delaktighet vid utvecklandet avnaturvårdens arbetsformer. Regeringen (Miljö- och Näringsdepartementen)har arrangerat en tankesmedja i med tema hurnaturresursförvaltning och naturvård å ena sidan och lokal utvecklingoch turism å andra sidan kan utvecklas till att ömsesidigt stödjavarandra. Regeringen avser att fortsätta att följa upp myndigheternasarbete samt att driva på dessa i syfte att verkställa den politik somredovisas i skrivelsen En samlad naturvårdspolitik. Vidare avser regeringenatt fortsätta att försöka följa de processer och projekt på området sompågår i olika delar av landet.Regeringen gav i regleringsbrev länsstyrelserna i fjällänen iuppdrag att titta bl.a. på möjligheten att avgiftsfinansiera ledsystemen.Länsstyrelserna redovisade uppdraget till regeringen den 31 december2004 och det bereds nu i har tagit fram nya allmänna råd för terrängkörning,vilka gavs ut . Eftersom allmänna råd inte är bindandehar man i påbörjat en översyn av terrängkörningslagstiftningenför att se vilka ändringar som behöver göras i det nuvarande regelverketför att uppnå delmålen 1 (om skador på mark och vegetation) och 2 (ombuller) för miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö. I det sammanhangetavser regeringen att komplettera terrängkörningsförordningen med ettkrav om terrängkörningsplaner.Mot bakgrund av det pågående arbetet på området och med avvaktan på denfortsatta beredningen avstyrker utskottet de förslag som lämnats imotionerna 2004/05:MJ337 (m) yrkandena 1 och 3 och 2004/05:MJ454 (s).Lokalisering av myndigheterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om lokalisering av myndigheter.MotionernaI motion 2004/05:MJ453 (s) lämnas förslag om lokalisering till för den organisation som skall ersätta . Enligt motion2004/05:MJ465 (s) bör utlokaliseras från Stockholm.Motion 2004/05:MJ492 (fp) innehåller ett förslag som förespråkar ettmarint forskningsinstitut i Simrishamn.Utskottets ställningstagandeAngående det förstnämnda förslaget pågår det beredning inom Regeringskansliet.Utskottet finner skäl att här liksom i betänkande 2002/03:MJU15 hänvisatill de gällande principerna för beslut om utlokalisering av statligamyndigheter. Utgångspunkten är att kan förvänta sig attregeringen underställer ärenden om lokalisering av statlig verksamhet somär av större vikt eller på annat sätt av principiellt intresse förriksdagens bedömning och beslut. Självklart föreligger alltid möjlighetenför utskott och riksdag att göra bedömningen att det inte finns skälatt ta ställning i ett lokaliseringsärende.Utskottet är inte berett att nu föreslå några åtgärder medanledning av motionerna 2004/05:MJ453 (s), 2004/05:MJ465 (s) och2004/05:MJ492 (fp).MiljöövervakningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om miljöövervakning. Jämförreservation 21 (kd).MotionenMotion 2003/04:MJ357 (kd) innehåller förslag om att , i likhetmed , och , bör omfattas av det nationella ansvaretför miljöövervakning.Utskottets ställningstagandeInom pågår en översyn av hela miljöövervakningen sombl.a. är föranledd av genomförandet av EU:s vattendirektiv. Ett förslagtill nya principer för miljöövervakningen på vattenområdet skall varaklart och ett färdigt övervakningsprogram skalllämnas till EU . En frågeställning som skall analyserasoch tas ställning till inom ramen för denna översyn är vad som skallomfattas av det nationella ansvaret för miljöövervakning.Utskottet finner inte tillräckliga skäl för att nu gå motionärerna bakommotion 2003/04:MJ357 (kd) till mötes.MiljömärkningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om miljömärkning. Jämför särskiltyttrande 4 (kd).MotionenI motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 15 krävs att regeringen lägger framförslag om hur ekonomiska styrmedel kan användas i syfte att öka andelenmiljömärkta arbetsmaskiner och motorer.Utskottets ställningstagandeNaturvårdsverket har på regeringens uppdrag redovisat de ekonomiskastyrmedel som tillämpas i samt lämnat en bedömning avderas miljöstyrande effekt. Rapporten inommiljöområdet - en sammanställning lämnades (dnr M2003/2152/Hm).Regeringen redovisar nu i proposition 2004/05:150 Svenska miljömål -ett gemensamt uppdrag att man avser att tillsätta en utredning för attta ett samlat grepp om ekonomiska styrmedel på miljöområdet. Syftetskall vara att göra en grundläggande analys och utvärdering av ekonomiskamiljöstyrmedel sett med ett helhetsperspektiv. Utgångspunkten skallvara en samhällsekonomiskt effektiv miljöstyrning. Utredningen skallvid behov föreslå ekonomiska styrmedel som kan bidra till att såkostnadseffektivt som möjligt medverka till att uppnå miljökvalitetsmålenoch sammanhängande delmål. När det gäller elcertifikatssystemet har enutvärdering av systemet redan skett och regeringen anser att systemetbör förlängas. Utredningen kommer inte att innehålla förslag tillförändringar av elcertifikatssystemet, men en analys av hur olika ekonomiskastyrmedel fungerar delvis parallellt med andra styrmedel på energiområdetbehövs enligt regeringen.Utskottet finner att beredningen bör avvaktas och avstyrker förslageti motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 15.Transport av farligt avfallUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om transport av farligt avfall.Jämför reservation 22 (m, fp, kd, c).MotionenI motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 40 lämnas förslag om ändring av15 kap. 10 § MB så att kommunernas möjlighet att besluta om ensamrättpå transport av farligt avfall upphävs.Utskottets ställningstagandeKommunernas rätt att föreskriva att transport samt återvinning ellerbortskaffande av farligt avfall skall ske genom kommunens försorg, dets.k. kommunala monopolet, regleras i 15 kap. 10 § MB och i 15 §avfallsförordningen (2001:1063).I Kretsloppspropositionen (prop. 2002/03:117) anförde regeringen attden möjlighet som kommunerna har att genom ett utökat ansvar för transport,återvinning och bortskaffande av farligt avfall skaffa sig ensamrätttill avfallshanteringen bör upphöra. En förutsättning angavs dock varaatt det finns ett system som tillförsäkrar en god kontroll över flödenav farligt avfall.I december 2003 beslutade regeringen att uppdra åt atti samråd med utreda om det befintliga regelverket föromhändertagande av farligt avfall är ändamålsenligt eller om nya åtgärderbehöver vidtas för att tillförsäkra en från miljösynpunkt god kontrollöver flöden av farligt avfall samt föreslå vilka förändringar som i såfall behövs. Regeringens målsättning med en översyn är att kommunernasmöjlighet att skaffa sig ensamrätt till hanteringen av farligt avfallbör upphöra i enlighet med vad som anförts i kretsloppspropositionen.Naturvårdsverketredovisade sitt uppdrag . Verket tog inte ställningtill om "monopolet" för farligt avfall skall kvarstå eller om det skalltas bort. konstaterar att regelverket i miljöbalkeninnehåller de bestämmelser om hantering, ansvarsfördelning och kontrollav farligt avfall som behövs för att få ett system som möjliggör enfrån miljösynpunkt god kontroll av hur farligt avfall tas om hand. Detsom däremot kan förbättras är att tillämpningen av regelverket kan blieffektivare. konstaterar vidare bl.a. att för att stärkatillsynen bör en miljösanktionsavgift för underlåtenhet att föraanteckningar eller att upprätta årlig förteckning över mottaget farligtavfall övervägas. Frågan bereds vidare av i regeringsuppdragom översyn av bilaga till Förordningen om miljösanktionsavgifter (1998:950).Utskottet har erfarit att Det kommunalamonopolet för farligt avfall (redovisningen av det uppdrag som gavs iseptember 2004) tillsammans med rapporten för avfallshantering(som utgör redovisning av ett annat uppdrag) bereds inomRegeringskansliet.Även utskottet anser att den möjlighet som kommunerna har att genom ettutökat ansvar för transport, återvinning och bortskaffande av farligtavfall skaffa sig ensamrätt till avfallshanteringen bör upphöra. Utskottetdelar vidare regeringens uppfattning att en förutsättning för ettavskaffande dock är att det finns ett system som tillförsäkrar en godkontroll över flöden av farligt avfall.Utskottet vill inte föregripa de kommande övervägandena och avstyrkerdet i motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 40 intagna förslaget.HavsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om havsfrågor. Jämför reservation23 (fp, kd, mp).MotionernaI motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 10 lämnas förslag om att gemiljömyndigheterna det övergripande ansvaret för förvaltningen av havetsresurser. Motion 2004/05:MJ371 (mp, fp) yrkande 2 innehåller förslag omtydligare ansvar för Östersjöfrågor. Bland annat efterlyses ett tydligareministeransvar för frågorna.Utskottets ställningstagandeEnligt 1 kap. 6 § regeringsformen (RF) är regeringens uppgift att styrariket. I 7 kap. 1 § RF anges bl.a. att för beredning av regeringsärendenskall finnas ett kansli i vilket ingår departement för skildaverksamhetsgrenar och att regeringen fördelar ärendena mellan departementen.Det ankommer således på regeringen att såväl fastställa politikområdensom ange deras utformning och innehåll.Verksförordningen (1995:1322) ger regeringen rätt att utfärda föreskrifterför myndigheter under regeringens verksamhetsområde. För Naturvårdsverketsdel gäller förordningen (2001:1096) med instruktion för Naturvårdsverket.Det ankommer således på regeringen att i instruktionen ange de uppgiftersom den anser lämpligen bör ankomma på verket.Havsmiljökommissionen har i sitt betänkande Havet - tid för en nystrategi (SOU 2003:72) föreslagit att bör få ettövergripande ansvar för havsmiljön. betänkande beredsi som ett led i arbetet med att ta fram en havsmiljöstrategi.Regeringen avser att lägga fram en nationellhavsmiljöstrategi till där förslag behandlas.Utskottet vill inte föregripa kommande överväganden och avstyrkerförslagen i motionerna 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 10 och 2004/05:MJ371(mp, fp) yrkande 2.Vattenförsörjning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen om vattenförsörjning m.m. Jämförreservation 24 (kd, mp).MotionernaI motion 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 3 finns förslag om attgrushushållningsplanermåste upprättas såväl på regional nivå som på nationell nivå. Enligtmotionären är två tredjedelar av grundvattnet beroende av grusåsar.Enligt förslaget i motion 2004/05:MJ366 (c) yrkande 1 bör en ordentligmiljöundersökning genomföras för att säkerställa framtida vattenförsörjningi kommunerna runt Vättern.Utskottets ställningstagandeI betänkande 2002/03:MJU15 ansåg utskottet bl.a. för att inte föregripaarbetet med genomförandet av ramdirektivet för vatten att ett liknandeförslag angående grushållningsplaner skulle avstyrkas. Med anledning avdirektivet har det numera i 5 kap. 11 § första stycket MB införts enbestämmelse om att en länsstyrelse i varje vattendistrikt skall varavattenmyndighet med ansvar för förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljöni distriktet. För varje sådan myndighet skall det finnas en särskildvattendelegation med uppgift att fatta beslut inom myndighetensansvarsområde. Delegationen får överlåta åt att utarbetaförslag till miljökvalitetsnormer, åtgärdsprogram, förvaltningsplaneroch miljöövervakningsprogram samt genomföra åtgärdsprogram ochmiljöövervakning, ansvara för samordningen inom delområden och fatta besluti frågor om förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön i övrigt.Vattendelegationen får dock inte överlåta åt att fatta beslutom miljökvalitetsnormer, åtgärdsprogram och förvaltningsplaner (se 37c § förordning [2002:864] med länsstyrelseinstruktion).Enligt 2 § lag (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningarskall kommun sörja för eller tillse att allmän va-anläggning kommertillstånd bl.a. om det med hänsyn till hälsoskyddet, vattenförsörjningoch avlopp behöver ordnas i ett större sammanhang. kanförelägga kommunen att fullgöra sina skyldigheter.Angående en motion som förespråkade en kartläggning av kommunernasinvesteringar i va-nätet, varvid bl.a. framhölls att det fanns ett stortbehov av underhåll, förnyelse och förbättringar framhöll bostadsutskotteti betänkande 1999/2000:BOU07 att det var fråga om verksamheter på detkommunala planet och ansåg att det inte fanns tillräckliga skäl förriksdagen att ta de initiativ som motionärerna önskade.Enligt miljö- och jordbruksutskottets uppfattning får gällande regleranses innebära att ansvaret för frågorna har fördelats på ett sätt sominnebär att det finns goda förutsättningar för att i förekommande falllösa de problem som motionärerna pekar på. Det framstår inte heller somlämpligt att utskottet i denna fråga, som till stora delar handlar omvilket ansvar som kommunerna tar för vattenförsörjningssituationen,skulle ingripa på något sätt. Utskottet avstyrker därför förslagen imotionerna 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 3 och 2004/05:MJ366 (c) yrkande1.KalkningsverksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om kalkningsverksamhet. Jämförreservation 25 (kd).MotionenMotion 2004/05:MJ411 (c) yrkande 3 innehåller förslag om att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna den stora samhällsnyttasom kalkningsverksamheten utgör.