bet · GT01BoU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Även om utskottet nu uttryckt uppfattningen att utvecklingen av bostadsbidragsgivningen måste följas med största noggrannhet och att bidragens funktionssätt fortlöpande måste ses över innebär det inte ett ställningstagande för de mer eller mindre genomgripande förändringar som förs fram i partimotion 2005/06:Bo298 (fp) yrkande 45 samt motionerna 2005/06:Bo335 (c) yrkandena 28 och 29 samt 2005/06:Sf385 (fp) yrkande 6. Utskottet är inte heller berett att förorda en översyn med den inriktning som föreslås i motion 2005/06:Bo319 (kd) yrkande 5. Motionerna avstyrks sålunda. Utskottets ställningstagande när det gäller behovet av en fortlöpande översyn av bostadsbidragen avser snarare att ge underlag för en justering av de ofullkomligheter som kan visa sig i dagens system. När det slutligen gäller förslaget i motion 2005/06:Bo311 (v) yrkande 3 om en översyn av bostadsbidragen vill utskottet erinra om att en översyn har aviserats av regeringen. Ett tillkännagivande i enlighet med motionsförslaget kan därmed inte anses erforderligt. Utskottet har i detta betänkande liksom i tidigare betänkanden betonat bostadsbidragens roll som ett bostadspolitiskt instrument. I detta ställningstagande ligger naturligtvis också att bostadsbidragen även fortsättningsvis skall syfta till att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder. Det framstår mot den bakgrunden inte som nödvändigt att göra de ytterligare uttalanden med i princip denna innebörd som föreslås i motionerna 2005/06:Bo301 (v) yrkande 6 samt 2005/06:Bo311 (v) yrkande 1. Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslaget i den sistnämnda motionens yrkande 2 om att handläggningen av bostadsbidragen skall föras till . Även om utskottet kan se tydliga fördelar med att en för bostadspolitiken så viktig fråga som bostadsbidragen handläggs tillsammans med övriga bostadsförsörjningsfrågor är det inte en fråga för att bestämma hur regeringen skall organisera sitt arbete. Som en av flera åtgärder för att förbättra de studerandes ekonomiska och sociala situation föreslås i motion 2005/06:Ub382 (v) yrkande 1 att en utredning skall ges i uppdrag att se över hur bostadsbidragsreglerna skall förändras med avseende på studerande. Översynen bör omfatta förutsättningarna för att när det gäller hushåll utan barn dels höja åldersgränsen för rätten till bostadsbidrag, dels höja såväl det maximala bostadsbidraget som den högsta hyresgränsen för bidrag. Enligt motion 2005/06:Ub501 (kd) yrkande 2 måste bostadsbidragsreglerna vara bättre anpassade till studenternas ekonomiska villkor. Dagens regler gör det svårt för en student att försörja sig genom arbeta utan att förlora sitt bidrag. Det kan även enligt utskottets mening finnas anledning att från tid till annan se över den ekonomiska situationen för studenter liksom för andra ungdomar. I en sådan översyn ingår naturligtvis också bostadsbidragen som en naturlig del. är det viktigt att betona att frågan om de studerandes ekonomiska situation inte enbart kan knytas till bostadsbidragens utformning. Frågan om de studerandes ekonomi måste ses i ett större sammanhang där också en rad andra faktorer som också påverkar deras ekonomi vägs in. Inte minst gäller detta de olika formerna av studiestöd. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill förslagen i motionerna 2005/06:Ub382 (v) yrkande 1 samt 2005/06:Ub501 (kd) yrkande 2. Påverkan av barns tillgångar Enligt motion 2005/06:Bo228 (fp) yrkande 1 skall inte barns tillgångar påverka bostadsbidragen. Enda undantaget skall enligt förslaget utgöras av sådana tillgångar som barn erhållit av vårdnadshavaren i syfte att denne därmed skall bli utan tillgångar och därigenom kunna få bostadsbidrag. I motion 2005/06:Bo311 (v) yrkande 4 föreslås att barns låsta förmögenhet inte bör ingå i bidragsunderlaget. Förslaget lämnas mot bakgrund av att har föreslagit en översyn av frågan om barns kapital och kapitalinkomster vid beräkningen av inkomstunderlaget för bl.a. bostadsbidragen. beslutade (prop. 2003/04:96, bet. 2003/04:BoU12) om vissa ändringar i reglerna för bostadsbidragen vad gäller hänsynstagande till barns förmögenhet vid beräkningen av bidrag. De nya reglerna innebär att vid beräkning av bostadsbidrag skall det bortses från sådana tillgångar som ett barn får genom gåva, testamente eller förmånstagarförordnande vid försäkring eller pensionssparande enligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande. Sådant undantag förutsätter att barnet förvärvat egendomen från någon annan än barnets förmyndare och att förvärvet är förenat med villkor som dels innebär att förmyndaren är skild från förmögenhetens förvaltning, utan bestämmanderätt för denne, dels anger vem som i stället skall utöva förvaltningen. Detsamma skall gälla avkastning av och sådant som trätt i stället för sådan egendom. Efter beslut av (prop. 2002/03:33, bet. 2002/03:BoU6) gäller dessutom att barns ersättningar med anledning av kroppsskada, kränkning, olycksfall eller sjukdom inte räknas in i familjens förmögenhet vid beräkning av bostadsbidrag. Som framgår av redovisningen ovan innebär dagens regler att barns förmögenhet under vissa förutsättningar inte påverkar bostadsbidraget. Utgångspunkten för dessa regler är att sådana förmögenheter som föräldern inte har möjlighet att bestämma över bör undantas. Utskottet vill mot den bakgrunden inte utesluta att det kan finnas andra situationer där det finns skäl som talar för att barns förmögenhet bör undantas också i dessa fall. Utskottet är dock inte berett att på de i motionerna angivna grunderna nu förorda att ytterligare undantag skall göras. Motionerna 2005/06:Bo228 (fp) yrkande 1 samt 2005/06:Bo311 (v) yrkande 4 avstyrks med hänvisning härtill. Påverkan av statliga konstnärsstipendier Som ett av flera förslag i syfte att förbättra de ekonomiska villkoren för professionella kulturutövare föreslås i motion 2005/06:Kr382 (mp, -) yrkande 27 att statliga konstnärsstipendier inte skall påverka bostadsbidraget. Vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten är grundregeln att den utgörs av summan av de skattepliktiga inkomsterna av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Dessa inkomster, som bestäms enligt skattelagstiftningens regler, justeras sedan med vissa tillägg och avdrag som anges i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Enligt bestämmelserna i 4 § skall sålunda skattefria stipendier ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Redan dagens regler innebär sålunda att stipendier i viss utsträckning inte påverkar bostadsbidraget. Till en del är motionsförslaget därigenom tillgodosett. Utskottet är med hänvisning härtill inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion 2005/06:Kr382 (mp, -) yrkande 27, varför det avstyrks. Bostadsbidrag vid delad vårdnad Det är vanligt att föräldrar vid en skilsmässa har delad vårdnad om sina barn. Enligt motion 2005/06:Bo248 (c) är dock inte bostadsbidragsreglerna fullt ut anpassade för denna situation. Ett exempel på detta är att enbart den förälder där barnen är folkbokförda har möjlighet att få bostadsbidrag även om barnen vistas lika hos båda sina föräldrar. Till de föräldrar som inte bor tillsammans men har gemensam vårdnad utgår den bostadsanknutna delen av bostadsbidraget till båda föräldrarna. Den icke bostadsanknutna delen tillfaller dock endast den förälder hos vilken barnet är folkbokfört. Det innebär att bostadsbidraget till föräldrar som på grund av vårdnad eller umgänge har barn boende hos sig (umgängesföräldrar) endast lämnas som bidrag till bostadskostnaden. Genom att det fr.o.m. införs endast en ersättningsnivå för bidraget till bostadskostnader får de flesta hushåll ett lägre bidrag i denna del. För att kompensera umgängesföräldrarna för minskningen av bidraget till bostadskostnader införs det därför ett bidrag för umgänge - umgängesbidrag. Detta bidrag utgör en fristående del i bostadsbidraget och det är avsett att kompensera för minskningen av bidraget till bostadskostnaden och det är relaterat till det antal barn som föräldern har boende hos sig. Effekten av såväl dagens regler som de regler som tillämpas är att vid likvärdiga inkomster och bostadskostnader erhåller den förälder hos vilken barnet är folkbokfört ett högre bostadsbidrag än den förälder som inte har barnet folkbokfört hos sig. Även om det finns skäl som talar för denna ordning, finns det också skäl som talar emot. I t.ex. de fall den gemensamma vårdnaden är delad så att barnet bor lika hos båda sina föräldrar kan det hävdas att också förutsättningarna för att få bostadsbidrag bör vara lika för dem båda. är det naturligtvis så att gemensam vårdnad långt ifrån alltid innebär att barnet vistas lika hos båda föräldrarna. I de fall den ena föräldern endast umgås med sitt barn mera sporadiskt gör sig skälen för likabehandling i fråga om bostadsbidragen inte lika starkt gällande. Sammantaget kan det enligt utskottets mening finnas anledning att överväga utformningen av reglerna för bostadsbidragen vid gemensam vårdnad av barn. måste naturligtvis eventuella åtgärder i denna del vägas mot andra angelägna insatser när det gäller utformningen av bostadsbidragen. Enligt utskottets mening kan det mot den bakgrunden förutsättas att framtida överväganden avseende bostadsbidragen också kommer att omfatta reglerna för bostadsbidrag vid gemensam vårdnad. Något formellt tillkännagivande i enlighet med förslaget i motion 2005/06:Bo248 (c) kan därmed inte anses erforderligt. I de fall familjer har svårt att hantera sin ekonomi och sina hyresinbetalningar vore det enligt motion 2005/06:So318 (fp) yrkande 4 värdefullt om bostadsbidraget kunde betalas ut direkt till hyresvärden. Enligt motionen är detta inte möjligt ens om den enskilde begär det. Enligt huvudregeln skall bostadsbidraget betalas ut till den sökande. På begäran av sökanden får dock besluta att bidraget skall betalas ut till någon annan än sökanden. anger i sin vägledning om utbetalning av socialförsäkringsförmåner (Vägledning 2005:1) att utbetalning till annan än sökanden kan komma i fråga endast om det finns särskilda skäl, såsom fysisk eller psykisk sjukdom eller andra jämförliga tillstånd. På framställning av socialnämnd (eller motsvarande nämnd) får betala ut bostadsbidraget till lämplig person eller till nämnden att användas för hushållets bästa, om det finns synnerliga skäl för det. Sådana skäl kan t.ex. vara att det är klarlagt att bostadsbidraget används för att finansiera missbruk. Som framgår av den kortfattade redovisningen ovan är möjligheterna att betala ut bostadsbidrag till någon annan än sökanden starkt begränsade. Utskottet vill för sin del inte utesluta att det kan finnas anledning att utöka dessa möjligheter. är det viktigt att notera att dagens bostadsbidragssystem bygger på ett samspel mellan den enskilde och . Ett ökat ansvarstagande har lagts på individen, framför allt när det gäller att anmäla den bidragsgrundande inkomsten och andra bidragsgrundande faktorer. Även ansvaret för att under bidragsåret anmäla ändringar i de förhållanden som påverkar bostadsbidraget ligger på bidragstagaren. Om bostadsbidraget betalas ut direkt till hyresvärd finns det en risk att den enskilde känner mindre ansvar för att anmäla förändringar av bidragspåverkande faktorer eller blir mindre uppmärksam på dem. I den mån detta blir fallet och leder till att för mycket bidrag betalas ut har direktutbetalningen orsakat onödiga återbetalningssituationer, något som kan orsaka problem både för den enskilde bidragstagaren och samhället. Utskottet är mot den beskrivna bakgrunden inte nu berett förorda att möjligheterna till direktutbetalning av bostadsbidrag skall utökas. Motion 2005/06:So318 (fp) yrkande 4 avstyrks. Möjligheterna att skriva av vissa skulder som avser bostadsbidrag bör enligt motion 2005/06:Bo237 (s) ses över. Det skall enligt motionen gälla de hushåll som fått en betydande förändring av sin inkomstsituation under bidragsåret som inte kunnat förutses i förväg. Den som har fått för mycket utbetalat bostadsbidrag har under vissa förutsättningar möjlighet att få eftergift av kravet på återbetalning. I korthet innebär reglerna för eftergift att kravet kan efterges helt eller delvis om det finns särskilda skäl. Vid denna bedömning skall särskilt hushållets förmåga att betala tillbaka det återkrävda beloppet beaktas. En förutsättning för eftergift är vidare att anmälningsplikten när det gäller ändrad inkomst har fullgjorts. En eftergiftsprövning är dock möjlig i vissa fall när bidragstagaren inte har fullgjort sin anmälningsplikt. Det gäller i de fall bidragstagaren skäligen inte borde ha insett att anmälningsskyldighet förelåg. Exempel på en sådan situation är om en bidragstagare kan visa att en inkomstökning inträffat efter det att bidraget har upphört eller om bidraget har jämkats till noll kr för . Även om bidragstagaren anmäler denna inkomstökning påverkas inte storleken av det bidrag som redan utbetalats. Det kan också gälla om en socialbidragstagare vid en inkomstökning får motsvarande sänkning av socialbidraget och därigenom en i princip oförändrad ekonomisk situation. Utgångspunkten för om eftergift skall medges eller inte är att det i första hand skall bedömas med avseende på hushållets förmåga att betala tillbaka det återkrävda beloppet. Enligt utskottets mening bör det enskilda hushållets ekonomiska situation även fortsättningsvis utgöra grund för om eftergift skall medges eller inte. I den mån förslaget i motion 2005/06:Bo237 (s) strider mot denna grundläggande princip bör det alltså avvisas av . Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om ett utökat ansvar för . Jämför reservation 44 (v). () är central förvaltningsmyndighet för geotekniska frågor. I motion 2005/06:Bo285 (v) föreslås att SGI tillförs ett utökat ansvar för vissa frågor. Enligt yrkande 1 bör SGI få rollen som obligatoriskt beställarstöd i statliga projekt där t.ex. , m.fl. skall pröva tänkta projekts hållbarhet när det gäller ekonomi, omgivningspåverkan, teknik m.m. SGI:s medverkan anses garantera oberoende och neutralitet i verksamhetsutövningen. Vidare föreslås i motionens yrkande 2 att SGI ges ett samordningsansvar när det gäller det geotekniska området, motsvarande det samordningsansvar som Lantmäteriet fått när det gäller geografiska informationssystem. Enligt sin instruktion har SGI ett övergripande och från olika partsintressen skilt ansvar för de geotekniska frågorna i landet (SFS 1996:285). Vidare framgår av bl.a. innevarande års regleringsbrev för myndigheten att SGI har en samordnande roll för geoteknisk forskning i samt att SGI skall bistå myndigheter, kommuner och andra med kvalificerad rådgivning som kräver speciell kompetens eller där institutets oberoende ställning efterfrågas. SGI har således uppgifter som sammanfaller med de önskemål som uttrycks i motionen. uppfattar emellertid motionen så att det anses finnas ett behov av att tydligare utrycka samordningsansvaret liksom att utöka eller förtydliga det ansvar som institutet har i sin rådgivande funktion. I sitt budgetunderlag för 2006-2008 har SGI för regeringen redovisat synpunkter med delvis samma inriktning som den aktuella motionen samt påtalat behovet av en medelstilldelning som möjliggör för myndigheten att utföra sina uppgifter. Det får därför förutsättas att regeringen i lämpligt sammanhang kommer att pröva denna framställan. I den mån en förändring av myndighetens uppgifter påverkar anslagsbehovet kommer också frågan att underställas för beslut. anser sig däremot inte ha tillräckligt underlag för att uttala en bestämd uppfattning i frågan. Motionen avstyrks således. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om framtiden för . I motion 2005/06:Bo239 (m, fp, kd, c) föreslås att skall tillkännage för regeringen att skall vara kvar som eget län och region. Enligt motionärerna skulle stora värden riskera att gå förlorade om det nuvarande länet delades och kom att tillhöra olika regioner. Bakgrunden till det aktuella förslaget torde vara det arbete som bedrivs inom - en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningen inom samhällsorganisationen (dir. 2003:10). Kommittén skall redovisa resultaten av sitt arbete . har det i en underlagsrapport som tagits fram för räkning diskuterats olika regionindelningar som skulle kunna innebära en uppdelning av . Det bör emellertid framhållas att kommittén inte har tagit ställning i denna fråga och att den ingår i det fortsatta beredningsarbete som kommittén har framför sig. bör inte föregripa den parlamentariska kommitténs arbete genom att förorda ett tillkännagivande i den aktuella frågan. Motionen avstyrks av detta skäl. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslaget om länsstyrelsernas tidredovisningssystem. I motion 2005/06:Bo213 (fp) lämnas en redovisning av det system för tidredovisning som tillämpas vid länsstyrelserna. Motionären framhåller bl.a. att detta system är alltför detaljerat och inte ger en rättvisande bild av det arbete som bedrivs inom myndigheterna. I motionens yrkande 1 föreslås att skall förorda att systemet avskaffas. Motionen innehåller även ett yrkande om en mer allmän översyn av andra statliga myndigheters tidredovisningssystem. Med den ansvarsfördelning som råder mellan utskott kommer emellertid den frågan att behandlas av finansutskottet. När det gäller det system för tidredovisning som tillämpas av landets länsstyrelser har utskottet från erfarit att det delvis är utformat utifrån behovet av att följa och bedöma verksamheten vid de olika länsstyrelserna. De enskilda länsstyrelsernas kan emellertid inom vissa ramar själva bestämma formerna för tidredovisning. anser inte att den aktualiserade frågan om den närmare utformningen av enskilda myndigheters system för tidredovisning bör avgöras genom riksdagsbeslut. Det får förutsättas att denna fråga i stället kan prövas inom respektive länsstyrelse och aktualiseras i kontakter med eller i andra lämpliga sammanhang där för länsstyrelserna gemensamma frågor behandlas. Motionen avstyrks således. Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsförslagen om implementering av INSPIRE-direktivet. Jämför reservation 45 (m, fp, kd, c). Förslaget till det s.k. INSPIRE-direktivet, som lades fram , syftar till att skapa en gemensam infrastruktur för geografisk eller, som det numera kallas, rumslig information i gemenskapen. Med rumslig information menas t.ex. lägesanknuten information om vatten, vägar och markanvändning. Utgångspunkten för direktivet är att förbättra förutsättningarna för att nå de miljöpolitiska mål som EU har satt upp samt för politik och verksamheter som kan påverka miljön. En utvidgning till andra sektorer som jordbruk, transport och energi kan alltså bli möjlig. Ett av målen med arbetet är att harmonisera rumslig information genom att medlemsländerna använder gemensamma standarder och specifikationer. Avsikten är att den infrastruktur som byggs upp inom gemenskapen skall grundas på infrastrukturer för rumslig information som inrättats och drivs av medlemsländerna. Förslaget är därför utformat så att de data som redan finns skall kunna utnyttjas på bästa möjliga sätt, genom krav på dokumentation på befintliga rumsliga data och införande av tjänster som medför att sådana data blir mer tillgängliga och kompatibla. I begreppet infrastruktur ingår även åtgärder för att göra det enklare att få tillgång till informationen och tydliggöra de villkor som ska gälla för användningen av informationen samt organisatoriska samarbetsformer. Förslag som avser implementeringen av INSPIRE-direktivet förs fram dels i den under allmänna motionstiden väckta motion 2005/06:Bo320 (kd), dels i den med anledning av skrivelse 2005/06:173 väckta motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 6 och dels i den med anledning av proposition 2004/05:175 väckta motion 2005/06:T1 (m, fp, kd, c) yrkande 28. Gemensamt för motionerna är att de förordar att implementeringen av INSPIRE-direktivet skall kännetecknas av en tydlig ledning och styrning från riksdag och regering. Enligt motionerna är detta nödvändigt för att åstadkomma de vinster som INSPIRE-direktivet syftar till. Enligt den förstnämnda motionen saknar dessutom budgetpropositionen överväganden om resursfördelning till implementeringsarbetet. I den andra motionen hävdas även att måste inta en mer pådrivande roll inom EU när det gäller att utveckla INSPIRE-initiativet. Utskottet gör följande bedömning när det gäller det fortsatta arbetet med INSPIRE-direktivet. Inledningsvis vill utskottet betona det värde som ligger i att en gemensam infrastruktur skapas för rumslig information inom EU. Det finns mot den bakgrunden anledning att noga följa det fortsatta arbetet med direktivet när det gäller såväl den pågående beredningen inom EU som det nationella förberedelsearbetet. Utskottets intresse för direktivet och dess införande kommer också till uttryck genom den konferens för de nationella parlamenten inom EU om INSPIRE-direktivet som utskottet planerar till . Sammanfattningsvis delar utskottet sålunda motionärernas ambitioner när det gäller att få till stånd ett genomförande av direktivet. Som utskottet uppfattar det gäller detta även regeringen. I den s.k. IT-propositionen (prop. 2004/05:175) uttalar regeringen sålunda att den avser att ge ett nationellt samordningsansvar för produktion, samverkan och utveckling inom området grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. Regeringens uttalande görs bl.a. mot bakgrund av det behov av en väl fungerande infrastruktur på området som föranleds av ett genomförande av INSPIRE-direktivet. I propositionen om lantmäteriverksamheten (prop. 2005/06:5 s. 35) redovisar regeringen bl.a. bedömningen att det utökade samordningsansvar som aviserats för skall rymmas inom ramen för myndighetens nuvarande finansiering och därför inte medför något behov av ökade anslag. Verksamheten bedöms av regeringen redan i ett kortare tidsperspektiv kunna medföra betydande samordningsvinster både för producenter och för användare av den grundläggande informationen. Som framgår av framställningen ovan har regeringen uppmärksammat frågan om genomförandet av INSPIRE-direktivet. Enligt utskottets mening finns det mot den bakgrunden inte nu anledning för att göra ett uttalande av den innebörd som föreslås i motionerna. Det kan enligt utskottets mening förutsättas att regeringen vidtar de ytterligare åtgärder som kommer att erfordras utan ett sådant formellt ställningstagande från sida. I sammanhanget bör också påpekas att genom direktivet kommer en tidsgräns för införandet att sättas upp. Enligt förslaget skall de bestämmelser som är nödvändiga för att följa direktivet sättas i kraft senast efter direktivets ikraftträdande. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:Bo320 (kd) och 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 6 samt 2005/06:T1 (m, fp, kd, c) yrkande 28. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mål för bostadspolitiken, punkt 3 (m) av de (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Bo334 yrkande 1 och avslår proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 18 punkt 1 och motion 2005/06:Bo298 yrkande 5. För att komma till rätta med de problem som präglar dagens bostadsmarknad måste bostadspolitiken ges en helt ny inriktning. Eftersom rätten att bestämma över sitt eget liv är fundamental måste bostadspolitiken också utgå från denna förutsättning. Det innebär att bostadsmarknaden måste erbjuda en sådan mångfald av lösningar på boendet att de boende ges en verklig valfrihet. En förutsättning för att så skall bli fallet är att det finns ett utbud av olika upplåtelseformer.