bet · GS01UBU10 · 2005-03-22 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 77motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2004.Motionsyrkandena avser frågor om bl.a. elevhälsansbetydelse, behovet av skolsjuksköterska,skolpsykolog och skolkurator inom elevhälsan,skolans förebyggande arbete vad gäller ungassjälvmord och drogmissbruk, undervisning i ämnetalkohol, narkotika och tobak, sex- ochsamlevnadsundervisning, lag om likabehandling iskolan, respekt för elevers olikheter samt attmotverka homofobi i skolan. I betänkandet behandlasockså frågor om ökat antal undervisningstimmar iämnet idrott och hälsa, fysisk aktivitet i skolan,elevernas uppfattning om sambandet mellan kost ochmotion, simundervisning, elevskyddsombudensställning, skolans arbetsmiljö i allmänhet samtförekomsten av buller i skolan.Utskottet föreslår avslag på samtligamotionsyrkanden, bl.a. med hänvisning till detförslag till ny skollag som är under beredning inomRegeringskansliet.I betänkandet finns reservationer från Moderatasamlingspartiet, liberalerna,, ochMiljöpartiet. Därtill finns särskilda yttranden frånVänsterpartiet och Miljöpartiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Elevhälsans betydelseRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub477 yrkande 29 och2004/05:Ub480 yrkande 28.Reservation 1 (kd)Reservation 2 (c)2. Behov av skolsköterska, skolpsykolog ochskolkurator inom elevhälsanRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 16,2004/05:Ub413 yrkande 1,2004/05:Ub444 yrkandena 1, 2 och 3 samt2004/05:Ub472 yrkande 6.Reservation 3 (fp)Reservation 4 (kd)3. Förtydliga skolhälsovårdens anmälnings-och upplysningspliktRiksdagen avslår motion2004/05:Ub413 yrkande 2.4. Skolans självmordsförebyggande arbeteRiksdagen avslår motionerna2004/05:So247 yrkande 2 och2004/05:So429 yrkande 1.Reservation 5 (m)Reservation 6 (fp, kd, c)5. Skolans förebyggande åtgärder motdrogmissbrukRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub360 yrkande 2,2004/05:Ub408 yrkande 2 och2004/05:Ju486 yrkande 11.Reservation 7 (fp)6. ANT-undervisningRiksdagen avslår motionerna2003/04:So36 yrkande 2,2004/05:Ub480 yrkande 16 och2004/05:So609 yrkande 2 och 3.Reservation 8 (kd)7. Mediekonsumtionens påverkan på barn ochungdomarRiksdagen avslår motion2004/05:Ub375.8. Sex- och samlevnadsundervisningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkande 25,2004/05:Ub233 yrkande 6,2004/05:Ub477 yrkande 24,2004/05:Ub483 yrkande 3,2004/05:L295 yrkande 8,2004/05:U257 yrkande 27,2004/05:So604 yrkande 9 och2004/05:A321 yrkande 11.Reservation 9 (m, c)Reservation 10 (fp)Reservation 11 (v)Reservation 12 (mp)9. Frågor om homo-, bi- och transsexualitet iskolans undervisningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkande 24 och2004/05:Ub442 yrkande 2, 5 och 8.Reservation 13 (fp, mp)10. Lag om likabehandlingRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkande 16,2004/05:Ub442 yrkande 3 och2004/05:A351 yrkande 1.Reservation 14 (mp)11. Motverka sexuella trakasserier i skolanRiksdagen avslår motion2004/05:A355 yrkande 17.Reservation 15 (fp, kd, c)12. Motverka homofobi i skolan avslår motion2004/05:A321 yrkande 15.13. Respekt för elevers olikheterRiksdagen avslår motion2004/05:Ub233 yrkande 1.Reservation 16 (m)14. Feministisk självförsvarsträningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub345 yrkandena 1 och 2.Reservation 17 (v)15. Undervisning i feminism och genustänkandeRiksdagen avslår motion2004/05:Ub483 yrkande 1.16. Antalet undervisningstimmar i ämnetidrott och hälsaRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub215,2004/05:Ub236,2004/05:Ub258 yrkande 17 och2004/05:Ub264.Reservation 18 (fp)17. Fysisk aktivitetRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub210,2004/05:Ub248 yrkande 2,2004/05:Ub316,2004/05:Ub323 yrkande 3,2004/05:Ub325,2004/05:Ub480 yrkande 13 och2004/05:Kr269 yrkande 3.Reservation 19 (m)Reservation 20 (kd)Reservation 21 (c)Reservation 22 (mp)18. Kost och motionRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkande 8,2004/05:Ub248 yrkande 1,2004/05:Ub283,2004/05:Ub431 yrkande 1 och2004/05:Kr365 yrkande 4.Reservation 23 (fp)19. Skolans ansvar för barns överviktRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub323 yrkande 2 och2004/05:Ub437 yrkande 1.Reservation 24 (mp)20. Hem- och konsumentkunskapens roll förhälsosamma kostvanorRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub431 yrkande 2 och2004/05:MJ499 yrkande 2.Reservation 25 (m, kd)21. Vikten av ekologisk och närodlad matRiksdagen avslår motion2004/05:Ub323 yrkande 1.22. SimundervisningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub398,2004/05:Ub400 och2004/05:Ub499.23. Elevskyddsombud från årskurs 1Riksdagen avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkandena 9 och 10 samt2004/05:Ub475.Reservation 26 (mp)24. Elevskyddsombudens befogenheterRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub230 yrkande 11,2004/05:Ub477 yrkande 28 och2004/05:Ub497.Reservation 27 (c, mp)25. Skolans arbetsmiljöRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub287 och2004/05:Ub480 yrkande 42.Reservation 28 (kd)26. Vikten av god arbetsmiljöRiksdagen avslår motion2004/05:Ub233 yrkande 4.Reservation 29 (m, fp, kd, c)27. Arbetsro i skolanRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub477 yrkande 22 och2004/05:Ub480 yrkande 3.Reservation 30 (fp, kd)Reservation 31 (m, c)28. Riktlinjer för bullernivåerRiksdagen avslår motion2004/05:Ub318 yrkande 2.Reservation 32 (kd, mp)29. Kontroll av skolans inre bullernivåRiksdagen avslår motion2004/05:Ub318 yrkande 1.Stockholm den 22 mars 2005På utbildningsutskottets vägnarBritt-Marie DanestigFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), LouiseMalmström (s), (), (), (), (),(), () ochBerit Högman (s).2004/05UbU10Utskottets övervägandenElevhälsaUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeelevvårdens betydelse, betydelsen avskolkuratorer och skolpsykologer inomelevhälsan samt förtydligande av elevhälsansanmälnings- och upplysningsplikt tillsocialtjänsten.Jämför reservationerna 1 (kd), 2 (c), 3 (fp)och 4 (kd).Motionerna och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna framhåller i motion 2004/05:480yrkande 28 elevvårdens betydelse. I motionenframförs att barn och ungdomar har ett stort behovav vuxenkontakt som ofta inte tillfredsställs. Denelevvårdande personalen på skolorna spelar en storroll för barns uppdämda behov av gemenskap med vuxnaoch har också kompetens att ge elever med meruttalade behov den hjälp och det stöd de behöver.Också framhåller i motion2004/05:Ub477 yrkande 29 skolhälsovårdens betydelse.I motionen framförs att minskade resurser tillskolhälsovården bidrog till att flerbarn inte fick hjälp och stöd . Tiden räckerinte till för att möta eleverna i den utsträckningsom behövs i med nya och mer kompliceradebakgrunder, allt från erfarenheter av krig tillkomplicerade familjebildningar. En rättdimensionerad hälsovård inom skolan kan identifierabarns och ungdomars problem och behov tidigare,skriver motionärerna.Folkpartiet skriver i motion 2004/05:Ub258 yrkande16 att elever som behöver stöd i sin utvecklingskall ges rätt till psykologstöd. I motionenframförs att rätten till psykologstöd bör skrivas ini skollagen. skriver i sin motion2004/05:Ub472 yrkande 6 att mer elevvårdandepersonal bör tillföras skolan. I motion2004/05:Ub444 (s) yrkande 2 framförs attskolkuratorernas och skolpsykologernas uppdrag måsteskrivas in i skollagen på samma sätt somskolsköterskornas uppdrag. I samma motions yrkande 1skriver motionärerna att ett minimikrav bör vara attvarje elev och skola har tillgång till en elevhälsasom även har de kompetenser som skolkurator,skolsköterska och skolpsykolog kan bidra med, och iyrkande 3 framförs att rekommendationer bör tas framför hur många elever skolsköterskor, skolkuratoreroch skolpsykologer maximalt bör få ha ansvar för. Imotion 2004/05:Ub413 (fp) yrkande 1 föreslås attskolhälsovården förstärks med personal medbeteendevetenskaplig kompetens. Helhetssynen påbarns situation skulle därmed förbättras.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.I 14 kap. 2 § skollagen anges att det förskolhälsovården skall finnas skolläkare ochskolsköterska. Skolhälsovården och dess personalstår underSocialstyrelsens tillsyn enligt lagen omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (6kap. 1 §).Enligt Skollagskommitténs förslag Skollag förkvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) skallelevhälsan främst arbeta förebyggande.Skollagskommittén föreslår att kravet på skolläkareförs över till den nya skollagens 2 kap. 17 §. Iförslagets 2 kap. 16 § andra stycket införs enbestämmelse att det skall finnas tillgång till sådankompetens att elevens behov kan tillgodoses.Skollagskommittén hänvisar till regeringensproposition Hälsa, lärande och trygghet (prop.2001/02:14 s. 31 f.) och understryker vikten av attkommuner och andra skolhuvudmän förfogar över dekompetenser som erfordras för elevhälsans delar menatt huvudmännen själva förutsätts avgöra omfattningoch inriktning på elevhälsans sammansättning ochkompetens.I sammanhanget kan nämnas den översyn avsekretesslagen som gjorts och sompresenteras i betänkandet Sekretess i elevernasintresse (SOU 2003:103). Utredaren föreslår bl.a.utökade möjligheter att lämna uppgifter frånskolhälsovården till elevvården samt attsekretesslagen bör anpassas till Skollagskommitténsförslag om elevhälsa.Utskottet föreslår att avvisar yrkandenaom elevhälsa med hänvisning till den beredning somför närvarande pågår inom medanledning av förslag.Motion 2004/05:Ub413 (fp) yrkande 2 anför attskolhälsovårdens anmälnings- och upplysningsplikttill vid misstanke om att barn farilla eller riskerar att utvecklas ogynnsamt börförtydligas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453)föreskriver skyldighet att till socialnämnd anmälaförhållanden som kan innebära att nämnden behöveringripa till en underårigs skydd. Denna bestämmelseär tillämplig på såväl offentliga som enskildahuvudmän och skolor.Skollagskommittén föreslog, i likhet medBarnpsykiatrikommittén i sitt slutbetänkandeInsatser mot psykiska problem hos barn och ungdomar(SOU 1998:31) och Kommittén mot barnmisshandel islutbetänkandet Barnmisshandel - att förebygga ochåtgärda (SOU 2001:72), att en hänvisning tillbestämmelsen i 14 kap. 1 § bör införas i skollagen.Med hänvisning till den beredning som för närvarandepågår av förslag föreslårutskottet att avslår motionsyrkandet.Förebyggande hälsoarbeteUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandebl.a. skolans förebyggande åtgärder motsjälvmord och drogmissbruk samt ANT-undervisning.Jämför reservationerna 5 (m), 6 (fp, kd, c),7 (fp) och 8 (kd).Motionerna och utskottets ställningstagandeI motion 2004/05:So247 (m) yrkande 2 anförs attsjälvmordsförebyggande arbete behöver genomförasinom högstadiet och gymnasieskolan. Många ungdomarupplever ökade krav på sig själva och de har alltfärre att tala med om hur de mår, skrivermotionären. Det är därför viktigt att skolan kanmöta barn med existentiella problem ochsjälvmordstankar. I motion 2004/05:So429 (m, fp, kd,v, c, mp) yrkande 1 anförs att program försjälvmordsprevention bör integreras i skolornasantimobbningsprogram. I motionen pekas på attstudier visat tydliga samband mellan mobbning undergrundskoleåren och självmordsförsök undergymnasieåren. Självmordspreventiva program har visatsig ha en positiv inverkan på eleverna i de skolorsom har infört dessa. Motionärerna påpekar attsuicidrisken och förekomsten av suicidala handlingari dessa skolor minskat betydligt.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet har tidigare (bet. 2003/04:UbU12 s. 42)framhållit elevhälsans och skolhälsovårdensbetydelse i detta hänseende. Utskottet vill återigenunderstryka vikten av att elevhälsan försöker fångaupp de elever som riskerar att utförasjälvmordshandlingar eller tillfoga sig självaskada. Det är helt oacceptabelt att unga mår sådåligt att de tar livet av sig eller skadar sigsjälva. Det är därför mycket angeläget att brytautvecklingen av ökad psykisk ohälsa bland unga, sombl.a. yttrar sig i ångest, depressioner, missbrukoch destruktiva beteenden, och vars ytterstakonsekvens är självmord och självmordsförsök. Skolanutgör en viktig plats för att fånga upp dem sombefinner sig i riskzonen för självmordshandlingaroch för att sätta in åtgärder.Riksdagen beslutade om att WHO:sriktlinjer för att förebygga självmord blandskolelever skulle anpassas till svenska förhållanden(skr. 1999/2000:137, bet. 2000/01:SoU7, rskr.2000/01:135). för psykosocialmedicin (IPM) har av regeringen fått uppdraget attföra ut WHO:s riktlinjer om självmordsförebyggandearbete i skolan. Nationellt centrum försuicidforskning och prevention av psykisk ohälsa(NASP) inom IPM arbetar med att förebygga självmordoch självmordsförsök. NASP har kartlagt förekomstenav självmordspreventiva åtgärder i svenskahögstadie- och gymnasieskolor. Resultatet avundersökningen visar bl.a. att beredskapen i skolanär låg när det gäller att upptäcka och hjälpa eleversom befinner sig i sådan allvarlig psykisk ochsocial nöd att de riskerar att utförasjälvmordshandlingar. NASP utarbetade år 2003stödmaterialet Att förebygga självmord ochsjälvmordsförsök hos skolelever. Materialetinnehåller vägledning om hur man kan identifieraungdomar som är deprimerade och som riskerar attbegå självmord samt ger förslag på hur skolan kanstötta dessa ungdomar genom att stärka derassjälvförtroende, tillåta känslouttryck samtförebygga mobbning och våld.Regeringen gav iuppdrag att kartlägga omfattningen och karaktären avden problematik som innebär att flickor skadar sigsjälva avsiktligt. En första delrapport, Flickor somskadar sig själva, lämnades i januari 2004.Barnsäkerhetsdelegationen konstaterar i sittslutbetänkande Från barnolycksfall till barns rätttill säkerhet och utveckling (SOU 2003:127) att deti den ordinarie lärarutbildningen inte ingårundervisning om bemötandet av barn och unga som mårpsykiskt dåligt och behöver stöd. Delegationenskriver därför att en ökad kompetens, särskilt hosskolpersonal, i dessa frågor skulle ökamöjligheterna för eleverna att bli sedda och fåhjälp. Barnsäkerhetsdelegationen föreslår därför isitt betänkande att ges i uppdragatt i samråd med Myndigheten för skolutvecklingutfärda riktlinjer för skolan om hur en skriftligplan för att förebygga självmord, självmordsförsökoch annan självtillfogad skada kan utformas.Betänkandet bereds inomRegeringskansliet.Organisationen i samhället ()redogör i sin årsrapport för att samtal ochmejl till från unga, framför allt flickor, medsjälvmordstankar och självdestruktivt beteende ökadeunder år 2004.Utskottet har tidigare betonat (bet. 2003/04:UbU12s. 43) att utskottet förutsätter att pågående arbetepå nationell nivå kommer att innebära en ökadfokusering lokalt i kommuner och skolor påbetydelsen av att uppmärksamma barns och ungaspsykiska hälsa och vikten av självmordsprevention.Utskottet har också framhållit att det för dettaarbete är väsentligt att skolan har tillgång tillpersonal med tillräcklig utbildning och kompetens påområdet.Flera motioner understryker betydelsen av skolansförebyggande insatser mot drogmissbruk. Folkpartietföreslår i motion 2004/05:Ju486 yrkande 11 att varjeskola skall ha ett konkret åtgärdsprogram för hurman upptäcker missbruk. I skolans åtgärdsprogramskall bl.a. klargöras hur ansvar för åtgärder skallfördelas mellan familj, skola och socialtjänst. Imotion 2004/05:Ub408 (kd) yrkande 2 pekas på behovetav andra förebyggande åtgärder, såsom rikstäckandekampanjer m.fl. informationsåtgärder, utöverskolornas och de ideella organisationernas insatsermot ett ökande drogbruk bland ungdomar. I motion2004/05:Ub360 (c) yrkande 2 förespråkas återkommanderikskampanjer i skolan om farorna med användandet avolika droger.Kristdemokraterna framför i motion 2003/04:So36yrkande 11 att ANT-undervisningen i skolan börpåbörjas redan från årskurs fyra och sedankontinuerligt finnas med i kursplanen i grundskolanoch gymnasiet. Skolan måste, skriver motionärerna,samverka med föräldrarna i undervisningen. Ettliknande krav framförs av i motion2004/05:So609 yrkande 2. I samma motions yrkande 3framhåller polisens ochfrivilligorganisationernas betydelse i ANT-undervisningen. I motionen anförs att polisen, föredetta missbrukare, frivilligorganisationer m.fl. ärde som är bäst lämpade att informera ommissbruksrelaterade frågor på ett realistiskt ochverklighetsanknutet sätt. ANT-undervisningen börpåbörjas från årskurs fyra och finnas med fram tillnionde klass. påpekar i motion2004/05:Ub480 yrkande 16 angående ANT-utbildningenatt ungdomars inställning till droger inte påverkasenbart genom kunskap. Skolan måste i stället ta sigtid att föra samtal och diskussioner med eleverna omdroger och dess effekter för den enskilde och församhället.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet understryker här, liksom i tidigarebetänkanden, skolans viktiga roll när det gällerinformation i ANT-frågor. I läroplanen för detobligatoriska skolväsendet m.m. (Lpo 94) anges attrektor har ett särskilt ansvar för attämnesövergripande kunskapsområden integreras iundervisningen. Som ett sådant kunskapsområde nämnsriskerna med tobak, alkohol och andra droger.Myndigheten för skolutveckling och har redovisat ettgemensamt regeringsuppdrag att i samråd medKommunförbundet analysera vilka insatser som kangöras för att stärka den alkohol- ochnarkotikaförebyggande verksamheten i skolan(Insatser i skolan som stärker hälsofrämjandeskolutveckling och förebygger alkoholskador ochnarkotikamissbruk). I rapporten framhålls värdet avatt skolan har en väl utvecklad policy för arbetetmot narkotika och alkohol. Olika insatser föreslås,bl.a. kompetensutveckling för personalen samtframtagande av kunskapsunderlag för skolpersonal.Dessa insatser påbörjades under avMyndigheten för skolutveckling i samverkan medFolkhälsoinstitutet, ochMobilisering mot narkotika (prop. 2003/04:1 utg.omr.16 s. 78).I motion 2004/05:Ub375 (fp) framförs att Skolverketbör få i uppdrag att inhämta information avseendeskolans syn på och erfarenheter av barns ochungdomars mediekonsumtion inklusive användandet avInternet. Det är viktigt att få fördjupad kunskap omhur TV- och Internetanvändningen påverkar barn , hävdar motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Rådet mot skadliga våldsskildringar ()inrättades 1990 som en kommitté (U 1990:03) ochlyder under Utbildnings- och kulturdepartementet.Syftet med rådets verksamhet skall vara att minskariskerna för skadlig mediepåverkan på barn och ungaoch gäller alla rörliga bildmedier: film, , video,dator- och TV-spel samt Internet. Särskilduppmärksamhet skall ägnas åt våldsskildringar ochpornografi men uppdraget gäller barns och ungas helamediesituation. Barn och unga skall också aktivtinvolveras i arbetet och verksamheten skallgenomsyras av ett genusperspektiv. Rådets uppgift ärbl.a. att verka för en förbättrad medieundervisningi skolor och på lärarutbildningar. Myndigheten förskolutveckling, det statliga rådet motvåldsskildringar och har nyligengenomfört en undersökning av skolors IT-policy och användning av tekniska filter på skolansdatorer.Sex- och samlevnadsundervisning m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandesex- och samlevnadsundervisning, frågor omhomo-, bi- och transsexualitet i skolansundervisning, respekt för elevers olikhet,att motverka sexuella trakasserier ochhomofobi i skolan, feministisksjälvförsvarsträning m.m.Jämför reservationerna 9 (m, c), 10 (fp), 11(v), 12 (mp), 13 (fp, mp), 14 (mp), 15 (fp,kd, c), 16 (m) och 17 (v).MotionernaFlera motioner tar upp frågan om sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan. Moderatasamlingspartiet framför i motion 2004/05:Ub233yrkande 6 att skolornas sexualundervisning skallvara modern och fördomsfri. anser imotion 2004/05:L295 yrkande 8 angåendeskolundervisningen om sexualitet, samlevnad ochrelationer, att tydliga skrivningar omhomosexuellas, bisexuellas och transpersonerssituation bör återinföras i kursplanerna, och attskolans undervisning om sexualitet, identitet ochrelationer måste utgå från att alla sexuellaläggningar och könsidentitetsuttryck finns också hoseleverna själva. anför i motion2004/05:Ub477 yrkande 24 att sexualundervisningen iskolan måste vara modern och fördomsfri. I motionenunderstryks att det är viktigt att Skolverketstillsyn av utbildningsverksamhet också innefattar omdet i skolan förekommer fördomsfulla läromedel.Centerpartiet anser också i motion 2004/05:So604yrkande 9 att skolan skall vara en miljö somgrundlägger jämlika värderingar vad avser elever medolika läggning, som ger goda förutsättningar föralla elevers personliga utveckling och som ärskyddad från trakasserier, mobbning och kränkandebehandling på grund av sexuell läggning. I motion2004/05:U257 yrkande 27 anför attsexuell läggning och könsidentitet skall beröras påett integrerat sätt i alla de ämnen som avhandlas igrundskolan och gymnasieskolan. I motion2004/05:Ub230 yrkande 25 skriver attkontinuerliga uppföljningar av hur sex- ochsamlevnadsundervisningen bedrivs bör göraskontinuerligt. Motionärerna skriver att det ärviktigt att de som leder undervisningen i skolan hargoda kunskaper i frågor rörande homo- ochbisexualitet samt könsöverskridande. Miljöpartietskriver i motion 2004/05:A321 yrkande 11 att ungamän och pojkar måste erbjudas en fungerandesamlevnadsundervisning som bidrar till att förändraden stereotypa mansbilden och medvetandegöra ungapojkar och män om den rådande könsmaktsordningen. Imotion 2004/05:Ub483 (s) yrkande 3 anförs att homo-och bisexuella och andra sexuella relationer skalltas upp i sexualundervisningen.Miljöpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub230 yrkande24 att frågor omhomo-, bi- och transsexualitet (HBT-frågor)uttryckligen skall nämnas i kursplanerna förgrundskolan och gymnasieskolan. I en motion,2004/05:Ub442 (c, fp, v, mp) yrkande 2, föreslås attHBT-frågor skall skrivas in i den nya skollagen. Imotionen skrivs att skolans personal aktivt skallmotverka främlingsfientlighet och fördomar inklusivefördomar riktade mot homosexuella, bisexuella ochtranspersoner. I samma motions yrkande 5 skrivs attinformation om homo- och bisexualitet samtkönsöverskridande, på ett integrerat sätt, bör ingåi undervisningen för samtliga elever i samtligarelevanta ämnen. I nämnda motion yrkande 8anförs att kränkande och djupt fördomsfullaläromedel om HBT-frågor ytterst bör räknas som enform av trakasserier och behandlas som ettdiskriminerings- och arbetsmiljöproblem.Miljöpartiet begär i motion 2004/05:Ub230 yrkande 16att regeringen lägger fram förslag på enlagstiftning om likabehandling gällande grundskolanoch gymnasieskolan och som omfattar alladiskrimineringsgrunder. Motion 2004/05:Ub442 (c, fp,v, mp) yrkande 3 innehåller samma begäran. Även imotion 2004/05:A351 (s) yrkande 1 framhålls attregelverket om diskriminering på grund av sexuellläggning även bör vara tillämpligt för dem som ärskolpliktiga, gymnasieelever och vuxenstuderande.Folkpartiet påminner i motion 2004/05:A355 yrkande17 om problemet med sexuella trakasserier i skolan.I skolan förekommer sexism, förnedring ochnedvärdering av flickor och kvinnor, skrivermotionärerna. Detta måste motverkas.Miljöpartiet framhåller i motion 2004/05:A321yrkande 15 att homofobi aktivt måste motarbetas. Detär en självklar del i arbetet för grundläggandemänskliga rättigheter och för att frigöra män ochpojkar, kvinnor och flickor från det heterosexuellanormativa förtryck som homofobin utgör.I motion 2004/05:Ub233 yrkande 1 påminnerModeraterna om respekt för elevers olikheter.Utsatthet leder till en ensamhet som inte kanförstås av omgivningen.