bet · GT01KrU5 · 2005-11-17 00:00:00 — Fokus på film - en ny svensk filmpolitik I betänkandet behandlas proposition 2005/06:3 Fokus på film - en ny svensk filmpolitik samt motioner väckta dels med anledning av propositionen, dels under allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ansvaret för filmpolitiken ska delas så att produktionsstöd till svensk film samt vissa stöd till distribution och visning av film i landet finansieras via filmavtal, medan staten övertar ansvaret för att finansiera övriga - främst filmkulturella - stödformer. Utskottet tillstyrker även förslaget om handlingsoffentlighet för den verksamhet vid som inte avser stöd enligt filmavtalet. Slutligen tillstyrker utskottet förslaget att parterna bakom filmavtalet även fortsättningsvis ska få göra avdrag för avgifter och bidrag som betalas till i enlighet med filmavtalet. Utskottet behandlar även en rad yrkanden som samtliga avstyrks. Det rör sig om - filmavtalets demokratiska förankring, - kvalitetsbegreppet i verksamhet, - filmstödet i ett genusperspektiv, - produktionsstöd till filmer på nationella minoritetsspråk, - biografstödet och den digitala utvecklingen av biografer, - internationell lansering av svensk film och av som filmland, - olika frågor som rör de regionala resurscentrumen för film och video, - distribution av värdefull film, - textning av film, - långsiktigt bevarande av film, - inrättande av en fond för fria filmare. Dessutom avstyrker utskottet en rad motioner som tar upp frågor om filmcensur och skadligt medieinnehåll. I betänkandet finns tolv reservationer och fyra särskilda yttranden. 1 2005/05. Rättelse: S. 5 p. 17 ny lydelse S. 53-54 tillkommit Utskottets förslag till riksdagsbeslut Vissa övergripande frågor års filmavtal avslår motion 2005/06:Kr233 yrkandena 20 och 21. Reservation 1 (m) avslår motionerna 2005/06:Kr10 yrkande 1 och 2005/06:Kr417 yrkande 18. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Kr10 yrkande 2. Reservation 3 (m, fp, kd, c) Ett delat ansvar för filmpolitiken godkänner vad regeringen föreslår om ett delat ansvar för filmpolitiken. Därmed bifaller proposition 2005/06:3 punkt 3. Filmstödet i ett genusperspektiv avslår motionerna 2005/06:Kr10 yrkande 3 och 2005/06:Kr382 yrkande 12. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Produktionsstöd till filmer på nationella minoritetsspråk avslår motion 2005/06:Kr382 yrkande 11. avslår motion 2005/06:Kr10 yrkande 4. avslår motion 2005/06:Kr10 yrkande 8. Reservation 5 (m, fp, kd, c) Stöd till regionala resurscentrum för film och video avslår motionerna 2005/06:Kr10 yrkande 6 och 2005/06:Kr417 yrkande 19. Reservation 6 (m, fp, kd, c) Ett filmresurscentrum för samer och tornedalingar avslår motion 2005/06:Kr296. Regionala resurscentrum och filmskapare avslår motion 2005/06:Kr334 yrkande 29. Reservation 7 (c) distribution av värdefull film avslår motion 2005/06:Kr10 yrkande 5. Reservation 8 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:Kr223 och 2005/06:Kr334 yrkande 30. Textning av film och teaterföreställningar avslår motion 2005/06:Kr239 yrkande 2. Långsiktigt bevarande av film avslår motionerna 2005/06:Kr10 yrkande 7 och 2005/06:Kr417 yrkande 21. Reservation 9 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:Kr9. antar utskottets i bilaga 3 redovisade förslag till lag om ändring i lagen (2005:341) om ändring i sekretesslagen (1980:100). Därmed bifaller delvis proposition 2005/06:3 punkt 1 och avslår motion 2005/06:Kr417 yrkande 20. antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Därmed bifaller proposition 2005/06:3 punkt 2. En fond för fria filmare avslår motion 2005/06:Kr382 yrkande 10. Kammarrättens samråd med beteendevetenskaplig kompetens avslår motion 2005/06:Ub591 yrkande 3. Reservation 10 (kd) avslår motion 2005/06:Kr256. avslår motionerna 2005/06:Kr240 och 2005/06:Kr381 yrkande 50. Reservation 11 (m, fp) avslår motion 2005/06:U340 yrkande 15. avslår motion 2005/06:Ub591 yrkande 4. Reservation 12 (kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), (), (), (), () och (). Inför beredningen av en kommande filmpolitisk proposition anordnade kulturutskottet en offentlig utfrågning om filmen och filmpolitiken på temat Har svensk film en framtid? Mot bakgrund av den tekniska utvecklingen som förändrat förutsättningarna för filmproduktionen och filmdistributionen och som också i hög grad påverkat det filmkulturella arvet hoppades utskottet att genom utfrågningen kunna orientera sig om de utmaningar som kan väntas på filmområdet. Avsikten var inte att diskutera filmpolitiken i ett kortare perspektiv i form av ett eventuellt nytt filmavtal. En utskrift av hela utfrågningen återfinns som bilaga 2 i betänkande 2004/05:KrU4 Filmfrågor. Sedan regeringens filmpolitiska proposition 2005/06:3 Fokus på film - en ny svensk filmpolitik lämnades till har Föreningen informerat utskottet om sin syn på filmavtalets finansiering m.m. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen och . Vissa övergripande frågor års filmavtal Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag av övergripande karaktär och konstaterar att yrkandena i allt väsentligt redan är tillgodosedda. Jämför reservation 1 (m). Moderata samlingspartiet behandlar i motion Kr233 av m.fl. frågor av övergripande karaktär om film och om det nya filmavtalet (yrkandena 20 och 21). I motionen sägs bl.a. att allt färre ser film på bio. såldes fler dvd-filmer (18 miljoner) än biobiljetter i . En viktig förklaring till den begynnande biografkrisen är den ökade konkurrensen från dvd, hemmabio, Internet och TV-kanaler. Nedgången i antalet biobesök påverkar finansieringen av filmavtalet, eftersom biograferna genom biljettförsäljningen är en viktig finansiär. Vidare anför motionärerna att filmbranschen är en småföretagarbransch, vilket visas av det uppsving som regionalt producerad film ger. De regionala produktionscentrum, som vuxit fram på olika håll i landet, resulterar i både nya företag och arbetstillfällen. Den statliga insatsen är betydligt mindre än den regionala motprestationen. Motionärerna konstaterar att det är kostsamt och riskfyllt att producera film. Få filmer går med rejäl vinst. Därför är det nödvändigt att vi har ett fungerande filmavtal mellan staten och branschens olika aktörer. Inom branschen pågår diskussioner kring den framtida finansieringen. Ett exempel på detta är att stöd till kommersiell film skulle kunna förändras om producenten bakom en succéfilm fick dela med sig av intäkterna till institutet. Därmed skulle få större incitament för att stödja produktioner som kan bli stora publikframgångar. I motionen framförs också synpunkten att svensk film bör nå ut till andra länder i större utsträckning än vad som är fallet. Sedan motionen väcktes har den filmpolitiska propositionen (prop. 2005/06:3 Fokus på film - en ny svensk filmpolitik) överlämnats till . Flera av de frågor som berörs i motionen behandlas också i propositionen, exempelvis det minskade antalet biografbesök. Utskottet återkommer till den frågan senare i detta betänkande i avsnittet filmavtal. Utskottet konstaterar att såväl motionärerna som regeringen betonar filmbranschens näringspolitiska betydelse. Som exempel kan nämnas att regeringen uttryckligen anger att inriktningen på de framtida insatserna för filmen bör vara att "verka för att svensk filmproduktion skall utgöra en dynamisk tillväxtbransch". Det råder således inte någon motsättning på denna punkt mellan motionen och propositionen. Enligt motionärerna är det önskvärt att bidrag till filmer som är ekonomiskt mycket framgångsrika kan betalas tillbaka till . Inte heller på denna punkt finns det någon motsättning mellan motionen och propositionen. Frågan har nämligen beaktats i filmavtalet genom att parterna har enats om att införa en regel om skyldighet att återbetala det publikrelaterade stödet för filmer som genererar vinst över en viss angiven nivå. Samma regel finns även för förhandsstödet (jfr 27 och 29 §§ samt bilaga 3 i avtalet). Vidare berör motionärerna frågan hur svensk film ska nå ut internationellt. Även denna punkt har lyfts fram i filmavtalet, som inbegriper ett stöd till internationell lansering av ny svensk film (37 §). Dessutom kan nämnas att egen verksamhet för internationell lansering av svensk film långsiktigt kommer att förstärkas (prop. s. 53). Utskottet konstaterar att motionärernas synpunkter i allt väsentligt är tillgodosedda. Det finns således inte något skäl för att göra ett uttalande med anledning av yrkandena. Därmed avstyrker utskottet motion Kr233 (m) yrkandena 20 och 21. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om riksdagspartiernas möjlighet till inflytande i filmavtalsförhandlingarna. Utskottet hänvisar bl.a. till att det vore olyckligt att låsa regeringens handlingsfrihet. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). I motion Kr10 av m.fl. (m, fp, kd, c) bakom vilken de fyra oppositionspartierna står ifrågasätter motionärerna filmavtalets demokratiska förankring. Möjligheterna för partier att få insyn i och inflytande på filmavtalet är mycket begränsade. Det naturliga borde vara att först beslutar om de yttre ramarna som ett underlag för regeringens förhandling och att sedan informeras fortlöpande under förhandlingarnas gång (yrkande 1). Likartade tankegångar framförs av i motion Kr417 av m.fl. (kd). Motionärerna anser att regeringens sätt att ställa inför ett redan förhandlat avtal är oacceptabelt. borde ha informerats om avtalsinnehållet innan det skrevs under (yrkande 18). Avtalsmodellen på filmområdet har funnits , då den presenterades för (prop. Varken vid det tillfället eller vid senare tillfällen har tagit ställning till innehållet i filmavtalen. roll i sammanhanget har i stället varit av ett indirekt slag, eftersom statens bidrag till finansieringen av avtalens stödändamål har varit beroende av godkännande. Genom den årliga budgetprocessen har således möjlighet att utöva ekonomisk styrning över avtalets innehåll och stödändamål. Vidare vill utskottet framhålla att filmavtalet är ett frivilligt avtal mellan flera olika parter, däribland staten. Förslaget i motion Kr10 (m, fp, kd, c) att ska besluta om de yttre ramarna och att dessa ska utgöra underlag för regeringen i avtalsförhandlingarna skulle enligt utskottets uppfattning begränsa regeringens handlingsfrihet och möjligen fördröja hela processen. Därmed skulle statens roll som avtalspart riskera att försvagas. Med anledning av förslagen i motionerna att ska hållas informerad under pågående avtalsförhandlingar vill utskottet framhålla följande. Det bör vara en huvudprincip att hålls informerad i viktiga politiska frågor. Emellertid kan avtalsförhandlingar av det slag som det här är frågan om vara känsliga av olika skäl. En förhandlingssituation innehåller i regel moment av givande och tagande mellan parterna och stegvisa positionsförflyttningar. Enligt utskottets mening är det långt ifrån säkert att insyn från sida i pågående avtalsförhandlingar skulle medverka till bästa möjliga förhandlingsresultat för filmområdet. Det ankommer på regeringen i eventuellt framtida filmavtalsförhandlingar att bedöma om det är lämpligt att hålla informerad om pågående förhandlingsarbete. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 1 och Kr417 (kd) yrkande 18. Inriktningen på insatserna för filmen Enligt regeringens bedömning bör inriktningen på de framtida insatserna för filmen vara att - upprätthålla, utveckla och stimulera till förnyelse av värdefull svensk filmproduktion och verka för att svensk filmproduktion ska utgöra en dynamisk tillväxtbransch, - förbättra kvinnliga filmskapares villkor, - främja arbetet mot olovlig hantering av film i alla visningsformer, - uppmärksamma och stärka film på de nationella minoritetsspråken, - verka för att svensk film ska spegla hela landet, - medverka till att svensk film når en större publik i alla visningsformer, både i och internationellt, - stimulera till förnyelse och utveckling av distribution och visning av värdefull film och säkerställa tillgången till ett brett utbud av värdefull film i olika visningsformer i hela landet, - upprätthålla och utveckla biografens roll som kulturell mötesplats i hela landet och medverka till att antalet biobesök ökar, - främja regional och lokal filmkultur, särskilt med tanke på barn och ungdom, - öka intresset för och kunskapen om filmen och den rörliga bilden, - bevara filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse och i ökad utsträckning tillgängliggöra dem för forskning och allmänhet, - upprätthålla och utveckla det internationella utbytet och samarbetet på filmområdet. Den grundläggande inriktningen på de insatser för filmen som framöver kommer att göras på nationell nivå bör i huvudsak vara densamma som under innevarande avtalsperiod. Regeringen har emellertid funnit att det finns skäl att i inriktningen på de framtida nationella insatserna för filmen lyfta fram aspekter som fått ökad aktualitet på filmområdet . Det gäller exempelvis att filmpolitiken bör stimulera till förnyelse av filmproduktionen. Det gäller också tillväxtaspekterna, målet att förbättra kvinnliga filmskapares behov och att de nationella minoritetsspråken ska uppmärksammas. Bland övriga frågor som lyfts fram märks den s.k. piratkopieringen, regionaliseringen av filmproduktionen och frågor om förnyelse och utveckling av distribution och visning av värdefull film. Kvalitet bör vara ett överordnat begrepp i hela filmpolitiken. ska enligt avtal tillgodose behovet av värdefull svensk filmproduktion (s. 21). De nationella filmpolitiska målen omfattar i huvudsak de tre centrala områdena produktion, distribution och visning samt filmkulturell verksamhet. Den nationella filmpolitiken utgör en helhet, oavsett om enskilda insatser finansieras genom ett avtal mellan staten och berörda branscher eller med enbart statliga medel. De insatser för filmen som görs på nationell nivå samspelar också med olika regionala och lokala insatser (prop. s. 21). Utskottet har noterat att inriktningen på de framtida insatserna har kompletterats på en rad punkter i förhållande till den inriktning som regeringen angav i den förra filmpolitiska propositionen (prop. 1998/99:131). Kompletteringarna motiveras av den utveckling som skett . Utskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömning på denna punkt. Vidare har utskottet noterat att uttrycket "de nationella filmpolitiska målen" förekommer på några ställen i propositionen, bl.a. på s. 21. Det ligger nära till hands att tro att dessa mål har samma dignitet som de kulturpolitiska mål som har antagit. Så är emellertid inte fallet. har inte tidigare tagit ställning till förslag om filmpolitiska mål och några förslag i det hänseendet framställs inte heller i den nu aktuella filmpolitiska propositionen. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag om begreppet kvalitetsfilm. Enligt utskottets mening är det självklart att kvalitetsbegreppet ska genomsyra verksamhet i olika avseenden. Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). I motion Kr10 av m.fl. (m, fp, kd, c) behandlas begreppet kvalitetsfilm. Eftersom kvalitet är den faktor som avgör filmstödets fördelning är det viktigt att det finns en levande debatt och diskussion om just kvalitetsbegreppet, menar motionärerna. är det en mycket viktig uppgift att ta initiativ till och driva en sådan debatt både inom institutet och i en bredare samhällsform (yrkande 2). Av propositionen framgår att kvalitet bör vara ett överordnat begrepp i hela filmpolitiken. Kvalitetsbegreppet lyftes fram i det första filmavtalet . Av det avtalet framgår att kvalitetsbegreppet borde fattas i sin vidaste bemärkelse för att möjliggöra en fri utveckling av den svenska filmkonsten. Vidare framhölls att en rad från varandra oberoende faktorer kan bli avgörande för kvalitetsbedömningen, såsom "förnyelse av filmens uttrycksmedel och formspråk, angelägenhetsgraden i filmens ärende, intensiteten eller fräschören i dess verklighetsuppfattning eller samhällskritik, graden av psykologisk insikt och andlig nivå, lekfull fantasi eller visionär styrka, episka, dramatiska eller lyriska värden, den tekniska skickligheten i manus, regi och spel samt övriga artistiska komponenter hos film". Dessa faktorer är fortfarande grundläggande för kvalitetsbegreppet, menar regeringen (s. 21). Utskottet delar regeringens uppfattning då det gäller innehållet i kvalitetsbegreppet. Utskottet vill tillägga att Stiftelsen har som mål att - främja värdefull svensk filmproduktion, - sprida och visa värdefull film, - bevara filmer och material av film- och kulturhistoriskt intresse, - verka för internationellt samarbete inom filmens område. Enligt utskottets uppfattning är det självklart att har en ledande roll då det gäller att värna om kvalitet i filmsammanhang och att verka för att begreppet hålls levande inom samtliga institutets verksamhetsgrenar. Det kan exempelvis gälla i arbetet med bidragsgivning eller i institutets utåtriktade arbete vid anordnandet och genomförandet av konferenser. Det gäller också när företrädare för institutet deltar i den allmänna debatten. Enligt utskottets uppfattning är den underförstådda avsikten med de ovan citerade målen att kvalitet ska genomsyra institutets arbete. Något tillkännagivande om kvalitetsbegreppet från sida är därför inte påkallat. Motion Kr10 (m, fp, kd, c) yrkande 2 avstyrks. Ett delat ansvar för filmpolitiken Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ett delat ansvar för filmpolitiken. Regeringen föreslår att ska godkänna att ansvaret för filmpolitiken ska vara delat. Det innebär att ett nytt filmavtal begränsas till produktionsstöd till svensk film och vissa stöd till distribution och visning av film i hela landet. Staten övertar ansvaret för finansieringen av övriga uppdrag, huvudsakligen inom det filmkulturella området. Av propositionen framgår att filmavtalen har haft olika omfattning under skilda avtalsperioder. I och med avtal gjordes en uppdelning av filmpolitikens finansiering i ett avtal mellan staten och berörda branscher för stöd till produktion och viss distribution och visning respektive ett statligt ansvar för i huvudsak filmkulturella ändamål. I tidigare filmavtal liksom filmavtal har samtliga filmpolitiska stöd samlats inom avtalets ram. Det förslag som läggs fram innebär en återgång till den uppdelning av ansvaret för filmpolitiken som gällde avtal. Utskottet anser att filmavtalsmodellen, som är unik för , har ett stort värde genom att staten tillsammans med filmbranschen och TV-bolagen gemensamt bidrar till finansieringen av filmproduktionen. Utskottet välkomnar därför att ett nytt filmavtal har kommit till stånd. När 1999 tog ställning till ett förslag om ett samlat filmavtal, innebar det att de filmkulturella stödändamålen och stöden till de regionala filmresurscentrumen skulle omfattas av filmavtal. Utskottet har förståelse för att det kan finnas skäl att nu återgå till den ordning som gällde års filmavtal och som innebär att de filmkulturella stöden i fortsättningen åter blir ett helstatligt ansvar. Utskottet anser således att ska bifalla punkt 3 i propositionen och därmed godkänna regeringens förslag om ett delat ansvar för filmpolitiken. filmavtal mellan staten, filmbranschen och en rad TV-företag innebär en väsentlig förstärkning av stödet till svensk film. Fyra nya parter har knutits till avtalet, nämligen u.p.a., , Kanal och C . Enligt regeringen kommer stödet till svensk filmproduktion att få ökade resurser. Likaså ökar det publikrelaterade stödet som utvecklingsstödet och stödet till regionala produktionscentrum får ett förstärkt stöd. Stödet till parallelldistribution och biografstödet förstärks likaså. Lanseringsstödet blir behovsprövat. Ett nytt stöd till åtgärder mot olovlig hantering av film, s.k. piratkopiering, införs. En satsning görs på stödet till internationell lansering. De stöd och insatser som omfattas av avtalet beräknas till sammanlagt , varav staten bidrar med , en summa som avses öka med 5 miljoner för vart och ett av . Därutöver kommer staten att fördela ca i stöd till andra filmpolitiska åtgärder, i huvudsak till filmkulturella ändamål. Dessa åtgärder ligger utanför avtalets ram. Av budgetpropositionen framgår att regeringen beräknar att anslaget kommer att tillföras ytterligare och att det under anslaget - efter generell reduktion om - ska anvisas . Regeringen bedömer att filmpolitikens centrala mål - att främja värdefull svensk filmproduktion samt distribution och visning av film i hela landet - har goda förutsättningar att uppnås genom filmavtal mellan staten och berörda branscher. Avtalet omfattar produktionsstöd till svensk film, stöd till distribution och visning av film i hela landet, avgifter till internationellt samarbete och stöd till internationell lansering av ny svensk film, stöd till åtgärder mot olovlig hantering av film i alla visningsformer samt kostnader för administration och förvaltning av avtalets stöd. ska enligt regeringens uppskattning generera . Utskottet konstaterar att det faktiska beloppet i realiteten kan komma att bli både högre och lägre. Till grund för regeringens beräkning ligger bestämmelserna i filmavtalet. Regeringens kalkyl bygger bl.a. på att biografavgifterna uppgår till . Av propositionen framgår att biografavgifterna uppgick till ca (s. 11). Enligt vad utskottet har inhämtat har bedömt att biljettintäkterna kommer att minska till ca till följd av minskat antal biobesökare. Det är därför troligt att även avgifterna kommer att ligga en bra bit års nivå. 9 § innehåller en möjlighet till alternativ beräkning av biografavgiften. Om antalet biobesökare understiger 15 miljoner under en på visst sätt beräknad tolvmånadersperiod, minskar avgiften till av bruttobiljettintäkterna , 2009 och 2010, vilket skulle innebära ett väsentligt intäktsbortfall. Utskottet är således väl medvetet om att det råder viss osäkerhet om hur stora intäkter som kommer att genereras av filmavtalet och att denna osäkerhet i huvudsak beror på utvecklingen av antalet biobesök. Utskottet har förståelse för att det inte är möjligt att göra säkrare beräkningar än de som regeringen har gjort i propositionen. Utskottet har inte något att erinra mot de bedömningar som regeringen gör då det gäller förutsättningarna filmavtal att främja värdefull svensk filmproduktion samt distribution och visning av film i hela landet. Filmstödet i ett genusperspektiv Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om utvärdering av filmavtalets jämställdhetsmål och krav på jämställdhetsplaner hos dem som får filmstöd. Enligt utskottets synsätt är det naturligt att utvärderingsarbetet tar hänsyn till olika relevanta omvärldsfaktorer, exempelvis vilka utbildningsförhållanden som råder inom filmområdet. Utskottet anser också att bestämmelserna i jämställdhetslagen och filmavtalet tillsammans utgör en god grund för jämställdheten inom filmproduktionsledet. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c). Av filmavtal framgår bl.a. att målet då det gäller jämställdhet är att andelen kvinnor i funktioner som är centrala för filmproduktion ska öka . Senast före avtalsperiodens slut bör ettdera könet, räknat i antal projekt som får stöd, vara representerat till inom kategorierna manusförfattare, producent och regissör. Målet gäller för filmkategorierna långfilm, barn- och ungdomsfilm respektive kort- och dokumentärfilm (4 §). I motion Kr10 av m.fl. (m, fp, kd, c) behandlas frågan om den s.k. genusparagrafen i det nya filmavtalet. Motionärerna anser att det är bra med ett tydligt mål för jämställdhet men menar att det är olyckligt att låsa fast en procentsats vid stödfördelningen som innebär att ettdera könet ska vara representerat innan avtalsperioden är slut. Vid utvärderingen av filmavtalets jämställdhetsmål bör även andra faktorer vägas in, såsom ledaregenskaper, publikframgång och utbildningssituationen inom filmområdet (yrkande 3).