bet · GT01UbU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Utbyggnad av vissa utbildningar, punkt 22 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utbyggnad av vissa utbildningar. Därmed bifaller motion 2005/06:So703 yrkande 24 och avslår motionerna 2005/06:Ub336 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Ub550 yrkande 2. Det råder brist på psykiatrer, barnläkare, onkologsjuksköterskor, reumatologer, neurologer, geriatriker, allmänläkare, intensivvårdssköterskor, röntgensköterskor m.fl. För att kunna erbjuda en god vård krävs fler platser på läkar- och sjuksköterskeutbildningarna. Principer för bestämning av resurser till universitet och högskolor, punkt 23 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om principer för bestämning av resurser till universitet och högskolor. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub346 yrkandena 4 och 6 samt 2005/06:Ub347 yrkandena 10 och 11 samt avslår motionerna 2005/06:Ub212 yrkande 3, 2005/06:Ub213, 2005/06:Ub235 yrkande 3, 2005/06:Ub460, 2005/06:Ub468, 2005/06:Ub496 yrkandena 1-3, 2005/06:Ub498 och 2005/06:Ub575 yrkande 2. vill införa ett nytt system för att fördela fakultetsanslagen. Detta system skall syfta till att gynna högkvalitativ forskning oavsett om denna bedrivs vid större eller mindre lärosäten. vill även införa ett nytt resurstilldelningssystem för grundutbildningen. Såväl studenternas val, samhällets och arbetsmarknadens behov som utbildningens kvalitet skall avgöra resursernas fördelning. Regeringen tillämpar en pris- och löneomräkning på , trots att den verkliga kostnadsökningen är betydligt större. Detta urholkar lärosätenas anslag. Man kan inte inom forskningen räkna med samma rationaliseringsmöjligheter som inom näringslivet. Därför behövs ett nytt system för pris- och löneuppräkning. Söktryckets betydelse i resurstilldelningen, punkt 24 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om söktryckets betydelse i resursfördelningen. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Ub391 yrkande 6 och 2005/06:N443 yrkande 54. Söktrycket bör få större genomslag i tilldelningen av resurser till lärosätenas grundutbildning. Alltför mycket politisk styrning av vilka områden som skall få utbildningsplatser leder till att efterfrågan på mer populära utbildningar inte kan mötas. Högskolans samverkan med näringsliv och omgivande samhälle, punkt 26 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om högskolans samverkan med näringsliv och omgivande samhälle. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ub346 yrkande 10 och 2005/06:Ub347 yrkande 3. För att öka forskningens påverkan på svensk tillväxt behöver kommersialiseringen av forskningsresultat förbättras. vill därför reformera detta område för att stimulera såväl forskare som lärosäten. I ett nära samspel med näringsliv och offentlig sektor kan akademin bli en mer betydelsefull resurs för regional utveckling i en alltmer globaliserad ekonomi. Kommersialisering av forskning, punkt 27 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kommersialisering av forskning. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:Ub589 yrkande 4. Lärarundantaget bör avskaffas och ansvaret för kommersialisering bör helt falla på lärosätena. Detta kan ske genom att inrätta ett eller flera utvecklingsbolag. relativa litenhet kräver en större samordning för att optimalt kunna kommersialisera framtagna forskningsrön. Konkurrensutsättning av m.m., punkt 28 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om konkurrensutsättning av . Därmed bifaller motion 2005/06:Ub427 yrkande 12 och bifaller delvis motion 2005/06:Ub204. Vi anser att hanteringen av studielån borde utsättas för konkurrens. Genom att konkurrensutsätta CSN skulle utrymme ges för fler individuellt anpassade lösningar. Studenter som vill bör kunna ta sina studielån via bank eller annat låneinstitut. Genom att släppa in banker och andra institut kan tillgängligheten och effektiviteten i administrationen av studielån öka. Även i ett system med en friare studielånemarknad kommer det att finnas behov av en statlig myndighet, men poängen med det reformerade system som vi föreslår är att konkurrensen och valfriheten skapar möjligheter till förbättrad effektivitet och service när det gäller själva långivningen. Införande av s.k. omvänd straffavgift för , punkt 30 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om införande av s.k. omvänd straffavgift för . Därmed bifaller motion 2005/06:Ub427 yrkande 13. anser att effektiviteten i administrationen av studielånen måste skärpas . Vi föreslår därför att en skyldighet för CSN att betala en straffavgift till studenter som inte får sina studiemedel skall införas. En sådan straffavgift bör också betalas om studenten inte får information eller svar på en ansökan . Straffavgiften skulle vara ett rimligt sätt att utöva påtryckningar på CSN att skärpa sina rutiner så att effektiviteten förbättras. Dessutom är det en fråga om rättvisa - om studielån inte betalas har CSN rätt att kräva påminnelseavgift. Nedläggning av Myndigheten för , punkt 31 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 31 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nedläggning av Myndigheten för . Därmed bifaller motion 2005/06:Ub556 yrkande 1. Myndigheten för bör läggas ned och uppgifterna flyttas över till . Genom att lägga ned små myndigheter är det möjligt att spara pengar och öka effektiviteten. bör dessutom ges ett större helhetsansvar. Organisationen för finansiering av medicinsk forskning, punkt 32 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 32 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om organisationen för finansiering av medicinsk forskning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:So424 yrkande 19 och 2005/06:Ub346 yrkande 11 och avslår motion 2005/06:Ub314 yrkande 5. Forskningen inom medicin, bioteknik, hälso- och sjukvård, beteendevetenskap, IT m.m. har varit ämnesinriktad och projekten har varit begränsade till omfattning och inriktning. Gränssnitten mellan olika vetenskapliga områden blir dock mindre och mindre tydliga. Nya vetenskapliga landvinningar innebär att skilda discipliner samarbetar allt tätare med varandra. För att på ett optimalt sätt kunna tillvarata de möjligheter som finns till synergier mellan olika områden anser vi att ett nationellt och medicin bör skapas. Detta bör ske genom att de myndigheter som var och en för sig finansierar olika delar av forskningen inom det medicinska området integreras inom ett samlat hälsovetenskapligt institut. Organisationen för utbildningsvetenskaplig forskning, punkt 33 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om organisationen för utbildningsvetenskaplig forskning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub534 yrkande 14 och avslår motion 2005/06:Ub490 yrkandena 1 och 3. För att klara behovet av ökad kunskap om lärande skapades 2001 en särskild kommitté under med uppgift att verka för utbildningsvetenskaplig forskning. I utredningen till utbildningsvetenskaplig forskning (SOU:2005:31) har stödet utvärderats. Utredningen drar slutsatsen att kravet på medfinansiering från lärosätena bör tas bort, eftersom detta krav inte finns inom andra vetenskapsområden. delar denna uppfattning och anser att bör tilldelas ytterligare medel för att den totala forskningsvolymen inte skall sjunka. Organisationen för utbildningsvetenskaplig forskning, punkt 33 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 33 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om organisationen för utbildningsvetenskaplig forskning. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub490 yrkandena 1 och 3 samt avslår motion 2005/06:Ub534 yrkande 14. Universiteten och högskolorna har ansvar för att lärarutbildningen vilar på vetenskaplig grund. Lärosätena ålades därför i propositionen om den nya lärarutbildningen (prop. 1999/2000:135) att bidra med medel från befintliga fakultetsanslag. Utredningen om stöd till utbildningsvetenskaplig forskning (SOU 2005:31) konstaterar dock att kravet på lärosätena att bidra med finansiering då () tilldelar medel inte har fungerat. Vi menar att UVK på ett striktare sätt måste följa de riktlinjer kommittén faktiskt har, inklusive kravet på att forskningen skall bedrivas i nätverk inkluderande minst ett universitet och minst en högskola. Forskning om lärarutbildningen, punkt 36 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 36 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om forskning om lärarutbildningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ub534 yrkande 15. utbildningsvetenskapliga kommitté bör initiera forskning om relationen mellan teori och praxis i lärarutbildningen, bl.a. för att ge det allmänna utbildningsområdet (AUO) en tydlig forskningsanknytning. Detta borde ge regeringen till känna. Satsning på läroboken i skolan, punkt 7 (fp) () och () anför: Läsandet grundlägger en språklig förmåga som möjliggör reflektion, analys och känslomässigt engagemang. Därför måste skolan ge alla elever, även dem från läsovana miljöer, möjlighet att upptäcka glädjen med att läsa. Boken som medium är inte föråldrad. Vanan att använda egna böcker, göra anteckningar och understrykningar, grundlägger en god studieteknik. anser att i sina inspektioner noga skall följa hur böcker utnyttjas i undervisningen. Framtida ökning av anslagen till universitet och högskolor, punkt 17 (fp, kd) (), () och () anför: har grekiska och latin förmedlat kultur och vetenskap i . Grekiskan är det äldsta skriftligt bevarade, ännu levande språket i den stora indoeuropeiska språkfamiljen. Grekiskan är därför central för analyser av människans språk. Den är också bärare av några av världslitteraturens viktigaste verk. Latinet har bl.a. bidragit starkt till italienskan, franskan, spanskan, portugisiskan och rumänskan, men även andra språk har latinska inslag. Latinet var också länge religionens och vetenskapens internationella språk i . De klassiska språken är oundgängliga i den svenska akademiska världen. Resurserna till dessa språk har dock inte varit tillräckliga . Vi menar därför att regering och riksdag borde säkra de klassiska språkens fortsatta existens vid svenska lärosäten. Principer för bestämning av resurser till universitet och högskolor, punkt 23 (v) () anför: Jag, , anser att universitets fakultetsmedel är kraftigt underdimensionerade i förhållande till lärosätets storlek. Om samma principer gällde för som för skulle få ytterligare . Fakultetsmedlen fördelas mer med utgångspunkt i tradition än i prestation. Detta är inte rimligt eller rättvist och medför att forskarna vid måste ägna alltför mycket tid åt att söka externa medel i stället för att bedriva forskning. Därtill kommer att det omfattande grundutbildningsuppdrag som har inte får den forskningsanknytning som det är tänkt att all grundutbildning skall ha. En samlad forskningsbudget, punkt 39 (v) () anför: Anslagen till svensk forskning fördelas på en rad olika utgiftsområden. Detta gör det mycket svårt att få en samlad bild av den svenska forskningspolitiken. Prioriteringar mellan olika forskningsområden blir svårhanterliga eftersom helhetsbilden saknas. För att avhjälpa dessa brister bör regeringen lämna en samlad forskningsbudget till som inbegriper samtliga anslag i statsbudgeten som går till forskning. Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för samt vissa bemyndiganden, punkt 40 (m) (), () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister beslutade att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende 2006. fastställdes utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . har i partimotion 2005/06:Fi240 Politik för arbete och välfärd och i kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende och utanförskap, ge fler medborgare makt över den egna vardagen samt trygga goda statsfinanser och en värdig välfärd. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett bättre sätt än kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. När majoritet genom rambeslutet valt en annan inriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 16. I det följande redovisar vi vilken fördelning på anslagen inom utgiftsområde 16 som vi förordade i vår anslagsmotion 2005/06:Ub585. De övergripande målen för skolpolitik är att förbättra kunskapsinhämtningen, säkra trygghet och studiero i skolan samt stärka elevers rätt att välja skola och utbildningsinriktning. Våra högre krav på uppföljning av kunskapsresultaten, stöd till eleverna och kvalitetsgranskningar av varje skola gör att vi tillför ökade resurser för dessa ändamål med . Av dessa medel avser ersättning till kommunerna, via det allmänna statsbidraget, för våra högre krav på stöd till eleverna i samband med kunskapskontrollerna. Resterande medel avser resursförstärkningar till för att finansiera bl.a. högre krav på utbildningsinspektionerna, en utbyggd nationell provbank samt en utökad nationell statistikdatabas om skolan. Utöver de ökade resurserna för att stärka måluppfyllelsen och resultatuppföljningen tillför vi utredningsresurser motsvarande samt medel för att snabbare handlägga ansökningar om start av friskolor. Totalt tillför vi (anslag 25:1). Särskilda insatser är nödvändiga för att förbättra elevernas kunskaper i matematik och NO-ämnena. Satsningen är utformad för att långsiktigt stärka och stödja skolornas arbete med att utveckla undervisningen i dessa ämnen. För detta syfte avsätter vi under det nya anslaget 25:88 Matematik- och NO-satsningar. Skolutveckling behöver i högre grad vara baserad på vetenskap och beprövad erfarenhet. Vi föreslår därför att ett forskning inrättas och tillför resurser för detta under det nya anslaget 25:87 forskning. På så sätt vill vi stärka den skolnära forskningen, etablera en koppling mellan skolan, lärarprofessionen och skolforskningen samt bygga upp skolans kunskapsbas. Myndigheten för skolutveckling (anslag 25:3) avvecklas därmed. Av samma anledning avvecklas delar av anslag 25:4 . krav på skolutbildning av högsta kvalitet gäller alla elever. Barn med särskilda behov och funktionshinder behöver särskilt uppmärksammas. Ju svårare en elevs funktionshinder är, desto sämre klarar flertalet kommuner av att möta behoven. För att tillförsäkra elever med funktionshinder en skolgång av hög kvalitet avsätter vi . Därutöver föreslår vi att integreras i . tillförs det nya anslaget 25:91 Valfrihet för funktionshindrade. tillförs det nya anslaget 25:92 Skolutveckling och produktion av läromedel för elever med funktionshinder. Det riktade statsbidraget för utbildning av vuxna under anslag 25:16 Statligt stöd för utbildning av vuxna är en kvarleva av det tidigare . Sedan avslutades har dock antalet studieplatser på komvux minskat drastiskt. Vi gör bedömningen att behovet av vuxenutbildning kommer att fortsätta att minska, varför vi föreslår att ersättningen till kommunerna minskas med . Kvarvarande medel - 1 - bör överföras till kommunernas allmänna statsbidrag under utgiftsområde 25 och anslag 25:16 därmed upphöra. Vi menar att villkorade statsbidrag leder fel, bl.a. genom att riskera en ineffektiv resursfördelning i kommunerna. vill göra en strategisk satsning på den kvalificerade yrkesutbildningen som har visat sig vara en effektiv utbildningsväg till jobb. Vi föreslår därför att anslag 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning ökas med ytterligare , motsvarande 26 000 utbildningsplatser . Eftersom vi gör bedömningen att behovet av utbildningsplatser kommer att minska föreslår vi att anslaget 25:14 Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildningen avskaffas - en besparing på - och vi minskar anslaget 25:14 Nationellt centrum för flexibelt lärande med . Vi föreslår inte heller några öronmärkta medel under anslaget 25:15 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet, en besparing på . Det har skett en snabb utbyggnad av antalet högskoleplatser i . Regeringen har dock inte ökat resurserna i takt med utbyggnaden, vilket medför att resurserna minskat per utbildningsplats. Regeringen vill nu fortsätta utbyggnaden av högskolan som en del av sin arbetsmarknadssatsning. kan inte stödja denna utbyggnad. I stället vill vi anslå så att lärosätena får full kompensation för de studenter som de redan utbildar. Vi vill också tillföra medel per utbildningsplats och anslår för detta. För att förbättra lärares möjligheter att bedriva akademisk fortbildning vill anslå . Vi vill också höja anslagen till forskning och forskarutbildning med utöver regeringens förslag för att stärka en fri forskning med både bredd och spets. Vi ställer oss frågande till att Myndigheten för ges fler uppdrag som på intet sätt har med distansutbildning att göra och att resurser till detta tas ifrån . Vi motsätter oss därför att anslaget 25:82 Myndigheten för ökas med . Vi menar också att det är dags att utvärdera vad som främst gynnar distansutbildningen - att verksamheten fortsätter i myndighetens regi eller att lärosätena övertar ansvaret fullt ut. Vi menar också att besparingen på anslaget 25:77 riskerar att försämra kapaciteten i att utföra viktiga utvärderingar av den högre utbildningens och forskningens kvalitet. Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för samt vissa bemyndiganden, punkt 40 (fp) () och () anför: liberalernas budgetförslag för syftar till att förändra de ekonomiska förutsättningarna så att potential kan komma till sin rätt. Det handlar om förslag som förbättrar förutsättningarna för den dryga miljon människor som står utanför arbetsmarknaden att få en möjlighet att komma in och bidra med en egen arbetsinsats och förslag som leder till nya jobb. Vi föreslår en stor inkomstskattereform för alla som arbetar och skattelättnader för företagare så att det skall bli lättare att anställa. Vi föreslår vidare reformer av arbetsmarknadspolitiken, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår ett antal åtgärder för att underlätta företagande och nya jobb. Våra utgiftsökningar avser ökade resurser för en stärkt rättssäkerhet, bättre utbildning och forskning, satsningar på vård och omsorg särskilt för äldre samt förbättringar för handikappade. Vi uppnår utrymme för detta genom ett antal besparingsåtgärder. Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 16 har emellertid avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. Då budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inom utgiftsområde 16. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 16. föreslår att en nationell skolinspektion skapas, vars ansvarsområden skall vara tillsyn och utvärdering av skolväsendet. Medel kan därför tas från . Vi anser vidare att Myndigheten för skolutveckling kan läggas ned. Skolutveckling skall, enligt vår mening, ske på lokal nivå med stöd av universitet och högskolor. Av samma skäl kan anslagen för skolutveckling minska. anser att de bidrag som betalas ut till personalförstärkningar i skola och fritidshem har bidragit till att höja andelen obehöriga lärare och fritidspedagoger. När nu bidraget också skall gälla förskolan, är det särskilt viktigt att det görs klart att kommuner bara skall tilldelas bidraget om de anställer behöriga lärare, fritidspedagoger och förskollärare. Den pedagogiska verksamheten blir lidande om personer som saknar rätt utbildning skall vara ansvariga. Vi anser att gymnasieungdomar är dåligt förberedda för yrkeslivet . vill därför starta en ny företagsanknuten lärlingsutbildning. Vi anslår därför till det nya anslaget 25:97 Försöksverksamhet med gymnasiala lärlingsutbildningar för att genomföra en försöksverksamhet. Vi föreslår att anslaget 25:16 Statligt stöd till utbildning av vuxna minskas med eftersom det reella behovet av vuxenutbildning inte är så stort. Vuxenutbildningen utnyttjas av många studerande som läser trots att de redan har godkända betyg från gymnasiet. I stället vill vi satsa på den kvalificerade yrkesutbildningen då det finns ett stort behov av personer med sådan utbildning. Vi föreslår därför att anslaget 25:18 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning ökas med ytterligare . Vi föreslår vidare en minskning av anslaget 25:13 Nationellt centrum för flexibelt lärande med . Anslag 25:15 Bidrag till vissa organisationer för uppsökande verksamhet bör minskas med . anser att den snabba utbyggnadstakten av högskolan har inneburit sänkt kvalitet. Vi säger därför nej till regeringens förslag om en fortsatt utbyggnad . I stället föreslår vi att anslås för att höja kvaliteten på befintliga platser. Vi vill också bygga upp ett nytt elituniversitet i och avsätter för detta ändamål. För att höja kvaliteten i behövs åtgärder riktade mot lärarnas kompetensutveckling. föreslår därför att avsätts för kompletterande utbildning av obehöriga lärare, utbildning av speciallärare m.m. är överens om att forskning är nyckeln till en framgångsrik utveckling för . vill därför, liksom övriga borgerliga partier, anslå ytterligare till forskning. Vi motsätter oss regeringens förslag att överförs från anslaget 25:77 till anslaget 25:82 Myndigheten för . Anslagen inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för samt vissa bemyndiganden, punkt 40 (kd) () anför: har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår. budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för fler människor i arbete, minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att statens finanser och därmed den gemensamma välfärden tryggas för alla. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner - såsom förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människor emellan - utmärks av ordning och låg osäkerhet.