bet · GS01KRU8 · 2005-03-08 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas motionsyrkanden från allmänna motionstiden hösten2003 och hösten 2004.En rad yrkanden om inriktningen på den framtida public service-verksamheten,sponsringsregler, prissättning på arkivmaterialsamt framtida riktlinjer för public service-företagen avstyrks medhänvisning till att regeringens beredning av de förslag som framförts avKommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst bör avvaktas. Isammanhanget understryker utskottet vikten av att det klart ska framgå avkommande sändningstillstånd att programföretagens verksamhet ska präglasav tillgänglighetsaspekten och funktionshindrades behov.Förslag om finansieringen av programföretagens verksamhet, publicservice-företagens redovisningsmetod och TV-avgiftens rättsliga ställningavstyrks med hänvisning till att regeringens beredning av de förslagsom framförts av Utredningen om finansiering m.m. av radio och TV iallmänhetens tjänst bör avvaktas.Slutligen avstyrker utskottet förslag om statens roll i mediepolitiken,utförsäljning av programkanaler, renodling av Utbildningsradion,regionala sändningar, täckningen för Radiossändningar samt utvärdering av nyhetsutbud.I betänkandet finns elva reservationer och tre särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Statens roll i mediepolitikenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K444 yrkande 7 och 2004/05:K227yrkande 6.Reservation 1 (m)2. Inriktningen på den framtida public service-verksamhetenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K444 yrkande 5, 2003/04:Kr359yrkande 1, 2004/05:K227 yrkande 4 och 2004/05:Kr366 yrkande 2.Reservation 2 (m)Reservation 3 (fp)3. Utförsäljning av programkanalerRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K444 yrkande 2 och 2004/05:K227yrkande 1.4. Renodling av UtbildningsradionRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr359 yrkande 8 och 2004/05:Kr366yrkande 10.Reservation 4 (fp)5. Riktlinjer för programverksamhetenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K444 yrkande 9, 2003/04:Kr224,2003/04:Kr225, 2003/04:Kr266, 2003/04:Kr281 yrkande 3, 2003/04:Kr286yrkande 2, 2003/04:Kr310, 2003/04:Kr313, 2003/04:Kr326 yrkandena 33-36,2003/04:Kr342, 2003/04:Kr343, 2003/04:Kr344, 2003/04:Kr353 yrkande 2,2003/04:Kr359 yrkande 4, 2003/04:Kr377, 2003/04:Kr378, 2003/04:Kr386yrkandena 4-6, 2003/04:Ub517 yrkande 5, 2004/05:K227 yrkande 8,2004/05:Kr204, 2004/05:Kr225, 2004/05:Kr240, 2004/05:Kr241, 2004/05:Kr251,2004/05:Kr261 yrkande 3, 2004/05:Kr292, 2004/05:Kr323, 2004/05:Kr344,2004/05:Kr366 yrkande 6, 2004/05:Kr397, 2004/05:Kr398, 2004/05:Kr406och 2004/05:MJ510 yrkande 5.Reservation 5 (m)Reservation 6 (fp)Reservation 7 (kd)Reservation 8 (c)6. regionala sändningarRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr312.7. Täckningen för sändningarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr223 och 2004/05:Kr260.Reservation 9 (m)8. Finansieringen av programföretagens verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Kr359 yrkande 2, 2004/05:K227yrkande 2 och 2004/05:Kr366 yrkande 3.Reservation 10 (m)Reservation 11 (fp)9. SponsringsreglerRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr400.10. Prissättningen på arkivmaterialRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr311 yrkandena 1 och 2.11. Public service-företagens redovisningsmetodRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr399.12. TV-avgiftens rättsliga ställningRiksdagen avslår motion 2003/04:Kr345.13. Utvärdering av SVT:s nyhetsutbudRiksdagen avslår motion 2004/05:Kr401.Stockholm den 8 mars 2005På kulturutskottets vägnarLennart KollmatsFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), MatildaErnkrans (s), (), (), (s), i (s), (), (), (), () ochJohan ().Utskottets övervägandenStatens roll i mediepolitikenUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om statens roll i mediepolitiken avslås av riksdagen.Jämför reservation 1 (m).BakgrundPolitikområde 27 Mediepolitik omfattar dagspress, radio och televisionsamt skydd av barn och ungdom mot skadligt innehåll i massmedierna.Till området hör myndigheterna , ,och och och TV, vilkainom statsbudgeten samtliga återfinns inom utgiftsområde 1 Riketsstyrelse. Frågor som rör dessa myndigheter bereds inom avkonstitutionsutskottet.Till politikområde 27 hör vidare myndigheten Rådet mot skadliga våldsskildringar (tidigare benämntVåldsskildringsrådet, numera ), vilka inom statsbudgeten hör tillutgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Till politikområdethör slutligen de tre public service-företagen (),() och ().Medelsanvisningen för de tre programföretagen liggerutanför statsbudgeten. Programföretagen kan således inte i formell meningsägas ingå i utgiftsområde 17. Frågor som rör Biografbyrån, Medierådetoch de tre public service-företagen bereds inom av kulturutskottet.Efter förslag från regeringen beslutade att måletför mediepolitiken ska vara att stödja yttrandefrihet, mångfald,massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslagi massmedierna1Prop. 2000/01:KrU1 utg.omr. 17 s. 98, bet. 2000/01:KrU1s. 95 f., rskr. 2000/01:59..MotionernaI två motioner, nämligen 2003/04:K444 (m) yrkande 7 och K227 (m) yrkande6, föreslås att ska göra ett tillkännagivande för regeringenom att statens överordnade uppgift i mediepolitiken ska vara att setill att det finns en lagstiftning som slår vakt om respekten för tryck-och yttrandefriheten. Detta förutsätter att staten verkar för attgarantera största möjliga utrymme för det fria ordet inom alla typer avmedier. För att garantera största möjliga yttrandefrihet, tryckfrihetoch etableringsfrihet i medierna ska staten se till att det finns ettregelverk med tydliga spelregler som är likvärdiga för alla. Härigenomsäkerställs mediernas självständighet gentemot både staten och andra,men också en kontroll av den politiska makten på medborgarnas villkor.Utskottets ställningstagandeFör den statliga mediepolitiken är yttrandefriheten av grundläggandebetydelse. Likaså är mediernas mångfald och oberoende av fundamentalbetydelse. Det befintliga regelverket i tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen anger de rättsliga ramarna för mediernasyttrandefrihet. En viss grad av överensstämmelse finns således mellanden statliga mediepolitiken och det synsätt som motionärerna ger uttryckför. Någon anledning för att bifalla här aktuella motionsförslagfinns emellertid inte. Motionerna 2003/04:K444 (m) yrkande 7 och K227(m) yrkande 6 avstyrks därmed.I sammanhanget bör nämnas att frågor om tryckfrihet och yttrandefrihetliksom frågor som rör ägandeförhållanden i medieföretag, s.k.ägarkoncentrationsfrågor, ligger inom ramen för konstitutionsutskottetsberedningsområde.Radio- och TV-frågorBakgrundRiksdagen beslutade om public service-verksamheten för tiden2002-20052Prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268.. Ienlighet med riksdagsbeslutet har regeringen utfärdat sändningstillståndför (), () och (). Tillstånden var ursprungligen fyraåriga ochgällde fr.o.m. t.o.m. . I enlighetmed beslut har tillståndsperioden förlängts tillutgången av 20063Prop. 2004/05:1 utg.omr. 17, bet. 2004/05:KrU1 s. 92,rskr. 2004/05:97..Enligt tillstånden ska programverksamheten inom SR, SVT och UR bedrivassjälvständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska,politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället.Bland tillståndsvillkoren för innehållet i sändningarna kan bl.a.följande nämnas.Programföretagens sändningsrätt ska utövas opartiskt och sakligt.Programföretagen har ett särskilt ansvar för det svenska språket och dessställning i samhället. SR och SVT ska erbjuda ett mångsidigt utbud avprogram av hög kvalitet på svenska språket och tillvarata den svenskakulturen i dess vidaste bemärkelse. Nyhetsverksamheten i SR och SVT skabedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarerkommer till uttryck i olika program. Nyhetsförmedling och samhällsbevakningska ha olika perspektiv, så att händelser speglas utifrån olika geografiska,sociala och andra utgångspunkter. SR och SVT ska i sina roller somkulturbärare fortsatt vidga och fördjupa sitt kulturansvar. De treprogramföretagen ska ägna ökad uppmärksamhet åt program för och med barnoch ungdomar samt i dessa program förmedla kulturella och konstnärligaupplevelser. SR och SVT ska även förmedla nyheter och information förbarn.De tre programföretagen ska ta hänsyn till ljudradions och televisionenssärskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformningsamt tiden för sändning av programmen.Funktionshindrades behov ska beaktas av programföretagen. För SVT gälleratt av sändningstiden för förstagångssändningar med svensktursprung bör vara textad vid utgången av tillståndsperioden. Vidare skadet vara ett mål för SVT att erbjuda upplästtextremsa.Programföretagen ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen.Insatserna på detta område ska öka jämförtmed 2001. Minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chibska inta en särställning.UR ska koncentrera sin programverksamhet till utbildningsområdet.Riksdagsbeslutet innebar i övrigt bl.a. att SR och SVT skaha en decentraliserad organisation. Den andel av allmänproduktionen iSR:s och SVT:s rikssändningar som produceras utanför ska undertillståndsperioden uppgå till . Vidare ska den andel avresurserna som förbrukas av enheterna utanför behållas på minstden nivå som gällde för 2001.Programföretagen ska finansieras med TV-avgiftsmedel,vilket även gäller s.k. kompletterande verksamhet såsom t.ex.Internetverksamhet. Sidoverksamheter till programverksamheten ska bära sinaegna kostnader. Då det gäller möjligheterna till finansiering genomsponsring hänvisas till betänkande 2000/01:KrU8 (s. 53-60).Riksdagen beslutar om medelstilldelning till programföretagenoch regeringen fastställer anslagsvillkor för företagen beträffandeekonomiska förutsättningar, organisation samt uppföljning och utvärdering.Beslut om anslagsvillkor fattades av regeringen i december2004.Radiotjänst i (), som ägs av , SVT och UR, ansvararför TV-avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen. Ett avtal mellan statenoch RIKAB reglerar bolagets uppgifter. Influtna medel placeras på dets.k. Från och med den 1 januari1998 ansvarar RIKAB för förvaltningen av rundradiomedlen, vilket tidigareSVT gjorde4Prop. 1996/97:165, bet. 1997/98:KrU2, rskr. 1997/98:26..Staten tillhandahåller genom det rörelsekapital somrundradiorörelsen, dvs. SR, SVT, UR och , behöver näravgiftsmedlen inte räcker till.Ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader förTV-distribution har inrättats i fr.o.m. den 1 januari2002. Anledningen härtill är att medelsbehovet för SVT:s sändningarkommer att vara högt på grund av att de analoga marksändningarna måstepågå i full omfattning som den digitala sändningsverksamhetenbyggs upp med högre kostnader som följd. På , när de analogamarksändningarna har upphört, beräknas medelsbehovet komma att minskaeftersom den digitala distributionen är mindre kostsam än den analoga.En beskrivning av distributionskontots konstruktion finns i proposition2000/01:94 (s. 72). Här kan nämnas att medel som förs till distributionskontothärrör dels från rundradiokontot, dels från lån i Riksgäldskontoret.Medel från rundradiokontot och distributionskontot betalas ut tillprogramföretagen.Teracom AB är huvudman för rundradionätet. ska ge sändningsberättigadeprogramföretag tillgång till sändarnätet på likvärdiga villkor.Verksamheten regleras i avtal mellan och public service-företagen.Riksdagen godkände ett regeringsförslag om att TV-sändningarmed digital teknik skulle få införas i marknätet med möjlighet för statenatt successivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skafortsätta5Prop. 1996/97:67, yttr. 1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17,rskr. 1996/97:178..beslutade att digital marksänd TV skulle få byggasut till att gälla hela landet6Prop. 2000/01:1 utg.omr. 17, bet.2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59.. beslutade att deanaloga markbundna TV-sändningarna skulle upphöra den 1 februari 20087Prop.2002/03:72, yttr. 2002/03:KrU1y, bet. 2002/03:KU33, rskr. 2002/03:196..beslutade att de digitala marksändningarna av SVT:soch UR:s TV-program skulle byggas ut så att de får samma räckvidd somföretagens analoga marksändningar, vilket innebär att avbefolkningen kommer att kunna ta emot programmen i sina fasta bostäder8Prop.2003/04:118, yttr. 2003/04:KrU3y, bet. 2003/04:KU24, rskr. 2003/04:231..De program som SVT och UR ska sända över det digitala marknätet får deäven sända över satellit så att programmen blir möjliga att ta emot ihela (regeringsbeslut ).År 1995 beslutade att låta SR, UR och privata programföretag,efter särskilda beslut av regeringen, påbörja försök med digitalaradiosändningar9Prop. 1994/95:170, bet. 1994/95:KU47, rskr. 1994/95:369.. En särskild utredare har på regeringens uppdrag i ett första stegkartlagt och analyserat situationen för den digitala distributionen avradio i och i utlandet (SOU 2002:38). Därefter har en parlamentariskkommitté i ett andra steg gjort en samlad analys av den digitala radionsframtidsförutsättningar. Kommittén bedömer att digitaliseringen avljudradion bör fortsätta, eftersom det finns en rad fördelar med attdistribution av ljudradio även sker med digital teknik (SOU 2004:16).Ensärskild utredare har fått i uppdrag att göra en översyn av radio- ochTV-lagen (1996:844). I uppdraget ingår bl.a. att utredaren ska övervägaolika sätt att förbättra möjligheten att skydda barn mot olämpligtprograminnehåll. överlämnade utredningen delbetänkandetMust carry (SOU 2003:109). En proposition om vidarebefordran av TV-programväntas . överlämnade utredaren delbetänkandetNytt regelverk för marksänd digital-TV (SOU 2004:39).Frågor om finansieringen av verksamheten inom radio och TV i allmänhetenstjänst har utretts av en särskild utredare som överlämnadebetänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst - Finansiering och skatter(SOU 2005:2) till regeringen. I utredarens uppdrag ingick att se översamtliga frågor om TV-avgiften.Slutligen har en parlamentarisk kommitté, Kommittén om radio och TV iallmänhetens tjänst, tagit fram ett underlag om de villkor som ska gällaför radio och TV i allmänhetens tjänst under nästa tillståndsperiod.Förslagen finns i betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst -Riktlinjer för en ny tillståndsperiod (SOU 2005:1).Inriktningen på den framtida public service-verksamhetenUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om inriktningen på den framtida public service-verksamhetenavslås av riksdagen.Jämför reservationerna 2 (m) och 3 (fp).MotionernaI motionerna 2003/04:K444 (m) yrkande 5 och K227 (m) yrkande 4 behandlasinriktningen på den framtida public service-verksamheten. Motionärernaanför att de eftersträvar ett modernt public service-tänkande, där publicservice ska betraktas som en del av programutbudet och inte ses som enkonkurrerande verksamhet. Utgångspunkterna för den programverksamhetsom ska finansieras med offentliga medel bör enligt motionärerna formuleraspå följande sätt.Public service-uppdragets kärna är att underlätta demokratins arbetegenom att bidra till goda förutsättningar för en allsidig samhällsdebatt.Offentlig finansiering ska användas för program och verksamheter somkompletterar och bidrar till att utveckla programutbudet i dess helhet,både innehållsmässigt och kvalitetsmässigt.Public service-programmen ska komma alla till del. Offentligt finansieradeprogram måste präglas av god kvalitet. Nyhets- och samhällsprogrammenska präglas av saklighet och opartiskhet.Den redaktionella självständigheten och mångfalden är grundläggande.Motionärerna anser bl.a. att radio och TV i allmänhetens tjänst skakoncentrera sig på att erbjuda ett programutbud inriktat på hög kvalitetsom avgränsas mot vad andra aktörer erbjuder. På det viset uppnås störstamöjliga sammantagna mångfald och utbud för publiken. Programmen skakomma alla till del, vilket inte betyder att de måste nå så många tittaresom möjligt vid varje givet tillfälle. Utbudet ska bidra till attvitalisera svenskt kulturliv och ge fler aktörer en möjlighet att nå enpublik. Staten har att ange vilka uppgifter som ska anses nödvändiga,även om de inte är kommersiellt bärkraftiga. Till sådana uppgifter kanhöra dramatiseringar ur det svenska kulturarvet eller det modernakulturlivet, program för minoriteter, nyhetsrapportering som annars intekommer till stånd samt andra högkvalitativa program gentemot olikamålgrupper.Motionärerna bakom motionerna 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 1 och Kr366(fp) yrkande 2 framhåller bl.a. att radion och televisionen är mediermed stor genomslagskraft. Vidare anför de att radions och televisionensbetydelse som förmedlare av kultur- och samhällsliv, inte minst förunga människor, är mycket stor samt att utbudet i public service-kanalernabör präglas av kvalitet och bildning. Med tanke på det enorma utbudetav lättare underhållning i de kommersiella kanalerna bör public servicemer fokuseras på kvalitetsproduktion än vad som är fallet . Bredaunderhållningsprogram och viss sportbevakning kräver enligt motionärernainte offentlig finansiering för att produceras och distribueras. Imotionerna framhålls slutligen att utbudet av kvalificerade kommenterandeprogram, svenska filmer och pjäser, barnprogram av hög kvalitet bör ökasamt att SVT bör ha två rikstäckande, fullbemannade nyhetsredaktioner.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande om inriktningen på den framtidapublic sevice-verksamheten av denna innebörd.Utskottets ställningstagandeKommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst har som nämnts i detföregående lämnat förslag till regeringen om vilka riktlinjersom bör gälla för public service-verksamheten efter utgången av nuvarandetillståndsperiod. Kommittén anser bl.a. att utvecklingen inom områdetinte på något avgörande sätt har ökat mångfalden i det svenska radio-och TV-utbudet. Kommersiell radio och TV har bidragit till ett störreutbud inom vissa genrer men utbudets omfattning har ökat mer än mångfalden.Kommittén anser därför att det även i fortsättningen finns ett stortbehov av en oberoende radio- och TV-verksamhet som genom sitt särskildauppdrag kan fokusera på hela publikens skiftande behov utan att takommersiella hänsyn (bet. s. 140 f.).Utskottet konstaterar att det på flera punkter finns en överensstämmelsemellan kommitténs och motionärernas synsätt. Som exempel kan nämnas attkommittén i sitt betänkande betonaratt public service-företagens verksamhet ska bedrivas självständigt,att en mångfald av program ska erbjudas,att all programverksamhet ska präglas av en ambition om hög kvalitet,attuppdraget innebär ett särskilt ansvar för den svenska kulturen ochatt programutbudet ska vara tillgängligt för hela publiken.I andra avseenden råder det emellertid en motsättning mellan kommitténsoch motionärernas synsätt. Det gäller t.ex. förslaget i Moderaternasmotioner att public service-företagen ska koncentrera sitt programutbudoch avgränsa det mot vad andra aktörer erbjuder. Det gäller ocksåFolkpartiets förslag som syftar till att breda underhållningsprogram ochviss sportbevakning inte behöver produceras och distribueras inom publicservice-företagen. Slutligen gäller det förslag att SVToch SR ska sälja ut programkanaler och att UR i sin helhet ska avyttras,frågor som behandlas i ett senare avsnitt i detta betänkande.Här begränsar sig utskottet till att uttala sin sympati för det synsättpå radio och TV i allmänhetens tjänst som majoriteten i den parlamentariskakommittén kommit fram till och som redovisats i stark förkortning ovan.Regeringen avser att - efter sedvanligt remissförfarande - lämna förslagtill om den framtida public service-verksamheten. Riksdagenbör inte föregripa regeringens ställningstagande.Motionerna 2003/04:K444 (m) yrkande 5, 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 1,K227 (m) yrkande 4 och Kr366 (fp) yrkande 2 avstyrks därmed.Utförsäljning av programkanalerUtskottets förslag i korthetMotionsförslag om utförsäljning av en av SVT:s och två av SR:s programkanalersamt UR avslås av riksdagen.MotionernaI motionerna 2003/04:K444 (m) yrkande 2 och K227 (m) yrkande 1 föreslåsatt en av SVT:s och två av SR:s kanaler ska privatiseras. Genom attkoncentrera uppdraget på det sättet förbättras möjligheterna för företagenatt göra kvalitetsprogram. Vidare bör UR privatiseras.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har avslagit yrkanden som syftar tillutförsäljning av delar av public service-företagen. liksom tidigareanser utskottet att public service-verksamheten har ett stort värde.Enligt uppgift har ungefär en tredjedel av den svenska TV-publiken enbarttillgång till SVT:s och sändningar, medan ungefär en fjärdedelav publiken har enbart tillgång till SR:s sändningar10Radio och TV iallmänhetens tjänst (SOU 2005:1) s. 96.. Ett förverkligande av motionärernasförslag skulle således innebära en väsentlig minskning av mångfalden iutbudet för en stor del av befolkningen. Motionerna 2003/04:K444 (m)yrkande 2 och K227 (m) yrkande 1 bör avslås av riksdagen.Renodling av UtbildningsradionUtskottets förslag i korthetTvå motionsförslag om att UR:s verksamhet ska renodlas och att dessförlagsverksamhet ska läggas ut på andra förlag avstyrks.Jämför reservation 4 (fp) och särskilt yttrande 1 (m).BakgrundVid tillkomsten av UR fick bolaget i uppdrag att producera ljud- ochbildprogram för olika delar av utbildningsväsendet. I uppdraget ingickäven att företaget skulle kunna framställa studiematerial i anslutningtill programproduktionen11Prop. 1975/76:110 s. 123 f., bet. UbU 1976/77:8,rskr. 1976/77:46..I proposition 2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005lade regeringen fram förslag rörande public service-företagens kärnverksamhet,kompletterande verksamhet och sidoverksamhet som däreftergodkände12Prop. 2000/01:94 s. 65 f., bet. 2000/01:KrU8. 2000/01:268..Ett exempel på kompletterande verksamhet är att företagen använder sigav andra medier såsom Internet. Principerna för opartiskhet, saklighet,omsorg om demokratiska värden och frihet från kommersiell finansieringska även tillämpas på kompletterande verksamhet. TV-avgiftsmedel ska iförsta hand finansiera programföretagens kärnverksamhet, men ävenkompletterande verksamhet bör ha denna finansiering.Exempel på sidoverksamhet som programföretagen bör kunna bedriva ärförsäljning av program, uthyrning av lokaler, personal och utrustning.Sidoverksamheter ska bära sina kostnader utan att TV-avgiftsmedelriskeras och i övrigt bedrivas på ett konkurrensneutralt sätt i förhållandetill andra företag som tillhandahåller motsvarande tjänster. Programföretagenbör inte bedriva sidoverksamheter som kan skada kärnverksamheten ellersom kan uppfattas strida mot de principer som kärnverksamheten skauppfylla. Av detta skäl bör programföretagen inte bedriva publicistiskverksamhet annat än inom ramen för kärnverksamheten eller som kompletterandeverksamhet.Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst har inte föreslagitnågra förändringar på denna punkt (SOU 2005:1 s. 162-163).MotionernaI två motioner, 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 8 och Kr366 (fp) yrkande 10föreslås att UR:s uppdrag ska renodlas och enbart gälla produktion avprogram med tydligt utbildningssyfte och att företaget således inte skaägna sig åt förlagsverksamhet. Produktionen av läromedel bör i ställetläggas ut på andra förlag efter upphandling.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inhämtat att UR:s förlag, som fick en ny inriktning 2002,hanterar olika typer av texter, t.ex. lärarhandledningar som är nödvändigakomplement till programmen. Förlaget inordnades i programverksamhetensom en kompletterande verksamhet och ingår organisatoriskt i UR:smarknadsavdelning. UR ger ut ett antal produkter i anslutning tillprogramprojekt. I projekten ingår tryckt text, radio- och TV-program ochwebbsidor som integrerade delar av en pedagogisk helhet. UR:s språkhäftenär nödvändiga komplement till radio- och TV-programmen. De etersändaprogrammen, det tryckta materialet och webbsidorna har således ett närasamband sinsemellan. Vid behov samarbetar UR med kommersiellaläromedelsförlag.Utskottet konstaterar att den publicistiska verksamhet som UR bedriverär av kompletterande art. Det finns inte något skäl för attvidta någon åtgärd med anledning av motionsförslagen.