bet · GS01NU11 · 2005-04-05 00:00:00 — Enligt utskottet är det positivtatt driver frågor om en modernisering avtvistlösningsmekanismen i förhandlingsarbetet.När det gäller WTO:s allmänna tjänsteavtal, GATS,anser utskottet i likhet med uppfattningen i motion2004/05:U254 (mp) att kontinuerliga utvärderingar ärett viktigt instrument. Utskottet drar dock intesamma slutsats som motionärerna, nämligen attparagraf 19 i skall ändras. Liksomföregående år anser utskottet att det är viktigt attGATS erbjuder förutsägbarhet på ett landstjänstemarknad, när landet har valt att göraåtaganden i någon sektor. En fri och öppen handelmed överenskomna spelregler inom tjänstesektorn kaneffektivisera ekonomin, främja utveckling inom mångaområden och motverka korruption. I fråga omoffentliga tjänster avser EU:s förhandlingsunderlagenbart de områden där privata aktörer tillåts; ingakrav ställs således på de marknader där det råderoffentligt monopol. Utskottet är dock medvetet omatt frågan om hur offentliga tjänster definieras iGATS ibland har kommit upp till diskussion.Utan att gå in på samtliga de spörsmål som tas uppi motionerna kan utskottet sammanfattningsviskonstatera att många av de berörda frågorna äruppmärksammade och att förändringsarbete rörandedessa frågor har inletts. En fortsatt bedrivenkraftfull politik i enlighet med ovanstående linjer,bl.a. angående öppenhet, dialog och hänsyn till situation, är vad utskottet förväntar sig.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottetatt det inte finns behov av något initiativ frånriksdagens sida med anledning av de här aktuellamotionsyrkandena.Handel, miljö och sociala frågorm.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omhandel, miljö och sociala frågor medhänvisning till den pågående utvecklingen närdet gäller miljö- och arbetsrättsfrågor m.m.Jämför reservationerna 2 (v, mp) och 3 (kd).MotionernaMotionärerna till motion 2004/05:N246 (s) tror på enhållbar tillväxt som främjar handel men samtidigtockså tar hänsyn till miljön och människorna.Utvidgningen av EU ger inte bara ökade ekonomiskamöjligheter utan även bättre förutsättningar för attskydda miljön i . Därför bör vi samarbetamed våra grannländer för att hitta gemensammalösningar, menar motionärerna.I motion 2004/05:N439 (s) vill motionären påtalaett behov av bindande regler för transnationellaföretag avseende sociala och miljömässiga frågor.Det är svårt eller omöjligt för många länderatt hålla transnationella företag ansvariga förbrott på grund av begränsningar i lagstiftning och ifinansiella resurser. Frivilliga uppförandekoder kanbidra till att företag agerar mer ansvarsfullt menbegränsas av att de är frivilliga och omöjliga attgranska på annan grund än moralisk, ansermotionären. bör därför vara ett gottföredöme och verka pådrivande inom både FN och EUför att skapa ett internationellt bindande regelverkför transnationella företag, enligt motionären.Motionärerna bakom motion 2004/05:A222 (s) begäratt EU skall bedriva en rättvis handelspolitik,vilket innebär att det skall krävas att de företagsom exporterar till EU-länderna skall kunnagarantera att varorna har tagits fram med hänsyntill människor, djur och miljö. Motionärerna serstora problem med att företag flyttar sin produktiontill länder utanför EU för att få billig arbetskraft- i värsta fall genom barnarbete - för att sedansälja sina produkter till EU-länderna. Deneuropeiska marknaden bör därför stängas för dentypen av företag, anser motionärerna.I motion 2004/05:L278 (fp) uppmärksammassvårigheten med att kräva skadestånd avtransnationella företag som ställer till med skadori ett annat land än där moderbolaget har sitt säte.För att förhindra att företag bryter mot mänskligarättigheter (MR) eller avtal om internationellarbetsrätt eller att företagen bedriver verksamhetsom skadar miljön bör stödja arbetet inom FNför att skapa hållbara regelverk för transnationellaföretag, anser motionären.I motion 2004/05:U313 (kd) uttalas förhoppningenatt allt fler företag skall ansluta sig till FN-initiativet The Global Compact. bör detenligt motionärerna undersökas hur en externkontroll av efterlevnaden skulle kunna ske.Kristdemokraterna anser att FN-initiativet börföljas upp genom ett nära samarbete mellanregeringen och det svenska näringslivet om hurföretagen bör agera i tredje världen och hur etiskauppförandekoder bör utformas. Vidare bör det enligtmotionärerna finnas ett mervärde i ett europeisktramverk för bl.a. uppförandekoder - något som föreslagit i ett meddelande.I motion 2004/05:U315 (kd) hävdas att det finnsförespråkare för att frågan om mänskliga rättigheterskall inkluderas i en framtida handelsrunda inomWTO. Motionärerna påpekar att frågan är mycketkänslig och att det finns en klar risk för attmänskliga rättigheter används som ett svepskäl förfortsatt protektionism från i-ländernas sidagentemot . Därför måste det finnas tydligaregler som kan förhindra missbruk om frågan skalltas in i WTO:s agenda, anser motionärerna.I motion 2004/05:U254 (mp) förordas attinternationella avtal på miljöområdet överordnasWTO:s avtal.I motion 2004/05:U280 (mp) anförs att det i mångaländer är praktiskt taget omöjligt att hållatransnationella företag ansvariga för brott. Ettskäl är begränsningar i lagen och brist påfinansiella resurser för att driva rättsprocesser. Iländer där transnationella företag står förbetydande investeringar kan regeringar känna sigtveksamma till att äventyra dessa genom att drivaigenom bättre regelverk för sociala rättigheter ochmiljöhänsyn. borde föregå med gott exempeloch verka pådrivande internationellt och genom EUför att FN skall utarbeta bindande regler förtransnationella företag.Vissa kompletterande uppgifterRegler för transnationella företagGenom globaliseringen har svenska företagsinternationella verksamhet ökat kraftigt, även iländer där efterlevnaden brister i fråga om degrundläggande principer som det internationellasamfundet har enats om rörande mänskligarättigheter, grundläggande arbetsvillkor, miljö,bekämpning av mutor och hållbar utveckling. Företagssociala ansvar har därmed kommit högt upp på dennationella och internationella agendan. Regeringenvill stimulera svenskt näringsliv och svenskaföretag att uppträda i enlighet med internationelltöverenskomna grundläggande normer och principer somt.ex. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheternaoch kärnkonventioner enligt (). Arbetet med företagssociala ansvar skall ses som en naturlig utvecklingoch förstärkning av den internationellahandelspolitiken. deltar aktivt i detinternationella arbetet inom ramen för FN, ochEU för att främja ansvarsfullt företagande.Debatten om företags sociala och miljömässigaansvar handlar bl.a. om bindande regler för företag.Internationellt är ett av de mest pådrivandeländerna när det gäller frågeställningar om företagssociala och miljömässiga ansvar. Regeringen harvälkomnat att ett ökat antal företag arbetar medsociala och miljömässiga frågor ochmänniskorättsfrågor. Frivilliga initiativ bör sessom ett komplement då det legala systemet intefungerar tillfredsställande.Internationella regler avseende mänskligarättigheter, grundläggande arbetsvillkor ochmiljöhänsyn finns genom mellanstatliga avtaloch konventioner, t.ex. FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna och konventioner inomarbetslivsområdet. Ett förbättrat genomförande avexisterande avtal och konventioner skulle dock kunnasäkerställa att gemensamma mål avseendefattigdomsbekämpning, respekt för mänskligarättigheter och en hållbar utveckling uppnås.Initiativet Globalt ansvar är ett viktigtinstrument för att öka medvetenheten om dessa frågorsåväl bland svenska företag, arbetsmarknadens parteroch det civila samhället, som inom Regeringskanslietoch berörda myndigheter. Globalt ansvar beskrivsutförligt i utskottets betänkande 2003/04:NU12 (s.40), till vilket hänvisas.Regeringen har , inom ramen förinitiativet Globalt ansvar, bedrivit ett arbete medinformation och kunskapsspridning kring mänskligarättigheter, grundläggande arbetsvillkor, en hållbarmiljö och bekämpande av korruption i samband medföretags globala verksamhet. Drygt 30 seminarier ochflera workshopar m.m. har anordnats medsyfte att sprida kunskap och att främja dialogenmellan olika aktörer. Initiativets arbete har i höggrad bidragit till att frågan om företags socialaoch miljömässiga ansvar fått ökat fotfäste påföretagsnivå i och inom organisationer såvälnationellt som internationellt. Arbetet skall sessom en naturlig del i svensk utrikeshandelspolitik.Genom FN:s initiativ The Global Compact och för multinationella företag finnsriktlinjer för de transnationella företagensverksamhet. Riktlinjerna bygger på existerandeinternationella instrument, som t.ex. . riktlinjer innehållerdessutom en uppföljningsmekanism som innebär attmisstanke om överträdelse av riktlinjerna kananmälas till en nationell kontaktpunkt. Dennationella kontaktpunkten är i sin tur skyldig attundersöka frågan och - om fallet ligger inom dennationella kontaktpunktens mandat - genom diskussionförsöka förmå företaget i fråga att följariktlinjerna. När det gäller FN:s The Global Compactoch riktlinjer för multinationella företaghänvisas till utförliga redovisningar i betänkandena2002/03:NU5 (s. 37) och 2003/04:NU12 (s. 40).Sverige stöder FN-initiativet The Global Compactsåväl finansiellt som politiskt och är en storbidragsgivare. finns närmare 2 000 företaganslutna till The Global Compact varav ett 25-talsvenska. Fokus ligger på hur kunskapen omprinciperna skall ökas bland företag ochorganisationer men också på behovet av att i ökadutsträckning gå från ord till handling.Handel och mänskliga rättigheterFrågan om företags ansvar för mänskliga rättigheterhar kommit upp till diskussion också i Kommissionenför mänskliga rättigheter (MRK) inom FN. Ett förslagsom tagits fram av en undergrupp till kommissionen,bestående av 26 experter, rör bindande normer förföretagen. Förutom normerna i sig innebär förslagetatt FN ges i uppdrag att kontrollera efterlevnadenav normerna hos de enskilda företagen.Högkommissarien för mänskliga rättigheter har fått iuppdrag att formulera en rapport om läget påområdet. Därefter kommer frågan upp till behandlingigen när MRK samlas år 2005.Handel och arbetsrättInför och under i varSverige ett av de länder som mest aktivt drev fråganom ett närmare samarbete mellan och WTO i syfteatt förmå WTO att ta sin del av ansvaret förmänskliga rättigheter i arbetslivet. Genom positivaincitament bör länder uppmuntras att uppfylla deåtaganden de gjort i avseende grundläggandearbetsvillkor. Ett exempel på detta är EU:spreferenssystem, där tullättnader ges till ländersom strävar efter att följa grundläggandekonventioner. Resultatet i blev dock svagare änvad och EU önskat i detta sammanhang.Sverige var pådrivande när EU lade fram ettförslag i WTO om ett permanent forum för diskussionom handel och arbetsrätt, vilket skulle innebära attWTO fick en större roll.Motståndet från praktiskt taget samtliga u-ländervar och är dock mycket starkt. De menar att enkoppling mellan handel och arbetsvillkor skullekunna missbrukas i protektionistiskt syfte.Förslaget om ett permanent forum inom detinternationella samfundet, inbegripet både ochWTO, kring dessa frågor är enligt uppgiftfortfarande en svensk prioritet, även om arbetetefter främst har koncentrerats på att hitta nyavägar för att driva på frågan om handel ocharbetsrätt.EU-arbeteFör EU är frågan om handel, arbetsrätt och socialutveckling prioriterad. I kommissionens meddelandefrån om att främja arbetsrättsliga ochsociala mål i en globaliserad värld (KOM/2001/416)slås huvuddragen för EU:s målsättningar om handel,arbetsrätt och social utveckling fast. Särskiltviktiga punkter i sammanhanget är stärkande av och fortsatt agerande för endialog kring arbetsrätt, handel och utveckling m.m.I juli 2003 antogs rådsslutsatser på basis avkommissionens meddelande. var en av de mestdrivande medlemsstaterna i förhandlingsprocessen ochresultatet bedömdes som positivt. Irådsslutssatserna fastställdes målsättningar, bl.a.i fråga om upprättande av ett permanent forum mellanWTO och kring frågor om handel ocharbetsvillkor, vikten av att stärka samt frågan om företagsansvar och betydelse för implementeringen avmänskliga rättigheter i arbetslivet.Vikten av respekt för dessa grundlägganderättigheter har också varit en av utgångspunkternaför den strategi för samarbete med somregeringen antagit för . Istrategin anges sex specifika mål för Sverigesutvecklingssamarbete med ; ett av dessa ärmänskliga rättigheter i arbetslivet.Under våren 2005 kommer förföretags sociala ansvar att ta fram ett mandat ochett arbetsprogram för hur unionen skall arbeta medfrågor om företags sociala och miljömässiga ansvar;detta kommer att redovisas i ett meddelande. Enligtuppgift avser regeringen att i olika former skapaallianser med andra berörda aktörer för att driva påoch utveckla detta arbete. En ökad nordisk samverkanpå området kan också förstärka redan pågåendeinitiativ och bidra till att öka kunskapen om defrågeställningarna.Internationella miljöavtal och relationen tillWTOWTO:s regelverk liksom multilaterala konventioner påmiljöområdet (s.k. MEA:s) är viktiga delar av detinternationella regelverk som och EU har attleva upp till. I samband med att nyamiljökonventioner förhandlas fram för att bemöta deglobala miljöproblemen uppstår frågor om relationenmellan dessa och . Den svenskauppfattningen är att handelssystemet och WTO måsteengageras och ge sitt bidrag till övriga delar avdet globala arbetet med hållbar utveckling. Enligtuppgift är det ambition i WTO-förhandlingarna att verka för att de olika avtaleninte spelas ut mot varandra, utan att de i samverkanskall främja såväl handeln som miljön i världen.ÖstersjöområdetÖstersjöregionen har förvandlats till en snabbtväxande region. Som svar på en fråga (fr.2004/05:846) från () om handel ochtillväxt i har näringsministerThomas svarat att handel med Polenoch de baltiska staterna har tredubblats under desenaste tio åren. Dessa länder utgör nu Sverigestionde största exportmarknad. Förutom riktadeexportsatsningar för små och medelstora företag harregeringen beslutat att ett svenskt Östersjöcentrumskall etableras på . Det främsta målet förcentrumet kommer att vara att underlätta ochutveckla kontakter och samarbete med länderna iÖstersjöregionen. I Utredning rörande organisationav ett Östersjöcentrum (SOU 2004:124) föreslåscentrumet bli en myndighet med ca 15 anställda ochha en årsbudget om närverksamheten är fullt utbyggd . Enligtförslaget bör Östersjöcentrum etableras som etttreårigt projekt.Miljöteknik är ett viktigt område inom det svenskaexportfrämjandet. har på regeringensuppdrag skapat miljöteknikexportmed nära 600 svenska företag. Genom gemensammaaktiviteter marknadsförs företagens tjänster ochprodukter inom luftrening, vatten- och avloppsreningsamt avfallshantering och återvinning. Svenskmiljöteknikexport är också ett forum förinformations- och erfarenhetsutbyte mellannätverkets företag samt mellan dessa ochorganisationer och myndigheter. I Östersjöområdethar svenska miljöteknikföretag haftmöjlighet att ta sig in på en ny marknad genomförsäljning av produkter som köpare i något avsamarbetsländerna önskat pröva och för vilka ettsärskilt stöd utgått genom Sida.Länderna i var först i världen medatt etablera gemensamma mål och åtgärdsprogram förhållbar utveckling. Instrumentet för detta samarbeteär Baltic 21 (för ). Baltic21-arbetet omfattar samtliga nordiska länder samtRyssland, , , , ,och . Initiativet lanseradesofficiellt av miljöministrarna i de berörda ländernai vid deras möte i Saltsjöbaden.Uppdraget till Baltic 21 är att arbeta för enhållbar utveckling inom genom ettsamarbete mellan olika intressenter i regionen, tillvilka hör ett tjugotal statliga och icke-statligaorganisationer förutom ländernas regeringar och EG-kommissionen.Vid regeringschefernas Östersjötoppmöte i antogs ett nytt mandat för Baltic 21.Det nya mandatet innebär en vision avÖstersjöområdet som en "ekoregion" där "eko" stårför både "ekonomi" och "ekologi" och där den socialadimensionen är starkt integrerad.Regeringen har fattat beslut omatt bidra med till en särskildsatsning på svensk projektexport, t.ex. export avanläggningar och systemlösningar inom energi- ochmiljöområdet. Satsningen riktar sig i första handtill marknaderna i EU:s nya medlemsländer ochgrannländer. Dessa länder står inför omfattandeinvesteringar när det gäller infrastruktur ochmiljöförbättringar. Även EU bidrar med medel - 22miljarder euro fram t.o.m. - för attfinansiera satsningar på infrastruktur ochmiljöförbättringar m.m. i de nya medlemsländerna.EU-medel förväntas inflyta även fortsättningsvisfram till år 2013.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på att frågan om sambandetmellan handel, miljö och sociala frågor m.m. harkommit upp i olika forum och i olika sammanhang.Initiativ har tagits på flera håll. Utskottet harförhoppningen om att dessa initiativ speglar ettbrett och djupt engagemang såväl i sominternationellt.Respekt för mänskliga rättigheter, rättvisa ochsocial utveckling måste i första hand åstadkommasnationellt. Men WTO-avtalen bör understödja ochfrämja de bredare utvecklingsmålen. Förhandlingarnai WTO innebär en möjlighet att utveckla ett brettregelverk som svarar mot de nya krav somglobaliseringen ställer. Utskottet stöderinriktningen att WTO-förhandlingarna skall bidratill en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarutveckling för jordens alla länder. Handeln är inteett mål i sig utan ett verktyg som - om det användspå rätt sätt - kan bidra till att uppnå målen.Utskottet är medvetet om att frågan om handel ochmiljö är känslig i förhållandet mellanindustriländer och utvecklingsländer och att detföreligger svårigheter att hitta en balanseradlösning. Många utvecklingsländer ser de krav somreses från industriländernas sida beträffandemiljöhänsyn mer som förtäckta protektionistiskasträvanden än som verklig omsorg om miljövärdena. pågående förhandlingarna i WTO bör slås fast atthandelsreglerna inte får motverka påmiljöområdet.ILO:s konventioner om arbetsvillkor måste få enstarkare ställning inom världshandelssystemet.Utgångspunkten för arbete är deminiminivåer som är definierade i deklarationom grundläggande principer och rättigheter iarbetslivet. Förutsatt att dessa miniminivåerrespekteras är den svenska uppfattningen, vilkenutskottet stöder, att måste få konkurrerafritt på sina villkor. Undermåliga arbetsvillkor äraldrig acceptabla som konkurrensmedel i englobaliserad värld. En förutsättning för att inteindustriländernas krav på respekt för grundläggandearbetsvillkor även i utvecklingsländerna skallupplevas som en form av protektionism är en närmaredialog mellan WTO och . bör fortsätta attinom EU:s ram stödja den ovan nämnda linjen mot ettökat samarbete mellan bl.a. WTO och . Det ärockså värt att notera att konsumentkraven iindustriländerna kan fungera som ett instrument föratt driva fram bättre arbetsvillkor i demultinationella företag som har verksamhet iutvecklingsländerna.Internationella regelverk på områden som mänskligarättigheter, grundläggande rättigheter i arbetslivetoch en hållbar miljö föreligger genom mellanstatligaavtal och konventioner såsom FN:s deklaration ommänskliga rättigheter och konventioner. sätt att se är problematiken inte enfråga om brist på internationella ramverk utan bristpå politisk vilja att tillämpa reglerna inom vissaländer. är det viktigt att frågan omsamhällsstyrningen i vissa länder tas upp i dettasammanhang.FN:s The Global Compact och riktlinjer förmultinationella företag är av stor vikt för attfästa uppmärksamheten på problemen iskärningspunkten mellan handel och miljö respektivehandel och mänskliga rättigheter. Det är glädjandeatt och svenska företag har en starkinternationell trovärdighet när det gällerengagemang för och kunnande kring mänskligarättigheter, arbetsvillkor och miljöhänsyn. Liksomtidigare ser utskottet positivt på initiativetGlobalt ansvar, som innebär nya vägar att angripaproblemen. Angreppssättet betyder att frågornakonkretiseras ned på företagsnivå. Svenska företagkan som ambassadörer på ett konkret sätt förmedlatill andra länder hur ser på mänskligarättigheter och ett gott arbetsliv. Utskottet stöderregeringens arbete med att förmå fler företag attansluta sig till Globalt ansvar. Genom att enskildasvenska företag tar problemen på allvar och visaratt de är socialt och etiskt medvetna kan de ocksåskaffa sig konkurrensfördelar. Företagens egnaengagemang är av stor vikt anser utskottet. Dettainnebär dock inte att frivillighet kan ersätta välfungerande lagar och regler.Det är rimligt att införa en uppförandekod sominnebär bestämda riktlinjer när det gällermiljöhänsyn, arbetsvillkor, respekt för mänskligarättigheter m.m. Enligt utskottets uppfattning finnsdet flera skäl för att skall verkaför att en internationell uppförandekod av bindandenatur inrättas. Konsumenterna har också ett ansvaratt granska företagen och genom sina inköp styraföretagen i önskad riktning.När det gäller handel med länderna runtÖstersjön och befarade miljöproblem i samband därmedligger motionärernas önskemål i linje med denutveckling som pågår och den politik som bedrivs.Med det anförda avstyrker utskottetsamtliga här behandlademotionsyrkanden.ExportkreditfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omexportkreditfrågor med hänvisning tillExportkreditnämndens reviderade miljöpolicyoch ökade öppenhet. Jämför reservation 4 (kd,v, mp).MotionernaI motion 2004/05:U311 (kd) konstateras att endastett fåtal av har satt upp miljökravför sina exportkreditnämnder. Den miljöpolicy somden svenska () har förgarantigivning innebär i stort sett bara att det ärmöjligt att göra en miljögranskning av de projektsom det ansöks medel till. Vilka projekt som skallgranskas liksom beviljande av medel beslutas av EKN,upplyser motionärerna. De menar att en obligatoriskmiljöprövning måste föregå alla beslut om statligaexportkrediter. Tydliga riktlinjer bör utarbetas förvilka negativa miljöeffekter som inte kanaccepteras. Motionärerna anser också att börverka för att gemensamma regler förexportkreditnämnderna tillkommer inom EU. De kräveratt projekt som finansieras med stöd avexportkreditnämnder i EU-länderna skall uppfyllagrundläggande miljökrav.I motion 2004/05:N366 (kd) föreslås att enobligatorisk miljöprövning skall föregå alla beslutom statliga exportkrediter och exportgarantier.Motivet är att undvika att EKN stöder projekt sominnebär miljöingrepp och exploatering av naturen.Motionärerna till motion 2004/05:N324 (v) anseratt EKN behöver en bättre miljöpolicy. Denviktigaste åtgärden är en obligatoriskmiljögranskning för samtliga projekt som kan få ennegativ inverkan på miljön. EKN skall följa etiskaregler och miljöregler liksom grundläggande reglerför arbetsrätt, och konventionen ommänskliga rättigheter. Att dessa konventioner följsbör vara ett krav för att ett företag skall erhållaexportkrediter från EKN, anser motionärerna.I motion 2004/05:U280 (mp) föreslås att offentligkredit- och garantigivning från EKN och SvenskExportkredit enbart skall accepteras för bolag somlever upp till en rad grundläggande regler förexempelvis arbetsrätt, miljökrav och mänskligarättigheter.Vissa kompletterande uppgifterInom har arbete med frågan angående miljöhänsynvid statsstödd exportfinansiering pågått under fleraår. enades de flesta omgemensamma riktlinjer på området. antogOECD:s råd en rekommendation om miljöhänsyn vidstatsstödd exportfinansiering som gäller samtligaOECD-länder. hade flertalet avOECD:s medlemsländer infört miljökrav vid statsstöddexportfinansiering. En aktuell sammanställning avhur långt olika medlemsländer inom har kommitavseende miljöhänsyn och exportkrediter finns påOECD:s hemsida. planerar att under våren 2005publicera en ny sammanställning.