bet · GS01AU7 · 2005-05-24 00:00:00 — Även rätten att gå nedi arbetstid utreds (dir. 2004:156).En särskild utredare har fått i uppdrag att föreslåhur en lag om partiell tjänstledighet förarbetstagare som önskar gå ned i arbetstid skullekunna utformas. Denna utredning ska ha slutfört sittuppdrag senast den 1 december 2005.I den s.k. 121-punktsöverenskommelsen slås fastatt visstidsanställningarna måste minska.Regeringen har beslutat attArbetsmiljöverket inom ramen för det s.k. ska få använda ytterligare drygt 7miljoner kronor för informationsinsatser i arbetetmed att minska deltidsarbetslösheten. arbete syftar till att få beståenderesultat när det gäller möjligheter för människoratt kunna försörja sig på sitt arbete. Företag ochorganisationer som vill erbjuda deltidsarbetslösaatt gå upp i arbetstid har fått ansöka om medel frånHELA för att genomföra förändringar i sättet attorganisera arbetet på arbetsplatsen.Arbetsliv och föräldraskapArbetslivsinstitutet fick 2001 i uppdrag attöverväga om det finns behov av att förstärka skyddetför de arbetstagare som väljer att utnyttja sin rätttill ledighet i samband med föräldraskap. Uppdragethar redovisats i arbetsrätt -För ettföränderligt arbetsliv (Ds 2002:56). Som nämnts ovanhar en arbetsgrupp på därefterutarbetat en departementspromemoria, Förstärkningoch förenkling - Ändringar i anställningsskyddslagenoch föräldraledighetslagen (Ds 2005:15), och dåbeaktat de förslag avseende tidsbegränsadeanställningar och föräldraledighet somArbetslivsinstitutet lämnat. Promemorian är förnärvarande ute på remiss.Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag(dir. 2004:44) att göra en översyn av reglerna förföräldraförsäkringen. Översynen ska göras medutgångspunkt i att föräldraförsäkringen ska verkaför barnets bästa och bidra till en ökadjämställdhet mellan könen. Utredningen ska slutförassenast den 1 september 2005.Jämställdhetslagen m.m.Diskrimineringskommittén, som tillsattes 2002, harett mycket omfattande uppdrag som av regeringenbeskrivs som en i det närmaste total översyn avlagstiftningen (dir. 2002:11 och tilläggsdir.2003:69 och 2005:8). Utredningen ska ha avslutatsitt uppdrag . Utredningen harpresenterat ett delbetänkande, Ett utvidgat skyddmot könsdiskriminering (SOU 2004:55), som liggertill grund för den proposition som utskottet harbehandlat ovan.Löneskillnader och lönediskrimineringI den s.k. 121-punktsöverenskommelsen mellanSocialdemokraterna, gröna uttrycker partierna att det är angelägetatt det skapas ekonomiskt utrymme för att minskalöneskillnaderna i . Kommuner och landstingmåste ges ökade resurser för att klara detta. Det ärviktigt att arbetsmarknadens parter använderutrymmet för att höja lönerna i kvinnodomineradeyrken.I 2005 års ekonomiska vårproposition föreslås attJämO får ett tillskott på . Detökade stödet ska bl.a. möjliggöra en utökad tillsynöver arbetsgivare för att motverkalönediskriminering.JämO har av regeringen fått i uppdrag att somunderlag till en uppföljning av jämställdhetslagenredogöra för och kommentera de granskningar sommyndigheten gjort av hur arbetsgivare lever upp tillde nya bestämmelserna om lönekartläggning ochhandlingsplan för lika lön. Uppdraget ska redovisassenast . Efter granskning avutvärderingsrapporten kommer regeringen att övervägaom och i så fall vilka åtgärder som behöver vidtast.ex. när det gäller tiden för att rätta tillmissförhållanden i fråga om osakliga löneskillnader.Här kan också nämnas att arbetsmarknadsutskottet ioktober 2003 arrangerade en hearing omlöneskillnader mellan kvinnor och män. Stenografiskaanteckningar från hearingen finns i en bilaga ibetänkande 2003/04:AU2.Inom pågår ettarbete med att ta fram en nationell handlingsplanmot lönediskriminering.Övergripande frågor om jämställdhetUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas ett antal motionersom tar upp övergripande frågor omjämställdhet. Utskottet avstyrker motionernabl.a. med hänvisning till detutredningsarbete som pågår.Jämför reservationerna 5 motiveringen (m,kd), 6 motiveringen (fp, c) och 7 (v).MotionerVänsterpartiet anför i partimotion A291 att det nuär dags att kritiskt granska och analyserajämställdhetspolitiken och att förändra den ifeministisk riktning. Alla måste delta i dettaarbete, och utgångspunkten bör vara att makt,inflytande och resurser ska utjämnas. Intresset hosmän som grupp måste ställas mot kvinnors gemensammaintressen. Mäns andel av makt, inflytande ochresurser måste minska och kvinnors öka.Utgångspunkten för arbetet bör bl.a. vara attkvinnor har ett gemensamt kollektivt intresse av attinte låta sig förtryckas som kvinnor. - Ipartimotion A322 yrkande 2 beskriver Vänsterpartietförhållandet att många ekonomiska och könsrelaterademekanismer på arbetsmarknaden upprätthåller ochstärker varandra. En arbetsmarknad som diskriminerarkan påverka kvinnor att välja "kvinnoutbildningar"och "kvinnoyrken". Värderingsdiskriminering görockså att män i stället väljer för dem möjliga ochmer säkra och välbetalda yrken. Detta förstärkerden könsuppdelade arbetsmarknaden, ochföreställningarna om manligt och kvinnligt förbliroutmanade. Politiska beslut och lagförslag inomarbetsmarknadspolitikens område måste därför föregåsav en helhetsanalys med könsperspektiv. - Ikommittémotion A270 betonar partiet att Sverigefortfarande är ett samhälle som systematisktunderordnar kvinnor och överordnar män. Könsuppdeladstatistik är central för att tydliggöra villkor ochresursfördelning mellan kvinnor och män, och sådankunskap är viktig för att få till stånd enförändring. Det finns strukturella problem inomdagens folkrörelser där frågor om jämställdhet avmånga ses som en "icke-fråga". Särskildaåterrapporteringskrav för organisationer ochföreningar som uppbär statsbidrag måste därförinföras. Jämsides med detta ska könsdifferentieradstatistik krävas vid återrapportering tillbidragsgivande myndigheter från organisationer somuppbär statliga bidrag på central och regional nivå.- menar i partimotion A290 att detfinns ett behov av att undersöka i vilkenutsträckning skillnader i makt och inflytande ärrelaterade till strukturella förhållanden i detsvenska samhället eller till det förhållningssättsamhällets institutioner har till personer med olikakön men också i vilken mån andra förklaringsfaktorerspelar in. En utredning bör därför tillsättas meduppdrag att identifiera den strukturellakönsdiskrimineringen i . I den mån sådan kanpåvisas ska utredningen identifiera och analyseramekanismerna bakom strukturell könsdiskrimineringoch föreslå åtgärder för att motverka denna och föratt öka möjligheterna till inflytande och makt fördem som främst riskerar att utsättas för en sådandiskriminering.Miljöpartiet tar i kommittémotion A321 yrkande 1upp frågan om mäns ansvar i jämställdhetsarbetet.Alla - män som kvinnor - har ett gemensamt ansvarför att bryta den rådande könsmaktsordningen. Det ärinte männen eller kvinnorna som är problemet utansnarare de konstruerade och förtryckande könsrollersom män och kvinnor socialiseras in i. Mångaenskilda män vare sig kan eller vill passa in imanlighetens norm och är därför också förlorare pågrund av att denna norm existerar. Eftersomkönsrollerna är konstruerade är de möjliga attförändra. Regeringen bör stimulera män att ta ansvaroch att aktivt engagera sig i detta stora ochviktiga förändringsarbete på lokal, nationell ochinternationell nivå. Ju fler män som aktivtengagerar sig, desto mindre blir motståndet.Regeringen bör också arbeta för att envärldskonferens om mansrollen anordnas i FN:s regi.Utskottets ställningstagandeInriktningen på jämställdhetspolitikenJämställdhetspolitikens övergripande mål är attkvinnor och män ska ha samma möjligheter,rättigheter och skyldigheter inom alla väsentligaområden i livet. Utskottet utgår från att det finnsen bred politisk samstämmighet kring målet somsådant. Utifrån det övergripande målet har somnämnts delmål formulerats för politikens inriktning.Regeringen använder jämställdhetsintegrering föratt uppnå de jämställdhetspolitiska målen. FörRegeringskansliets del innebär det att ettjämställdhetsperspektiv ska finnas med i alla stegav beslutsprocesserna inom samtliga politikområdenoch att ansvaret för detta ligger inom respektiveområde.Under senare år har en kontinuerlig utvecklingskett inom jämställdhetsområdet, och en ökad kunskaphar vunnits om de mekanismer som ligger bakom deojämställda villkor som råder mellan könen. Trotsatt ett aktivt jämställdhetsarbete ägt rum återstårännu mycket att göra. Män har privilegier i form avmera makt och högre lön än kvinnor. Som utskottettidigare betonat (bet. 2002/03:AU2) måste detfortsatta arbetet nu ta sin utgångspunkt i denrådande könsmaktsordningen som innebär att kvinnorsom grupp är underordnade och män som grupp äröverordnade. har i motion A291framfört att jämställdhetspolitiken måste förändrasi feministisk riktning. Även regeringen har i olikasammanhang gett uttryck för att jämställdhetsarbetetfortsättningsvis måste ges en sådan inriktning.Utskottet har ställt sig bakom detta (bet.2002/03:AU2). Utskottet vidhåller sina då redovisadeställningstaganden och avstyrker därför motion A291(v).Mål, resultatindikatorer och särskildaåterrapporteringskravSom redovisats ovan pågår en översyn avjämställdhetspolitikens mål, inriktning,organisation och effektivitet (dir. 2004:18,2004:173). I utredningens uppdrag ingår att övervägavilka mål som bör gälla för den framtidajämställdhetspolitiken och att föreslåresultatindikatorer för målen. Målen ska utgå frånanalysen av det offentliga åtagandet, de ska kunnaingå i nuvarande modell för mål- ochresultatstyrning och de ska varaverksamhetsanpassade.En av de centrala styrprocesserna istatsförvaltningen är budgetprocessen. hartillsammans med övriga nordiska länder genom sinanslutning till slutdokumentet frånVärldskvinnokonferensen i förpliktat sigatt integrera ett könsperspektiv i alla politiskabeslut (gender mainstreaming). Det gäller också denationella budgetarna som spelar en nyckelroll iländernas politiska prioriteringar. En statsbudgetmed ett konsekvent, synligt och genomarbetatkönsperspektiv har stor betydelse för att säkra enutveckling mot jämställdhet. Utskottet ser vissafördelar med det förslag som för frami motion A270 om att särskilda återrapporteringskravför organisationer och föreningar som uppbärstatsbidrag bör införas, men det är svårt attöverblicka konsekvenserna och utskottet kan därförinte ställa sig bakom motionen.Inom pågår som nämnts ett arbetemed att integrera jämställdhetsperspektivet ibudgetprocessen (Jämna Pengar ). Målet medprojektet är att stärka styrningen avjämställdhetsfrågorna och att synliggöra faktorn köni den statliga budgetprocessen och statsbudgeten såatt regeringens jämställdhetspolitik på ettstrukturerat och tydligt sätt kommer till uttryck iform av mål inom alla politikområden. Inom ramen förprojektet ska man se över budgetprocessens olikariktlinjer, anvisningar, handledningar och cirkulärför att förtydliga hur jämställdhetsperspektivet skaintegreras i budgetarbetet.Parallellt med detta arbete pågår under perioden2004-2006 ett nordiskt projekt om integrering av ettköns- och jämställdhetsperspektiv i de nordiskastatsbudgetarna. Det projektet syftar bl.a. till attetablera ett samarbete mellan finansministerier ochandra aktuella aktörer kring metoder för attjämställdhetsbedöma den ekonomiska politiken och attidentifiera behov av fortsatt metodutveckling ochforskning.Också de ideella organisationerna arbetar meddessa frågor. Bland annat har jämställdhetsfrågoroch jämställd bidragsfördelning fåttstor uppmärksamhet såväl inom () som i samband med den statliga bidragsgivningentill idrotten. RF har bl.a. inom projektetFörbundsutveckling genom den s.k. 3 R-metodenundersökt hur makt och resurser inom idrottenfördelas mellan flickor och pojkar och mellankvinnor och män. RF har för avsikt att på sin stämma2005 lägga fram en ny jämställdhetsplan som byggerpå de kunskaper som RF fått bl.a. genom projektet.Analys av beslut och lagförslagI regeringens handlingsplan förjämställdhetspolitiken under innevarandemandatperiod har det angivits att det på allapolitikområden ska genomföras en jämställdhetsanalysoch fastställas mål och indikatorer för jämställdhetinom politikområden där detta är möjligt.Ett jämställdhetsperspektiv ska alltså genomsyra alla delar avregeringens politik. För att politiska beslut ochlagförslag ska få önskad effekt är det somVänsterpartiet anför i motion A322 viktigt attförslagen och besluten föregås av enkonsekvensanalys med könsperspektiv. Intresset avatt inte onödigtvis öka intresseorganisationensadministrativa börda bör även beaktas isammanhanget.De utredningar som utförs inom ramen för Statensoffentliga utredningar ska enligt 15 §kommittéförordningen ange om förslagen har betydelseför jämställdheten mellan kvinnor och män. Våren1997 gjordes en uppföljning av hurjämställdhetsperspektivet beaktats i utredningarna.En ny mer omfattande utvärdering pågår förnärvarande av hur kravet påjämställdhetskonsekvenser uppfylls.Regeringen styr myndigheternas arbete bl.a. genomdet uppdrag som ges i det årliga regleringsbrevet. Iverksförordningen ska chefen för myndigheten beaktade krav som ställs på verksamheten när det bl.a.gäller jämställdheten mellan kvinnor och män.Strukturell könsdiskrimineringMed anledning av det som framförs i Vänsterpartietsmotion A290 om strukturell könsdiskriminering villutskottet anföra följande. Förhållandet mellanstrukturell diskriminering ochdiskrimineringsgrunden kön har belysts avUtredningen om den könssegregerade svenskaarbetsmarknaden (SOU 2004:43). Därutöver skaUtredningen om strukturell diskriminering (dir.2003:118, dir. 2005:12) bl.a. ta del av och redovisakunskaper om och åtgärder mot strukturelldiskriminering på grund av etnisk eller religiöstillhörighet i andra länder liksom kunskap om ochåtgärder mot diskriminering på grund av kön iSverige och i andra länder. Utredningen ska ocksåredovisa i vilken mån det finns skillnader i hurflickor och pojkar, kvinnor och män drabbas avstrukturell diskriminering på grund av etnisk ellerreligiös tillhörighet. Utredningsuppdraget skaredovisas senast i juni i år.Här kan också nämnas att (dir. 2000:57) som avslutades iapril i förra året bl.a. fått i uppdrag att beskrivaoch analysera fördelningen av makt och inflytandeinom olika delar av det svenska samhället ur ettintegrationspolitiskt perspektiv och att undersöka ivilken utsträckning skillnader i makt och inflytandekan förklaras av bl.a. kön. Det arbete som utfördesinom ramen för utredningen har publicerats somforskningsrapporter i departementsserien.Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrkerutskottet motioner A270 (v), A290(v) och A322 yrkande 2 (v).Mäns ansvar i jämställdhetsarbetetUnder en var jämställdheten en frågasom nästan enbart engagerade kvinnor, såvälnationellt som internationellt. Männens roll ijämställdhetsarbetet har varit enprioriterad fråga i svensk politik liksom i detnordiska samarbetet. har somett av tre teman för det nordiskajämställdhetsarbetet valtMän och jämställdhet. I likhet med Miljöpartietanser utskottet att det är viktigt att män är aktivai jämställdhetsarbetet. Utskottet kan också medtillfredsställelse konstatera att regeringenbedriver en politik för att understryka mäns ansvarför jämställdheten. Som nämnts ovan arrangerades imitten av maj exempelvis en hearing om mäns ansvarför jämställdhet. Regeringen avser att arbeta vidaremed dessa frågor och att även verka iinternationella forum. Vikten av det arbete sombedrivs i de ideella organisationerna bör ocksåuppmärksammas i detta sammanhang. Som exempel kannämnas nätverket som ären ideell och partipolitiskt obunden organisationsom verkar för jämställdhet och kvinnofrid och motmäns våld och övergrepp.I likhet med anser utskottet att detär viktigt att även i övrigt uppmärksamma ochinvolvera män i jämställdhetsarbetet på alla nivåerav samhället. Som framgått ovan pågår också ettsådant arbete. I den mån motionen inte kan ansestillgodosedd genom vad som har anförts ovanavstyrker utskottet motion A321 yrkande 1 (mp).Makt och inflytandeUtskottets förslag i korthetHär behandlar utskottet ett antal motionermed yrkanden om bl.a. kvinnors makt ochinflytande och om FN:s konvention omavskaffande av all slags diskriminering avkvinnor (CEDAW). Utskottet avstyrkermotionerna.Jämför reservation 8 (kd).MotionerKristdemokraterna föreslår i kommittémotion A352yrkande 27 att regeringen tar initiativ tilltrepartssamtal mellan staten och arbetsgivar- ocharbetstagarparterna för att uppnå en ökadrepresentation av kvinnor på såväl styrelsenivå sompå ledande poster i övrigt. Tvingande lag omkvotering när det gäller representation av kvinnoroch män i styrelser i näringslivet är fel väg attgå. I yrkande 2 i samma motion betonas vikten av attkvinnor och män finns representerade i någorlundalika delar i alla beslutande församlingar. FN harriktat kritik mot hur lever upp tillkonventionen om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor (CEDAW) när det gällerandelen kvinnor på höga poster inom såväl offentligsom privat sektor. Faktorer som hämmar kvinnor attta på sig ledningsansvar bör därför kartläggas föratt sedan elimineras.Christina m.fl. (s) framhåller i motionA219 att har den största andelenförvärvsarbetande kvinnor i EU. regeringhar varit tydlig med att ska ta ett särskiltansvar för att jämställdhetsaspekter integreras isamtliga . Det räcker inte längremed att bara kämpa för rättvisa i och medsvenska förhållanden. Svenska kvinnor behöver varamed och skapa framtidens nya ideala värderingar ochförhoppningar i EU:s medlems- och kandidatländer.Det är därför angeläget att fortsätterjämställdhetsarbetet och föreslår kvinnor till olikachefsposter i EU:s olika organ.Siv Holma m.fl. (v) anser i motion A300 attregeringen bör få i uppdrag att utforma en offentligkönsuppdelad statistik över maktelitenslöneutveckling. Den bör synliggöra den s.k.folkhemseliten som näringslivet och andraelitgrupper utgör. Enligt har snittinkomsten desenaste åren ökat väsentligt mycket mer förnäringslivets toppar och "folkhemseliten" än för enindustriarbetare. Det finns demokratiskalegitimitetsproblem med denna inkomstutveckling.Vänsterpartiet anför i kommittéemotion A286 attSverige trots formell jämställdhet mellankvinnor och män är ett samhälle somsystematiskt underordnar kvinnor och överordnarmän. För att utveckla det politiskajämställdhetsarbetet måste hela samhälletinbegripas och fler verktyg skapas ochanvändas. Ett av de redan existerandeinstrumenten återfinns i omavskaffande av all slags diskriminering avkvinnor (CEDAW). Regeringen måste nu ta sittansvar och utveckla en strategi för attimplementera konventionen och aktivt arbeta föratt konventionen utvecklas till ett levandedokument som kan utgöra ett redskap för konkrethandling för organisationer, myndigheter ochpolitiska beslutsfattare på olika nivåer isamhället.Utskottets ställningstagandeKvinnors representationRepresentation, dvs. jämn fördelning av makt ochinflytande, är ett av de s.k. fokusområden somfastställts för mandatperioden (skr. 2002/03:140,2003/04:AU2). En jämn representation av kvinnor ochmän i beslutande organ är en viktig demokratifråga.För att kvinnor och män ska kunna delta och påverkasamhällsutvecklingen på lika villkor måste de vararepresenterade inom alla samhällsområden och på allanivåer och ges samma förutsättningar till reelltinflytande. Med fler kvinnor antas också kraften ijämställdhetsarbetet öka. Andelen kvinnor ipolitiken ses därför som en indikator på hur långtett samhälle har nått i fråga om jämställdhet. Meden jämn fördelning mellan könen ökar ocksåförutsättningarna för ett bredare beslutsunderlag iolika frågor.Sverige har framgångsrikt arbetat för att ökaandelen kvinnor inom politiken, vilket haruppmärksammats av , som har lovordatregeringen för de imponerande framsteg som kvinnorhar gjort i fråga om representation i det politiskabeslutsfattandet. Kvinnors representation på andraområden är dock inte lika omfattande. Som påpekats ien motion har kommittén uttryckt sin oro för attkvinnorepresentationen är fortsatt låg iverkställande och beslutsfattande positioner inomden privatekonomiska sektorn och i statligastyrelser och styrelser i statligt kontrolleradeföretag.Som framgår av den ovan redovisade bakgrundenpågår ett arbete för att öka kvinnors representationi dessa sammanhang.Könsfördelningen i statliga styrelser redovisasvarje år i budgetpropositionen. För att öka andelenkvinnor tillämpar regeringen ett system med dubblanomineringar. Av 1 243 ledamöter i statensoffentliga utredningar var kvinnor och män. Andelen kvinnliga ordförande i utredningarnavar . När det gäller chefer förmyndigheterna är regeringens målsättning att hälftenav de nyutnämnda myndighetscheferna ska vara kvinnoroch hälften män. Arbete med kvinnorepresentationbedrivs även i andra sammanhang. Här kan nämnas Women to the Top som JämO var engagerad iåren 2003-2005. Projektet avslutades i februari2005. Projektet hade som syfte att påskyndaprocessen med att få fler kvinnliga toppchefer inäringsliv och offentlig förvaltning och var ettsamarbetsprojekt med , och Grekland.Projektet riktade sig till kvinnor som ville nåhögre chefsbefattningar, till beslutsfattare iarbetslivet och till konsultföretag som rekryteradetoppchefer.Därutöver bedrivs olika projekt inom näringslivetför att kvinnors representation på ledande poster iyrkeslivet ska öka. ochSamhälle (SNS) har tillsammans med några av bildat ett utvecklingspartnerskapsom har fått namnet Utmaningen och driver toppen. Projektet syftar tillatt öka andelen kvinnor på ledande poster inäringslivet. Arbetet kommer att fortsätta undertreårsperioden 2004-2006.När det gäller kvinnors representation ibörsnoterade företags styrelser pågår som nämntsovan ett arbete i linje med vad som överenskommits iden s.k. 121-punktsöverenskommelsen mellanSocialdemokraterna, uppdragsbeskrivning ska tas fram till ensakkunnig person som ska se över möjligheterna attföreslå lagregler i syfte att åstadkomma ökadjämställdhet i börsbolagens styrelser. Utskottetvälkomnar detta initiativ.Med hänvisning till det arbete som pågår påområdet avstyrker utskottet motion A352 yrkandena 2och 27 (kd).EU-arbetetGenom Amsterdamfördraget har jämställdhetspolitikenblivit en viktig del i EU-samarbetet. Detinternationella jämställdhetsarbetet är närasammankopplat med det nationella arbetet. Sverigehar varit drivande i utvecklingen mot ökadjämställdhet i . Regeringen har tydligt gettuttryck för att man vill att ska ta ettsärskilt ansvar för att jämställdhetsaspekterintegreras i samtliga EU:s politikområden.Bland annat har som nämnts tagit initiativtill ett europeiskt jämställdhetsinstitut, . Det är viktigt att Sverigefortsätter arbeta inom EU med jämställdhetsfrågoroch att i det arbetet tar på sig enpådrivande roll. Med hänvisning till det arbete sompågår avstyrker utskottet motion A219 (s).CEDAWSverige var ett av de första länder som ratificerade1979 års om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor (CEDAW). I liksominom EU och i andra internationella sammanhang pågåren debatt och ett arbete där likabehandling ochmänskliga rättigheter står i fokus. Som utskottettidigare framhållit är skyddet mot diskriminering igrunden en fråga om mänskliga rättigheter. Ettaktivt arbete med konventionen pågår inomRegeringskansliet. Bland annat bedrivs under 2005ett informationsprojekt som riktas tillkvinnoorganisationer och andra organisationer iSverige i syfte att öka kännedomen om CEDAW och denförut omnämnda handlingsplanen från 1995.Projektet kommer att utmynna i en nationellkonferens om FN:s arbete för kvinnors ställning isamhället . Med hänvisningtill det arbete som pågår på området avstyrkerutskottet motion A286 (v).LönestatistikEn motion tar upp frågan om lönestatistik när detgäller makteliten. Förtroendefrågor är av stor viktbåde inom den politiska sfären och inomnäringslivet.