bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Forskning för ett bättre liv SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens proposition Forskning för ett bättre liv(prop. 2004/05:80) och drygt 80 motionsyrkanden av vilka knappt 30 ingår imotioner som väckts med anledning av propositionen och de övriga i motio-ner som väcktes under allmänna motionstiden hösten 2004.Trafikutskottet, näringsutskottet och bostadsutskottet har yttrat sig överpropositionen och vissa av motionerna.Regeringen redovisar i propositionen sina bedömningar av hur de ytterliga-re resurser till forskning som aviserades i budget-propositionen skall fördelas mellan olika ändamål. Av sammanlagt2,skall fördelas mellan universitetoch högskolor, medan övriga resurser i huvudsak fördelas till de tre forsk-ningsråden , för arbetsliv och socialveten-skap (Fas), för areella näringar, miljö och samhällsbyggande(Formas) och till Verket för innovationssystem (). Resurserna tilldessa statliga forskningsfinansiärer avser starka forskningsmiljöer, prioritera-de områden som skall vara medicin, teknik och forskning för hållbar utveck-ling, forskarskolor, meriteringsanställningar, industriforskningsinstitut,insat-ser för små och medelstora företag, forskningssamarbete med näringslivetsamt infrastruktur för forskning inklusive Statens ljud- och bildarkiv. Särskil-da medel riktas till genusforskning och utbildningsvetenskap.Propositionen innehåller endast två förslag som skall ta ställningtill. De gäller dels att inga nya nationella forskningsanläggningar skall inrät-tas, dels att regeringen skall få avyttra hela eller delar av aktiekapitalet idetnu statligt helägda . Utskottet tillstyrker dessa förslag.Allians för (m, fp, kd, c) framför i en gemensam motion med an-ledning av propositionen kritik mot regeringens forskningspolitik. De kritise-rar balansen mellan tillskotten till lärosätena och tillskotten tillforskningsfi-nansiärerna och vill tillföra forskning och forskarutbildning ytterligare 2miljarder kronor . Allianspartierna vill ha ett nyttsystem för pris- och löneomräkning när det gäller högskola och forskning.Utskottet föreslår avslag på samtliga yrkanden i alliansmotionen. Utskottetföreslår även avslag på samtliga övriga motionsyrkanden, av vilka ett stortantal också har avstyrkts i näringsutskottets yttrande och en motion med fyrayrkanden har avstyrkts i bostadsutskottets yttrande. Flera av yrkandena harbehandlats i även vid tidigare riksmöten.De fyra partierna i har reserverat sig tillsammans på ettantal punkter. Därutöver finns reservationer från Moderata samlingspartiet,liberalerna, och Centerpartiet.I betänkandet finns också fyra särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförs under Utskottets över-väganden föreslår utskottet att fattar följande beslut.1. Forskningspolitikens inriktningRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub11 yrkandena 1-9 och 11,2004/05:Ub293 yrkandena 15 och 18 samt2004/05:N300 yrkandena 5 och 6.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Stärkande av kunskapsklusterRiksdagen avslår motion2004/05:Ub293 yrkande 21.Reservation 2 (m, fp, kd)3. Internationellt samarbeteRiksdagen avslår motion2004/05:Ub293 yrkande 27.Reservation 3 (m, fp, kd)4. Den vetenskapliga verksamhetens värdegrundRiksdagen avslår motion2004/05:Ub473 yrkandena 1 och 2,Reservation 4 (kd)5. Tilldelning av resurser för forskning och forskarutbildninginom avgränsad del av ett vetenskapsområdeRiksdagen avslår motion2004/05:Ub473 yrkande 4.Reservation 5 (kd)6. Genusperspektiv i medicinsk forskningRiksdagen avslår motion2004/05:So598 yrkandena 1 och 2 samt2004/05:So613 yrkande 2.Reservation 6 (fp, kd, c)Reservation 7 (m) - motiveringen7. Forskning om vissa frågor eller branscherRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub6 yrkandena 1-4,2004/05:Ub7,2004/05:Ub231,2004/05:Ub468,2004/05:Kr269 yrkande 9,2004/05:MJ504 yrkande 8,2004/05:N241 yrkandena 1 och 2,2004/05:N284 yrkande 2,2004/05:N318 samt2004/05:N403 yrkande 23.Reservation 8 (c)8. Forskningssamarbetet inom EURiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub9 yrkande 1,2004/05:Ub11 yrkande 14 och2004/05:Ub355.Reservation 9 (m, fp, kd, c)9. Ett europeiskt forskningsinstitut i StrasbourgRiksdagen avslår motion2004/05:Ub5.10. Nationella forskningsanläggningarRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår om inrättande av natio-nella forskningsanläggningar. Därmed bifaller proposition2004/05:80 punkt 1.11. European Spallation Source (ESS)avslår motionerna2004/05:Ub9 yrkande 2,2004/05:N278 och2004/05:N403 yrkande 20.12. Digitalt vetenskapligt bibliotekRiksdagen avslår motion2004/05:Ub350.Reservation 10 (c)13. DoktorandtjänsterRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub10 yrkande 1,2004/05:Ub11 yrkande 12 och2004/05:Ub441 yrkande 13.Reservation 11 (m, fp, kd, c)14. Organisationen av forskarskolorRiksdagen avslår motion2004/05:Ub293 yrkande 23.Reservation 12 (m, fp, kd)15. Upphävande av 1998 årsforskarutbildningsreformRiksdagen avslår motion2004/05:Ub293 yrkande 24.Reservation 13 (m)16. Villkoren för forskarstudier på deltidRiksdagen avslår motion2004/05:Ub8 yrkande 2.17. Antagning till studier för licentiatexamenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub293 yrkande 25.Reservation 14 (m, fp)18. Forskarstuderandes inflytandeRiksdagen avslår motion2004/05:Ub276 yrkande 13.Reservation 15 (kd, c)19. Examinationsrätt i forskarutbildningen inom delav vetenskapsområdeRiksdagen avslår motion2004/05:Ub421.20. Doktorander som forskar i anslutning tillutlokaliserad utbildningRiksdagen avslår motion2004/05:N346 yrkande 3.21. Postdoktorala tjänsterRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub11 yrkande 13 och2004/05:Ub293 yrkande 26.Reservation 16 (m, fp, kd, c)22. Sabbatsår och omstartsstöd för senioraforskareRiksdagen avslår motion2004/05:Ub8 yrkande 1.23. Översyn av regelverken kring tillsättning avakademiska tjänsterRiksdagen avslår motion2004/05:Ub10 yrkande 2.24. Små och medelstora företags deltagande iforskning och utveckling (FoU)avslår motionerna2004/05:Ub8 yrkande 3 och2004/05:N300 yrkande 4.25. FoU-program i samverkan med näringslivet iövrigtRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub439 yrkande 8,2004/05:N285,2004/05:N300 yrkande 3,2004/05:N418 och2004/05:N419.26. Kommersialisering av forskningsresultatRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub8 yrkande 4,2004/05:Ub11 yrkande 10,2004/05:Ub293 yrkande 22,2004/05:N241 yrkande 7 och2004/05:N393 yrkande 27.Reservation 17 (m, fp, kd, c)27. Imego ABRiksdagen godkänner vad regeringen föreslår om att avyttra hela ellerdelar av aktiekapitalet i . Därmed bifaller riksdagenproposition2004/05:80 punkt 2.28. IndustriforskningsinstitutRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub286 yrkandena 5 och 6,2004/05:N234,2004/05:N282 yrkandena 1 och 2,2004/05:N300 yrkandena 1 och 2 samt2004/05:N413 yrkande 14.Reservation 18 (fp)29. Kravet på full kostnadstäckningRiksdagen avslår motion2004/05:Sk287 yrkande 2.30. Regionala hänsyn i forskningspolitikenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub252 yrkande 2.31. Utredning om forskningsvägarna för denkvalificerade yrkeskunskapenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub440 yrkande 12.Reservation 19 (kd)32. En vetenskaps- och framtidskommitté iriksdagenRiksdagen avslår motion2004/05:Ub8 yrkande 5.Stockholm den 2 juni 2005På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (),(), (), (), LouiseMalmström (s), (), (), (),(), (), (), Hå-kan () och ().2004/05UbU15Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI betänkandet behandlar utbildningsutskottet regeringens proposition Forsk-ning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80).Regeringen har lämnat forskningspolitiska propositio-ner till en gång varje mandatperiod. Den närmast föregående forsk-ningspropositionen avlämnades (prop. 2000/01:3, bet.UbU6, rskr. 98).Inför den nu aktuella forskningspropositionen har regeringen låtit genom-föra ett antal utredningar. I propositionen nämns betänkandena Innovativaprocesser (SOU 2003:90), KB - ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129),En ny doktorsutbildning - kraftsamling för excellens och tillväxt (SOU2004:27), Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering - prioritering(SOU 2004:53), Samspel och integration - Nationell organisation för ettintegrerat deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete (SOU2004:60) och Verksamheten vid (SOU 2004:89). Samtliga harremissbehandlats.Inom har man tagit fram Finansiering av starka forsk-ningsmiljöer - en internationell utblick (Ds 2004:21) och Innovativa Sverige- en strategi för tillväxt genom förnyelse (Ds 2004:36). Vidare har forsk-ningsråden - , för arbetsliv och socialveten-skap (Fas) och för miljö, areella näringar och samhällsbyg-gande (Formas) -, Verket för innovationssystem (), universitet, hög-skolor och ett stort antal andra myndigheter på begäran av regeringen kommitin med forsknings- och kunskapsstrategier. Dessutom har det i regeringensbedömningsunderlag ingått rapporter från , , För-svarsberedningen och Kungl. Skogs- och lantbruksakademien i samarbetemed ett stort antal intressenter inom den gröna sektorn samt från projektetTeknisk framsyn som drivs av Ingenjörsvetenskapsakademien.Tre andra utskott har lämnat yttrande över propositionen till utbildningsut-skottet, nämligen trafikutskottet (yttr. 2004/05:TU3y), näringsutskottet (yttr.2004/05:NU1y) och bostadsutskottet (yttr. 2004/05:BoU4y). Yttrandena bifo-gas detta betänkande som bilaga 2, 3 respektive 4.Med anledning av propositionen väcktes sju motioner. Dessa behandlas ibetänkandet tillsammans med ytterligare 28 yrkanden i motioner från allmän-na motionstiden . har tillsammans med sitt yttrandeöverlämnat 25 motionsyrkanden från allmänna motionstiden till utbild-ningsutskottet. Även dessa behandlas i betänkandet.Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen redovisar i forskningspropositionen sina bedömningar av hur deytterligare resurser som anvisat för forskning, utveckling och fors-karutbildning och som regeringen aviserat för sådana ändamål införåren 2006-2008 bör fördelas för att tillgodose strategiska behov inom forsk-ningen. Den sammanlagda volymen av dessa resurstillskott för perioden2005-2008 är 2,34 miljarder kronor.För 2005 har anvisat ett tillskott på . Dessamedel föreslogs i budgetpropositionen inom utgiftsområde 16 underanslag 26:11 Särskilda utgifter för forskningsändamål. vårproposi-tion (prop. 2004/05:100) har regeringen föreslagit att dessa medel på tilläggs-budget omfördelas i enlighet med de bedömningar som regeringen redovisar iforskningspropositionen.En utgångspunkt för regeringens ställningstagande har varit att skapa godaförutsättningar för kraftsamling och att säkerställa stöd till forskning av höginternationell kvalitet med hjälp av långsiktig finansiering av starka forsk-ningsmiljöer.I propositionen presenteras strategiska satsningar på de prioriterade forsk-ningsområdena medicin, teknik och forskning till stöd för hållbar utveckling.Även stöd till vissa andra områden, såsom design- och genusforskning samtutbildningsvetenskaplig forskning presenteras.Regeringen avser att anvisa medel till för att stärka forsk-ningens infrastruktur inom alla områden.En annan utgångspunkt i propositionen har varit att ge goda förutsättningarför framtidens forskare att meritera sig. Lärosätena, forskningsråden ochVerket för innovationssystem () får möjlighet att öka sina satsningarpå meriteringsanställningar för unga forskare. Dessutom tillförs forskningsrå-den och medel till forskarskolor. Lärosätenas resurser för forskningoch forskarutbildning ökar under perioden.Regeringen anser att universitet och högskolor bör upprätta handlingspla-ner för sitt arbete med att kommersialisera forskningsresultat och med teknik-överföring. Handlingsplanerna är ett led i arbetet med att skapa professionellaoch hållbara strukturer med både forskare och externa aktörer såsom forsk-ningsfinansiärer, holdingbolag och det kunskapsintensiva näringslivet. Vidaregörs bedömningen att en översyn av holdingbolagsstrukturen i syfte att för-bättra holdingbolagens möjligheter att arbeta med kommersialisering börgenomföras. Strukturen bör förstärkas med ett kapitaltillskott.I propositionen redovisas regeringens syn på samverkan mellan näringslivoch offentligt finansierad forskning samt regeringens förslag till program förforskning och utveckling (FoU) i samverkan med näringslivet. Vidare presen-teras insatser för att förbättra den strategiska kompetensuppbyggnaden vid deindustriforskningsinstitut där staten är delägare.Regeringens syn på den framtida nationella organisationen för EU:s forsk-ningssamarbete beskrivs. Det s.k. EU/bör avvecklas och verksam-heten överföras till ett sekretariat inom . Särskilt bör småföretagensmöjligheter att delta i EU:s ramprogram för forskning stödjas.I propositionen föreslås att regeringen inte längre skall besluta om nya na-tionella forskningsanläggningar. Däremot föreslås ingen förändring av orga-nisationen för de två nationella anläggningar som finns . Dessutom begärregeringen bemyndigande att avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav iImego Aktiebolag till ny huvudman. Detta bolag bedriver uppdragsforskningmed inriktning på mikroelektronikbaserade system och utvecklar nya produk-ter och processer från idé till färdig prototyp.Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiskaregeringen, och Miljöpartiet.Utskottets övervägandenEtt antal motioner som väcktes under allmänna motionstiden avserforskningsfrågor. valde att spara behandlingen av dessatill behandlingen av den aviserade forskningspropositionen, som lades fram imars 2005. Även näringsutskottet sparade ett antal yrkanden om forsknings-frågor till behandlingen av forskningspropositionen. valdesedan att överlämna dessa yrkanden till utbildningsutskottet, i samband medatt näringsutskottet yttrade sig över propositionen och de motioner som väcktsmed anledning av denna. Många av de motionsyrkanden som utbildningsut-skottet behandlar i detta betänkande är alltså ingivna innan motionärerna fåttkännedom om regeringens förslag och bedömningar.Forskningspolitikens inriktningUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandet från Alliansför (m, fp, kd, c) om forskningspolitikens inriktning. mening finns det en stor överensstämmelse mellan detmotionärerna skriver, det har beslutat och detregeringen redovisar i propositionen. Utskottet föreslår också av-slag på andra yrkanden i alliansmotionen, bl.a. om beslutsunderla-get för fördelning av forskningsresurser, forskningens frihet, nyttsystem för pris- och löneomräkning, ökade fakultetsanslag ochprinciper för fördelning mellan lärosäten samt inrättande av ett na-tionellt och medicin. Utskottet föreslår också av-slag på tre yrkanden (m) om detaljstyrning av forskningsanslag, omstatens roll i samband med forskning resp. om stärkande av kun-skapskluster och på två yrkanden (v) om behovsmotiverad forsk-ning. yrkanden om den vetenskapliga verksam-hetens värdegrund och om att högskolor skall kunna tilldelas forsk-ningsanslag för en begränsad del av ett vetenskapsområde avstyrksockså.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (m, fp, kd), 3 (m, fp, kd), 4(kd) och 5 (kd).Riksdagens tidigare beslutRegeringen föreslog i forskningspropositionen Forskning ochsamhälle (prop. 1996/97:5, bet. UbU3, rskr. 99) att följande övergripande målskulle gälla för forskningen, nämligen att* forskningen skall bidra med nya väsentliga fakta om naturen, sam-hället och kulturen och ge perspektiv på människans belägenhet iuniversum, i jordens ekosystem och i historien,** forskningen skall bidra till att bevara och utveckla hälsa, kultur,välfärd och miljö för alla individer och befolkningsgrupper i sam-hället liksom för kommande generationer,** forskningen skall bidra till ekonomisk utveckling, effektivitet i när-ingsliv och offentlig sektor samt till samhällets omställning mot enhållbar utveckling och därigenom också främja sysselsättning ochvälfärd,** forskningen skall bidra till en hög allmän utbildningsnivå och främ-ja den kulturella utvecklingen,** forskningen skall främja kritiskt tänkande och vetenskapliga för-hållningssätt i samhället och därmed främja och stärka demokratin,och** forskningen skall bidra till internationellt samarbete och fred ochtill lösningar av globala problem. *I samma proposition föreslog regeringen följande allmänna riktlinjer förforskningspolitiken:1. Forskningens inriktning skall svara mot behoven i samhället.2.3. Övergripande forskningspolitiska beslut skall fattas av statsmak-terna medan organ med sakkunskap inom berörda områden be-slutar om närmare medelsfördelning och verksamhet.4.5. Krav skall ställas på hög vetenskaplig kvalitet i den forskningsom finansieras med statliga medel.6.7. Forskningen skall komma till nytta.8.9. Högskolans samverkan med det omgivande samhället skall öka.10.11. Forskningsetiska problem och forskarnas ansvar i dessa frågorskall ges ökad uppmärksamhet.12.13. Jämställdheten inom forskningen skall öka liksom forskning medett genusperspektiv.14.15. Sambandet mellan utbildning och forskning skall stärkas.16.17. och högskolor skall förfoga över egna forsk-ningsresurser.18.19. Svensk forskning skall bidra till forskningen i världen och aktivtsamspela med forskning i andra länder.20.21. skall verka för att den EU-finansierade forskningen gerett brett stöd till utvecklingen i Europa.22.Riksdagen godkände regeringens förslag. I propositionen Vissa forsknings-frågor deklarerade regeringen att dessa mål och riktlinjer tills vidare bordeligga fast. hade inte någon annan uppfattning (prop. 1998/99:94bet. 1999/2000:UbU3, rskr. 1999/2000:9). Inte heller i den forskningsproposi-tion som regeringen lade fram , Forskning och förnyelse, före-slogs några förändringar av detta, liksom inte heller i utbildningsutskottetsbetänkande med anledning av den propositionen (prop. 2000/01:3, bet. UbU6,rskr. Den proposition som behandlas innehåller likaså inga förslag tillförändringar på dessa punkter.I propositionen Vissa forskningsfrågor lämnade regeringen också förslagom statens uppgifter inom forskningsområdet. Enligt förslaget, som riksdagengodkände, skall utveckla sin ställning som kunskapsnation. Staten harett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar till vany kunskap. Staten har ett särskilt ansvar- för att garantera forskningens frihet, och- för grundforskning och forskarutbildning.Staten skall vidare- i samverkan med kommuner och landsting främja forskning och utveck-lingsarbete till stöd för de verksamheter som bedrivs i offentlig regi, där såpåkallat,- främja forskning och utvecklingsarbete för andra samhällssektorer ochtill stöd för de politiska målen inom dessa, när det är av stor betydelse för autveckla dessa sektorer och det är befogat att staten bidrar med finansiering,- ge organisatoriska ramar för utförande av forskningen,- ge förutsättningar för deltagande i internationellt forskningssamarbete,och- utveckla former för forskningsinformation och medverka till att forsk-ningsrön kan tas till vara i alla delar av det svenska samhället.Målen för politikområdet Forskningspolitik lades fast av i decem-ber 2000 efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2000/01:1utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 100) och lyder:Målet för forskningspolitiken är att skall vara en ledandeforskningsnation, där forskning bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet.PropositionenMålen för regeringens forskningspolitik ligger fast: skall vara enledande kunskaps- och forskningsnation där forskning bedrivs med hög ve-tenskaplig kvalitet. skall enligt propositionen vara ett av världensmest FoU-intensiva länder, vilket kräver fortsatt stora insatser av både statenoch näringslivet. All forskning skall hålla hög kvalitet och forskningssats-ningarna skall rymma både bredd och specialisering.För att förverkliga visionen att skall bli mest konkurrens-kraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi måste enligt regeringensvensk forskning fortsätta att hålla världsklass. Svensk forskning måste ocksåbedrivas med öppenhet för den mångfald av frågeställningar som finns i sam-hället. skall fortsätta att vara attraktivt för internationellt forsknisamarbete och se till att få ett inflöde av ledande forskare och företag. Högakrav ställs därför på vårt forskningssystem att ge de bästa förutsättningarnaför högklassig och internationellt konkurrenskraftig forskning.Regeringen konstaterar att staten har ett tydligt och uttalat ansvar förgrundforskning. Staten har därutöver ett intresse av att stödja forskning somutgår från olika samhällssektorers behov, inklusive de behov som finns inäringslivet. I de bedömningar som regeringen redovisar i propositionen finnsåtgärder som syftar till att stödja såväl grundforskning som behovsmotiveradforskning. Propositionen innehåller också en satsning på forskarutbildningoch meriteringsanställningar för att möta behovet av framtida forskare. Dessainsatser stärker enligt regeringen såväl den grundvetenskapliga som den be-hovsmotiverade forskningen.Mång- och tvärvetenskaplig forskning behövs för att lösa olika samhälls-problem och utmaningar, skriver regeringen. Möjligheten till landvinningaräven inom grundforskningen kräver allt oftare bidrag från olika discipliner.Av stor vikt är enligt regeringen också att dialogen mellan forskare ochavnämare stärks. Det är generellt sett angeläget att de stora mängder forsk-ningsresultat som kontinuerligt produceras görs åtkomliga för samhället ochatt avnämarna å sin sida söker efter relevant information.Problemen i det svenska samhället och i världen förändras ständigt ochkräver därmed nya lösningar, som bör innehålla ett långsiktigt perspektiv.Orsakerna till problemen bör alltid stå i fokus, och detta kräver ofta forsk-ningsinsatser, anser regeringen. Det är därför viktigt att alltid ha med ettforskningsperspektiv när åtgärder inom olika områden planeras.Regeringen vill att de forskningsfinansierande myndigheterna i större om-fattning än skall samarbeta vid fördelning av resurser och även utökasin samverkan med andra forskningsfinansiärer, såsom forskningsstiftelserna.Förutsättningarna för de främsta svenska forsknings- och innovationsmiljöer-na måste förbättras och deras internationella konkurrenskraft stärkas genomprioritering och kraftsamling.Det är angeläget att universitet och högskolor stimuleras att profilera sig.Genom samarbete inom forskningen kan de komplettera varandras profileroch bygga upp verkligt starka miljöer med internationell synlighet. Ett känne-tecken för de mest framgångsrika universiteten i världen är att de förmårförena en stor frihet för forskarna med ett akademiskt ledarskap som är kapa-belt att göra strategiska vägval, heter det i propositionen.Ett framgångsrikt svenskt näringsliv med stor konkurrenskraft är enligt re-geringen en förutsättning för välfärdssamhällets fortlevnad. För att det svens-ka näringslivet även skall vara internationellt konkurrenskraftigtbehövs en fortsatt stark inriktning mot produkter och processer med kun-skapshöjd. I denna utveckling har enligt regeringen även staten en viktig roll.Sverige har en lång tradition av samarbete mellan akademisk forskningoch de stora industriföretagen. Framöver bedöms dock de små och medelstoraföretagens betydelse för ekonomin öka. Regeringen anser det därför angelägetatt samarbetet vidareutvecklas till att i större utsträckning även omfatta mindre företag och nya branscher.Som framgått i avsnittet Redogörelse för ärendet i detta betänkande avserregeringen att fördela till lärosäten och olika forsningsfinansierande myndigheter . till starka forskningsmiljöer, prioriterade områden, forskarskolor, meritringsanställningar, industriforskningsinstitut, FoU-projekt i samverkan mednäringslivet och insatser för små och medelstora företag.Tyngdpunkten i satsningen på starka forskningsmiljöer bör enligt reger-ingen ligga inom den grundläggande forskningen. Medelstillskotten är därförtill största delen riktade till .