bet · GS01JUU13 · 2005-01-25 00:00:00 — Handlingsplan mot den ekonomiska brottsligheten SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet regeringens skrivelse (2003/04:178)Handlingsplan mot den ekonomiska brottsligheten och två med anledningav skrivelsen väckta motioner. Vidare behandlas ett antal motionsyrkandenväckta under den allmänna motionstiden åren 2002-2004.Utskottet föreslår att med hänvisning till pågående ellerredan vidtagna åtgärder avslår samtliga motionsyrkanden. Utskottetföreslår också att regeringens skrivelse läggs till handlingarna.I ärendet finns sju reservationer (m, fp, kd och c) och ett särskiltyttrande (mp).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. En europeisk åklagarmyndighetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:K431 yrkande 12 och 2003/04:K416yrkande 22.Reservation 1 (fp, kd)2. ÅtalsförhandlingRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju10 yrkande 5, 2004/05:Ju412yrkande 4 och 2004/05:Ju489 yrkande 24.Reservation 2 (fp, c)3. Insatser mot ekonomisk brottslighet i taxibranschenRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju437.Reservation 3 (fp, c)4. Förverkande av av ekonomisk brottslighetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju10 yrkandena 3 och 4 samt2004/05:Ju252.Reservation 4 (fp)5. Översyn av insiderstrafflagenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Ju242 och 2003/04:Ju304.Reservation 5 (m)6. Utredning av korruptionslagstiftningenRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju10 yrkande 2.Reservation 6 (m, fp, c)7. Forskning om ekonomisk brottslighetRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju410 yrkandena 1 och 2.Reservation 7 (kd)8. MiljöbrottRiksdagen avslår motion 2003/04:Ju263 yrkandena 1 och 2.9. Andra åtgärder mot ekonomisk brottslighetRiksdagen avslår motionerna 2002/03:Ju230, 2002/03:Ju295, 2002/03:Ju368,2004/05:Ju11 yrkandena 1-3 och 2004/05:A350 yrkande 5.10. Regeringens skrivelseRiksdagen lägger skrivelse 2003/04:178 till handlingarna.Stockholm den 25 januari 2005På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), (), (), ElisebehtMarkström (s), (), (), (), (), (), (), KerstinAndersson (s) och ().Redogörelse för ärendetBakgrundI beslutade regeringen om en samlad strategi mot den ekonomiskabrottsligheten. Strategin redovisades för i skrivelse 1994/95:217.Riksdagen hade ingenting att erinra mot den framlagda strategin (bet.1994/95:JuU25, rskr. 412).Regeringen har därefter redovisat läget när det gäller den ekonomiskabrottsligheten och genomförandet av strategi i återkommandeskrivelser till (senast skr. 2001/02:40, bet. 2001/02:JuU8).Genomförandet av strategin har omfattat ett stort antal åtgärder.Flertalet av dessa har medfört en skärpt lagstiftning eller en omdaningoch utveckling av myndigheternas kompetens, arbetsmetoder och organisation.Skrivelsens huvudsakliga innehållI den nu aktuella skrivelsen presenterar regeringen en ny handlingsplanmot den ekonomiska brottsligheten. Den grundläggande inriktningen i1995 års strategi ligger fast. Uppgiften att förebygga, upptäcka, utredaoch lagföra ekobrott är en central uppgift för de berörda myndigheternaäven i fortsättningen. Handlingsplanen omfattar skärpt lagstiftning,förstärkning och effektivisering av kontroll och tillsyn, moderniseringoch anpassning av utredning och lagföring, utveckling av myndighetsstrukturen,fördjupning av internationellt samarbete samt vidareutveckling av detcentrala och lokala brottsförebyggande arbetet.De lagstiftningsåtgärder som övervägs är ett system för schablonbeskattningav småföretag, skärpta regler för bokföringsbrott och utvidgade ochsträngare regler om korruption. Vidare övervägs en anpassning avstrafflagstiftningen till informationstekniken, utvidgat förverkande avbrottsvinster samt modernare regler om insiderbrott och annatmarknadsmissbruk. Även utvidgade och skärpta regler om penningtvätt,brottssäkringav associationsrätten, bättre skydd mot varumärkesförfalskning ochpiratkopiering, en reformering av sanktionssystem ochutvidgade straffrättsliga sanktioner mot juridiska personer ingår i delagstiftningsåtgärder som övervägs.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarnaoch att i ärendet behandlade motioner avslås. Jämför reservationerna1-7 (m, fp, kd och c)En europeisk åklagarmyndighetI motionerna 2002/03:K431 (kd) och 2003/04:K416 (kd) anser motionärernaatt en europeisk åklagarmyndighet bör inrättas för bekämpande av fuskmed EU:s medel.En motion av liknande innebörd som de här aktuella behandlades i sambandmed regeringens skrivelse om den ekonomiska brottsligheten till riksmötet2000/01 (bet. 2000/01:JuU6 s. 10). Utskottet konstaterade då attinrättandet av en överstatlig europeisk åklagarmyndighet skulle kunna fåstora konsekvenser för svensk lagstiftning. Utskottet var mot denbakgrunden inte berett att ställa sig bakom ett sådant förslag.Inom EU finns redan Europeiska byrån för bedrägeribekämpning ().EU-kommissionen lade fram en grönbok om straffrättsligt skyddav Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen och inrättandet av eneuropeisk åklagare. Där drogs riktlinjerna upp för en europeiskåklagarmyndighet. hölls, med utgångspunkt i grönboken, enbred debatt på EU-nivå. För att sammanfatta detta samråd antog kommissionenår 2003 en rapport om uppföljning av grönboken. Parallellt debatteradesfrågan om inrättandet av en europeisk åklagare inom Europeiska konventeti samband med formuleringen av EU:s konstitutionella fördrag. Denslutliga formuleringen i det konstitutionella fördraget (Ds 2004:52)innebär att dagens samarbete mellan medlemsländernas åklagare inomEurojust skall kunna utvecklas till en europeisk åklagarmyndighet som isamarbete med Europol kan bekämpa brott som skadar EU:s finansiellaintressen. kan fatta ett senare beslut om attåklagarmyndigheten skall vara behörig att bekämpa grov brottslighet medgränsöverskridande inslag (artikel III-274). Det slutliga fördragetundertecknades . Fördraget träder tidigast i kraftden om det då är ratificerat av alla medlemsstater.I promemorian Fördraget om upprättande av en (Ds 2004:52) föreslås att skall godkänna fördraget. Promemorianremissbehandlas och remisstiden går ut den 22 mars 2005.Utskottet noterar att det nya fördraget öppnar en sådan möjlighet somförordas i motionen. I rådande beredningsläge är utskottet emellertidinte berett att avvika från den ståndpunkt utskottet intog när fråganbehandlades senast. Utskottet föreslår att avslår motionerna2002/03:K431 och 2003/04:K416 i dessa delar.ÅtalsförhandlingI motion Ju10 (fp) föreslås att möjligheten att införa ett system medåtalsförhandling (s.k. plea bargain) skall utredas. Sistnämnda förslagförs även fram i motion Ju412 (fp). I motion Ju489 (c) anser motionärernaatt strafflindring efter vissa vittnesmål bör utredas.I den handlingsplan som BRU (Beredningen för rättsväsendets utveckling)arbetar efter (SOU 2003:114 s. 212) framgår att frågorsom berör den absoluta åtalsplikten kommer att tas upp. Det gäller bl.a. införandet av någon form av system i syfte att skapa förutsättningarför ett snabbt och effektivt beivrande av svårutredd brottslighet, t.ex.genom att ta till vara att den misstänkte i vissa fall vill medverkai brottsutredningen. Frågan kan innebära överväganden rörandeåtalsbegränsningar och annan uppluckring av den absoluta åtalsplikten. Dessafrågor kommer att analyseras i det betänkande som förväntas vara klartvid utgången av år 2005.Utskottet anser att det med hänsyn till BRU:s pågående arbete inte behövsnågon åtgärd från sida beträffande åtalsförhandling. Utskottetföreslår att avslår motionerna Ju10, Ju412 och Ju489 i dessadelar.Insatser mot ekonomisk brottslighet i taxibranschenI motion 2003/04:Ju437 (c) anser motionärerna att straffet för taxiföraresom inte följer gällande regler bör skärpas.Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgiftatt göra en översyn av de bestämmelser som reglerar taxibranschen. Blandannat ingick det i uppdraget att analysera om åtgärder bör vidtas föratt minska den ekonomiska brottsligheten i taxibranschen. Utredningenredovisade sitt betänkande Ekonomisk brottslighet inomtaxinäringen (SOU 2004:102). Utredningen föreslår bl.a. en lagändringsom gör det möjligt att straffa personer som utför en enda olagligkörning med taxi. Någon skärpning av påföljden föreslås inte. Betänkandetskall nu remissbehandlas.Utskottet anser att det pågående arbetet inte bör föregripas, ochutskottet föreslår att avslår motion 2003/04:Ju437.Förverkande av av ekonomiska brottI motion Ju10 (fp) föreslår motionärerna att möjligheterna till förverkandeav av ekonomisk brottslighet bör utvidgas. I samma motion hävdasatt straffvärdet generellt sett bör anses högre vid organiseradbrottslighet. I motion Ju252 (s) anser motionärerna att av brottskall förverkas.Riksdagen har godkänt det inom EU upprättade utkastettill rambeslut om förverkande av , hjälpmedel och egendom somhärrör från brott (EGT C 184 , s. 3, prop. 2003/04:166, bet.2004/05:JuU5, rskr. För att bl.a. genomföra detta rambeslut pågårdet inom lagstiftningsarbete som syftar till attöka möjligheterna att förverka av brott. Ett förslag skall enligtplanerna presenteras . Ytterligare ett lagförslag somsyftar till att skall genomföra förverkandekonventionfullt ut, dvs. även vad avser förverkande av av specialstraffrättsligbrottslighet, beräknas vara klart att presentera i vår.Av 29 kap. 2 § 6 följer att det skall betraktas som enförsvårande omständighet om brottet utgjort ett led i en brottsligverksamhet som varit särskilt noggrant planlagd eller bedrivits i storomfattning och i vilken den tilltalade spelat en betydande roll.Utskottet vill inte föregripa det lagstiftningsarbete som pågår angåendeförverkande av på grund av brott. När det gäller önskemåletrörande reglerna om bestämning av straffvärde anser utskottet attgällande regler lämnar erforderligt utrymme för en nyanserad bedömning.Utskottet föreslår att avslår motion Ju10 i dessa delar ochmotion Ju252.Översyn av insiderstrafflagenI motion 2003/04:Ju304 (m) anser motionärerna att det bör göras enöversyn av insiderstrafflagen (2000:1086). I motion 2003/04:Ju242 (m)begärs en översyn av den lagen liksom en rad andra lagar som rör ekonomiskbrottslighet.Inom EU antogs och rådets direktiv2003/6/EG av om insiderhandel och otillbörligmarknadspåverkan (marknadsmissbruk), det s.k. marknadsmissbruksdirektivet.Syftet med direktivet är att säkerställa finansmarknadernas integriteti EU och att höja investerarnas förtroende för dessa marknader. Utöverskärpningar av förbuden mot bl.a. insiderhandel innehållermarknadsmissbruksdirektivet också bestämmelser som skall förebygga olika formerav missbruk av marknaderna samt underlätta upptäckt och utredning avsådant missbruk. Sammanfattningsvis kommer genomförandet av direktivetatt innebära en ökad harmonisering av insiderlagstiftningen inom EU ochmer ingripande bestämmelser i flera avseenden.Regeringen tillkallade en utredare med uppdragetatt lämna förslag om hur marknadsmissbruksdirektivet kan genomföras iSverige. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandetMarknadsmissbruk (SOU 2004:69). Utredningen har bl.a. gjort en översynav lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiellainstrument. Vad gäller möjligheten att bedriva aktiehandel för personermed insynsställning föreslår utredningen att det nuvarande förbudet mots.k. korttidshandel för personer med insynsställning i börsbolag tasbort. I stället föreslår utredningen att det införs ett generellt förbudför samma personkrets att över huvud taget handla med bolagets aktierunder en månad före varje delårsrapport (inklusive bokslutskommunikénför helåret). Betänkandet remissbehandlades , ochavsikten är att en proposition skall lämnas till i mars 2005.Utskottet anser att motionsönskemålet rörande insiderstrafflagen fåranses vara tillgodosett med den ovan beskrivna utredningen. Utskottetkan inte se några behov av någon total översyn av alllagstiftning som kan ha betydelse för att bekämpa ekonomisk brottslighet.Utskottet föreslår att avslår motionerna 2003/04:Ju242 och2003/04:Ju304.Utredning av korruptionslagstiftningenI motion Ju10 (fp) anser motionärerna att bestämmelserna om mut- ochbestickningsbrott skall utredas.Den s.k. har redovisat sitt arbete ibetänkandet Näringslivet och förtroendet (SOU 2004:47). Kommissionenförordar där en översyn av bestämmelserna om mutbrott och bestickning.Enligt kommissionen är reglerna otydliga framför allt i fråga ominnebörden av begreppet otillbörlig belöning. Förslagen har remissbehandlatsoch regeringen överväger nu om kommissionens förslag på det aktuellaområdet skall genomföras.Mycket av regeringens arbete vad avser korruptionsbekämpning är fokuseratkring internationella åtaganden, främst inom ochFN. deltar också aktivt i det fortlöpande utvärderingsarbetetav tidigare åtaganden inom och inom OECD.Den 1 juli 2004 trädde de ändringar i kraft som regeringen föreslog iprop. 2003/04:70 straffrättsliga konvention mot korruptionm.m. 2003/04:JuU21). Ändringarna var föranledda av Europarådetsstraffrättsliga och civilrättsliga konventioner mot korruption medtilläggsprotokoll till den straffrättsliga konventionen. De nya reglernainnebär bl.a. att den personkrets som omfattas av bestämmelserna ombestickning och mutbrott utvidgas och att straffskalan blir densammaför de båda brotten.I december 2003 undertecknades FN:s konvention mot korruption. Konventionenär den första globala konventionen inom korruptionsbekämpningen. Deninnehåller bestämmelser om bl.a. kriminalisering av korruptionsbrott,internationellt rättsligt samarbete och återförande av egendom. Sverigestillträde till konventionen bereds inom Justitiedepartementetmed sikte på ratifikation av konventionen under år 2005.Motioner av liknande innebörd som den här aktuella avslogs under våren2004 i samband med ovan anförda lagstiftningsärende (bet. 2003/04:JuU21s. 9 f.). Då delade utskottet inte motionärernas uppfattning att gällandebestämmelser är otydliga och svåra att tillämpa. Även om domstolspraxisär sparsam hade det inte framkommit något som tydde på att bestämmelsernainte uppfyller sitt syfte. Utskottet anförde att arbetet mot korruptiontill stor del bedrivs på internationell nivå. Utskottet ansåg att desvenska bestämmelserna om bestickning och mutbrott uppfyllde de kravsom ställs i konventioner och andra internationella instrument på området.Sverige har också fortlöpande utvärderats, t.ex. inom ramen för samarbeteti genom Gruppen av stater mot korruption (GRECO) och i ,varvid vår lagstiftning har ansetts tillgodose de krav som deinternationella åtagandena ställer.Utskottet konstaterar att Förtroendekommissionen företagit en sådanöversyn som efterfrågas i motionen och att det förslaget bereds iRegerings-kansliet. Resultatet av det arbetet bör inte föregripas. Utskottetavstyrker motion Ju10 i denna del.Forskningen om ekonomisk brottslighetI motion 2003/04:Ju410 (kd) anser motionärerna att den svenska forskningenom ekonomisk brottslighet bör utvecklas. I motionen föreslås också bl.a. en kartläggning av skalbolagsaffärernas omfattning.År 1998 fick BRÅ regeringens uppdrag att bygga upp ekobrottsforskningeni landet. gav BRÅ ut en skrift (Bokslut: BRÅ:s satsningpå ekobrottsforskning 1998-2002), som innehåller en redovisning avresultatet med hänvisningar till en rad forskningsrapporter.Som framgår av regeringens skrivelse har en särskilt utredare under år2004 redovisat en översyn av BRÅ:s verksamhet (Brottsförebyggandekunskapsutveckling, SOU 2004:18). Utredningen har bl.a. gjort en översiktligkartläggning av behovet som rättsväsendets myndigheter redovisat närdet gäller forsknings- och utvecklingsverksamhet på det kriminalpolitiskaområdet. Betänkandet har remissbehandlats och bereds för närvarandeinom Justitiedepartementet.Utskottet delar i och för sig uppfattningen att det är viktigt medforskning om ekonomisk brottslighet. Utskottet kan också konstatera attBRÅ genomfört ett omfattande arbete på området. Som regeringen anförthandlar det nu bl.a. om att använda forskningsresultaten på ett bättresätt i brottsbekämpningen. Här noterar utskottet att frågan om hurforskningen på detta område skall utvecklas bereds iRegeringskansliet. Något initiativ från behövs alltså inte.Utskottet anser vidare att det inte bör ankomma på att uttalasig om vilka forskningsprojekt som bör prioriteras. Med det anfördaföreslår utskottet att avslår motion 2003/04:Ju410.MiljöbrottI motion 2003/04:Ju263 (kd) föreslås olika åtgärder för att bekämpaillegala oljeutsläpp.EU:s transportministrar träffade en politisk överenskommelseom nya regler för påföljder vid brott som gäller förorening från fartyg.Direktivet går längre än den internationella konventionen för skydd avhavsmiljön från sjöfartens miljöpåverkan () genomatt EU tar bort vissa undantagsregler. Enligt uppgift från Näringsdepartementetinnebär detta att de personer som ansvarar för olagliga utsläpp av oljaoch andra skadliga ämnen kommer att drabbas av skärpta påföljder.Europaparlamentet skall nu yttra sig om förslaget för att sedan samrådamed ministerrådet om en slutlig lagtext.Utskottet konstaterar att det inom EU pågår ett arbete som syftar tillatt förbättra möjligheterna att bekämpa olagliga oljeutsläpp. Dettaarbete bör inte föregripas. Utskottet föreslår att avslårmotion 2003/04:Ju263.Andra åtgärder mot ekonomisk brottslighetI motionerna 2002/03:Ju230, 2002/03:Ju295, 2002/03:Ju368, Ju11 och A350efterfrågas också åtgärder för att bekämpa den ekonomiska brottsligheten.I huvudsak går förslagen ut på ändringar på skatteområdet.Utskottet konstaterar att regeringens skrivelse innehåller en utförligredogörelse för det arbete som pågår för att bekämpa ekonomiska brott.Såvitt gäller åtgärder på skatteområdet noterar utskottet bl.a. attdet övervägs ett system för schablonbeskattning av småföretag, s.k.entreprenadavdrag i bygg- och anläggningsbranschen samt möjligheter förskattebrottsenheterna att använda processuella tvångsmedel. Utskottetanser inte att det behövs några åtgärder med anledning av här aktuellamotioner. Utskottet föreslår att avslår motionerna 2002/03:Ju230,2002/03:Ju295, 2002/03:Ju368, Ju11 och A350.ÖvrigtI övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning av skrivelseneller motionerna.Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse tillhandlingarna.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. En europeisk åklagarmyndighet, punkt 1 (fp, kd)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en europeisk åklagarmyndighet. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2002/03:K431 yrkande 12 och 2003/04:K416 yrkande22.StällningstagandeVi anser att det behövs särskilda åtgärder för att skydda EU:s finansiellaintressen. Särskilt angeläget är det att motverka brott inom EU:sinstitutioner eftersom sådana brott skadar EU:s trovärdighet. Trots attbedrägerimyndigheten utför ett gott arbete räcker det inte till.Ett sätt att trappa upp kampen mot sådan ekonomisk brottslighet är attinrätta en fristående europeisk åklagarmyndighet som skall ha befogenhetatt utreda och agera som åklagare i nationella domstolar beträffande debrott som rör EU:s verksamhet.Det ankommer på regeringen att inom EU verka för inrättandet av eneuropeisk åklagarmyndighet med denna uppgift.2. Åtalsförhandling, punkt 2 (fp, c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation om åtalsförhandling. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2004/05:Ju10 yrkande 5, 2004/05:Ju412 yrkande 4 och 2004/05:Ju489yrkande 24.StällningstagandeVi anser att det behövs åtgärder för att öka effektiviteten hos debrottsbekämpande myndigheterna, t.ex. att mjuka upp den s.k. absolutaåtalsplikten. Systemet med åtalsförhandling finns i flera andra rättssystem.Åtalsförhandling innebär en möjlighet att undvika åtal i vissa delarom skuldfrågan ändå kan utredas.Ett system med åtalsförhandling och kronvittnen bör utredas med syfteatt effektivisera rättsprocessen, inte minst när det gäller kompliceradeekomål och organiserad brottslighet. Det ankommer på regeringen attvidta åtgärder med anledning av vad som här anförts.3. Insatser mot ekonomisk brottslighet i taxibranschen, punkt 3 (fp,c)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om insatser mot ekonomisk brottslighet itaxibranschen. Därmed bifaller motion 2003/04:Ju437.StällningstagandeDet finns flera anledningar till att taxiverksamhet utan tillstånd ären oönskad företeelse, det är otryggt för kvinnor, det leder tillundandragna skatter och orättvis konkurrens m.m. Flera lokala projekt hararbetat med att försöka begränsa denna verksamhet som dock har en tendensatt bara flytta till en annan ort. För att komma åt problemet på djupetbehövs en straffskärpning. Det är nödvändigt att straffen höjs kraftigtför de nu aktuella taxiförarna.Det ankommer på regeringen att beakta vad som anförts i samband meddet beredningsarbete som sker med anledning av betänkandet SOU 2004:102.4. Förverkande av av ekonomisk brottslighet, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om förverkande av av ekonomisk brottslighet.Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju10 yrkandena 3 och 4samt 2004/05:Ju252.StällningstagandeVi anser att de förslag som aviseras i skrivelsen inte är tillräckligautan att det krävs kraftfullare åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten.Här handlar det bl.a. om en generell straffskärpning. För att komma åtden organiserade brottsligheten måste man härutöver koncentrera sig påvinsterna. Förverkande av av ekonomisk brottslighet är väsentligt.Möjligheterna till detta bör utökas så att man även kan komma åt sådanamedel som bara kan härröra från brottslig verksamhet. Så kallat utökatförverkande bör vara möjligt när det gäller omfattande brottslighet.Det ankommer på regeringen att beakta vad som här anförts i samband meddet pågående beredningsarbetet rörande förverkande. Regeringen bör ocksåtillsätta en utredning för att se över straffskärpningsreglerna i 29kap. Översyn av insiderstrafflagen, punkt 5 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om översyn av insiderstrafflagen. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Ju242 och 2003/04:Ju304.StällningstagandeAtt värdepappersmarknaden fungerar är av stor betydelse för förtroendetför hela marknadsekonomin. En välfungerande värdepappersmarknad förutsätteratt de som har en närmare insyn i olika bolag inte utnyttjar deninformation de fått för egen . Vi anser att diskretionär förvaltningbör förbjudas beträffande sådana värdepapper där ägaren omfattas avinsiderstrafflagen. Vi anser också att de lagar som gäller bekämpandetav den ekonomiska brottsligheten bör samordnas.Det ankommer på regeringen att beakta vad som anförts inom ramen förberedningen av utredningen om marknadsmissbruk. Regeringen bör vidareges i uppdrag att göra en översyn av all lagstiftning som tar sikte påden ekonomiska brottsligheten.6. Utredning av korruptionslagstiftningen, punkt 6 (m, fp, c)av (), (), (), TorkildStrandberg (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om utredning av korruptionslagstiftningen.