bet · GS01UU11 · 2005-04-26 00:00:00 — politik för humanitärt bistånd behandlar i detta betänkanderegeringens skrivelse 2004/05:52 Regeringens politikför humanitärt bistånd samt följdmotioner tillskrivelsen. De frågor som tas upp i betänkandetinnefattar bl.a. mål och utgångspunkter för dehumanitära biståndsinsatserna, utvärdering,internationella humanitära biståndsinsatser ochbehovet av kunskapsuppbyggnad rörande katastrofer.Utskottet värdesätter regeringens redovisning iskrivelsen och konstaterar att den redovisadepolitiken står i överensstämmelse med den avriksdagen fastslagna svenska politiken för globalutveckling.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs tillhandlingarna och att motionerna avslås.Till betänkandet har fogats 2 reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Mål och utgångspunkter m.m. förpolitiken för humanitärt biståndRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U6yrkande 5, 2004/05:U7 i denna del och2004/05:U8 yrkandena 1, 2, 4, 9 och 10.2. Vissa aspekter på internationellahumanitära biståndsinsatserRiksdagen avslår motionerna 2004/05:U6yrkandena 1-4, 2004/05:U7 i denna del och2004/05:U8 yrkandena 3, 5 och 6.3. Avdragsrätt för gåvor till ideellabiståndsorganisationerRiksdagen avslår motion 2004/05:U8 yrkande 8.Reservation 1 (fp, kd)4. Omfördelning mellan SidasanslagsposterRiksdagen avslår motion 2004/05:U8 yrkande 7.Reservation 2 (m, fp, kd)5. Vissa andra frågor om resurser förkatastrofinsatser m.m.Riksdagen avslår motion 2004/05:U6 yrkandena 6och 7.6. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2004/05:52 tillhandlingarna.Stockholm den 26 april 2005På utrikesutskottets vägnarUrban AhlinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: UrbanAhlin (s), i (m), BerndtEkholm (s), (), (), (), (), AgneHansson (c), (), (), (), (), AnitaJohansson (s), (), Sermin Özürküt(v) och ().2004/05UU11Redogörelse för ärendetUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /05:52 Regeringens politik förhumanitärt bistånd och tre kommittémotioner somväckts med anledning av denna.I skrivelsen redovisas mål, utgångspunkter ochverktyg för politiken för humanitärt bistånd.Regeringen konstaterar att omfattningen på deninternationella humanitära biståndsverksamhetenvuxit väsentligt . Nyaansatser i det internationella samfundets svar påinternationella kriser har enligt skrivelsen medförtdelvis nya förutsättningar för sambandet mellanhumanitärt bistånd samt politisk och militärverksamhet i en kris. Fler aktörer och ökadbiståndsvolym har lett till större samordningsbehovför att säkerställa effektivitet. I skrivelsenbetonas vikten av att klargöra det humanitärabiståndets förhållande till andra delar av detinternationella samfundets svar på internationellakriser.Några av de motionsförslag som avlämnats medanledning av skrivelse 2004/05:52 om humanitärtbistånd hänger samman också med en annan skrivelsesom utrikesutskottet avser att behandla under våren2005. Det gäller skrivelse 2004/05:95 iFörenta nationerna 2003-2004, vilken berörs på någrahåll i detta betänkande.Regeringens beslut om att överlämna skrivelse2004/05:52 till fattades den 16 december2004, före flodvågskatastrofen iSydostasien. Efter denna katastrof har företrädareför regeringen i början av 2005i utskottet och i kammaren redovisat uppgifter omhumanitära biståndsinsatser med anknytning tillkatastrofen liksom om återuppbyggnadsinsatser ochupprättande av varningssystem i de drabbadeområdena.Vid utskottets sammanträde den 5 april 2005redogjorde statssekreteraren i UtrikesdepartementetAnnika Söder med medarbetare för frågor rörande EU:sbistånd. lämnade finansminister biståndsminister vid ett gemensamtframträdande inför finans- och utrikesutskotten enredogörelse för frågor som kommer att behandlas påvårmötena i och Internationellavalutafonden, IMF. I detta betänkande återges vissaupplysningar som lämnades i dessa sammanhang.Utskottets övervägandenMål och utgångspunkter m.m. förpolitiken för humanitärt biståndSkrivelsenRegeringen redogör för mål, utgångspunkter ochverktyg för politiken för humanitärt bistånd.Målet för politiken för humanitärt bistånd är attbidra till att rädda liv, lindra nöd ochupprätthålla mänsklig värdighet, till förmån förnödlidande människor som har utsatts för, eller stårunder hot att utsättas för, väpnade konflikter,naturkatastrofer eller andra katastrofliknandeförhållanden.Politiken skall medverka till uppfyllandet avmålet för det internationella utvecklingssamarbetet,vilket är att bidra till att skapa förutsättningarför fattiga människor att förbättra sinalevnadsvillkor, och därmed också till detövergripande målet för den samlade politiken förglobal utveckling, dvs. att bidra till en rättvisoch hållbar global utveckling.Utgångspunkten är att de svenska statsmakternaskall kunna bistå med hjälp i de fall där stateneller samhället i övrigt i ett katastrofutsatt landinte kan eller vill möta de humanitära behov somuppstår, i enlighet med folkrätten och med etableradpraxis inom det internationella humanitärabiståndet.De verktyg som regeringen använder vidgenomförandet av sin politik är opinionsbildning ochdiplomati, finansiellt stöd till humanitäraorganisationer för genomförande av humanitärabiståndsinsatser och upprätthållande av en beredskapatt medverka med statlig personal och egendom igenomförande eller understödjande av sådanainsatser.I skrivelsen preciserar regeringen sin syn påbegreppet humanitärt bistånd. Detta avser insatserför att rädda liv, lindra nöd och upprätthållamänsklig värdighet, till förmån för nödlidandemänniskor som har utsatts för, eller står under hotatt utsättas för, väpnade konflikter,naturkatastrofer eller andra katastrofliknandeförhållanden.I väpnad konflikt avses det humanitära biståndetfrämst inriktas på civilbefolkningen, men ävenmedlemmar av väpnade styrkor som inte längre deltari stridigheter, såsom sårade och sjuka, kaninnefattas. Vid naturkatastrofer och andrakatastrofliknande förhållanden avses den utsattabefolkningen.Med andra katastrofliknande förhållanden avserregeringen akuta utbrott av smittsamma sjukdomar,industriolyckor och andra större teknologiskamissöden, omfattande miljöolyckor, och andraförhållanden som väsentligt åsidosätterbefolkningsgruppers eller hela samhällensförsörjnings- och överlevnadsmekanismer.Humanitära biståndsinsatser lämnas i form avmateriellt bistånd och skydd.Sveriges humanitära biståndspolitik bygger på dehumanitära principerna om humanitet, opartiskhet,neutralitet och oberoende.Med humanitet avses att mänskligt lidande böravhjälpas varhelst det uppstår. Med opartiskhetavses att det humanitära biståndet skall bestämmaspå grundval av nödlidande människors behov, utanåtskillnad med avseende på annan egenskap såsom kön,folkgruppstillhörighet, religion eller politiskåskådning. Med neutralitet avses i detta sammanhangatt det humanitära biståndet och de som genomför ochstöder detta inte får ta ställning i väpnad konflikteller politiskt betonad meningsmotsättning där enhumanitär biståndsinsats genomförs. Med oberoendeavses oavhängighet från de icke-humanitära hänsynsom givande, mottagande eller andra parter kan ha iförhållande till den kris där humanitärt biståndgenomförs.MotionernaI kommittémotion 2004/05:U8 (fp) yrkande 1 framhållsatt demokrati bör vara det övergripande målet förden svenska politiken för global utveckling. Enförändring av biståndspolitiken i denna riktningskulle kunna leda till minskat behov av humanitärabiståndsinsatser. En biståndspolitik som hardemokrati som övergripande mål kan undanröjaorsakerna till konflikter och svält och därmedundvika mänskligt lidande. Demokrati kan leda tillatt respekt för mänskliga rättigheter främjas,miljöförstöring motverkas och att påtvingadeinternationella och nationellabefolkningsomflyttningar långsiktigt förhindras.Likaså minskar risken för krig mellan länder.Det humanitära biståndet skall enligt yrkande 2inte vara beroende av enskilda länders vilja tillpolitiska reformer. I totalitära stater bör docksådant bistånd så långt möjligt inte kanaliseras viaregimen utan i stället genom FN eller via andraerkända internationella organisationer.Det är enligt yrkande 4 viktigt att klargöraskillnaden mellan kortsiktigt humanitärt bistånd ochlångsiktigt utvecklingssamarbete. Långsiktigautvecklingsinsatser - ett aktuellt exempel är ettvarningssystem för tsunamier - bör finansieras viaordinarie biståndsbudget och inte genom medelavsedda för katastrofinsatser.Den s.k. CNN-effekten måste enligt yrkande 9motarbetas. Behoven - inte massmediernasuppmärksamhet eller populism - måste styra dethumanitära stödet dit där det behövs allra bäst.Regeringen bör i internationella sammanhang ständigtpåtala vikten av neutrala bedömningar vidfördelningen av humanitärt bistånd liksom attengagemanget måste fortsätta när kamerorna stängtsav. I framtida regeringsskrivelser bör kriterier ochprioriteringar för det humanitära stödet redovisas.Insatserna efter exempelvis en naturkatastrofinnefattar på bl.a. återuppbyggnad avbostäder. Återuppbyggnadsarbetet måste enligtyrkande 10 kännetecknas av ett preventivt fokus såatt man bistår i att lära av de kunskaper som andraländer inhämtat när det gäller att skapa säkrarelivsmiljöer. bör framhålla vikten av ettsådant fokus i samband med återuppbyggnadsarbete.Vikten av att finna stöd till lokalt förankradkonflikthantering och försoningsarbete betonas ikommittémotion 2004/05:U6 (kd) yrkande 5.I kommittémotion 2004/05:U7 (c) i denna del förespråkas enutvärdering av effekterna av det svenska humanitärabiståndet, innefattande prioriteringar ochförbättringsförslag.Bakgrunden till förslaget är att regeringensskrivelse /05:52 är daterad den 16 december2004, alltså innan flodvågskatastrofen iSydostasien ägde rum. Motionärerna framhåller attregeringen knappast kunde ana att frågor omhumanitära biståndsinsatser skulle bli högaktuellaendast efter att skrivelsen lämnatstill riksdagen.Det mål som regeringen anger för politiken förhumanitärt bistånd har prövats hårt efterjordbävningen i . Det är svårt attvärdera, granska och komma med förslag tillförbättringar av de humanitära biståndsinsatserna,menar motionärerna. De betonar att humanitärtbistånd snabbt skall kunna lämnas vid katastroferoavsett var dessa äger rum eller vilka personer somdrabbas. Prioriteringarna för det humanitärabiståndet måste vara klara från början. Regeringenbör återkomma till med en utvärdering avdet humanitära biståndet.UtskottetUtskottet värdesätter den redovisning om mål,utgångspunkter och verktyg i regeringens politik förhumanitärt bistånd som lämnas i skrivelse 2004/05:52Regeringens politik för humanitärt bistånd.Utskottet anser att den redovisade politiken står iöverensstämmelse med den av fastslagnasvenska politiken för global utveckling (prop.2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112)liksom med det övergripande målet för den samladepolitiken för global utveckling, att bidra till enrättvis och hållbar global utveckling.Den i skrivelsen redovisade politiken förhumanitärt bistånd är tydlig och väl avvägd. bör den bidra till att rädda liv, lindranöd och upprätthålla mänsklig värdighet, till förmånför nödlidande människor som har utsatts för, ellerstår under hot att utsättas för, väpnade konflikter,naturkatastrofer eller andra katastrofliknandeförhållanden.Det humanitära biståndet har enligt utskottetsuppfattning ett stort utrymme att fylla såväl ifredsuppbyggande arbete som i utvecklingssamarbete.Detta framhöll utskottet också i sinaställningstaganden till politik för globalutveckling i betänkande 2003/04:UU3.Endast efter det att regeringensskrivelse lämnats till ägdeflodvågskatastrofen i rum. Genom denfick vi en påminnelse om hur plötsligt helatillvaron kan förändras. Naturkatastrofer ochkonflikter kan skapa behov av humanitärtstöd och återuppbyggnadsarbete.För närvarande pågår arbetet i kommissionen förutvärdering av nationell krishanteringsförmåga medanledning av naturkatastrofen i (dir. 2005:3).Utskottet förutsätter att sådana slutsatser frånutvärderingen som kan ha betydelse för att förbättrade humanitära biståndsinsatserna kommer att beaktas.Utskottet instämmer i uppfattningen i kommittémotion2004/05:U8 (fp) yrkandena 2 och 9 att det humanitärabiståndet inte skall vara beroende av enskildaländers vilja till politiska reformer och att detmåste vara behoven - inte uppmärksamheten i mediernaeller liknande - som är avgörande för var dehumanitära insatserna sätts in.Utskottet vill erinra om att det i regeringensskrivelse uttryckligen anges att "avgörande förhuruvida en [humanitär] insats skall göras är dennödlidande människans behov av materiellt bistånd,skydd eller bådadera". Detta är en uppfattning somutskottet tillfullo delar. Av skrivelsen framgår -vilket nämnts ovan - att humanitärabiståndspolitik bygger på de humanitära principernaom humanitet, opartiskhet, neutralitet ochoberoende. I skrivelsen slås också fast att FN haren grundläggande och unik uppgift att leda ochsamordna internationella humanitära insatser.När det gäller uppfattningen att behov - inteuppmärksamhet i medier - skall vara avgörande för ombistånd lämnas konstaterar utskottet att ,, , Västbankenoch samt var de fem störstamottagarländerna för det humanitära bistånd somkanaliserades via Sida 2004.I den aktuella motionen föreslås som framgått attregeringen skall redovisa kriteriernaför prioritering av det humanitära stödet.Utskottet ser positivt på att regeringen beslutatom riktlinjer för Sidas arbete för humanitärtbistånd. Dessa riktlinjer beslutades somskrivelsen om humanitärt bistånd, skr. 2004/05:52,och gäller som övergripande anvisning förmyndighetens arbete på området. Utöver riktlinjernakan regeringen fatta beslut som gäller som särskildanvisning för Sidas arbete i enskilda länder ellertematiska frågor inom det humanitära biståndet. Tilldetta kommer de anvisningar som regeringen ger viaregleringsbrev.Av regeringens riktlinjer framgår bl.a. följande:Sida avsätter medel för humanitära aktiviteterbaserade på humanitära behov. Dessa behov påvisasoch fastställs av ,Internationella rödakors- ochrödahalvmånerörelsen, humanitära enskildaorganisationer och andra organisationer verksammainom det humanitära biståndet, eller, i synnerhetvad avser naturkatastrofer, myndigheter i detland där behoven uppstår. I sin beredning avbeslut skall Sida göra avvägningar mellan behoveni akuta och kroniska kriser i ett globaltperspektiv och tillse att medel riktas ditbehoven bedöms vara relativt störst. Dettaförutsätter en nära dialog medsamarbetsorganisationerna på olika nivåer ochkontinuerlig uppföljning av aktuella kriser ifält. En viktig princip är att Sida skall gestörsta möjliga handlingsfrihet åt de humanitäraorganisationerna. Sida skall därför minimeraöronmärkning av bidrag samt lämna finansiellabidrag kontant. Vidare skall Sida tillseberedskap att kunna finansiera humanitärainsatser under hela året.I sina beslut om finansiellt stöd skall Sidasärskilt stödja de multilaterala mekanismer somfinns för samordning och genomförande avinternationella humanitära biståndsinsatser, isyfte att förstärka effektiviteten i det samladeinternationella gensvaret på humanitära kriser.Sida skall härvidlag finansiera humanitärverksamhet genom att svara på appeller från FN:shumanitära organisationer, samt Internationella rödakors-och rödahalvmånefederationen genom Svenska RödaKorset. Fördelning av medel för länder ochregioner skall ske inom ramen för en nära dialogmed organisationerna.En särskild samrådsgrupp för katastrofbistånd finnsinrättad mellan Sida och Utrikesdepartementet.Gruppen har möten ungefär ochdiskuterar då aktuella frågor, exempelvisförfrågningar från internationella humanitära organ.I gruppen utbyts också information om beslut omfinansiering av humanitära insatser.Utskottet noterar att regeringen i 2005 årsregleringsbrev för Sida delat upp verksamhetsområdetInternationellt utvecklingssamarbete i tioverksamhetsgrenar, varav en avser humanitärainsatser och konfliktrelaterad verksamhet.Målet för de humanitära insatserna återges iregleringsbrevet:Sida skall bidra till att rädda liv, lindra nödoch upprätthålla mänsklig värdighet till förmånför nödlidande människor som har utsatts föreller står under hot att utsättas för väpnadekonflikter, naturkatastrofer och andrakatastrofliknande förhållanden.I fråga om återrapportering från Sida avseendehumanitära insatser anges i regleringsbrevet för2005 att myndigheten skall redovisamedelsutnyttjande fördelat på katastrofförebyggandeinsatser och insatser avseende katastrofberedskap,nödhjälp, tidig återuppbyggnad samt metodutvecklingoch utvärdering. Samråd mellan () om insatsersom finansieras över Sidas anslagspost förhumanitära insatser och konfliktrelaterad verksamhetäger rum i den ovannämnda samrådsgruppen förkatastrofbistånd. I denna grupp redovisasfortlöpande också anslagsförbrukningen.Det kan i sammanhanget även nämnas att det iregleringsbrevet, när det gäller anslagsposten förhumanitära insatser och konfliktrelateradverksamhet, anges att den i huvudsak skall bekostainsatser under katastroftillstånd. Imindre utsträckning kan anslagsposten bekostainsatser för förebyggande av och beredskap förfrämst naturkatastrofers skadeverkningar samt tidigaåteruppbyggnadsinsatser under eller efter upphörandeav katastroftillstånd. Samtliga bidragtill FN:s samlade humanitära appeller (ConsolidatedInter-Agency Appeals, CAP) skall belastaanslagsposten. Den får i mindre utsträckninganvändas till metodutveckling och utvärderingrörande humanitära insatser.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotion /05:U8 (fp) yrkandena 2 och 9.Vad som redovisats har bäring också påkommittémotion 2004/05:U8 (fp) yrkande 4 där viktenav att klargöra skillnaden mellan kortsiktigthumanitärt bistånd och långsiktigtutvecklingssamarbete framhålls.I regeringens skrivelse 2004/05:4 politikför global utveckling - den första avrapporteringenav regeringens arbete i riktning mot en samstämmigpolitik för global utveckling - konstaterarregeringen att det humanitära arbetet skiljer sigfrån det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Iskrivelsen anges följande:[Humanitära] insatser görs helt på grundval av dehumanitära grundprinciperna - opartiskhet,neutralitet och oberoende - och utgår från denhumanitära rätten. I beslut om enpolitik för global utveckling betonas att dethumanitära arbetet bör stärkas. hardärför fortsatt att vara drivande i detinternationella arbetet kring gott givarskap föratt öka effektiviteten och samstämmigheten igivarländernas agerande och för att förbättrasamordningen mellan de olika humanitäraaktörerna. Det förblir viktigt att värna om deninternationella humanitära rätten, verka för attstärka skyddet av civila, förbättra samordningenoch FN:s möjligheter att agera och leda insatser,stärka hanteringen och finansieringen avövergångsskeden mellan kris och återhämtning samtstärka finansieringen. verkar för attEU:s humanitära verksamhet utvecklas iöverensstämmelse med FN:s humanitära verksamhet.Också i regeringens riktlinjer till Sida förhumanitärt bistånd, vilka nämnts ovan, förs ettresonemang om gränsdragningen - liksom sambandet -mellan humanitär verksamhet och långsiktigtutvecklingssamarbete. Där sägs bl.a.:Internationella insatser för att bygga beredskapför främst naturkatastrofer och minska risker ochutsatthet kräver samverkan mellan olikasamhällssektorer, myndigheter och aktörer. Medutgångspunkt i erfarenheterna från den humanitäraverksamheten söker Sida integrera förebyggandeåtgärder och riskanalyser i det långsiktigautvecklingssamarbetet. En mindre del av dethumanitära anslaget skall också kunna användasför att bygga upp internationellkatastrofberedskap, framför allt inom deninternationella rödakors- ochrödahalvmånerörelsen samt inom ramen för FN:shumanitära organ. Likaså bidrar Sida tillmetodutveckling och samverkan till förmån förarbete för att minska riskerna för främstnaturkatastrofer med omfattande humanitärakonsekvenser.I syfte att stärka förutsättningarna förhållbar utveckling och möjliggöra för samhällenatt återhämta sig från katastrofer skall Sidabekosta återuppbyggnad och andra insatser iövergången mellan katastrofförhållanden ochlångsiktig utveckling. Sådana insatser bekostas iförsta hand genom utvecklingssamarbetet menskall, för att säkerställa flexibilitet, ocksåkunna belasta det humanitära anslaget.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion2004/05:U8 (fp) yrkande 4.När det gäller uppfattningen i motion 2004/05:U8(fp) yrkande 1 att demokrati bör vara detövergripande målet för svenskt utvecklingssamarbetevill utskottet peka på att denna fråga tidigarevarit föremål för riksdagsbehandling. Utskottethänvisar här till betänkandena /04:UU3 Sverigespolitik för global utveckling och 2004/05:UU2Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Det finns också anledning att erinra om attutskottet uttryckligen slagit fast att demokrati ochgod samhällsstyrning utgör ett grundläggandehuvuddrag i politiken för en rättvis och hållbarglobal utveckling. I betänkande 2003/04:UU3poängterade utskottet att betydelsen av demokratioch god samhällsstyrning inte hade lyfts framtillräckligt i tidigare utvecklingsansträngningar.Utskottet framhöll att demokrati, mänskligarättigheter och jämställdhet är grundläggandeförutsättningar för en rättvis och hållbar globalutveckling och att de kan sägas vara både mål ochmedel. I det nämnda betänkandet slog utskottet ocksåfast att i arbetet med att avskaffa fattigdomenmåste alla kunna delta, höras och respekteras. Dettakan bara åstadkommas med ett demokratisktstyrelseskick.Frivilligorganisationernas betydelse när detgäller att främja mänskliga rättigheter ochdemokrati framhölls av utskottet i betänkande2004/05:UU2. Där konstaterades att mänskligarättigheter och demokrati ingår som delar irättighetsperspektivet och således skall präglautvecklingssamarbetet för att bidra till en rättvisoch hållbar global utveckling. För att uppnå dettaär frivilligorganisationer som arbetar för demokratioch mänskliga rättigheter viktiga aktörer. Utskottetmenade att ökad samverkan bör ske med svenskaorganisationer och folkrörelser samt att de enskildaorganisationernas roll som internationella aktörerför solidaritet och samarbete bör stärkas.Det övergripande målet för den samlade politikenför global utveckling är att bidra till en rättvisoch hållbar global utveckling, vilket redovisatsovan. Detta slogs fast när 2003 beslutadeom politik för global utveckling (prop.2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112).Detta övergripande mål kompletteras med flera mål,däribland ett mål för det internationellautvecklingssamarbetet, vilket är att bidra till attskapa förutsättningar för fattiga människor attförbättra sina levnadsvillkor.Formuleringen av målet för utvecklingssamarbetetsyftar till att lyfta fram fattiga kvinnor, män,flickor och pojkar som aktiva subjekt snarare änpassiva objekt. betonade ibetänkande 2003/04:UU3 att de fattigas perspektiv påutvecklingen skall vara vägledande för Sverigesglobala politik i sin helhet. Utvecklingssamarbetetär ett stöd och komplement till ansträngningar somgörs av fattiga människor i fattiga länder.Utskottet underströk i det nämnda betänkandet attsamarbetsländernas egna fattigdomsstrategier skallvara utgångspunkten för utvecklingssamarbetet ochatt en fortlöpande dialog skall föras för att fåfattiga människors aktiva medverkan i analys,prioriteringar och beslutsprocesser med anknytningtill utvecklingsansträngningarna.Begreppet fattigdom har en vidsträckt innebörd närdet används i den svenska politiken för globalutveckling. Förutom brist på inkomst och materiellaresurser innefattar fattigdom också bl.a.undernäring, bristande hälso- och sjukvård,arbetslöshet, barnarbete och riskfylldaarbetsförhållanden till svältlöner. Den bredafattigdomsdefinitionen sätter bristen på makt,möjligheter och säkerhet i fokus, betonade utskotteti betänkande 2003/04:UU3. Utskottet menade att detär positivt att politik för globalutveckling är utformad för att svara mot dennamångdimensionella syn på fattigdom.