bet · GS01AU8 · 2005-04-12 00:00:00 — Regeln innebär alltså ingen direkt skyldighetför en arbetsgivare att organisera sin verksamhet såatt deltidsarbete undviks.Sedan den 1 juli 2002 gäller lagen (2002:293) omförbud mot diskriminering av deltidsarbetandearbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsadanställning som innebär att två EG-direktivgenomförts i svensk rätt. Lagen förbjuder direkt ochindirekt diskriminering av sådana kategorierarbetstagare som består i att de missgynnas jämförtmed personer som arbetar heltid respektive har entillsvidareanställning. I fråga om deltidsanställdavar syftet med direktivet förutom att säkerställaatt deltidsanställda inte diskrimineras attförbättra kvaliteten på deltidsarbeten, underlättautvecklingen av deltidsarbete på frivillig grund ochatt bidra till en flexibel organisering avarbetstiden.Här ska också nämnas den av ratificeradeILO-konventionen (nr 175) om deltidsarbete somomfattar alla anställda vars normala arbetstid ärkortare än den för jämförbara heltidsarbetande.Enligt konventionen ska åtgärder vidtas för attgarantera de deltidsarbetande samma skydd somheltidsarbetande när det gäller bl.a. organisations-och förhandlingsrätt, arbetarskydd ochdiskriminering i anställningen. Lagstadgade socialatrygghetssystem ska anpassas så att deltidsarbetandehar villkor som är likvärdiga med heltidsarbetandes.Övergång från heltids- till deltidsarbete eller viceversa ska ske frivilligt.Som redovisades i inledningsavsnittet harregeringen tillsatt en utredning om stärkt rätt tillheltidsanställning (dir. 2004:50). Uppdragetomfattar även arbetstagare som är timanställda pådeltid. Utredaren ska överväga om det bör införas enreglering som begränsar arbetsgivares möjlighet attanställa på deltid till fall då detta är motiveratmed hänsyn till t.ex. verksamhetens behov. Det ingåratt analysera hur förslagen påverkar möjligheternaatt uppnå ett högt arbetsutbud i allmänhet och detav regeringen uppsatta målet om sysselsättningi synnerhet. Utredaren ska också analysera hurförslaget kommer att påverka sysselsättningen för degrupper som är överrepresenterade bland dedeltidsanställda. Enligt tilläggsdirektiv (dir.2005:31) ska uppdraget redovisas senast den 30november i år.Regeringen har också tillsatt en utredning om rätttill tjänstledighet för att gå ned i arbetstid (dir.2004:156). Utredaren ska föreslå hur en lag ompartiell tjänstledighet för arbetstagare som önskargå ned i arbetstid skulle kunna utformas.Konsekvenserna av en sådan lag ska analyseras, ochutredaren ska överväga om en rätt till partielltjänstledighet bör införas. I direktiven sägs att enrätt till partiell tjänstledighet för allaarbetstagare, på motsvarande sätt somsmåbarnsföräldrar har , skulle ge den enskildaarbetstagaren ett större inflytande överarbetstidens längd i olika faser av livet. Det sägsockså att det är väsentligt att noga övervägakonsekvenserna av en sådan rättighet bl.a. i frågaom jämställdheten och arbetsgivarens möjlighet attplanera verksamheten, särskilt i små företag. Detbehövs enligt direktiven också en analys av ettsådant förslag i relation till EG:s deltidsdirektivoch åtaganden inom ramen för ILO.SCB:s arbetskraftsundersökning () för 2004visar att det skiljer avsevärt mellan män ochkvinnor när det gäller sysselsättningsgrad ianställningen. Av männen arbetar deltid.Motsvarande siffra för kvinnorna är . Dennastatistik visar också att antalet personer som avarbetsmarknadsskäl arbetat mindre än de skulle viljaunder uppgick till 264 000, vilket motsvarar enökning med 27 000 jämfört med året före.MotionernaFolkpartiet vill enligt kommittémotion A375 yrkande7 rensa upp i dagens stora flora avvisstidsanställningar och ersätta dem med en form,överenskommen visstidsanställning, som ska kunnagälla . Det högsta antalet personersom ska kunna ha överenskommenvisstidsanställning hos en arbetsgivare bör öka fråndagens 5 till 20 personer. Partiet anser också attarbetsgivare ska få större möjligheter attprovanställa genom att tiden i provanställningförlängs från dagens 6 månader ,yrkande 8. - Krav på förlängd provanställningsperiodframställs också i två enskilda fp-motioner, N394yrkande 6 av () respektive A389 avCecilia Wigström och (). Denförstnämnda motionen motiverar kravet med att dettaskulle innebära att fler företagare vågar anställa,den senare med att en förlängdprovanställningsperiod skulle öka möjligheterna förpersoner med utländsk bakgrund att inträda påarbetsmarknaden.Även anser, enligt motion A356yrkande 21, att av visstids- ochprovanställningar bör begränsas. Det bör räcka medtvå slag av tidsbegränsade anställningar: vikariatoch prov- och projektanställning. Partiet villinföra en generell provanställningsperiod, och tidenför provanställning bör förlängas till tolv månader.Vänsterpartiet anser i motion A269 att tillsvidare-respektive heltidsanställning ska vara norm iarbetslivet. Deltidsarbetslösheten och otryggaanställningar förstärker klassamhället i alla dessdelar, sägs det i motionen. Det finns en tydliggenusaspekt och en etnisk dimension. Avsteg fråndenna norm ska kunna göras om det finns saklig grundför det, och detta i så fall efter förhandlingmellan parterna, yrkande 6. Partiet vill också attregeringen lägger fram förslag om attvisstidsanställningar med en sammanlagd tid över 18månader inom ramen av en treårsperiod ska övergå itillsvidareanställning. Detta bör gälla för allaformer av visstidsanställningar och kombinationer avvisstidsanställningar, yrkande 7. Slutligen anserVänsterpartiet att anställningsformen överenskommenvisstidsanställning (ÖVA) ska avskaffas, yrkande 8.Ett antal enskilda s-motioner tar upp frågor om rätttill heltidstjänst respektive fast tjänst. och () anser i motion So514yrkande 3 att LAS bör ses över i syfte attåstadkomma fasta heltidstjänster som rättighet ochdeltidsarbete som möjlighet. Motsvarande kravframförs i motion A266 av (). Imotion A242 anser även i HisingsBacka och () att det bör införas enlagstadgad rätt till heltidsanställning. Rätten attfå tjänsten omvandlad bör inte baragälla vikariat. Anställning i form av"behovsanställning" och "timanställning" bör sesöver. Krav på rätt till heltidsanställning finnsäven i motion 2003/04:A265 av . (s). I motion A303 vänder sig MargaretaSandgren (s) mot bruket av behovsanställning.Anställningsformen innebär oregelbundna inkomsterm.m. Slutligen anser m.fl. (s) imotion A384 att lagstiftningen måste förenklas genomstärkt företrädesrätt och krav på motivering varföranställning inte förlängs m.m.I en enskild fyrpartimotion, A359 av . (m, fp, kd, c), föreslås en reformering avreglerna för tidsbegränsade anställningar. Enutgångspunkt bör vara att tillsvidareanställning ochtidsbegränsad anställning är två likvärdiga sätt attanställa. Möjlighet till överenskommenvisstidsanställning bör införas med högt 24 månadersanställningstid.Motion 2003/04:So573 yrkande 1 av Kerstin-MariaStalin och () utgår frånförhållandena i äldreomsorgen. Kommunerna låtermånga gånger kompetent personal arbeta på olikatillfälliga anställningar efter årutan att erbjuda fasta tjänster. I uppföljningar avhandlingsplanen för äldrepolitiken bör regeringenuppmana kommunerna att inte "slarva" med sinpersonal genom att inte erbjuda fasta tjänster.Utskottets ställningstagandeDe frågor som tas upp i detta avsnitt har behandlatsupprepade gånger tidigare av utskottet. Det råderingen tvekan om att saken har en tydligjämställdhetsaspekt. Kvinnor är överrepresenteradesåväl bland de tidsbegränsat anställda som bland dedeltidsanställda. Ett av målen förjämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska hasamma möjligheter till ekonomiskt oberoende. Ettannat mål är lika villkor och förutsättningar förmän och kvinnor i fråga om företagande, arbete,arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter i arbetet.Med stora grupper kvinnor utan fast anställning ochmed arbete på deltid blir förutsättningarna sämreatt nå målet om lika möjligheter till ekonomisktoberoende.När det gäller frågan om anställningsform ochtidsbegränsad anställning kan utskottetinledningsvis konstatera, vilket framgår av de ovanredovisade siffrorna, att det parallellt med enökande andel undersysselsatta även sker en ökning avandelen tidsbegränsat anställda. Detta drabbar nuäven männen. Utskottet ser allvarligt på detta.Enligt överenskommelsen mellanSocialdemokraterna, ,det s.k. 121-punktsprogrammet, måstevisstidsanställningarna minska. Utskottet är avsamma uppfattning.Utskottet står fast vid den principiellauppfattningen att tillsvidareanställning alltjämtska vara huvudregel. De tidsbegränsadeanställningarna fyller dock ett behov, vilket LASockså ger uttryck för. Det är inte uteslutet att denuvarande reglerna och den s.k. listan över olikaformer av tidsbegränsade anställningar kan behövaförenklas och anpassas så att reglerna bättre svararmot förhållandena på dagens arbetsmarknad. Det fårdock enligt utskottets mening inte ske så attanställningsskyddet generellt sett minskar.Utskottet kan konstatera att en tidigare aviseradproposition i dessa frågor inte har avlämnats menatt en arbetsgrupp inom Näringsdepartementetöverväger frågorna. Som nämnts är inriktningen atten proposition ska kunna överlämnas till riksdagenunder hösten. Regeringens förslag bör avvaktas.När det sedan gäller frågan om sysselsättningsgradi anställningen kan utskottet konstatera attdeltidsarbetslösheten, trots olika insatser undersenare år, är av en omfattning som görden till ett allvarligt problem. Här kan nämnas dens.k. , som 1999 lade fram förslag omåtgärder för att minska deltidsarbetslösheten ochantalet timanställda inom vård, skola och omsorg,uppdraget till AMS att stödja en utveckling sombidrar till att fler heltidsarbeten förmedlas tillde deltidsarbetslösa, uppdraget tillArbetsmiljöverket m.fl. myndigheter att skapa fleraheltidsarbeten, det s.k. , och en avregeringen bedriven försöksverksamhet som innebäratt kommuner, landsting och entreprenörer fårekonomiskt stöd för att anställa arbetslösa påhalvtid kombinerat med studier med förbehållet attde efter utbildningen får en fast heltidstjänst. Somframgår av den ovan redovisade SCB-statistiken hardock antalet undersysselsatta ökat , ochökningen har skett både bland män och kvinnor. Dettaär en utveckling som inte kan accepteras.Enligt utskottets mening ska heltid vara enrättighet och deltid en möjlighet. Frågan om heltidär en rättighetsfråga i den meningen attarbetstagarna ska ha ett ökat inflytande över sinaanställningsvillkor. Enligt utskottets mening börinriktningen alltså vara att heltidsarbete ska varaen norm, men avsteg måste kunna göras när det finnssakliga skäl för det.Även rätten till deltid är en fråga om inflytandeöver de egna arbetsvillkoren, men också här gälleratt arbetstidens längd och förläggning inverkar påarbetsgivarens möjlighet att organisera och planeraverksamheten. Utskottet vill understryka att mannoga måste överväga konsekvenserna förjämställdheten av en rätt att minska sin arbetstid.Man måste också vara uppmärksam på motivet bakomarbetstagarens önskan att gå ned i arbetstid så attdet inte i själva verket handlar om t.ex. brister iarbetsmiljön. Givetvis får det inte heller vara såatt den minskade arbetstiden i praktiken är styrd avarbetsgivarens önskemål. Rätten till förkortadarbetstid får inte heller komma i konflikt medsträvan att stärka rätten till heltidsarbete.Utskottet värdesätter att två utredningar nuöverväger dessa frågor. Utredningen om rätt tillheltid ska som framgått ha avslutats den 30november, medan utredningen om rätt till deltid skaredovisa sitt uppdrag i år.Enligt utskottets mening bör utredningsarbetet inteföregripas.Det anförda innebär att de nu behandlademotionerna /04:So573 yrkande 1 (mp),2003/04:A265 (s), So514 yrkande 3 (s), N394 yrkande6 (fp), A242 (s), A266 (s), A269 yrkandena 6-8 (v),A303 (s), A356 yrkande 21 (kd), A359 (m, fp, kd, c),A375 yrkandena 7 och 8 (fp), A384 (s) och A389 (fp)bör avslås.Turordningsregler vid uppsägning,rätt till återanställning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker ett antal motioner omatt upphäva tvåpersonsundantaget försmåföretag i turordningsregler.Motionsförslag om en översyn avturordningsreglerna i vissa avseendenavstyrks. Utskottet föreslår etttillkännagivande till regeringen om vikten avatt uppmärksamma problemet med attturordningsreglerna kankringgås på olika sätt. Jämförreservationerna 7 (m, fp, kd, c, mp), 8 (m),9 (v) och 10 (v).BakgrundLAS innehåller i 22 § turordningsregler somarbetsgivare ska iaktta vid uppsägning på grund avarbetsbrist. Huvudregeln är i enlighet med principensist in först ut, dvs. arbetstagare med kortareanställningstid står först i tur att sägas upp, förearbetstagare med längre anställningstid. ger högre ålder företräde. Särskildaregler gäller för beräkning av anställningstiden. Enarbetstagare som fyllt får tillgodoräkna sigen extra månad för varje anställningsmånad därefter,dock högst 60 extra månader. Om en arbetstagaremåste omplaceras för att få fortsatt arbete, krävsatt arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationerför det fortsatta arbetet. Det finns dessutom vissasärregler, t.ex. för arbetstagare med nedsattarbetsförmåga och som beretts särskildsysselsättning hos arbetsgivaren. Domstol kan prövaom arbetsgivarens uppsägning står i strid medturordningsreglerna och i så fall åläggaarbetsgivare att betala skadestånd.Efter förslag av arbetsmarknadsutskottet ibetänkande 2000/01:AU4 Undantag från turordningenm.m. infördes med giltighet fr.o.m. den 1 januari2001 i 22 § andra stycket LAS ett undantag fråndenna turordningsprincip. Regeln innebär att enarbetsgivare med högst tio arbetstagare får undantahögst två arbetstagare som enligt arbetsgivarensbedömning är av särskild betydelse för den fortsattaverksamheten. Den eller de personer som undantas harföreträde till fortsatt anställning oavsettturordningen. Arbetsgivarens beslut att tillämpaundantagsbestämmelsen kan i normalfallet inte prövasrättsligt.Bakom förslaget stod en majoritet bestående avföreträdare för , om att upphäva undantagsregeln har däreftervarit uppe till behandling under varje ochavslagits av . Vid utskottets senastebehandling av frågan i betänkande 2003/04:AU4tillstyrkte utskottsmajoriteten (s, v) motioner omatt tvåpersonsundantaget skulle avskaffas. Vidkammarbehandlingen bifölls en reservation (m, fp,kd, c, mp) om avslag på dessa motioner.Tvåpersonsundantaget gäller således alltjämt.En arbetstagare som har sagts upp på grund avarbetsbrist har enligt 25 § företrädesrätt tillåteranställning i den verksamhet där han eller hontidigare varit sysselsatt. Företrädesrätten tillåteranställning förutsätter att arbetstagaren varitanställd hos arbetsgivaren under vissa i lagenangivna tider. Företrädesrätten gäller från dentidpunkt då uppsägningen skedde och därefter har förflutit från den dag dåanställningen upphörde. Längden på företrädesrättenhar varierat över tiden. Enligt 1974 årsanställningsskyddslag gällde ursprungligen entidsgräns . Bakgrunden till den förkortningtill som beslutades av 1996var att regeringen hade noterat att mångaarbetsgivare avvaktade alltför länge mednyanställningar. Med hänvisning till den då högaarbetslösheten ansåg man att stimulans borde gestill arbetsgivarna att anställa möjligt.Bedömningen gjordes att man genom att förkorta tidenför företrädesrätt skulle kunna påskyndanyanställningar. Ändringen förväntades även ökaflexibiliteten på arbetsmarknaden (prop.1996/97:16).Om flera arbetstagare har företrädesrätt tillåteranställning bestäms enligt 26 § turordningenmellan dem enligt motsvarande principer som vidturordning vid uppsägning.Sedan 1997 gäller även en regel, 25 a §, omföreträdesrätt till högre sysselsättningsgrad fördeltidsanställda arbetstagare. Regeln har beskrivitsi föregående avsnitt. Turordningsreglerna gälleräven vid denna form av företrädesrätt.Reglerna i 22, 25, 25 a och 26 §§ är dispositivapå det sättet att avvikelse får göras genomkollektivavtal. Om avtalet inte har slutits ellergodkänts av en central arbetstagarorganisation krävsdet dock att det mellan parterna finns ett sådantavtal i andra frågor.Utskottet tar först upp frågan om att upphävatvåpersonsundantaget.Upphävande av tvåpersonsundantaget vidturordningMotionernaKrav om upphävande av tvåpersonsundantaget framförsdels av , dels av ett antal enskildas-ledamöter.Vänsterpartiet hävdar i sin motion A269 yrkande 1att undantagsregeln har lett till rättslöshet. Manhänvisar också till att regeln kan användas avarbetsgivare som vill göra sig av med anställda utanatt ha saklig grund för uppsägning. Det är främstkvinnor som missgynnas. Partiet anser också att densämre anställningstryggheten i småföretag blir enkonkurrensnackdel för dem.Med likartade motiveringar yrkas atttvåpersonsundantaget i LAS ska upphävas i följandeenskilda s-motioner: A209 av (),A212 av och (), A233av m.fl. (s), A241 av m.fl. (s), A251 av (), A267 av (), A304 av (), A335 av ChristinaNenes och (), A370 av CatherinePersson (s), A377 av och () och A385 i denna del av RaimoPärssinen m.fl. (s).Utskottets ställningstagandeMed anledning av dessa krav på atttvåpersonsundantaget i LAS bör upphävas villutskottet upprepa det som sades i betänkande2003/04:AU4 i denna fråga.Införandet av tvåpersonsundantaget i 22 § andra stycket LASinnebar en avvikelse från en tydlig och välkändturordningsprincip, nämligen principen om sist införst ut. Undantaget ger stort utrymme förensidiga och godtyckliga arbetsgivarbeslut ianställningsskyddsfrågor. Tillämpningen avundantaget har bland arbetstagare upplevts somkränkande och diskriminerande. Det finns exempelpå icke godtagbar tillämpning som särskiltdrabbat gravida och föräldralediga arbetstagare.Det finns även tecken som tyder på att gamla ochsjuka drabbats i större utsträckning. Att i ettsådant läge inte ha möjlighet att rättsligtöverpröva arbetsgivarens beslut försvagaranställningsskyddet ytterligare och bidrar ävenstarkt till känslan av rättsosäkerhet hosarbetstagarna.Utskottet har förståelse för att det i vissafall kan finnas behov av att göra undantag frånturordningsreglerna i 22 § LAS. Redan föreinförandet av undantagsbestämmelsen fanns detmöjlighet att genom kollektivavtal avvika frånturordningsprincipen sist in först ut. Attarbetsgivaren och arbetstagarorganisationen måstevara överens för en saklig och rättvishantering av frågorna som anpassningtill verksamheten och de lokala förhållandena kangöras.Tecken tyder på att tillämpningen av regeln hardrabbat orättvist och godtyckligt utan attmöjlighet finns att få frågan rättsligt prövad.Sammantaget finns det tungt vägande skäl för attavskaffa tvåpersonsundantaget i LAS.Utskottet står fast vid dessa uttalanden. Detinnebär att utskottet tillstyrker samtliga motionerom avskaffande av tvåpersonsundantaget i 22 § andrastycket LAS, nämligen motionerna A209 (s), A212 (s),A233 (s), A241 (s), A251 (s), A267 (s), A269 yrkande1 (v), A304 (s), A335 (s), A370 (s), A377 (s) ochA385 i denna del (s).Riksdagen bör därför fatta beslut om en sådanlagändring. I bilaga 2 lägger utskottet fram förslagtill lagtext. Lagändringen bör träda i kraft den 1juli 2005.Andra frågor om turordning vid uppsägningMotionernaModeraterna yrkar i sin partimotion Sf357, som avserfrågan hur sjukskrivna och förtidspensionerade skakunna återgå i arbete, att LAS bör ses över så attlagen förhindrar att arbetstagare blir fastlåsta ianställningar där de blir sjuka. Partiet pekar påturordningsreglerna som bidrar till att människorsom varit länge på ett arbete inte vågar bytaanställning av rädsla för att hamna sist iturordningen. Arbetsgivare vågar inte anställapersoner som löper större risk att bli sjukskrivna.Översynen bör göras tillsammans med arbetsmarknadensparter, yrkande 7. LAS-reglerna innebär också attdet blir svårare för medelålders personer att fåarbete. Bestämmelsen om dubbelräknad anställningstidbör därför avskaffas, yrkande 9.I motion A320 yrkande 2 föreslås att skyddet förtjänstlediga utvidgas. Personer som är lediga pågrund av studier eller av annan anledning ska intekunna undantas från turordningen. Partiet vill ha enlagändring i enlighet med detta.Synpunkter på turordningsreglerna framförs även inågra enskilda s-motioner.I motion A248 av m.fl. (s) framförsatt den sammanlagda anställningstiden hosarbetsgivaren ska räknas vid turordningen, vilketinte får förhindras av t.ex. byte avorganisationsnummer och bolagisering. RaimoPärssinen m.fl. (s) hävdar i motion A385 i denna delatt kvalifikationskriteriet har vidgats på ettgodtyckligt sätt, bl.a. går det ut över personer sominte arbetar heltid.Utskottets ställningstagandeMed anledning av synpunkter påturordningsreglerna vill utskottet framhålla denstora betydelsen av turordningsreglerna. I självaverket kanske de regler som avgör vilka avarbetstagarna som får stanna kvar i arbetet upplevssom de mest väsentliga för anställningstryggheten.Tanken bakom turordningsreglerna är att först ochfrämst skydda dem som har en svagare ställning påarbetsmarknaden. Turordningsreglerna ska sestillsammans med de andra grundprinciper som LASutgår från. Utgångspunkten är att arbetsgivarenensam bestämmer om det är arbetsbrist i företaget.Reglerna om turordning innebär i det läget ett visstskydd mot godtycke genom att arbetsgivaren inte fårvälja fritt vem som ska sägas upp. Attanställningstid och ålder ska vara de främstafaktorerna i valet mellan dem som ska stanna kvarrespektive lämna företaget är enligt utskottetsmening en självklarhet. Vid omstruktureringar blirdet dock, trots dessa grundkriterier, ofta fråga omatt pröva ytterligare ett moment iturordningsreglerna, nämligen om arbetstagaren måsteomplaceras för att kunna beredas fortsattsysselsättning. I det läget kan en arbetstagare intei kraft av enbart anställningstid eller ålder göraanspråk på att få stanna kvar. Det krävs också atthan eller hon har tillräckliga kvalifikationer fördet fortsatta arbetet. En längre anställningstideller högre ålder är med andra ord ingen garanti motuppsägning. Det är därför fel att som Moderaternatala i termer av fastlåsning. Till detta kommerockså att det är möjligt att avvika frånturordningsreglerna genom kollektivavtal. Parternakan alltså i varje situation göra en avvägning somför båda sidor ter sig som den bästa lösningen.Turordningsreglerna ger enligt utskottets meningdärmed uttryck för en rimlig avvägning mellanarbetsgivarens möjligheter att driva verksamhetenefter en driftsinskränkning och arbetstagarnasanspråk på trygghet. Utskottet är inte heller berettatt föreslå en ändring av den regel som innebär attäldre arbetstagare får räkna dubbel anställningstid.Med detta avstyrks motion Sf357 yrkandena 7 och 9(m).När det gäller kravet i motion A320 (mp) om skyddför tjänstlediga m.fl. vill utskottet peka på attfriheten för parterna att avtala om avvikelser frånlagens turordningsregler inte är oinskränkt.Avtalsfriheten får inte användas i diskriminerandesyfte och inte heller på ett sätt som strider motgod sed på arbetsmarknaden. Att ställa upp ettgenerellt förbud mot att träffa turordningsavtalbeträffande personer som av en eller annan anledningär lediga från arbetet vore att sätta vissakategorier anställda i ett bättre läge än andra.Utskottet återkommer till den särskilda gruppenföräldralediga arbetstagare. Med det anfördaavstyrks motion A320 yrkande 2 (mp).Med anledning av synpunkterna i motion A248 omanställningstiden kan utskottet konstatera att 3 §LAS anger hur beräkning ska ske. Principen är attden sammanlagda anställningstiden får tillgodoräknasoch detta även om arbetstagaren övergått från enarbetsgivare till en annan inom samma koncern ellerom arbetstagaren bytt anställning i samband med enövergång av företag, en verksamhet eller en del aven verksamhet. En förutsättning för attanställningstid inom samma koncern ska kunnatillgodoräknas är att arbetsgivarna tillhörde sammakoncern för arbetstagarens byte avanställning.Utskottet vill tillägga följande med anledning avmotion A248. Genom att bryta upp verksamheter iolika bolag, genom att bilda dotterbolag och genomatt genomföra omorganisationer kanturordningsreglerna kringgås.