bet · GT01TU1 · 2005-11-24 00:00:00 — Regeringen föreslår att godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion samt bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar. investeringar finansieras utan extern upplåning. Finansieringen sker internt inom verksamheten där de huvudsakliga intäkterna är avgifter och anslag. Verket har därutöver ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . I propositionen föreslås att ett bemyndigande ges så att kan uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram av inom eller utanför . Vidare föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar. bedömning av investeringsbehoven fördelade på olika verksamhetsgrenar räknade i prisläge per uppgår totalt för perioden till , varav farleder/utmärkning svarar för . Detta är en ökning jämfört med förra årets investeringsplan med för . Under rubriken /utmärkning redovisas omfattningen av investeringar i farleder, nybyggnad, ombyggnad och återanskaffning av fyrar, annan fast utmärkning, radionavigeringssystem samt el- och teleteknisk materiel och utrustning. isbrytare beräknas kunna användas . De investeringar som planeras är ombyggnad av fartygsbryggor. Sjötrafikinformationssystemen utvecklas ständigt, och planeras investeringar i utveckling och ombyggnader i sjötrafikinformationscentraler (VTS-centraler). Investeringar i den sjögeografiska verksamheten sker främst genom utveckling av system för bearbetning av djupdata, produktions- och förvaltningsverktyg för sjökortsdatabasen samt i distributionssystem för digitala produkter. En betydande del av investeringarna i lotsningsverksamheten utgörs av återanskaffning av lotsbåtar. Lotsbåtsflottan förnyas med hänsyn tagen till ålder och gångtid. Investeringarna omfattar också förnyelse av lokaler och hamnanläggningar samt utrustning på lotsstationer, bl.a. till följd av anpassning till en rationellare organisation inom sjötrafikområdena. Investeringar i IT-system planeras för verksgemensamma funktioner, och andra myndighetsdelar. Regeringen föreslår att investeringsplanen för godkänns. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ekonomiska mål m.m., finansiella befogenheter samt investeringsplan för . Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att inordnas i och förutsätter att detta inte innebär några negativa förändringar för verksamheten. Jämför reservation 4 (m). HKF:s uppgift är att planlägga, samordna och genomföra kultur- och fritidsverksamhet för sjöfolk. Målet är att såväl svenskt som utländskt sjöfolk skall få tillgång till kultur- och fritidsaktiviteter som på ett rimligt sätt överensstämmer med samhällets ordinarie utbud. Verksamhetsutbudet skall så långt möjligt kompensera för den service som sjöfolket går miste om på grund av tjänstgöring till sjöss. Verksamheten bedrivs bl.a. med utgångspunkt från kraven i (nr 163) om sjömäns välfärd till sjöss. HKF:s verksamhet finansieras i huvudsak med en andel av de farledsavgifter som tar ut. För delar av verksamheten tar HKF ut avgifter. Därutöver får HKF bidrag från bl.a. kommuner och privata organisationer. var intäkterna sammanlagt . Formerna för HKF:s verksamhet har varit föremål för utredningar ett flertal gånger, bl.a. då frågan om verksamhetens inriktning, organisation och finansiering utreddes av . Därefter har regeringen även låtit myndigheten utreda förutsättningarna för och de ekonomiska konsekvenserna av att lägga ut tjänster på externa utförare. Vidare har regeringen uppdragit åt HKF att utreda förutsättningarna för att ta ut avgifter för de tjänster som myndigheten tillhandahåller. Regeringen tillsatte 2004 en särskild utredare att - med utgångspunkt från kraven i nr 163 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn föreslå hur bör organisera välfärdsverksamheten utifrån målsättningen att till lägsta möjliga kostnad uppfylla de krav som konventionen ställer, - utreda om och i så fall hur konventionens krav skulle kunna tillgodoses av andra än (), - för det fall konventionen innehåller krav som inte kan tillgodoses på ovannämnda sätt föreslå hur dessa tjänster skall kunna tillhandahållas samt - föreslå hur fullgörandet av den svenska statens skyldigheter enligt nr 163 kan formaliseras genom författning eller på annat sätt. Utredningen skulle utgå från att verksamheten inte kommer att tillföras några resurser från staten utöver de som tillförs välfärdsverksamheten i form av bidrag från intäkterna av farledsavgifter. Utredningen skall även lämna förslag till hur verksamheten skulle kunna finansieras med andra medel än statliga. Utredaren föreslår i betänkandet Välfärdsverksamhet för sjömän (SOU 2005:11) att den välfärdsverksamhet som bedrivs av HKF skall inordnas i , eftersom en sådan sammanslagning innebär samordningsvinster. HKF:s inordnade i bör enligt utredaren förberedas av en fristående organisationskommitté. Utredaren har vidare analyserat två typer av kostnadsminskande åtgärder, varav den ena avser förändringar som med hög grad av sannolikhet bör vara förenliga med . Den andra avser förändringar vars förenlighet med är mindre given. Betänkandet har remissbehandlats. Flertalet remissinstanser har varit kritiska till förslagen, främst de vars förenlighet med är mindre given. Regeringen föreslår i enlighet med ovan refererade utredning att HKF inordnas i och anger att en organisationskommitté bör tillsättas för att förbereda detta. Angående det av utredaren diskuterade förslaget att avskaffa den verksamhet konvention 163 inte ställer krav på anför regeringen att denna skall bestå. I avvaktan på beslut i ärendet och resultatet av organisationskommittén föreslår regeringen att den finansiering som gäller för HKF för också skall gälla . Detta innebär att verksamheten finansieras av en andel, uppgående till , av de farledsavgifter som tar ut. Enligt vad som anförs av m.fl. (m) i motion 2004/05:T464 har förhållandena inom sjöfarten genomgått stora förändringar sedan HKF inrättades. Då sjömäns möjlighet att deltaga i det sociala och kulturella livet på hemorten inte är sämre än för många andra yrkesgrupper menar motionärerna att verksamheten kan motiveras och därmed borde avskaffas (yrkande 17). Utskottet tillstyrker regeringens förslag om samt förändringar i sjömäns välfärdsverksamhet och förändringar av verksamhetens organisation och finansiering. Utskottet förutsätter att de organisatoriska förändringarna inte innebär några negativa förändringar för den verksamhet som bedrivits. Motion 2004/05:TU464 avstyrks därmed i här behandlad del. Kostnader med anledning av förlisning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om kostnader med anledning av förlisning. beslutade att anvisa ett förslagsanslag för att låta genomföra en övertäckning av . beslutade regeringen att övertäckningsarbetet skulle avbrytas. beslutade regeringen att övertäckningsarbetet inte skulle återupptas. har förhandlat med det konsortium som ombesörjde det avbrutna övertäckningsarbetet. Förhandlingarna rörde ersättningsanspråk med anledning av att avtalet mellan konsortiet och sades upp då arbetet avbröts. Parterna slöt ett avtal som innebär att har en fordran på konsortiet som garanterar en ersättning om . I den för , och gemensamma om förlisningen, konstaterade kommissionen en rad sjösäkerhetsbrister hos . Kommissionen rekommenderade ett antal åtgärder för att förbättra sjösäkerheten på fartyg av motsvarande slag. Mot bakgrund av dessa rekommendationer gav regeringen Verket för innovationssystem () i uppdrag att initiera forskningsprojekt som syftar till att förbättra sjösäkerheten. För dessa forskningsprojekt har regeringen avsatt totalt , och finansieringen har skett genom de medel som konsortiet för övertäckande av har erlagt till . Regeringen gör bedömningen att , Styrelsen för psykologiskt försvar, och andra statliga myndigheter även kommer att ha kostnader med anknytning till förlisning. Då såväl kostnadernas storlek som deras utfall i tiden är svåra att prognostisera föreslår regeringen att dessa medel, som förvaltas av och som uppgår till ca , skall kunna användas för framtida kostnader föranledda av utredningar och åtgärder med anknytning till förlisning, som t.ex. sjösäkerhetsforskning. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om kostnader med anledning av M /S förlisning. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om bl.a. ekonomiska mål, finansiella befogenheter samt investeringsplan för . Ekonomiska mål och restriktion för prisökningar Regeringen föreslår att nuvarande räntabilitetskrav om av eget kapital skall gälla även . Angående målet för soliditeten föreslås att den långsiktigt skall vara lägst . Med det åtgärdsprogram som har redovisat är bedömningen att målet kommer att uppnås 2008. Regeringen gör bedömningen att basåret för den prisrestriktion har avseende trafikavgifterna bör förändras till . Basåret bör användas under en konjunkturcykel för luftfartsmarknaden, och skälet är att kunna göra avgiftsförändringar som följer dess variationer. Det aktuella valet av basår bygger på att luftfartsmarknaden hade sitt toppår 2000, räknat i antal passagerare, och att marknaden därefter krympte under . Den avgiftssänkning som skedde i samband med bildandet av Luftfartsstyrelsen skall inte ingå i beräkningar av tillgängligt utrymme för avgiftshöjningar. I övrigt är allt oförändrat, dvs. att prisrestriktionen gäller för verkets trafikavgifter, exklusive undervägsavgifter, luftfartsskyddsavgifter och bulleravgifter, och att dessa i genomsnitt får öka med högst nettoprisindex räknat från . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet som skall inbetalas till inkomsttitel bör enligt propositionen även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. investeringar har finansierats dels med internt tillförda medel, dels med lån i . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att även låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en total ram på . bör även få teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram på . Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att besluta om bildande av bolag inom ramen för Luftfartsverkskoncernen. Bakgrunden är att bolag kan behöva bildas för att underlätta samriskprojekt i den kommersiella verksamheten. Vidare kan bolag behöva bildas för att driva gemensamma projekt mellan olika organisationer inom . föreslås vidare få rätt att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på . Därutöver föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Vidare föreslår regeringen att överskottslikviditeten får placeras i statsgaranterade skuldebrev och hos motpart med kreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligt nordisk Ratings system eller motsvarande. föreslås lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram för utställandet av sådana säkerheter på bör fastställas . föreslår en investeringsnivå på sammanlagt , vilken kan jämföras med föregående års nivå för som uppgick till . planeras vissa kompletterande investeringar för att till fullo utnyttja de investeringar som tidigare gjorts i kapacitetsutbyggnaden på . I övrigt domineras planen av ersättningsinvesteringar för att säkerställa flygsäkerhet och en tillfredsställande kapacitet och kvalitet i LFV:s infrastruktur samt i miljöinvesteringar. Regeringen konstaterar att investeringar kommer att vara mindre omfattande . En fortsättning på godkända investeringsplaner är emellertid nödvändig. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ekonomiska mål m.m., finansiella befogenheter samt investeringsplan för . Utskottets förslag i korthet Ett stort antal motionsyrkanden behandlar upprustning och utbyggnad av olika vägar och järnvägar i landet. Utskottet avstyrker samtliga dessa motionsförslag med hänvisning till rollfördelningen inom transportpolitiken. Utskottet konstaterar att syftet med många av motionsförslagen kan komma att bli helt eller delvis tillgodosett under gällande planeringsperiod. Jämför särskilt yttrande 7 (m, fp, kd, c). I detta avsnitt behandlar utskottet 270 motionsyrkanden med förslag som främst rör utbyggnad och underhåll av olika väg- och järnvägssträckningar i landet. Utskottet avser senare, i samband med behandlingen av olika transportpolitiska frågor, återkomma till motionsförslag som gäller mer övergripande frågor om planeringssystemet och planeringsinriktningen för trafikens infrastruktur samt anknytande frågor. Under den allmänna motionstiden har ett stort antal motioner väckts om olika infrastrukturprojekt på väg- och järnvägsområdet. Det handlar såväl om upprustningar och utbyggnader som anläggandet av nya förbindelser. I det följande redovisas dessa motioner fördelat på trafikslagen väg och järnväg. Redovisningen har i görlig mån fördelats geografiskt på olika regioner. I vissa fall har redovisningen skett för vissa vägsträckor och järnvägslinjer. Avslutningsvis redovisas motionsförslag med krav på insatser inom såväl väg- som järnvägsområdet för vissa regioner i landet. Region (och ) 2005/06:T255 (fp) E 12 mellan Mo i och bör klassas som och ingå i Transeuropeiska transportnätet. 2005/06:T351 (kd) Kraftfulla åtgärder bör vidtas för att höja standarden på vägnätet i Norr- och . 2005/06:T369 (m) Medel bör återställas till planeringsramen för Region i syfte att väg 363 skall kunna åtgärdas som tidigare förutsatts inom nuvarande planeringsperiod. 2005/06:T483 (fp, m, kd) Det är angeläget att en tidigareläggning sker av planerade förbättringar av väg 363. Detta gäller särskilt sträckan . 2005/06:T519 (s) Tillåtlighetsprövningen bör fullföljas av del av . innefattar en samlad infrastrukturutbyggnad i i anslutning till utbyggnaden av . 2005/06:T570 (c) är mycket beroende av en väl fungerande infrastruktur med hänsyn bl.a. till länets skogsindustri och annan basindustri. Satsningar bör därför göras på vägnät. 2004/05:N11 (c, m, fp, kd): yrk. bör omklassificeras till och genom till bör uppgraderas till TEN-status (). 2005/06:N243 (fp): yrk. (Via Lappia) bör omklassificeras till E 45 från till och upprustas . (, , och ) 2005/06:T212 (fp, m, kd, c): yrk. Transportkapaciteten för turismen i , särskilt Sälenområdet och , bör utökas. Gängse prioriteringsmodeller för väginvesteringar lägger inte tillräcklig vikt vid speciella behov. 2005/06:T215 (m) Ökade medelsanvisningar krävs till vägnätet i . 2005/06:T277 (kd) Åtgärder bör skyndsamt vidtas för att rusta upp vägstråket linjen, dvs. vägsträckan mellan och via , , , , och . 2005/06:T315 (m) Planerade förbättringsåtgärder på vägstråket bör genomföras i enlighet med tidigare fastställda beslut. 2005/06:T323 (fp) Utbyggnaden av på sträckan bör påbörjas och inte som planerar skjutas upp eller 2008. 2005/06:T327 (s) Utbyggnaden av genom bör ske möjligt. Kan projektet inte finansieras genom ordinarie anslag bör möjligheten till alternativ finansiering prövas. 2005/06:T349 (kd) Med hänsyn till att planer för den nya sträckningen av mellan och har ändrats från en fyrfilig motorväg till en två-plus-ett-väg bör fastläggas att den aktuella vägsträckningen skall vara fyrfilig motorväg. 2005/06:T392 (fp) Den nya sträckningen av mellan och bör byggas ut som fyrfilig motorväg. Region (, , och ) 2005/06:T212 (fp, m, kd, c): yrk. En utbyggnad bör ske av nordväst om , för att undanröja den s.k. Salaproppen. 2005/06:T234 (kd) En ny förbifart bör byggas vid Sala för att förbättra såväl trafiksäkerheten som miljön. 2005/06:T238 (m) Åtgärder bör vidtas för att höja trafiksäkerheten på /E 20 mellan och . En åtgärd som bör vidtas är att förse vägen med mitträcken samt sidoräcken. 2005/06:T279 (fp): yrk. från E 4 vid till E 18 strax söder om bör rustas upp med hänsyn till låg standard och tung genomfartstrafik. 2005/06:T279 (fp): yrk. bör ges i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på . 2005/06:T354 (s) En satsning på skulle medföra en väsentlig förbättring för västra att via E 20 och E 18 nå , och . Tillsammans med Östra förbifarten i skulle denna satsning även kraftigt förbättra infrastrukturen i . 2005/06:T355 (s) En ombyggnad bör ske av mellan och som utgör en del av Bergslagsdiagonalen och som har en viktig sammanlänkande betydelse i vägsystemet. 2005/06:T410 (kd) del av väg 858 (sträckan Siggeberg i socken-Östervåla) i , bör rustas upp. 2005/06:T436 (c) bör byggas på sträckan . Dessutom bör moderna stora lysande varningsskyltar sättas upp omgående. 2005/06:T437 (c): yrk. Vägen mellan och bör prioriteras vid upprustning. 2005/06:T490 (kd): yrk. Angelägna väginvesteringar bör genomföras i för att utveckla regionen och ge förutsättningar för att nollvisionen i trafiken ska kunna uppnås. 2005/06:T490 (kd): yrk. En ombyggnad bör ske av väg 67 som utgör en viktig del i Räta Linjen för den tunga trafiken mellan norra och . 2005/06:T490 (kd): yrk. En ny förbifart vid Sala för vägarna 67/70 bör anläggas med byggstart . 2005/06:T502 (kd): yrk. har stor betydelse som vägen har, i förhållande till trafikvolymerna, stora brister både när det gäller profil och vägbredd. Vägen är i stort behov av ombyggnader och förbättringar. 2005/06:T502 (kd): yrk. är ett betydelsefullt regionalt stråk i . Mellan och är standarden bristfällig och i stort behov av ombyggnad. Även infarten till Uppsala-Kvarnbolund-Uppsala behöver åtgärdas för ökad trafiksäkerhet och framkomlighet. 2005/06:T502 (kd): yrk. Underhållet av de mindre vägarna i är eftersatt. 2005/06:T507 (fp) E 18 mellan och på sträckan Lekhyttan och bör rustas upp. 2005/06:T516 (s) bör ges i uppdrag att öka framkomligheten och säkerheten på mellan och . 2005/06:T530 (s) De tre vägobjekten Förbifart Sala, E 18 sträckan och E 18 sträckan bör omgående påbörjas. Region (och ) 2005/06:T271 (m) Södertörnsleden, en planerad tvärförbindelse mellan väg 73 () och E 4 söderut via och , bör påbörjas . 2005/06:T279 (fp): yrk. bör ges i uppdrag att förbereda att E 18 får motorvägsstandard också på det vägavsnittet Rosenkälla-Söderhall. 2005/06:T279 (fp): yrk. bör ges i uppdrag att förbereda kapacitets- och säkerhetshöjande åtgärder på på sträckan . 2005/06:T279 (fp): yrk. bör ges i uppdrag att tillsammans med stad se till att Förbifart väster om nuvarande omgående påbörjas. 2005/06:T407 (m) Landets mest trafikerade motorväg mellan Hal- lunda och bör byggas ut till sex filer. 2005/06:T421 (fp) Huvudstaleden är tänkt att binda samman E 4 vid och i via en lång tunnel under och en ny bro över . Leden behövs för att klara den framtida kapaciteten mellan nordvästsektor och innerstad. Huvudstaleden bör därmed ingå i det statliga vägnätet och i de statliga vägplanerna. 2005/06:T498 (fp): yrk. En utbyggnad bör ske av väg 73 och väg 225 mellan och för ökad trafiksäkerhet, framkomlighet och minskad negativ miljöpåverkan. 2005/06:T498 (fp): yrk. E 4/E 20 mellan och bör breddas till sex körfält för att möjliggöra fortsatt bostadsexpansion och näringslivsutveckling i kommunerna i sydvästra länet. 2005/06:T547 (s) En utbyggnad av Förbifart över är av stor betydelse för den fortsatta utvecklingen och tillväxten. 2005/06:N443 (fp): yrk. En komplett ringled bör byggas runt . är bara första steget. måste bygget av starta och projekteringen för sätta i gång på nytt. 2005/06:N443 (fp): yrk. Södertörnsleden behöver förverkligas som en viktig beståndsdel i utvecklingen både för och för regionen i stort. 2005/06:N443 (fp): yrk. E 4/E 20 mellan och bör breddas samt mellan och bör byggas ut. 2005/06:N443 (fp): yrk. Satsningar bör genomföras på det statliga vägnätet för projektet i kommun. 2005/06:N443 (fp): yrk. En utbyggnad bör ske av mellan och Vårsta. 2005/06:N443 (fp): yrk. Hela E 18 Stockholm-Norrtälje-Kapellskär bör dimensioneras med krav på motorvägsstandard. 2005/06:N443 (fp): yrk. Den tunga lasttrafiken till och från Holmens Bruk i liksom färjorna i gör det angeläget med en tidigarelagd utbyggnad av . 2005/06:N443 (fp): yrk. En ombyggnad av förbi är en betydelsefull satsning inte minst från trafiksäkerhetssynpunkt. 2005/06:N443 (fp): yrk. Anslutningen mellan E 18 och E 4 via Kymlinge-länken bör förverkligas. Innerstadens förbindelse i riktning nordväst via och mot E 18 behöver förstärkas genom byggandet av Huvudstaleden i en lång tunnel. 2005/06:N443 (fp): yrk. En fortsatt breddningen bör ske av norr om och hela vägen till . 2005/06:N443 (fp): yrk. Ombyggnaden och kapacitetsökningen av den kraftigt överbelastade mellan och bör fullföljas, inte minst genom en ny satsning på sträckan . Region (, och ) 2005/06:T207 (m) Med utgångspunkt från studier om att en ombyggnad av är lämplig att genomföra med PPP-finansiering anges att det är hög tid att pröva alternativ finansiering vid vägbyggnation på några lämpliga utbyggnads- och ombyggnadsobjekt i . 2005/06:T210 (m): yrk. En utbyggnad av är angelägen bl.a. från trafiksäkerhets- och tillväxtsynpunkt. 2005/06:T210 (m): yrk. Omedelbara åtgärder måste sättas in för . En lösning kan vara att resterande del av utbyggnaden mellan och finansieras genom public-private partnership (PPP-modellen). 2005/06:T214 (fp): yrk. på sträckan mellan och bör byggas om till motorväg med hänvisning till trafiksäkerhet och närings- samt tillväxtperspektiv. 2005/06:T236 (kd): yrk. Den ursprungliga infrastrukturplanen för 2004-2015 bör återupprättas genom att resurser avsätts som säkrar det halländska vägnätets upprustning. Väg 41, 117 och 153 är några exempel på viktiga större vägar som ytterligare försenats genom den förda politiken. 2005/06:T236 (kd): yrk. Regeringens ovilja att pröva alternativ finansiering drabbar tidigare beslutade projekt. Regeringen bör därför återkomma till med förslag om PPP-finansiering vid nya satsningar på större lönsamma väginvesteringar. 2005/06:T253 (m) bör få i uppdrag av regeringen att inleda förhandlingar för att färdigställa återstående sträcka på till motorväg enligt PPP-modellen. 2005/06:T266 (m): yrk. Stora delar av är eftersatta, främst i . Även borde tillhöra de länder som har en motorväg mellan sin största och näst största stad. 2005/06:T266 (m): yrk. E 20 bör byggas ut till motorvägsstandard. 2005/06:T266 (m): yrk. E 20 bör utpekas som en nationellt prioriterad väg. 2005/06:T283 E 6 (fp, c) Regeringen bör utan fördröjning fatta nödvändiga tillstånd och igångsättningsbeslut samt säkra finansieringen långsiktigt så att en kontinuerlig utbyggnad kan genomföras av till fyrfältsväg i norra . 2005/06:T289 (c): yrk. mellan och är ett viktigt stråk för hela Viskadalen med en hög trafikintensitet av både personbilstrafik och tung trafik. En utbyggnad bör därför ske på sträckan som innebär att vägen utformas till mötesfri 14-metersväg. 2005/06:T295 (kd) För att göra det möjligt att bygga ut mellan och till motorvägsstandard är det angeläget att regeringen vid behov tar till vara nya finansieringsmodeller, typ PPP (public-private partnership). Motorvägsstandard skulle göra den aktuella sträckan betydligt trafiksäkrare och samhällsekonomiskt mer bärkraftig. 2005/06:T333 (m) Investeringar bör genomföras i vägnätet i . Medel för att fullfölja utbyggnaden av till motorväg bör tas fram. Utbyggnaden får inte försenas mer. Utbyggnaden bör ske till motorväg och inte till trefilsväg. 2005/06:T334 (fp): yrk. E 6 bör byggas ut till fyrfältsväg genom hela . Detta förutsätter att regeringen utan fördröjning fattar nödvändiga igångsättningsbeslut och säkrar finansiering för kontinuerlig utbyggnad. 2005/06:T334 (fp): yrk. Motorvägsstandard bör gälla för hela vägen mellan och . Detta uppnås bl.a. genom en upprustning av genom . 2005/06:T334 (fp): yrk.