bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Procentsatsen varierar med det totala antalet barn som den bidragsskyldige är underhållsskyldig för. Procentsatserna uppgår för ett barn till , för två barn till per barn och för tre barn till per barn. Den totala procentsatsen ökar med en procentenhet för varje ytterligare barn utöver tre. Återbetalningsskyldigheten omprövas och fastställs i enlighet med det taxeringsbeslut som fattats närmast det år återbetalningsskyldigheten avser. En bidragsskyldig som inte anser sig kunna betala fastställt återbetalningsbelopp kan ansöka om anstånd med betalningen. gäller ändrade regler. Regeringen överlämnade propositionen 2004/05:116 Ett reformerat underhållsstöd till . har fattat beslut i enlighet med regeringens förslag (bet. 2004/05:SfU15, rskr. 2004/05:254). Lagändringarna innebär bl.a. att underhållsstödets belopp höjs med och barn, från till . Även den bidragsskyldige förälderns grundavdrag höjs från till . En ytterligare lagändring är en vidgad dygnsberäkning för umgängesrättsavdrag. Ändringen innebär att rätten till umgängesavdrag vidgas så att återlämnandedygnet räknas som . En metod för nettoberäkning utifrån vad som är bestämt i dom eller avtal om umgänge införs. Sedan ett anståndsbeslut har upphört skall en bidragsskyldig återbetala ett belopp som motsvarar 1,5 gånger det fastställda återbetalningsbeloppet. får dessutom möjlighet att på eget initiativ efterge statens fordran avseende återbetalningsskyldighet. Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är mer än anvisade medel. Av propositionen framgår att utgifterna för underhållsstöd har minskat . Detta beror främst på att antalet barn inom underhållsstödssystemet minskat betydligt . Ytterligare en orsak är att den andel av det debiterade beloppet som de bidragsskyldiga föräldrarna har att återbetala har ökat. De minskande utgifterna för underhållsstöd beror även på att fler föräldrar väljer att reglera sin underhållsskyldighet gentemot barnet utanför underhållsstödssystemet. Med anledning av de genomförda lagändringarna förväntas kostnaden för underhållsstödet öka fr.o.m. 2006.Regeringen föreslår att för till anslaget 20:3Underhållsstöd anvisar ett ramanslag på . Ett av regeringens mål avseende underhållsstödet har varit att barnets försörjning i ökad utsträckning skall regleras direkt mellan föräldrarna. Av propositionen framgår att målet är uppfyllt eftersom ungefär hälften (50,) av de barn som inte bodde tillsammans med båda sina föräldrar, hade föräldrar som reglerade underhållet direkt mellan sig. Det är en ökning jämfört med då andelen var och 2001 då andelen var . arbetar med att öka kunskapen hos separerade föräldrar om att barnets underhåll kan bestämmas genom ett avtal om underhållsbidrag eller att underhållsstödet i stället kan bestå av ett utfyllnadsbidrag som fyller upp till det maximala beloppet om . Inom underhållsstödssystemet är av de bidragsskyldiga fullbetalande och skuldfria. Det finns således många föräldrar inom underhållsstödssystemet som har förutsättningar att reglera underhållet på egen hand. I ett längre perspektiv finner regeringen det angeläget att endast de föräldrar som inte har förutsättningar att själva reglera underhållet skall finnas inom systemet. Mot denna bakgrund har regeringen gett i uppdrag att redovisa hur myndigheten själv eller tillsammans med andra aktörer kan ge separerade föräldrar bättre stöd i att träffa avtal om underhållsbidrag till barn. Uppdraget skall redovisas till . Vidare har regeringen givit i uppdrag att redovisa i vilken omfattning föräldrar som är återbetalningsskyldiga för underhållsstöd har en väsentligt förändrad aktuell inkomst jämfört med taxerad inkomst. skall även redovisa eventuella förslag till förändringar av nuvarande regler. Av redovisningen skall framgå hur vanligt det är att bidragsskyldiga med en försämrad inkomst får en skuld för utebliven återbetalning samt storleken på skulderna. Redovisningen skall överlämnas till . m.fl. (fp) begär i motion Sf360 yrkande 3 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. I motion Sf385 av m.fl. (fp) begärs i yrkande 9 ett tillkännagivande om ett reformerat system för underhållsbidragen och utfyllnadsbidragen. Det generella underhållsstödet bör enligt motionärerna ersättas av ett inkomstprövat utfyllnadsbidrag. m.fl. (kd) begär i motion Sf432 yrkande 31 i denna del att anvisar mindre än vad regeringen föreslagit. I yrkande 18 samma motion begärs ett tillkännagivande om underhållsstödet. Det bör tydligt framgå att det i första hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Enligt motionärerna är det fel att stöd utbetalas till vårdnadshavaren oberoende av dennes inkomster. Om den underhållsskyldige inte är återbetalningsskyldig för hela underhållet anser motionärerna att en inkomstprövning av den mottagande föräldern bör göras innan stöd utbetalas. Denna förändring medför enligt förslaget budgeteffekter . m.fl. (kd) begär i motion Sf372 yrkande 1 ett tillkännagivande omunderhållsstödet. Det bör utformas så att det tydligt framgår att det är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om en ny modell för umgängesavdrag. Enligt motionärerna skulle umgängesavdraget t.ex. kunna uppgå till 1/20 av det månatliga underhållsstödet medan avdraget för boföräldern även fortsättningsvis görs med 1/40 av underhållsstödet.I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att återbetalningsskyldigheten skall baseras på en mer aktuell inkomst än . Vidare begärs i yrkande 4 ett tillkännagivande om att anståndsförfarandet upphör och att det i stället införs ett förbehållsbelopp och möjlighet till jämkning. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att tidpunkten för en fordrans överlämnande till kronofogdemyndigheten bör ändras och en beloppsgräns införas på 1/7 av prisbasbeloppet. Slutligen begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om att en analys bör göras av hur underhållsstödssystemen i de nordiska länderna bättre kan tas i beaktande när föräldrarna bor i olika länder. m.fl. (v) begär i motion Sf309 yrkande 9 ett tillkännagivande om att regeringen skall återkomma med förslag om hur en indexering av underhållsstödet bäst kan utformas. I yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om återbetalningsskyldighet beräknad på aktuell inkomst. Enligt motionärerna bör återbetalningsskyldigheten bestämmas utifrån dagsaktuell inkomst om inkomsten ändras . I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om förbättringar angående umgängesresor. Enligt motionärerna bör det övervägas om ett ekonomiskt stöd till den som inte har råd att resa och träffa sina barn kan regleras inom ramen för underhållsstöd och återbetalningsskyldighet. Utgångspunkten för bestämmelserna om underhållsstödssystemet är att föräldrarna har ett gemensamt och primärt ansvar för sina barn. Inför den genomförda reformen av underhållsstödssystemet utreddes regelverket gällande underhållsstödet grundligt. De ändringar som regeringen slutligen föreslog och som beslutades av är enligt utskottets mening välmotiverade. Syftet med ändringarna är bl.a. att förbättra systemets funktion.De nya reglerna är även en del av regeringens satsning på ekonomiskt utsatta barn som aviserades vårproposition och innebär bl.a. att underhållsstödet höjs med fr.o.m. . Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf360 yrkande 3 i denna del, Sf385 yrkande 9 samt Sf432 yrkandena 18 och 31 i denna del. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning. De frågor som tas upp i de olika motionsyrkandena, t.ex. inkomstprövning av boföräldern, en ny modell för umgängesavdrag och att återbetalningsskyldighet skall baseras på mer aktuell inkomst, har varit föremål för överväganden. Utskottet anser att även dessa motionsyrkanden bör avslås med hänvisning till den reform som genomförts. Utskottet finner inte anledning att nu föreslå ytterligare ändringar i bestämmelserna om underhållsstödet.Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf372 yrkandena 1-6 och Sf309 yrkandena 9-11. 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning till anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Därmed bör avslå ett motionsyrkande om annan medelsanvisning för anslaget. bör vidare avslå ett motionsyrkande om höjd bidragsnivå vid internationella adoptioner. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner utges enligt lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn. Bidrag lämnas med per barn vid adoption av barn . Adoptionskostnadsbidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Cirka 1 000 barn adopteras till från andra länder. kom totalt 1 109 barn i åldern till för adoption, varav 992 barn kom genom auktoriserade organisationer. Regeringen föreslår att för till anslaget 21:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner anvisar ett ramanslag på . m.fl. (kd) begär i motion Sf432 yrkande 31 i denna del att anvisar mer än vad regeringen föreslagit. I motion Sf338 av och () begärs ett tillkännagivande omadoptioner. Adoption av ett barn är förenat med stora kostnader som kan uppgå till . Ofrivillig barnlöshet blir därmed en klassfråga. I bör alla som har förutsättningar att bli bra föräldrar och som behöver adoptera kunna göra detta oavsett inkomst. Efter att adoptionskostnadsbidraget varit oförändrat höjdes det kraftigt , från till per barn. Utskottet finner inte anledning att föreslå ytterligare höjning av bidraget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionSf432 yrkande 31 i denna del. Utskottet avstyrker även motion Sf338 med hänvisning till att det inte är aktuellt med någon höjning av adoptionskostnadsbidraget. 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn. gäller nya regler för barnpension. Barnpension från folkpension och ATP har ersatts med inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn. Barnpension och efterlevandestöd till barn utges till barn , vars ena eller båda föräldrar avlidit. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Barnpension efter en förälder utges av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag om den avlidne efterlämnar ett pensionsberättigat barn som inte fyllt . Från och med månaden då barnet fyller utges barnpension i stället . Finns det fler barn som är berättigade till barnpension efter den avlidne föräldern ökas procenttalen. Barnpension efter båda föräldrarna utges av respektive förälders pensionsunderlag. Efterlevandestödet till barn utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och ges därför bl.a. som en utfyllnadsförmån till barnpensionen. Efterlevandestöd till barn utges av prisbasbeloppet. Dubbelt efterlevandestöd utges i de fall då båda föräldrarna avlidit. Barnpension efter avliden förälder minskar efterlevandestödet till barn krona för krona. Från anslaget bekostas barnpension i form av inkomstgrundad barnpension och efterlevandestöd till barn och skall garantera att barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit ges en rimlig ekonomisk standard. Utgiftsutvecklingen är stabil. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp.För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca 1 044 miljoner kronor.Regeringen föreslår att för till anslaget 21:5 Barnpension och efterlevandestöd för barn anvisar ett ramanslag på . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn. Därmed bör avslå ett motionsyrkande om annan medelsanvisning för anslaget. bör vidare avslå motionsyrkanden om delat vårdbidrag. Vårdbidrag utges enligt lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag till föräldrar med hemmavarande barn som är i behov av särskild tillsyn eller vård. höjdes den övre åldersgränsen för rätt till vårdbidrag från det år barnet fyller . Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder. Vårdbidrag kan också utges med beaktande enbart av merkostnader. För barn som vistas på institution eller enskilt hem genom samhällets försorg kan ferievårdbidrag under vissa förutsättningar utbetalas för den tid barnet vistas hemma. Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relateras till prisbasbeloppet och hel förmån utgör av prisbasbeloppet. Vårdbidraget är skattepliktigt och pensionsgrundande. Ersättning för merkostnader som motsvarar av prisbasbeloppet kan betalas ut utöver det annars gällande maximibeloppet för helt vårdbidrag, under förutsättning att vård- och tillsynsbehovet för ett barn är så stort att det räcker för att grunda rätt till helt vårdbidrag. Den del av vårdbidraget som motsvarar merkostnader är skattefri och inte pensionsgrundande. Syftet med vårdbidrag för barn är att ge föräldrar möjlighet att i hemmet ta hand om ett sjukt eller funktionshindrat barn med behov av särskild tillsyn och vård. Antalet barn som föräldrar mottog vårdbidrag var 40 262. Det är en ökning jämfört med . Andelen flickor var . Antalsutvecklingen fortsätter att påverkas av att den övre åldersgränsen för att kunna beviljas vårdbidrag höjdes . uppgick utgifterna för anslaget till , varav ca bestod av merkostnadsersättningar. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca . Den långsiktiga trenden är att antalet vårdbidrag ökar. Med anledning av att den övre åldersgränsen höjdes beräknas ökningen vara särskilt stor fram . Regeringen föreslår att för till anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn anvisar ett ramanslag på 2 . Av propositionen framgår att regeringen sett det som angeläget att förkorta genomströmningstiderna för utbetalning av vårdbidrag. Det kan konstateras att dessa har minskat och ligger för av ärendena. Det är en minskning jämfört med . Vidare har dåvarande arbetat fram en ny process och en ny vägledning för handläggning av vårdbidrag. Detta väntas ge en mer likformig handläggning i landet och bidra till att ytterligare förkorta genomströmningstiderna. m.fl. (kd) begär i motion Sf432 yrkande 31 i denna del att anvisar mer än vad regeringen föreslagit. I motion Sf318 av och () begärs ett tillkännagivande om att vårdbidrag bör delas när föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet. Om den förälder som barnet är folkbokfört hos vägrar att skriva under ansökan om delat vårdbidrag, får den andre föräldern ingen del av bidraget. I motion Sf361 av () begärs ett tillkännagivande om att överväga möjligheten att se över lagstiftningen när det gäller rätten till vårdbidrag för föräldrar som lever åtskilda. Det borde vara möjligt för båda föräldrarna att ansöka om vårdbidrag för den tid respektive förälder har hand om barnet. Anslaget 21:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Utskottet har informerat sig om och noga följt de problem som funnits kring vårdbidragets administration. Utskottet har då erfarit att det funnits brister som bestått bl.a. i bristande kvalitet i handläggningen av vårdbidrag och skillnader mellan försäkringskassorna. En annan uppmärksammad brist har varit att genomströmningstiderna för vårdbidrag varit oacceptabelt långa (bet. 2003/04:SfU1, bet. 2004/05:SfU1). Som framgår av propositionen har ocksåregeringen funnit det angeläget att komma till rätta med de problem som funnits, bl.a. att förkorta genomströmningstiderna för utbetalning av vårdbidrag. Bristerna har påtalats av regeringen bl.a. i regleringsbrev till dåvarande . Utskottet kan konstatera att de vidtagna åtgärderna resulterat i förbättringar avseende vårdbidragets administration, även om det enligt utskottets mening krävs fortsatta åtgärder för att slutligt rätta till problemen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisningsamt avstyrker motionSf432 yrkande 31 i denna del. Enligt nuvarande regler får föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn dela vårdbidraget mellan sig om båda tar del i vården av barnet samt om båda begär det. En delning av utbetalningen av vårdbidraget innebär dock inte någon delning av rätten till bidraget utan det är endast utbetalningen som delas mellan föräldrarna. Vid oenighet får den förälder som har den huvudsakliga vården om barnet hela vårdbidraget. har på uppdrag av regeringen genomfört en analys ur ett jämställdhetsperspektiv av socialförsäkringsförmåner. Ett urval av förmåner har analyserats och analysen har bl.a. omfattat politikområdet Ekonomisk familjepolitik. I uppdraget har ingått att identifiera problemområden, föreslå åtgärder samt ta fram mål och indikatorer för att kunna följa utvecklingen. Bakgrunden till uppdraget är regeringens jämställdhetspolitik som har som mål att könsperspektivet skall integreras i samtliga politikområden (skr. 2002/03:140). Resultatet av analyserna presenterades i - Hur kvinnor och män nyttjat socialförsäkringen (Analyserar 2005:6, ). Av rapporten framgår att regelverket kring vårdbidrag är könsneutralt i bemärkelsen att båda föräldrarna kan ansöka om och berättigas vårdbidrag. Men genom att bara en förälder kan ha rätten till vårdbidraget riskerar den andra föräldern att diskrimineras, i praktiken pappan. Med ett regelverk som tillåter två föräldrar att ha rätten till bidrag skulle vårdbidraget enligt vara mer könsneutralt. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . Utskottet har erfarit att regeringen avser att lägga fram en proposition för . Frågan om delat vårdbidrag är på intet sätt ny. Utskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkanden om delat vårdbidrag (senast i bet. 2004/05:SfU1) och även motionsyrkanden om att vårdbidraget skall fördelas procentuellt rättvist mellan frånskilda föräldrar (se bet. 2002/03:SfU1). Genom analys har frågan på nytt aktualiserats. Med hänvisning till den kommande propositionen får motionerna Sf318 och Sf361 anses i varje fall delvis tillgodosedda och avstyrks. 21:7 Pensionsrätt för barnår Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 21:7 Pensionsrätt för barnår. Pensionsgrundande belopp för barnår skall kunna tillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds och t.o.m. det år då barnet fyller eller, om barnet är fött under någon av månaderna juli t.o.m. december, fr.o.m. det år då barnet uppnår t.o.m. det år då barnet fyller fyra år.Föräldrarna kan själva välja vem av dem som skall tillgodoräknas det pensionsgrundande beloppet. Om föräldrarna inte gör ett aktivt val kommer den förälder som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten det aktuella året att tillgodoräknas barnårsrätt automatiskt.För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i aktuell ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett och samma barnår. För den förälder som tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår skall en fiktiv inkomst beräknas . Den fiktiva inkomsten kan beräknas på tre sätt, genom utfyllnad till förälderns pensionsgrundande inkomst året före barnets födelse, genom utfyllnad till av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade under eller med ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Det alternativ som ger det förmånligaste utfallet för ett givet år används. Utifrån det pensionsgrundande beloppet skall pensionsrätt beräknas av underlaget. För dessa pensionsgrundande belopp betalar staten en ålderspensionsavgift om . Barnårsrätt för adoptivföräldrar ges , räknat den försäkrade fick barnet i sin vård och längst tills barnet fyller . Adoptivföräldrar kan tillgodoräknas barnårsrätt för tid före det formella adoptionsbeslutet, om de vårdar och bor tillsammans med ett barn som de tagit emot i syfte att adoptera det. Detta gäller även den som är särskilt förordnad vårdnadshavare. Syftet med pensionsrätt för barnår är att stödja den förälder i familjen som har lägst inkomst och/eller tagit störst del av vårdnaden av barnet. Anslaget har tillkommit med anledning av det reformerade ålderspensionssystemet. Eftersom barnårsrätten, om föräldrarna inte gör ett aktivt val, tillfaller den förälder som har lägst inkomst och det i hög utsträckning är kvinnor som har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån, enligt regeringen, främst kvinnor till godo. Den statliga ålderspensionsavgiftens storlek och utgiftsutvecklingen för pensionsrätt för barnår styrs främst av pris- och inkomstbasbeloppens utveckling, utveckling av födelsetalen, timlöneutvecklingen, inflation och arbetslöshet. beräknas utgifterna till . Regeringen föreslår att för till anslaget 21:7 Pensionsrätt för barnår anvisar ett ramanslag på . Regeringens förslag till medelsanvisning har inte föranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslaget. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Principer för socialförsäkringarna, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf410, bifaller delvis motionerna 2005/06:Sf234 yrkandena 4 och 5, 2005/06:Sf335 yrkande 3 och 2005/06:Sf428 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:Sf306 och 2005/06:Sf310 yrkandena 3, 4, 6 och 8. har , med bred majoritet, beslutat att ge regeringen till känna att en parlamentarisk utredning av socialförsäkringarna bör tillsättas. Regeringen har vägrat att efterkomma detta tillkännagivande (skr. 2004/05:75 s. 71 f.). Vi anser att därför ånyo bör göra ett tillkännagivande om att en parlamentarisk utredning om socialförsäkringarna bör tillsättas. Vi vill nämna att utgångspunkter för en diskussion mellan partierna bör vara följande. Socialförsäkringarna skall ha en central roll i samhällsekonomin för att skapa trygghet för dem som av olika skäl hamnar utanför arbetsmarknaden. står en alltför stor grupp ofrivilligt utanför den svenska arbetsmarknaden, vilket inte bara är en tragedi för de inblandade, utan också ett mänskligt resursslöseri för hela samhället. Socialförsäkringarna skall fungera som skyddsnät och stötta arbetslinjen. Grundprinciperna är att systemen skall vara robusta, rättvisa och stimulera till arbete. Socialförsäkringarna skall vara kollektivt finansierade. Därigenom hindras att negativa urval, som selekterar riskgrupper från grupper av människor som är förhållandevis friska och sysselsatta, görs. måste systemen vara utformade så att fusk och överutnyttjande minimeras. Det svenska socialförsäkringssystemet som det nu är utformat är inte långsiktigt hållbart för statens finanser. Det uppmuntrar heller inte till arbete tillräckligt starkt, och det kan i vissa avseenden uppfattas som orättvist. För att uppnå önskade målsättningar krävs en översyn av det nuvarande socialförsäkringssystemet. Frågan om ersättningsnivåerna är bara en faktor i en sådan översyn. Socialförsäkringssystemen bör främja återgång till egen försörjning, ett ansvarsfullt utnyttjande och motverka att bidragsberoende permanentas. Socialförsäkringssystemen bör göras mer självständiga i förhållande till den övriga statsbudgeten och tydligare koppla förmånerna till den enskilda individen, t.ex. genom en ökad försäkringsmässighet.