bet · GS01BOU9 · 2005-05-19 00:00:00 — Till detta kommerde fall där beslut om taxering överklagas och blir föremålför prövning i allmän förvaltningsdomstol. I sådana fall kan det taytterligare tid innan taxeringen är slutligt avgjord.I dag innehåller lagstiftningen inte någon fast bortre tidsgräns förnär en taxeringsändring kan läggas till grund för att nytt slutligtbostadsbidrag bestäms. Visserligen anges att en fråga om nytt slutligtbostadsbidrag inte får tas upp har förflutit frånden dag det slutliga bostadsbidraget bestämdes. Denna tvåårsgräns gälleremellertid endast under förutsättning att taxeringsändringen intemotsvarar en väsentlig ändring av bostadsbidraget. Eftersom det inte gåratt förutse om en taxeringsändring skulle kunna innebära en väsentligändring av bostadsbidraget, kan någon gallring inte ske av de uppgiftersom legat till grund för bidraget.Ett införande av en tidsfrist när det gäller möjligheten att ta uppfrågan om nytt slutligt bostadsbidrag skulle medföra en kortaregenomsnittlig lagringstid av ärenden. Detta skulle i sin tur medföra enförenklad ärendehantering och även minska kostnaderna för lagring avuppgifter. I den inom utarbetade promemoria somligger till grund för propositionen föreslås, mot den nu beskrivnabakgrunden, att tidsfristen skall sättas vid utgången av tredje åretefter taxeringsåret. Vi föreslår att promemorians förslag genomförs.7. Krav på konsekvensbeskrivning, punkt 8 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om krav på konsekvensbeskrivning. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:Bo12 yrkande 2.StällningstagandeDe förslag till ändringar i bostadsbidragen som regeringen nu läggerfram är förhållandevis genomgripande. Förslagen berör också ett betydandeantal hushåll och ett än större antal barn. Trots detta finns det storabrister i regeringens analys och redovisning av vilka konsekvenser somförändringarna leder till. Självklara frågor som: Ökar träffsäkerheten?Ökar incitamenten för hushållen att skaffa sig förvärvsarbete? Bibehållsmöjligheten att efterfråga passande bostad? besvaras inte alls ellerbara delvis. Detta är naturligtvis helt otillfredsställande. I enlighetmed förslaget i vår motion 2004/05:Bo12 (fp) yrkande 2 bör regeringendärför återkomma med en konsekvensbeskrivning av den fördelningspolitiskaeffekten av förslagen i propositionen.8. Reformering av bostadsbidragen för att minska marginaleffekterna,punkt 9 (m, fp, kd)av (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om reformering av bostadsbidragen för att minskamarginaleffekterna. Därmed bifaller delvis motionerna2004/05:Bo11 yrkande 4 och 2004/05:Bo12 yrkande 1.StällningstagandeFamiljestödet förbättrar familjernas ekonomi. har dettastöd en utformning som ger oönskade marginaleffekter, skapar inlåsningseffekteroch minskar incitamentet för att gå ut i arbete eller öka sin arbetstid.För att motverka de fattigdomsfällor detta skapar måste systemet läggasom i dess helhet.Det är ovedersägligt att marginaleffekterna i största möjliga mån måsteminskas. Inte minst gäller detta för barnfamiljer, som drabbas avhögre marginaleffekter än familjer utan barn. På samma sätt harensamstående högre marginaleffekter än hushåll med flera vuxna. De som harlåg förvärvsinkomst, t.ex. genom deltidsarbete, har också ett ökat behovav stöd via våra transfereringssystem, vilket i sin tur leder till attde drabbas av kombinationseffekter där skatter, bidrag och barnomsorgsavgiftertillsammans ger oacceptabla marginaleffekter.Med den utformning bostadsbidragen nu har bidrar de till dessamarginaleffekter för hushåll med barn och med för ungdomar.Bidragen måste därför reformeras i avsikt att minska marginaleffekterna.Det förslag som regeringen nu lagt fram utgör mot den bakgrunden ettlitet steg i rätt riktning genom att den barnrelaterade delen ibostadsbidraget ökar. Detta steg är dock långt ifrån tillräckligt. Vad somerfordras är i stället en översyn av systemet. Översynen bör görasskyndsamt.9. Avstämningsperioderna för bostadsbidragen, punkt 10 (fp, kd)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om avstämningsperioderna för bostadsbidragen.Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo11 yrkande 3 och2004/05:Bo12 yrkande 12.StällningstagandeFelaktigt utbetalda bostadsbidrag till följd av inkomstförändringar ärett betydande problem som i många fall drar ut . Ävenom regeringen nu föreslår en lagändring som innebär att frågan omslutligt bostadsbidrag inte får tas upp löser dettainte problemet. En del av dessa problem uppstår som en följd av deårsvisa avstämningarna av bostadsbidragen och kopplingen till inkomsttaxeringen.Vi anser därför att avstämningsperioden för beräkning av bostadsbidragetbör göras kortare. Den nuvarande årsvisa avstämningen efter inkomstdeklarationär alltför lång och ger oönskade effekter. får en stor gruppmänniskor till följd av inkomstförändringar betydligt mer eller betydligtmindre bostadsbidrag än vad som är berättigat. Detta leder i många falltill återbetalningskrav som kan vara mycket problematiska för denenskilde.När dagens system infördes var ett av skälen att taxeringsrutinernakrävde att en automatiserad jämförelse mellan den bostadsbidragsgrundandeinkomsten och den taxerade inkomsten måste göras för hela kalenderåret.Samtidigt kan vi konstatera att andra transfereringssystem, t.ex.studiemedelsbidragen, uppenbarligen klarar av att ha halvårsvisaavstämningar. Vi föreslår därför att halvårsvisa avstämningsperioder införsockså för bostadsbidragen i enlighet med förslagen i motionerna2004/05:Bo11 (kd) yrkande 3 och 2004/05:Bo12 (fp) yrkande 12.10. Inkomstgränserna för bostadsbidragen, punkt 11 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inkomstgränserna för bostadsbidragen. Därmedbifaller motion 2004/05:Bo11 yrkande 2.StällningstagandeTidigare utgjorde den samlade familjeinkomsten den bidragsgrundandeinkomsten. Gränsen för när bostadsbidraget reducerades gick vid 117 000kr för båda makarna tillsammans. gäller i stället en individuellinkomstgräns där bidraget reduceras när någon av inkomsterna överstigerden individuella gränsen . Bostadsbidragsregler som pådetta sätt tar sin utgångspunkt i de individuella inkomsterna missgynnarfamiljer med låga inkomster där den ena föräldern inte arbetar. Reglernaär en del i ett ideologiskt mönster som allt tydligare framstår somfamiljefientligt. I enlighet med förslaget i den kristdemokratiskamotionen 2004/05:Bo11 yrkande 2 föreslår jag därför att det inrättas enför hushållet gemensam inkomstgräns på innanbostadsbidraget reduceras.11. Sambandet mellan bostadsbidrag och socialbidrag m.m., punkt 12 (fp,kd)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om sambandet mellan bostadsbidrag och socialbidragm.m. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo12 yrkandena 8 och 9.StällningstagandeRedan när bostadsbidragen gavs sin nuvarande utformning restes detfarhågor för att grupper med varierande och i förväg svårbestämda inkomsterskulle kunna komma att drabbas på ett icke avsett sätt. Bostadsutskottethar också i olika sammanhang uppmärksammat detta förhållande. Våren2001 uttalade utskottet (bet. 2000/01:BoU12) sålunda att en översynborde göras av bl.a. bostadsbidragens roll och effekter för särskildagrupper som socialbidragstagare och arbetslösa där inkomsterna kanvariera kraftigt under året.Det finns en direkt koppling mellan bostadsbidragen och socialbidrageni så måtto att den som av något skäl faller ur bostadsbidragssystemeti stället kan komma att bli berättigad till socialbidrag. Det finnsockså tecken på att det vid stora förändringar i bostadsbidragen skeren övervältring på socialbidragen i kommunerna. En översyn måste därförkomma till stånd i syfte att minska övervältring från bostadsbidragtill socialbidrag. Vi ställer oss sålunda bakom förslaget i motion2004/05:Fi12 (fp) yrkande 8 i denna del.När det gäller svårigheterna att lösa bostadsfrågan för dem som ärhemlösa har i sitt slutbetänkande pekat på denegativa effekter som bostadsbidragsreglerna har för denna grupp. Flertalethemlösa är ensamstående utan barn och och faller därförhelt och hållet utanför bostadsbidragssystemet. Det är ett problem somenligt vår mening måste lösas. I enlighet med förslaget i motion2004/05:Bo12 (fp) yrkande 9 bör det därför uppdras åt regeringen attåterkomma med förslag avseende de hemlösas möjligheter att efterfrågabostäder.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2004/05:112 Ändrade regler för bostadsbidrag:Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:737)om bostadsbidrag.Följdmotioner2004/05:Bo10 av de m.fl. (m):begär att regeringen återkommer till med förslag omen reformering av bostadsbidraget i syfte att minska marginaleffekterna.2004/05:Bo11 av m.fl. (kd):1. beslutar om ändring i 14 § lagen (1993:737) ombostadsbidrag som innebär att bostadsbidrag lämnas som ettsärskilt bidrag med för ett barn, för två och 1 900 krför tre eller flera barn.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om inrättande av en för hushållet gemensam inkomstgränsinnan bostadsbidraget reduceras.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om inrättande av halvårsvisa avstämningsperioder förbostadsbidraget.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att den utredning som skall tillsättas för att seöver bostadsbidragen skall ges i uppdrag att ta fram förslag till ettregelverk som lindrar marginaleffekterna.2004/05:Bo12 av m.fl. (fp):1. begär att regeringen återkommer med förslag på reformeratstöd för ekonomiskt utsatta hushåll i syfte att minska marginaleffekter.2. begär att regeringen återkommer med en konsekvensbeskrivningav fördelningspolitiska effekter.3. avslår förslaget om ändring av bidraget till barnfamiljersbostadskostnader från nuvarande ersättningsnivåer om 75 respektive av bostadskostnaderna till en ersättningsnivå om 50 %.4. avslår regeringens förslag om stöd till föräldrar somfyllt men ej och vars bostad inte uppfyller kravet påutrymmesstandard.5. begär att regeringen återkommer med förslag på reformeratbostadsbidrag avseende den bostadsanknutna delen.6. avslår regeringens förslag till ny form av bostadsbidragbenämnt umgängesbidrag.7. begär att regeringen återkommer med förslag påbostadsbidrag för umgängesföräldrar.8. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om behovet av en översyn av kopplingen mellanbostadsbidragssystemet och socialbidragssystemet i syfte att minska övervältringpå socialbidrag och därmed också övervältra kostnaderna på kommunernautan att dessa genom den statliga regelförändringen kompenseras förmerkostnaderna.9. begär att regeringen återkommer med förslag avseendede hemlösas möjlighet att efterfråga bostäder.10. avslår förslaget om att tidsfristen bör löpa ut vidutgången av femte året efter taxeringsåret.11. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att tidsfristen bör löpa ut vid utgången av tredjeåret efter taxeringsåret.12. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om halvårsvisa avstämningsperioder för bostadsbidragen.2004/05:Bo13 av m.fl. (c):avslår regeringens proposition om ändrade regler för bostadsbidrag.Motion väckt med anledning av skr. 2004/05:932004/05:Fi11 av m.fl. (kd):6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att ge högre bostadsbidrag till resurssvaga familjer.Bilaga 2Regeringens lagförslagBilaga 3Bostadsutskottets offentliga utfrågning om bostadsbidragenDag: Torsdagen den 21 april 2005Tid: Kl. 09.00-12.00Lokal: SkandiasalenProgram:Inledning09.00 , ordförandeBostadsbidragens effekter på bostadskonsumtion09.05 , doktorand, ochurbanforskning, universitetBostadsbidragen och barnfamiljerna09.20 , försäkringsdirektör, och barnfamiljernas bostadsstandard09.35 , enhetschef, och , jurist,ändringar i bostadsbidragen09.50 , departementsråd, och diskussionTalare och särskilt inbjudna åhörare:Christina , BoverketCecilia , Hedenmo, BoverketJan , BoverketBosse Häll, FörsäkringskassanMarianne , SocialdepartementetMartin , Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementetStig Orustfjord, FörsäkringskassanKristina Ström , SocialdepartementetBengt , Vallgårda, Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementetSara Örnhall , SocialdepartementetStenografisk uppteckning från bostadsutskottets offentliga utfrågningom bostadsbidragenTorsdagen den 21 april 2005Ordföranden: Jag heter och är ordförande i riksdagensbostadsutskott, och jag har den stora förmånen att få hälsa er allesammansvarmt välkomna till den här offentliga utfrågningen om bostadsbidragen.Våra inbjudna gäster kommer att hålla föredrag fram till . Därefterska vi ha en paus, och cirka fortsätter vi utfrågningen. Dåkommer det verkligen att handla om utfrågning, för då ska bostadsutskottetsledamöter få ställa frågor.Jag vill nu säga varmt välkommen till bostadsutskottets ledamöter,tjänstemännen och alla våra gäster. Vi har gäster från forskningssidan,, , , Miljö- ochsamhällsbyggnadsdepartementet, representanter från urbanforskning i och andra företrädare. Jag säger ocksåvarmt välkommen till åhörare och medier. Jag vet inte om det sitternågra på läktaren, men de är i så fall varmt välkomna.Vi har sett fram mot den här utfrågningen om bostadsbidragens utformningför att få en bättre inblick i hur bostadsbidragen påverkar bostadssituationen,men kanske framför allt deras utveckling och kommande ändringar ochkonsekvenser för familjer.Vi har stenografer här som kommer att dokumentera det somsägs, så allt kommer att finnas i tryck för den som ärintresserad.Jag är övertygad om att vi kommer att få mycket intressant information,som jag hoppas ska ge oss en bra bild och ett bra underlag för fortsattbeslutsfattande.Med dessa ord ber jag än en gång att få säga riktigt varmt välkommentill denna spännande utfrågning.Som första föredragshållare från forskningssidan har vi , doktorand från , Uppsalauniversitet. Hon ska inleda och börja med temat Bostadsbidragens effekterpå bostadskonsumtionen.Cecilia (bilder sid. 73-76): Jag ska prata om effekter av1997 års regelförändring på barnfamiljernas mobilitet och bostadskonsumtion.Det här är en studie som kommer att bli en del av minavhandling, och den är inte helt slutförd. Vissa små förändringar kankomma att ske, men det kommer inte att påverka det slutgiltiga resultatet.Det jag har gjort i den här studien är att studera barnfamiljerna.Anledningen till att jag har valt barnfamiljerna är att bostadsbidragethar och har haft ett starkt barnperspektiv. Barnen är den grupp som ärlite utsatt här, därför att barn inte själva kan påverka sin bostadssituation;de är beroende av att föräldrarna väljer en bostadskonsumtion som ocksåoptimerar situationen för barnen. Det jag var intresserad av var attstudera huruvida de genomförda förändringarna har kunnat medförasvårigheter att upprätthålla intentionerna med bostadsbidraget, det villsäga att barnfamiljerna ska kunna hålla sig med goda och rymliga bostäder.Det är bakgrunden till studien.Varför har jag då studerat mobilitet? I tidigare studier som är genomförda,flyttstudier och studier på bostadsbidrag, har det visat sig att storaförändringar i bostadskonsumtionen erhåller man genom att flytta. Tittarvi på varför man flyttar i har vi kunnat se att tre av fyraflyttningar beror på behovet av förändring i boyta, bostadskvalitet,bostadskostnad eller upplåtelseform.Det finns också stora studier gjorda i på olika former avbostadssubventioner, och där har man kunnat konstatera att system som uppmuntrarhushåll att flytta mer ofta än vad de normalt skulle kunna göra ökarchansen för hushållen att anpassa sin bostadskonsumtion efter sitt behov,eller den förändring av behov man kan ha över . Det är bakgrundentill att jag har studerat mobilitet.Finns det då över huvud taget någonting som gör det intressant, någratecken på att man vill studera det här? Här har jag diagram som ärframtagna av på , och de visar antalet barn ifamiljer med bostadsbidrag. Det man kan se om man just tittar på antaletbarn som är trångbodda - gruppen är stor; det är mer än 100 000 barnsom berörs, och det är alltså en grupp som inte är negligerbar - är attnågonting har hänt i mönstret efter 1996.Om man också tar hänsyn till att antalet barn i bostadsbidragssystemethar minskat efter regelförändringen, vilket vi vet, och tittar på andelentrångbodda barn i familjer med bostadsbidrag, alltså bara trångboddabarn i familjer inom bostadsbidragssystemet, kan man se att andelentrångbodda barn har ökat. Det har skett efter 1996. Det är en förstaindikation på att någonting har hänt. Men det kan naturligtvis bero påmånga saker. Det kan bero på förändringar i ekonomin. Det skulle kunnabero på att man har ökat sin träffsäkerhet i bostadsbidragssystemet,att man har nått de grupper som verkligen behöver bostadsbidrag. Mendet kan också bero på regelförändringarna.För att man ska kunna säga någonting om regelförändringarna har påverkatsituationen måste man gå vidare med att göra lite mer avanceradestatistiska bearbetningar. Jag ska inte prata mycket om metoden, för jagförstår att ni inte är intresserade av det, men bara säga något för attni ska få lite bakgrund till vad jag har gjort.Jag har genomfört en hasardanalys. Genom hasardanalys kan man undersökahur enskilda händelser påverkar sannolikheten för ett visst utfall. Härär händelsen naturligtvis regelförändringarna. Det man kan göra när mangör sådana analyser är att konstanthålla för andra variabler som påverkarbostadskonsumtionen. Vi har konstanthållit för bostadssituationen påolika orter. Vi har tittat på arbetslöshetssituationen. Vi har tittatpå andra regionala skillnader och kunnat konstanthålla för det. Vi hartittat på hur olika grupper av hushåll har förändrat sin bostadskonsumtionföre regelförändringarna och kunnat konstanthålla för det. Man kankonstanthålla för skillnader i hushållstyp och hushållssammansättningsamt skillnader i disponibel inkomst och så vidare.Det man gör är att man följer hushållen . Annarskan man hävda att målgruppen har bytts ut efter regelförändringarna,att man har riktat in sig på en annan målgrupp. Men det man gör är attfölja varje hushåll över tiden, och då kan man jämföra hushåll sompåverkas respektive inte påverkas av regelförändringarna och se hur deskiljer sig i utfall.Jag har studerat två olika regelförändringar, dels den ytbegränsningsom infördes, dels de skilda inkomstgränserna för makar med barn. Vadvisar det då? Om man först tittar på mobiliteten kan man se att dehushåll som enbart har påverkats av ytbegränsningen har fått en minskadsannolikhet att flytta jämfört med dem som inte påverkats. Det är närman har konstanthållit för andra faktorer som påverkar flyttbenägenheten.Givetvis kan man inte konstanthålla för allt. Det innebär att de fåren minskad möjlighet att anpassa sin bostadskonsumtion efter den förändringi behov de får över tiden.Tittar man på hushåll som har påverkats av skilda inkomstgränser förmakar, ser man också en minskad sannolikhet att kunna flytta efterregelförändringen. Den är inte lika stor som för dem som påverkas avytbegränsningen, men det finns en minskad sannolikhet att kunna anpassasin bostadskonsumtion som är direkt påverkad av de här två regelförändringarna.Om man går vidare och vill konstanthålla för hur de hushåll som flyttarfaktiskt flyttar har man kunnat se att ytbegränsningen ökar sannolikhetenför att hushållen flyttar till mindre lägenheter. I gruppen som påverkasav skilda inkomstgränser har man inte kunnat hitta något signifikantmönster för att de flyttar till större eller mindre boende. Det är främstytbegränsningen som man har kunnat hitta ett resultat av. Den gruppenhar ökat sin sannolikhet att flytta till mindre lägenhet.Man kan tänka sig att de som har flyttat till mindre lägenhet främst ärhushåll som har en boyta som överstiger boytebegränsningen väldigt mycket,som bor väldigt stort. För att studera det har vi delat in de hushållsom har påverkats av ytbegränsningen i två skilda grupper. En grupp harpåverkats marginellt, som jag kallar det, det vill säga de har en ytasom maximalt överstiger ytbegränsningen , och en annan grupphar större boyta än så. Man har då kunnat se att båda dessa grupper haren ökad sannolikhet att flytta till mindre lägenhet.Med tanke på det mönster som jag visade tidigare, det diagram somChristina har tagit fram som visar trångboddheten, att det harkommit in en ökad andel trångbodda barn i systemet, är man naturligtvisintresserad av att se om regelförändringen har haft någon påverkan pådet här. Ja, vi har kunnat se att de som påverkas av ytbegränsningen ärde hushåll som har en boyta som marginellt överstiger boytebegränsningen.Det är inte de som bor jättestort utan de som har en boyta som är pågränsen att överstiga boytebegränsningen. De har fått en ökad sannolikhetatt flytta in i trångboddhet. Man hittar inget signifikant mönster fördem som har bott väldigt stort och heller inga tecken på att flytta ini trångboddhet för dem som har påverkats av skilda inkomstgränser förmakar.Om jag ska sammanfatta det här, har man kunnat se följande. De som harpåverkats av regelförändringen har fått en minskad mobilitet. De får enminskad möjlighet att anpassa sin bostadskonsumtion efter den förändringi behovet som man får över tiden. Om vi konstanthåller för att de flyttaroch går vidare kan vi dessutom se att om de ändå kan flytta så flyttarde till mindre bostäder. Går man vidare ytterligare kan man dessutom seatt de får en ökad sannolikhet att flytta in i trångboddhet. Vi hittaringa effekter i form av minskad eller ökad bostadskonsumtion för dehushåll som påverkas av skilda inkomstgränser. Det är främst ytbegränsningensom har påverkat det här.Jag förstår att man framför allt som politiker vill veta vad som är densammansatta välfärdseffekten av det här. Det kan jag inte svara på . Det är naturligtvis beroende på hur det såg ut före regelförändringen.Men det man kan säga är följande: Ja, regelförändringar har haft eneffekt på bostadskonsumtionen, och den effekten är negativ. Den harockså haft en negativ effekt på trångboddheten. Så ser det ut.Trångboddhet har diskuterats: Vad har det för effekter och konsekvenserför barn? För knappt en månad sedan publicerades en ny studie frånFrankrike där man visade negativa konsekvenser av trångboddhet iskolresultaten för barn. De använder dem som ett välfärdsbegrepp. De barnsom bor trångt har svårare att prestera bra i skolan. Det finns alltsåstudier som visar att det här är negativt för barnen. Det man också kansäga är att just den här gruppen som hade ökad sannolikhet att flyttain i trångboddhet berör 70 000 barn. Det är en grupp som inte ärnegligerbar, tycker jag.De här resultaten stämmer väldigt väl överens med vad teorin skullesäga. Om man väljer att genomföra sådana här regelförändringar tittarman rent teoretiskt på vad det skulle ha för effekt på bostadskonsumtionen.Då stämmer de här resultaten väldigt väl överens med vad teorin säger.Varför vi inte har hittat några effekter i form av minskad bostadskonsumtionför hushåll som påverkas av skilda inkomstgränser kan jag inte svara påi dag. Jag gissar att man skulle kunna hitta en effekt, även om deninte var lika stor som för dem som påverkas av ytbegränsningen.