bet · GS01NU9 · 2005-02-17 00:00:00 — Gränsdragningsproblemen ärstörst när det gäller gruppen uppdragstagare, dvs.en som åtar sig uppdrag för en eller flerauppdragsgivares räkning utan att det föreliggernågot anställningsförhållande. Tillämningsproblemennär det gäller kooperativ verksamhet har dockminskat . Beträffande sjukförsäkringenkonstateras att reglerna inom sjukförsäkringenskiljer sig åt beroende på om företagaren harenskild firma/handelsbolag eller ett aktiebolag.Vidare känner många företagare inte till att densjukpenningsgrundande inkomsten (SGI) föregenföretagare baseras på nettointäkten i firman,medan SGI för den som driver verksamhet iaktiebolagsform bestäms av den lön som tas ut urbolaget. I sjukförsäkringen finns ocksågränsdragningsproblem när det gäller uppdragstagare.Vad gäller F-skattsedel för företagare konstateras irapporten att det generellt inte upplevs som svårtatt få F-skattsedel. För den som inledningsvis barahar en uppdragsgivare kan dock uppstå problem, sägsdet i rapporten. När det gäller frågan om det behövsen ny kategori - mellan anställda och företagare -nämns bl.a. att nya gränsdragningsproblem sannoliktskulle uppstå vid införandet av en sådan kategori.Företagare och arbetslöshetsförsäkringenVåren 2004 gav (bet. 2003/04:AU6) genomett tillkännagivande regeringen i uppdrag att seöver företagares ekonomiska situation vidarbetslöshet. Utredningen skall undersöka om detskall vara möjligt för företagare att varadeltidsarbetslösa. Den skall se över reglerna fördem som verkar inom kooperativa, ekonomiska ochideella föreningar. Nivån på ersättningen förföretagare bör också ses över, enligt vad riksdagenuttalade.Enligt de uppgifter som inhämtats beredskommittédirektiv avseende bl.a. regler vidarbetslöshet och sjukdom inomRegeringskansliet, något som även näringsministerThomas hänvisat till i eninterpellationsdebatt (se nedan). Vidare kan nämnasatt arbetsmarknadsutskottet kommeratt hantera olika motioner från allmännamotionstiden rörande företagare ocharbetslöshetsersättningen.Företagare och sjukförsäkringenI beslutade regeringen att genomföraen översyn av socialförsäkringarna (dir. 2004:129).Den särskilde utredaren (generaldirektör ) skall göra en genomgripande analys avsocialförsäkringarna i ett brett perspektiv. Enligtdirektiven skall, som ett led i strävan efter attfrämja företagandet och att eftersträva en ökadbalans i försäkringsvillkoren mellan anställda ochföretagare, särskilt fokus ägnas trygghetssystemenför egenföretagare i syfte att försäkringsvillkorenskall bli tydligare, enklare och mer förutsägbara.Huvudsyftet med utredningen är att ta fram underlagoch genomgripande analysera nuvarande försäkringar,deras effekter, svagheter och förtjänster, och vilkakrav som kommer att ställas på framtidenssocialförsäkringar. I ett andra steg kommerutredningens betänkande att utgöra underlag för enparlamentarisk utredning. Uppdraget skall redovisassenast den 1 november 2006.Företagare och F-skattsedelNär det gäller F-skattsedel kan nämnas att (bet. 2003/04:SkU25) avslog olika motionsyrkanden påområdet , bl.a. om att det måste blilättare att skaffa F-skattsedel. Skatteutskottetbetecknade i sitt ställningstagande motionärernasbeskrivning av svårigheterna att erhålla F-skattsedel som kraftigt överdrivna. Vidare hänvisadeskatteutskottet till det uppdrag fått iregleringsbrevet för rörande bl.a. enbelysning om det finns regionala skillnader ikontrollen. Avvikande uppfattningar framfördes i tvåreservationer (m, fp, kd; c)Interpellationsdebatt om företagares trygghetNäringsminister besvarade i januari2005 en interpellation (ip. 2004/05:265) av () om vilka initiativ denne varberedd att ta för att också en enskild företagareskall kunna erbjudas motsvarande trygghet som deanställda. I sitt anförande redogjordenäringsministern för att departementet i (härtidigare nämnda) projektet om företags- ochanställningsformer i förändring belyst skillnader ibefintliga regelsystem mellan företagare ochanställda när det gäller de socialatrygghetssystemen samt problem som dessa skillnaderkan medföra. Vidare erinrade han om att riksdagenbegärt en parlamentarisk utredning om företagaresekonomiska situation vid arbetslöshet och meddeladeatt kommittédirektiv avseende bl.a. regler vidarbetslöshet och sjukdom bereds inomRegeringskansliet.Aktiebolag med begränsad vinstutdelningI beslutade regeringen att tillsättaen särskild utredare (ordföranden i ArbetsdomstolenCarina ) med uppdrag att utreda frågor omett nytt slag av aktiebolag för icke vinstutdelandeverksamhet. Utredaren presenterade i november 2003ett betänkande om aktiebolag med begränsadvinstutdelning (SOU 2003:98). I enlighet med vad somangetts i direktiven har utredningen utarbetatförslag till två modeller av aktiebolag medvinstutdelningsbegränsning. Betänkandet ärremissbehandlat och frågan bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har en i grunden positiv inställning tillnytänkande som kan stimulera framväxten av nyaföretag och arbetstillfällen. Det gäller inte minstsådana initiativ som innebär att människorskreativitet på lokal och regional nivå tas tillvara. Det sagda innebär bl.a. att utskottet, ilikhet med vad som anförs i motion 2004/05:N398 (c),anser att ett öppet förhållningssätt gentemot nyaföretagsformer bör råda. Något särskilt uttalandefrån för att klargöra denna ståndpunktanser utskottet emellertid inte erforderligt.I detta sammanhang vill utskottet även framhållaatt det anser att offentliga regelsystem skall varaenkla att förstå och använda för företagarna, bådeför företagare i allmänhet och för dem som verkar igränssnittet mellan att vara företagare ochanställd. Regeringen har, som ovan redovisats, låtitgenomföra en kartläggning av nya former förföretagande och anställningsformer i gränssnittetmellan egenföretagare och anställd. I rapporten gesproblembeskrivningar när det gäller bl.a.arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och F-skattsedel. efterlyste enparlamentarisk utredning om företagares ekonomiskasituation vid arbetslöshet. Enligt den informationsom utskottet låtit inhämta bereds för närvarandekommittédirektiv avseende bl.a. regler vidarbetslöshet och sjukdom inom Regeringskansliet.Med hänvisning till det ovan sagda avstyrks häraktuell motion i berörd del.KapitalförsörjningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till de åtgärdersom vidtagits avslå en motion rörandekapitalförsörjning. Jämför reservation 5 (m,fp, kd, c).MotionenI motion 2004/05:N426 (s) anförs att företagare inomdet kooperativa området har ett stort behov av enklaregler för sitt företagande. Därtill konstateras attdet kan vara svårt att hitta investerings- ellerriskkapital för att kunna starta företag. Enligtmotionärerna är det därför angeläget att stimuleratill ett ökat företagande och entreprenörskap ävenom lokala investerare har liten tilltro tillinvesteringar i det berörda området.Vissa kompletterande uppgifterVåren 2004 avstyrkte utskottet (bet. 2003/04:NU10)två likalydande motionsyrkanden som det häraktuella. Även reservanterna (m, fp, kd, c)avstyrkte dessa yrkanden.När det gäller kapitalförsörjning bör erinras omde beslut fattade (prop.2004/05:1 utg.omr. 24, bet. 2004/05:NU1) rörandeinnovationsfrämjande åtgärder. bemyndigadedå regeringen att vidta de åtgärder som behövs förbildandet av och verksamheten i ett holdingbolag förinnovationsfrämjande åtgärder. Holdingbolaget skallbildas gemensamt av de sju stiftelserna församverkan universitet/högskola och näringsliv(teknik-brostiftelserna), Stiftelsen Industrifondenoch staten. Vidare skall förmedla sininkubatorfinansiering via holdingbolaget. Enligt vadsom angavs i propositionen beräknas den nyakoncernen med befintliga medel kunna finansierasåddlån m.m. med underen tioårsperiod. Koncernens finansiering skall syftatill att hjälpa företag att nå lönsamhet. Samtidigtkommer verksamheten att inriktas på projekt sombefinner sig i mycket tidiga utvecklingsskeden.Därtill gavs ett bemyndigande till regeringenrörande finansieringen av AB:sinnovationslån innefattande ett årligt statligttillskott. Utskottet framhöll i sittställningstagande att de båda förslagen innebär attförutsättningarna avseende såddfinansieringen kommeratt förbättras. Avvikande uppfattningar gavs uttryckför i två reservationer (m, fp, c; kd).När det gäller regionala riskkapitalinsatser kanäven framhållas att godkände(prop. 2004/05:1 utg.omr. 19, bet. 2004/05:NU2) attanslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1)och Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden2000-2006 (33:5), inom ramen för EG:sstrukturfondsprogram, får användas till pilotprojekti form av finansiering av särskilda regionalariskkapitalinsatser i vissa program, genom vilkastaten direkt eller indirekt tillskjuter ägarkapitali form av aktier eller motsvarande i enskildaföretag. Vidare aviserade regeringen ibudgetpropositionen för att vissa regionaltbeslutade företagsstöd skall avvecklas fr.o.m. juli2005. Som en kompletterande åtgärd skall Almierbjuda lån med större risktagande i stödområde B.Utskottets ställningstagandeSom berörs i motion 2004/05:N426 (s) kan det varasvårt att hitta riskvilligt kapital på den öppnariskkapitalmarknaden för projekt i tidiga skeden.Statliga insatser på området är därför motiverat.Riksdagen har bemyndigat regeringen, somtidigare redovisats, att vidta olika åtgärder isyfte att främja innovationer. Enligt utskottetsuppfattning innebär de åtgärder som vidtas attförutsättningarna avseende såddfinansiering blirbättre än de skulle varit utan dessa åtgärder. Någotinitiativ från sida med anledning avmotionen ser utskottet inte behövligt.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion2004/05:N426 (s).Social ekonomiUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om socialekonomi. Utskottet hänvisar till vad det itidigare sammanhang anfört rörande socialekonomi och framhåller att det inte ändratuppfattning i frågan. Jämför reservationerna6 (m, fp), 7 (kd, c) och 8 (mp).MotionernaEtt tillkännagivande med innebörden att det behövsen nationell handlingsplan för socialt företagandeföreslås i motion 2004/05:N352 (s). Motionärernamenar att en sådan handlingsplan kan förbättramöjligheterna att på lokal och regional nivåutveckla fler sociala företag och därmed öka antaletarbetstillfällen.Även i motion 2004/05:N353 (s) föreslås etttillkännagivande med syftet att främja socialaföretag. Motionärerna framhåller bl.a. atterfarenheterna som finns kring sociala företagbättre skall integreras och tas till vara inom ramenför de resurser som finns inomarbetsmarknadspolitiken.Möjligheterna för sociala innovationer tas upp imotion 2004/05:N388 (s). Motionärerna menar attutvecklingen av det sociala kapitalet hamnar iskymundan i den svenska innovationspolitiken. Deanser därför att det är nödvändigt med en nydanandeinnovationspolitik som kan finansiera insatser föratt skapa samhällsgemenskap och stödja goda socialamiljöer för individen och som syftar till att lösasamhällsproblemen på ett nytt sätt. Om dettaföreslås ett tillkännagivande.De lokala kooperativa utvecklingscentrumens (LKU)roll för stödet till lokal och regional utvecklingsamt den sociala ekonomins företagande tas upp imotion 2004/05:N422 (s) och i den likalydandemotionen 2004/05:N438 (s). Det konstateras i debägge motionerna att regeringen har aviserat ettsänkt anslag till kooperativ utveckling inomnäringspolitiken. Motionärerna anser emellertid attdet krävs en långsiktig statlig finansieringslösningav stödet till kooperativ utveckling som, utövernäringspolitik, även inbegriperarbetsmarknadspolitik och regionalutvecklingspolitik.Nya entreprenörsformer kan vara ett av sätten attöka tillväxten i samhället, anförs det i motion2004/05:N448 (s). är ett exempelpå en entreprenörsform som ger stora möjlighetertill inflytande över den egna arbetssituationen ochdärmed stor arbetstillfredsställelse. Motionärernamenar att det är viktigt att forskning ochkunskapsspridning kring det demokratiskaentreprenörskapet främjas.I motion 2004/05:N393 (kd) påtalas attKristdemokraterna är positiva till att lokalakooperativa utvecklingscentrum har iuppdrag att stödja även andra former av företagandeän små kooperativa företag inom den socialaekonomin. Regeringen bör dock utreda hur dessa LKUlångsiktigt kan bli en del av närings-,arbetsmarknads- och regionalpolitiken, ansermotionärerna.Den sociala ekonomin står även i fokus i motion2004/05:N306 (c), vari flera olika tillkännagivandenförordas. Ett tillkännagivande som föreslås gälleratt det kommunala självstyret är en viktigförutsättning för att den sociala ekonomin skallkunna utvecklas. Motionärerna menar att regeringengenom att återkommande ställa sig över det kommunalasjälvstyret har motarbetat den sociala ekonominsutvecklingsmöjligheter inom fleraverksamhetsområden. Vidare föreslås ettriksdagsuttalande om att den officiella statistikeninom områdena socialt kapital och social ekonomi börutvecklas. Därtill föreslås även ett uttalande avriksdagen med anledning av att regeringen meddelatsin avsikt att låta en särskild utredare göra enöversyn av den statliga folkrörelsepolitiken och deolika insatser som görs riktade mot för-eningslivetoch den sociala ekonomin. Motionärerna anser att denaviserade utredningen bör få i uppgift att göra enuppföljning av dels de förslag som arbetsgruppen omden sociala ekonomin och dess utvecklingpresenterade i en rapport , dels vad som hänti efter den 7:e europeiska konferensen omsocial ekonomi som hölls i år 2001.I motion 2004/05:N344 (mp) föreslås att enutredning tillsätts för att belysa möjligheten attinrätta ett för socialt företagande.Som lämpliga institutioner för ett sådantkunskapscentrum nämns iÖstersund och vidGöteborgs universitet.Även i motion 2004/05:N351 (mp) föreslåstillsättandet av en utredning. Motionärerna anseratt en sektorsövergripande utredning bör tillsättasmed uppgift att kartlägga och visa hur den socialaekonomin kan vara en tillgång för tillväxt ochvälfärd.Vissa kompletterande uppgifterNär utskottet behandlade ett flertalyrkanden om social ekonomi (bet. 2003/04:NU10)framhöll utskottet att det vid flera tidigaretillfällen uttalat sig positivt om den socialaekonomins förtjänster. Samtliga motionsyrkandenavstyrktes av utskottet. Andrauppfattningar framfördes i reservationer (m, fp; kd,c; mp).Med anledning av vad som sägs i motion2004/05:N306 (c) om uppföljning kan nämnas attregeringen beslutade att tillsättaen arbetsgrupp om den sociala ekonomin och dessutveckling, med uppgift att kartlägga villkoren förden sociala ekonomin och belysa dess betydelse isammanhanget. I rapporten ekonomi - en tredjesektor för välfärd, demokrati och tillväxt?, somarbetsgruppen presenterade , ges enbeskrivning av verksamheter som bedrivs iföreningar, kooperativ, allmännyttiga stiftelser ochliknande sammanslutningar och deras betydelse fördet svenska samhället liksom en kartläggning avvillkoren för verksamheterna. Arbetsgruppen lämnadeäven olika förslag. Enligt arbetsgruppen borde ettantal frågeställningar kring den sociala ekonominsvillkor bli föremål för djupare analys ochprincipiell diskussion. Vidare föreslogarbetsgruppen olika initiativ som skulle tas i syfteatt förbättra villkoren för den sociala ekonomin ochdess utveckling.Vidare kan tilläggas att den 7:e europeiskakonferensen om social ekonomi hölls i i juni2001. Konferensens program syftade till attsynliggöra och understödja den sociala ekonominspositiva krafter i arbetet med europeiskaframtidsfrågor. Ett mål med konferensen var att denskulle utmynna i slutsatser, som förhoppningsvisstärker den sociala ekonomins möjligheter att spelaen betydelsefull roll . Ett annat mål varatt ge inspiration och stöd för att starta ochutveckla fler aktiviteter inom området socialekonomi i kandidatländerna.Nutek har regeringens uppdrag att främja enutveckling av företagandet inom den socialaekonomin. Av Nuteks regleringsbrev för år 2005framgår att myndigheten bör använda 35 miljonerkronor för att främja kooperativt företagande ochatt stöd till främjande av kooperativt företagandeskall ske i enlighet med förordningen (2001:1994) omstatsbidrag till kooperativ utveckling m.m. För år2005 har beslutat att anvisa 25 miljonerkronor till 25 LKU vid vilka ett drygt femtiotalkooperativa rådgivare verkar. Övriga medel kommeratt användas till ett regionalt och lokaltutvecklingsprojekt, kompetensutveckling avpersonalen vid LKU, lokalekonomiskafinansieringsinitiativ, attitydförändrande projektriktade till ungdomar, socialt företagande samtNuteks eget främjandearbete.Därtill kan erinras om att , enligtregleringsbrevet för (regeringsbeslut ), har fått i uppdrag att utreda hurmedfinansieringskravet påverkat verksamheten vid LKUoch att redovisa hur verksamheten kan utvecklas ochstärkas inom ramen för nuvarande stödsystem. Nutekbör särskilt undersöka hur LKU kan främja attkooperativ verksamhet i ökad utsträckning bidrartill etablering av lokala nätverk till stöd förnyföretagande och tillväxt i befintliga småföretag.De delar av uppdraget som föranleder förändring iförordning skall redovisas senast den 14 mars 2005.Övriga delar skall redovisas senast den 31 maj 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet har återkommandebehandlat olika frågor rörande social ekonomi ochhar på olika sätt framhållitsin positiva inställning till de verksamheter somomfattas av begreppet. På denna punkt har utskottetinte ändrat uppfattning. kan konstaterasatt flera av de motionsyrkanden som utskottet härhar att ta ställning till är identiska eller i höggrad överensstämmande med sådana som utskottetbehandlade under det föregående . Medanledning därav avstår utskottet från att i detaljgå in på varje enskild fråga, utan hänvisar i dettasammanhang till vad som anfördes iutskottets betänkande om vissa näringspolitiskafrågor (bet. 2003/04:NU10).Utskottet vill emellertid, när det gäller några avde här aktuella yrkandena, göra någraförtydliganden. När det gäller vad som tas upp imotionerna 2004/05:N393 (kd), 2004/05:N422 (s) och2004/05:N438 (s) om LKU och nivån på det stöd somlämnas, vill utskottet erinra om att stödet för år2005 är oförändrat , varav 25miljoner kronor avser grundbidrag till LKU. Som idet föregående redogjorts för har även fått iuppdrag att utreda hur medfinansieringskravetpåverkar verksamheten vid LKU och att redovisa hurverksamheten kan stärkas inom ramen för nuvarandestödsystem.Med hänvisning till det anförda avstyrks samtligahär aktuella motioner i berörda delar.Industriella utvecklingscentrumUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden omindustriella utvecklingscentrum. Utskottethänvisar till de förändringar som genomförtsbeträffande stöd till produktutveckling i småföretag. Jämför reservationerna 9 (m, fp) och10 (kd, c).MotionernaI partimotion 2004/05:N393 begärsett tillkännagivande om industriellautvecklingscentrum (IUC). Motionärerna framhållerdet arbete som de industriella utvecklingscentrumengör och anser att det s.k. UPA-uppdraget (uppsökandeverksamhet, produktutveckling och avknoppning) skallvara kvar. Vidare menar motionärerna att rollernabehöver renodlas och att anslaget för UPA-uppdragetoch IUC-bolagen skall synliggöras i budgeten.Ekonomiskt långsiktiga spelregler för deindustriella utvecklingscentrumen efterlyses imotion 2004/05:N209 (c). De korta projekttiderna ochden ekonomiska situationen gör det svårt att planeralångsiktigt, menar motionären, och framhåller att deindustriella utvecklingscentrumen är en viktiggrundsten för regional utveckling och för attsäkerställa tillväxten i landet.Även i motion 2004/05:N252 (c) berörs deindustriella utvecklingscentrumen. Motionärenförordar ett tillkännagivande till regeringen om enlångsiktig och utvecklad satsning på IUC-nätverkengenom långsiktiga avtal om att genomföra uppdragetmed utvecklings-, produktutvecklings- ochavknoppningsprojekt inom ramen för anslaget förnäringslivsutveckling m.m.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet har vid återkommande tillfällen under desenaste åren behandlat motionsyrkanden om satsningarpå industriella utvecklingscentrum. Våren 2004avstyrkte utskottet (bet. 2003/04:NU10) ett yrkandeom att UPA-uppdraget skulle utvecklas och att anslagtill IUC-bolagen skulle synliggöras i statsbudgeten.En annan uppfattning än utskottsmajoritetensframfördes i en reservation (kd).Genomförandet av det s.k. UPA-uppdraget har sedanår 1997 åvilat IUC-bolagen. Initialt var stödetbegränsat till en treårig försöksverksamhet men harkommit att förlängas i omgångar t.o.m. utgången avår 2004. satsas inga statligamedel på UPA-uppdraget. De återbetalningar som IUC-bolagen erhåller går i enlighet med vad som tidigareavtalats tillbaka till bolagen för nya insatser.Under år 2005 satsas i stället medel påproduktutvecklande insatser i små företag genom ettsärskilt program. Regeringen har uppdragit(regeringsbeslut ) åt att främjaproduktutveckling i små företag genom att inbjudaaktörer att inkomma med projektförslag (s.k.callförfarande). Med produktutveckling avsesförloppet att utveckla en ny produkt eller tjänst.Totalt satsas på programmetProduktutveckling i små företag under år 2005.Medlen skall finansiera konkreta insatser förutveckling av varor och tjänster i små företag.Samtidigt skall medlen bidra till att utveckla enregional stödstruktur. Stöd kan ges till enskildaföretag och företagsnätverk samt partnerskapensadministration. Företagen och företagsnätverkenavgör själva vem de vill köpa insatsen från. De somkan söka för ett partnerskap är näringslivsnäraaktörer som arbetar med produktutveckling såsomAlmi, IUC och teknikbrostiftelserna, intresse- ochbranschorganisationer, industriforskningsinstitut,högskolor och universitet, länsstyrelser ochsjälvstyrelseorgan samt kommuner och kommunalasamverkansorgan.Exempel på insatser hos företag som kanfinansieras är konsultinsatser, utbildningsinsatser,investeringar av t.ex. prototyper, provmätningar ochmarknadsundersökningar. Företagen skall själva ståför av kostnaden. För partnerskapen gesinte stöd till ordinarie verksamhet eller uppsökandeverksamhet i företag i syfte att identifiera ellerutveckla produkter.Ansökan om att delta i programmet sker i flerasteg. skall en projektskiss varaNutek till handa, därefter kommer att välja utdem som erbjuds gå vidare med att utveckla enfullständig ansökan. För detta kan den sökanderekvirera . En fullständig ansökan skallvara till handa , och Nutekskall fatta beslut om vilka partnerskap som skallerhålla finansiellt stöd senast i mitten av april.Företagen som vill medverka skall kontakta något avde partnerskap beslutat att samarbeta med.Samtliga beslut om finansiellt stöd tillproduktutvecklingsinsatser i företag skall varafattade av , ochinsatserna skall vara genomförda senast i november2006.I januari 2005 besvarade näringsminister en interpellation (ip. 2004/05:266) avKerstin () om fortsatt satsning påutvecklings- och etableringsprojekt inom . Interpellationen gällde dels hurnäringsministern avser att stimulera till utvecklingoch nya jobb via IUC , dels vilkaåtgärder denne var beredd att medverka till för attIUC-nätverket skall få ett mer långsiktigt avtal ochdärmed en långsiktighet i sin verksamhet. I sittanförande påpekade statsrådet att statens tidigareavtal med IUC inte förnyats i och med att regeringenfrångått UPA-uppdraget och valt att satsa debegränsade resurser som står till förfogande påproduktutveckling. Att verka för ett långsiktigtavtal med IUC om UPA-uppdraget har inte tidigarevarit regeringens ambition och är inte heller nuaktuellt. Vidare anförde näringsministern att hanvar säker på att de goda erfarenheter och den godakompetens som finns inom kommer att geIUC väldigt bra förutsättningar att delta icallförfarandet.