bet · GS01NU11 · 2005-04-05 00:00:00 — har aktivtmedverkat till ovannämnda rekommendation, inte minstgenom svenskt ordförandeskap i den grupp somhanterade frågan.Kommissionen (DG Handel) har valt attinte driva frågan om miljöhänsyn vid statsstöddexportfinansiering inom EU, eftersom det ansettslämpligare att driva denna fråga inom i enbredare krets av länder. Några stora aktörer inomstatsstödd exportfinansiering utanför EU (exempelvisFörenta staterna, och ) har därmedkommit att omfattas av arbetet, vilket är angelägetav bl.a. konkurrensskäl.Före beslut om statsstödda exportkreditgarantiergör EKN en miljöprövning. Dennamiljöprövning har stegvis utvecklats på basis avgjorda erfarenheter, senast som en direkt följd avett OECD-beslut . Miljöprövningenssyfte är att motverka negativa konsekvenser förmiljön. Projekten inrangeras i olika kategorierberoende på vilken typ av projekt som avses. Ettprojekt som anses kunna ha starkt negativmiljöpåverkan placeras i kategori A. För sådanaprojekt kräver EKN en miljökonsekvensbeskrivning. Ensådan beskrivning, eller en sammanfattning av denna,skall offentliggöras innan EKN utfärdargarantiförbindelse. Ett projekt som kan antas geupphov till något mindre miljöpåverkan klassificerassom kategori B. Projekt och projektrelaterad exportsom klassificerats som kategori A och Bmiljögranskas av EKN samt redovisas till OECD.EKN miljögranskar härutöver projekt där ansökanavser och där kredittidenär . Om det finns särskilda skäl, kan ävenandra affärer komma att miljögranskas, t.ex. närlokaliseringen anses känslig. EKN följer därmedOECD:s rekommendation.Det finns även förslag inom att merfördelaktiga villkor skall kunna lämnas för projektsom använder förnybar energi. Denna fråga ärfortfarande under förberedande diskussion inom OECD.EKN:s miljögranskning omfattar förutom yttre miljöäven sociala aspekter. I regleringsbrev har EKNgetts i uppdrag att utveckla arbetet med etiskahänsyn. Med etiska hänsyn avses främst hänsyn tillmiljö, antikorruption och sociala frågor. EKN skallvidare informera sina kunder om de tidigare nämndainstrumenten The Global Compact, Globalt ansvar ochOECD:s riktlinjer för multinationella företag. Dessariktlinjer innehåller information om bl.a. mänskligarättigheter och förbud mot barnarbete.Sverige har inom aktivt arbetat för att nå enöverenskommelse om miljöhänsyn videxportfinansiering. Även andra etiska reglergällande sociala frågor, mänskliga rättigheter,antikorruption, hänsyn till fattiga länder harbehandlats inom . har därvid bl.a. tagitupp frågan om mänskliga rättigheter och statsstöddexportfinansiering, men flertalet medlemsländer inomOECD har inte visat något intresse för att förhandlafram en rekommendation om mänskliga rättigheter ochstatsstödd exportfinansiering.Utskottets ställningstagandeEKN:s reviderade miljöpolicy har tillämpats från den1 . Miljöprövningen har ytterligareutvecklats som en följd av rådsbeslut idecember 2003. Ovan har beskrivits hurmiljögranskningen går till vid exportprojekt medrisk för negativ miljöpåverkan. Utskottet serpositivt på att arbetet med miljögranskning gårframåt och att EKN fortsätter att utvecklaverksamheten angående frågor om etisk hänsyn, bl.a.rörande antikorruption och sociala frågor.När det gäller motionskravet om att all offentligkredit- och garantigivning skall villkoras så attendast företag som uppfyller grundläggande reglerför mänskliga rättigheter, arbetsrätt och miljö kanåtnjuta sådana krediter, vill utskottet beklaga attde svenska ansträngningarna inom för att nå ensådan överenskommelse inte mötte gensvar. Förslagetinom att mer fördelaktiga villkor skall kunnalämnas för projekt som använder förnybar energi börenligt utskottets uppfattning utredas vidare.Det bör i detta sammanhang erinras om att EKN harrutiner för att informera sina kunder om för multinationella företag och ominitiativen Globalt ansvar och The Global Compact.En eventuell diskussion om frågeställningen kringnya bindande regler bör enligt utskottets meningföras på internationell nivå, så att inte enbart desvenska företagens konkurrenskraft påverkas.En förbättrad information och ökad öppenhet frånEKN:s sida är enligt utskottets uppfattning av stortvärde. Den nya tekniken kan bidra till attinformationen lättare sprids.Därmed avstyrker utskottet samtliga här behandlademotioner i aktuella delar.Inremarknadsfrågor, förslaget tilltjänstedirektivUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeförslaget till tjänstedirektiv med hänvisningtill pågående arbete inom EU. Jämförreservation 5 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion 2004/05:N213 (m) görs reflexionen attEuropas tillväxt och konkurrenskraft stärks genom engemensam marknad med nedmontering av hinder förkonkurrens och rörlighet. Enligt motionären blir dengemensamma marknaden inte komplett utan ett direktivsom möjliggör utökad handel med tjänster. Det saknasgrund för att hävda att ett tjänstehandelsdirektivskulle hota den svenska arbetsmarknaden.Folkpartiet framhåller i motion 2004/05:K431 attden inre marknaden och den ekonomiska integrationenär grunden och startpunkten för EU-samarbetet. Blandannat är tjänstehandelsdirektivet ett viktigt led iatt få i gång den s.k. Lissabonprocessen. EnligtFolkpartiet bör regeringen ompröva sin inställning ifråga om direktivet och driva på så attkommissionens förslag antas så fort som möjligt.Direktivets krav på en harmonisering avlagstiftningen om konsumentskydd är av storbetydelse; det behövs tydliga regler för garantier,tvistlösning, produktsäkerhet osv.I motion 2004/05:N334 (v) sägs att syftet medtjänstehandelsdirektivet är att nationella reglerinte skall hindra den fria konkurrensen vidutförandet av tjänster inom EU. I debatten haruttryckts oro för att tjänstedirektivet negativtskall påverka områden som hälso- och sjukvård ochden sociala tryggheten. Motionärerna kräver attregeringen säkerställer att direktivet inteinkräktar på medlemsländernas rätt att själva avgöravilka verksamheter som skall bedrivas i offentligregi.Vissa kompletterande uppgifterKommissionens förslag (KOM/2004/2) till direktiv omtjänster på den inre marknaden beskrevs i utskottetsbetänkande /04:NU12 (s. 50), till vilkethänvisas. Ytterligare information omdirektivförslaget redovisas i den rapport somriksdagens utredningstjänst tog fram på uppdrag avutskottet, Förslaget om ett tjänstedirektiv -Bakgrund, innehåll och centrala frågeställningar (nr14/2004). Rapporten utarbetades införnäringsutskottets offentliga utfrågning omtjänstedirektivet . De stenografiskauppteckningarna från utfrågningen bifogas i bilaga2.Tjänstedirektivet hanteras av EU:skonkurrenskraftsråd, där det har tagits upp tregånger (mars, )samt under lunchen vid mötet i mars 2005.Regeringens samråd med i denna fråga ägderum . Då konstateradenäringsminister att detta varstartskottet för förhandlingsprocessen på politisknivå. Efter en lång diskussion konstateradeordföranden, (), att det fanns ettstöd för regeringens upplägg inför de fortsattaförhandlingarna.Kommissionens förslag till tjänstedirektiv syftartill att förverkliga rätten till att etableratjänsteverksamheter och säkerställa temporärtjänsteutövning i EU. Förhandlingarna om förslagetär inledda. Att skapa en reglerad tjänstemarknad medklara och tydliga regler i är en fråga avvikt. Ökad rörlighet och integrering avtjänstesektorn är av stor betydelse för ökadsysselsättning, konkurrenskraft och tillväxt iSverige och i övriga EU. Förslaget utgör en viktigdel av Lissabonstrategin som handlar om att EU tillår 2010 skall vara den mest konkurrenskraftiga ochkunskapsbaserade ekonomin i världen.Sverige har dock identifierat en rad problem meddirektivförslaget, och regeringen anser att detbehövs tydliga och klara justeringar i det nuliggande förslaget för att säkerställa grundläggandesvenska intressen. kan inte accepteraförsämringar i den svenska välfärdsmodellen elleratt vissa sektorer och områden försvagas.Arbetsrätten är ett av de områden där Sverigebehöver söka klarlägganden och förändradeskrivningar.Ett annat problemområde rör tillämpningen avursprungslandsprincipen, vilken innebär att vidtillfällig tjänsteutövning skall lagen i det landvarifrån tjänsteutövaren kommer bli gällande. Detbör betonas att denna princip endast gäller förtillfällig tjänsteutövning och inte för etablering.Att principen ger upphov till såväl problem sominvändningar återspeglas inte minst i alla deundantag som förutses i direktivförslaget. Det äremellertid enligt uppgift svårt att se någotalternativ till ursprungslandsprincipen och den haräven fördelar, inte minst mot bakgrund av att frågangäller fri rörlighet av tjänster mellan 28 olikamedlemsstater på en gemensam inre marknad. Härinkluderas även , och inomramen för EES-samarbetet. Frågan omursprungslandsprincipen kommer enligt uppgift attbli föremål för intensiva förhandlingar under året.På en fråga (fr. 2004/05:548) av () om tänkbara problem med tjänstedirektivet harnäringsminister bl.a. svarat att enreglerad tjänstemarknad inte får leda till att vissasektorer försvagas eller till försämringar i densvenska välfärdsmodellen. Enligt regeringensövergripande förhandlingsstrategi måste detsäkerställas att justeringar görs i det nu liggandeförslaget. Näringsministern meddelade att han kommeratt verka för att undantagen frånursprungslandsprincipen utformas heltäckande. Vidareskall det säkerställas att de svenska traditionernaav en hög skyddsnivå på bl.a. folkhälsoområdet kanbevaras och att svensk straffrättslig lagstiftninginte påverkas.Kommissionen har klargjort att direktivförslagetinte skall kunna påverka hur medlemsstaterorganiserar och finansierar allmännyttiga tjänster.Direktivet ställer heller inte några som helst kravpå att offentlig verksamhet skall privatiseras elleratt nationella monopol skall avskaffas - det harframgått vid de förhandlingar som har ägt rum iBryssel.En intensiv debatt om tjänstedirektivet har ägtrum i några av EU:s stora medlemsstater. Det är endebatt som har kännetecknats av en generell oro förkonsekvenserna av förslaget beträffande socialavillkor och arbetsrättsliga frågor m.m.I ljuset av denna debatt har kommissionen uttalatatt justeringar måste göras i förslaget för attkonsensus skall kunna uppnås. Kommissionen harförklarat att direktivet måste bli mycket tydligt ifråga om att villkor och standarder för arbetstagareinte kommer att bli berörda på något sätt. Vidarebör hälsovårdsområdet liksom offentligt finansieradeallmännyttiga tjänster exkluderas från direktivet.Ursprungslandsprincipen måste gås igenom ytterligareför att främja tjänstehandel över gränserna,åstadkomma förtroende mellan företag och konsumenterinom unionen och även mellan medlemsstaterna.Kommissionären för inremarknadsfrågor, CharlieMcCreevy, har betonat att kommissioneninte avser att dra tillbaka sitt förslag.I rapporten från möte den 7mars 2005 informeras om att tjänstedirektivetdiskuterades under lunchen, där det klargjordes attkommissionen inte avser att lägga fram ett nyttförslag men öppnade för exkluderande av hälso- ochsjukvård samt tjänster i allmänhetens sammanträdde i den 22 och23 . Enligt ordförandeskapets slutsatserhar fastställt följandeprioriteringar:"För att bidra till tillväxt och sysselsättningoch stärka konkurrenskraften måste den inremarknaden för tjänster fungera fullt ut, varvid deneuropeiska sociala modellen måste bevaras. Motbakgrund av den pågående debatten, av vilken detframgår att förslaget till direktiv i sin nuvarandelydelse inte helt och hållet uppfyller kraven, att allt görs underlagstiftningsprocessen för att nå brett samförståndsom tillgodoser alla dessa målsättningar. konstaterar att effektiva tjänster av allmäntekonomiskt intresse är av stor betydelse i enhögpresterande och dynamisk ekonomi. "informerade statsminister om det nyssnämnda mötet . Enligt statsministern bekräftadediskussionerna i rådet att det finns omfattandeinvändningar mot den tidigare kommissionensursprungliga förslag. Från svensk sida hadeklargjorts i rådet att åtgärder för att underlättahandeln med tjänster inom unionen är av stor viktoch att effekterna på tillväxt och sysselsättninginom EU inte skall underskattas. Men statsministernhade - liksom andra stats- och regeringschefer -tydliggjort att detta inte får ske på bekostnad avväl fungerande sociala och arbetsrättsliga system.För svensk del handlar det om hur vi väljer atttillhandahålla allmänna tjänster, att regleraarbetsmarknaden och att trygga godalevnadsförhållanden för alla medborgare, sades det.På en fråga om ursprungslandsprincipen kommer attvara kvar i tjänstedirektivet svarade statsministernatt han inte tordes vara säker på utgången av dennafråga. Enligt statsministern tar strid förkollektivavtalen. Hur detta kan kombineras medursprungslandsprincip eller värdlandsprincipåterstår att lösa, menade statsministern. Vidarekommenterades en annan dimension, nämligen att ibrist på ett gällande tjänstedirektiv kommerkonflikter som visar sig med anledning avtjänstehandeln att avgöras i domstol; då blir detden europeiska domstolen som kommer att lägga fastprinciperna, en utveckling som oroadestatsministern. Enligt hans bedömning kan etttjänstedirektiv vara på plats inom ungefär ett år.Kommissionen inväntar nu att Europaparlamentetskall kunna lägga fram ändringsförslag som gör attförslaget kan få stöd av en bred majoritet.Parlamentets första läsning planeras äga rum i juni2005.Utskottets ställningstagandeUtgångspunkten för utskottet är att är ettlitet och handelsberoende land, att tjänstesektornutgör av den svenska ekonomin och attdet finns mycket att vinna på ökade möjligheter tillhandel över gränserna. Syftet med direktivförslaget- att skapa bättre förutsättningar för en välfungerande tjänstesektor - bör välkomnas, inte minstfrån konsumentsynpunkt. Att handelshindren inomtjänstesektorn undanröjs och att svenskatjänsteföretag får lättare att exportera sinatjänster inom EU är självfallet positivt för svenskekonomi och sysselsättning.Med denna utgångspunkt är det viktigt att se tillatt det blir en reglerad tjänstemarknad inom EU. Föratt uppnå målet i Lissabonprocessen - att blivärldens mest konkurrenskraftiga, dynamiska ochkunskapsbaserade ekonomi med möjlighet tillhållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättrearbetstillfällen och en högre grad av socialsammanhållning - är en välfungerande tjänstesektorcentral. Alternativet till ett tjänstedirektiv ärett fortsatt praxisskapande från ; ensådan utveckling ligger inte i intresse.Därför anser utskottet att det är viktigt att stödjatillkomsten av ett tjänstedirektiv.Ett antal problem återstår dock att lösa, vilketockså den ansvariga kommissionären, , är medveten om. Inte minstursprungslandsprincipen ger upphov till mångafrågor. Enligt kommissionen bör vissa tjänsterundantas från direktivet, t.ex. inomhälsovårdsområdet. Denna ståndpunkt välkomnas avutskottet. Det är också viktigt att påpeka attmedlemsstaternas möjligheter att bibehålla sinamonopol inte får påverkas av tjänstedirektivet.Vidare måste den svenska modellen med kollektivavtalpå arbetsmarknaden värnas. Det är en modell somligger bakom stabila spelregler på arbetsmarknadenoch därigenom bidrar till samförståndsanda ochekonomisk utveckling.Enligt utskottets uppfattning måstedirektivförslaget prövas noggrant från alla olikautgångspunkter; ordentliga justeringar ochtydliggöranden kan väntas komma ut avförhandlingarna. Ett tjänstedirektiv som alla EU-länder kan stå bakom innebär ett stort steg framåtför den inre marknaden.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks härbehandlade motioner i aktuella delar.Inremarknadsfrågor, tullarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå två motionsyrkanden omtullfrågor på den inre marknaden medhänvisning till att tullfrågor avgörs inomramen för den europeiska unionen. Jämförreservation 6 (kd).MotionernaI motion 2004/05:T461 (kd) hävdas att EU böravskaffa alla importtullar på biodrivmedel och attEU bör ta upp denna fråga i WTO-förhandlingarna.Enligt motionärerna bör den varapådrivande inom EU för en sådan förändring. Etanolproduceras i första hand i utvecklingsländerna isöder, medan efterfrågan på bränsle är störst i deindustrialiserade länderna i norr.Även i motion 2004/05:MJ370 tarmotionärerna upp den svenska etanolproduktionen. importerar etanol från andra EU-länderm.fl. länder eftersom deras produktionskostnader ochpriser är lägre än de svenska. Vidare gäller attvinetanolen är starkt subventionerad av EU, vilketsnedvrider konkurrensen. Tullbestämmelserna när detgäller etanol är enligt motionärernasvåröverblickbara. Därför kräver motionärerna enöversyn av tullbestämmelserna för att den inhemskaetanolproduktionen inte skall missgynnas.Vissa kompletterande uppgifterEtanol ingår bland de jordbruksprodukter som ingår iWTO-förhandlingarna. Som tidigare redovisats driverSverige på för att få till stånd en friare handelmed jordbruksprodukter, däribland etanol. Enambitiös på detta område kommer attinnebära att tullarna på etanol sänks kraftigt ellerförsvinner helt.I produceras etanolstorskaligt endast av i ,ägt av () ochLantmännen. Denna fabrik producerar etanol till en kostnad av ca 5,25kr/l. Enligt uppgift är råvaran - spannmål - numerasvenskproducerad. Mindre volymer etanol producerasockså av (Sekab) iÖrnsköldsvik. Svensk etanol är avsevärt dyrare änt.ex. Den stora skillnaden ligger iråvarupriset. Den färdiga brasilianska produktenkostar lika mycket eller mindre än den spannmål somAgroetanol köper in som råvara.Den långsiktiga nyttan av svensk etanolproduktionfrån spannmål har ifrågasatts, bl.a. avNaturvårdsverket i rapporten förbiodrivmedel - leder den rätt? (rapportnr 5433). Också i betänkandet Introduktion avförnybara fordonsbränslen (SOU 2004:133) ärslutsatsen likartad.Andra bedömare hävdar tvärtom att europeiskproduktion på lite mycket väl kommer attkunna konkurrera med utomeuropeisk, eftersomefterfrågan kommer att öka drastiskt, inom och utomEuropa.Vinetanol kan vara både "bra" och "dålig" frånmiljösynpunkt beroende bl.a. på om den baseras påöverskottsvin som skall kasseras eller på vin somframställts i syfte att göra etanol. kandock inte skydda sig mot europeiskt produceradvinetanol. köps denna enligt uppgift främst avSekab, som därur bl.a. framställer E 85 (ettdrivmedel som till på volymbas består av etanoloch till av bensin. E 85 har avsevärt lägrelönsamhet än låginblandning av etanol i bensin.Den brasilianska sockerrörsetanolen är i allmänhetinte miljömässigt tveksam.Enligt uppgift finns det vissa problem när detgäller tillämpningen av tullbestämmelserna företanol, beroende på följande.Etanol skall normalt importeras enligt tulltaxanskap. 22 som antingen odenaturerad ("drickbar") meden tullsats på /l (1,/l) ellerdenaturerad ("odrickbar") med en tullsats på 0,104euro/l (0,/l). Emellertid finns detklassificeringsbeslut från med innebördatt denaturerad etanol med en viss andel bensin intelängre är etanol, utan "annan kemisk produkt" enligttulltaxans kap. 38. Detta betyder att varan kanimporteras till en mycket låg tullsats. På dettasätt förfars enligt uppgift med stora delar av denetanol som tas in i , vilket görsvenskproducerad etanol än mindre konkurrenskraftig.Enligt energiskattedirektivet (rådets direktiv2003/96/EG) kan biobränslen befrias från skatt underförutsättning att skattebefrielsen inte innebär enöverkompensation av biobränsle i förhållande tilldet beskattade alternativet. gesskattebefrielse för etanol genom individuelladispensbeslut.Handläggare på har till en avetanolimportörerna på förfrågan angett att etanolsom inte längre klassificeras som sådan inte bör fådel av skattebefrielsen, eftersom det idispensbesluten talas om "etanol" och inget annat.Något avslagsbeslut från på denna grundhar dock så vitt känt inte meddelats. Ett sådantbeslut av skulle kunna bli föremål fördomstolsprövning, varefter frågetecknen såledesskulle kunna rätas ut.Regeringen har anmält enändring av skattestrategin för alternativa drivmedeltill kommissionen (ett statsstödsärende). Ändringeninnebär att principen om skattebefrielse knyts tillatt etanolen skall vara klassificerad somodenaturerad, vilket medför den högre tullsatsen på0,/l för importerad etanol. Agroetanolberörs inte av förändringen, eftersom detta företagredan producerar odenaturerad etanol. Det störstafrågetecknet är hur priset på påverkas avförändringen. bereder därförolika lösningar.Tullbestämmelser är ett EU-harmoniserat område,där samma regler gentemot omvärlden gäller i helaunionen. Därför är det inte möjligt för attensidigt genomföra en översyn av regelverket.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med motionärerna attmiljövänliga bränslen är en viktig framtidsfråga.När det gäller förnybara bränslen pågår också ettarbete för att direktivet (2003/30/EG) om främjandeav användningen av biodrivmedel eller andraförnybara drivmedel skall kunna införas i . Islutet av presenterades betänkandetIntroduktion av förnybara fordonsbränslen (SOU2004:133), där bl.a. förslag angående ett nationelltmål för redovisades. Enligt uppgift kommerbetänkandet att skickas ut på remiss.Här upptagna motionsyrkanden gäller inte frågan omförnybara bränslen i sig utan tullfrågor somaktualiseras i sammanhanget. Dessa frågor behandlasinte i den svenska utan inom ramen för deneuropeiska unionen. Som tidigare redovisats är densvenska linjen att arbeta för tullsänkningar påjordbruksområdet, vilket omfattar även etanol. Ettönskvärt resultat av förhandlingarna är att får betydande marknadsöppningar inomunionen när det gäller jordbruksprodukter inklusiveetanol. För svensk del görs bedömningen att etanolmåste importeras vid sidan av den inhemskaproduktionen.Utskottet vill understryka att hanteringen avetanol i skall ske på mest ändamålsenligasätt utan att konkurrenssituationen snedvrids.Med hänvisning till vad som anförts anserutskottet att här upptagna motioner i berörda delarbör avslås av riksdagen.Inremarknadsfrågor i övrigtUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande ominremarknadsfrågor med hänvisning tillpågående arbete inom EU. Jämför reservation 7(m, fp, kd, c).MotionenFolkpartiet framhåller i motion 2004/05:K431 att deninre marknaden och den ekonomiska integrationen ärgrunden och startpunkten för EU-samarbetet. Detframhålls i motionen att det inte finns anledningatt besluta om gemensamma skattesatser på EU-nivå.Dock lyfter motionärerna fram ett undantag, nämligengemensamma miniminivåer för miljöavgifter, i syfteatt minska gränsöverskridande miljöförstöring.Regelbundna uppföljningar med mätbara kriterier(s.k. benchmarking) är enligt mening enbättre väg att gå än via detaljerad lagstiftning.Vissa kompletterande uppgifterDen inre marknaden utgör ett av fundamenten i EU-samarbetet. En effektiv inre marknad är enförutsättning för att EU skall kunna nå detstrategiska målet att vara världens mestkonkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaseradeekonomi med möjlighet till hållbar ekonomisktillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och enhögre grad av social sammanhållning (Lissabonmålet).Detta framhävs i kommissionens syntesrapport införhalvtidsöversynen av Lissabonstrategin. I dennarapport (KOM/2005/24) understryker kommissionen atten fungerande inre marknad utgör en avhuvudprioriteringarna för att göra EU till ett merattraktivt område att investera och arbeta i. Vidaresägs att kunskap och innovationer är kärnpunkten iden europeiska tillväxten och att politiken måste geförutsättningar för företagen att skapa fler ochbättre arbetstillfällen. Tanken att varje enskiltland skall upprätta sin egen "Lissabonplan" är ocksåföremål för diskussion.Det nuvarande ordförandelandet har i sinarbetsplanering för bl.a.redovisat att halvtidsöversynen av Lissabonstrateginsyftar till att se över prioriteringar och fokus ochatt förbättra styrning och införande av strategin.Medlemsstaterna bör ha en viss flexibilitet attprioritera bland målen.