bet · GT01NU5 · 2005-09-21 00:00:00 — skall endast de största försäljningsställena omfattas, varefter en successiv utvidgning sker fram . föreslås bli central tillsynsmyndighet för den nya lagen, som enligt regeringen bör träda i kraft . I ett avgivet yttrande från Lagrådet, daterat , avstyrks den föreslagna lagstiftningen, dels på grund av brister i underlaget, dels på grund av frågetecken när det gäller gemenskapsrättsliga synpunkter. Vidare konstaterar att förslaget, även om det i sig är teknikneutralt, riskerar att gynna etanolbaserad teknik framför annan teknik. Miljö- och jordbruksutskottet behandlade en proposition om kvaliteten på bensin och dieselbränslen (prop. 2004/05:9) jämte motioner. Bakgrunden var att en ändring antagits i det ovan nämnda direktivet 98/70/EG, vilken framför allt syftade till att minska svavelhalten i bensin och diesel. På förslag av miljö- och jordbruksutskottet i betänkande 2004/05:MJU4 antog de av regeringen föreslagna lagändringarna och avslog berörda motionsyrkanden. I betänkandet tangeras vissa frågor som även ingår i här berörda motioner. Bland annat utgick miljö- och jordbruksutskottet från att motionssynpunkterna på den nu gällande lagstiftningens utformning när det gäller kvaliteten på bränslen respektive möjligheterna att konvertera fordon till alternativa bränslen skulle komma att aktualiseras i samband med behandlingen av det emotsedda förslaget på det miljöpolitiska området . I en reservation om inblandning av biobränslen m.m. (fp, kd, mp) hävdades att regeringen i EU måste driva på, exempelvis när det gäller att höja taket för inblandning av etanol i bensin från . Statsrådet svarade på fråga från () angående vägskyltar för alternativa drivmedel (fr. 2004/05:202). Frågan ställdes mot bakgrund av att avslagit flera ansökningar om vägskyltning för alternativa drivmedel. Statsrådet delade uppfattningen att det är viktigt med en tydlig och informativ vägskyltning och informerade om att denna fråga diskuterades såväl nationellt som internationellt. Ett FN-organ för vägtrafiksäkerhet (Economic Commission for Europe, Working Party on Road Traffic Safety, ECE WP1) diskuterade ett förslag till symbol för vägvisning till anläggningar som levererar fordonsgas, redovisades det. hade ställt sig positivt till en sådan symbol. () ställde en fråga till miljöminister (fr. 2004/05:298) angående etanol och hur miljöministern avsåg att försäkra sig om att den skattebefriade etanolen kommer från en bioråvara. Enligt miljöministern har Polismyndigheterna, , och rätt att få de upplysningar, handlingar och prover som behövs för att utöva tillsyn. Bland annat är företagen skyldiga att uppge ursprung för importerad vara och i särskilda fall kan myndigheterna använda sig av kol-14-metoden för att förvissa sig om att etanolen verkligen kommer från en bioråvara. Miljöministern hänvisade också till kravet på licenser för att importera eller exportera etanol framställd av jordbruksråvaror. I administreras systemet med licenser av , som också har skyldighet att informera om produktion, lagring samt import och export av etanol. Informationen skall även omfatta den etanol som inte framställts av jordbruksprodukter. Utifrån detta ansåg miljöministern att dagens system för tillsyn och kontroll av produktion, distribution och import av etanol är tillfyllest. Vidare informerade miljöministern om att skattestrategins överensstämmelse med om statligt stöd granskades av . I avvaktan på kommissionens beslut skulle regeringen meddela individuella dispensbeslut i skattefrågan. Fram till tidpunkten för statsrådets svar hade ca 25 sådana beslut meddelats av regeringen. Besluten omfattade både produktion och import av etanol. Finansminister svarade på fråga från () om skatt på biogasbilar (fr. 2004/05:917). Frågeställaren var kritisk till att fordonsskatten /05 höjts lika mycket för biogasbilar som för bensindrivna bilar. Finansministern redovisade att ägare av biogasfordon enligt gällande bestämmelser får ta del av skattenedsättning på en rad områden. Biogasen är befriad från punktskatt. Förmånsbeskattningen är reducerad om fordonet används som förmånsbil. Flera kommuner har dessutom infört fri parkering för biogasbilar och andra miljöbilar. Vidare informerade finansministern att regeringen i budgetpropositionen för aviserat att den återkommer med ett förslag till koldioxidbaserad fordonsskatt för nya personbilar. Målsättningen för detta arbete är att ett nytt regelverk skall kunna träda i kraft . Statsrådet svarade på fråga från () om hon hade för avsikt att ta bort miljöhindren för den s.k. Eco-Pardieseln (fr. 2004/05:1906). Enligt miljöministern har den miljömässigt bästa dieseln i världen. Mot bakgrund av att dieselbränslen som inte uppfyller miljöspecifikationen för s.k. Mk6[miljöklass] 1-diesel med automatik beskattas som den sämsta miljöklassen av diesel, trots att de kan vara miljömässigt bättre än Mk 1-diesel, har av regeringen fått i uppdrag att utarbeta underlag för en miljöklassning av alternativa drivmedel. redovisades till regeringen . Miljöministerns svar till frågeställaren innebar att om alternativa drivmedel kommer att remissbehandlas . Därefter avser regeringen att återkomma i frågan. Regeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare (f.d. kammarrättslagmannen ) med uppgift att se över vägtrafikbeskattningens utformning. Slutbetänkandet med titeln väg (SOU 2004:63) avlämnades . Utredningens förslag innebär bl.a. att drivmedelsbeskattningen skall bestå av en fiskal komponent (energiskatten), en koldioxidskattekomponent och en miljöklasskomponent. Skatten på bensin och dieselolja skall likställas genom en successiv höjning av dieselskatten. Det senare förslaget väntas leda till att de alternativa drivmedlens konkurrenskraft stärks. De koldioxidneutrala bränslena kan på ett enkelt och teknikneutralt sätt inlemmas i den föreslagna drivmedelsbeskattningen, ansåg utredningen. Däremot är det för tidigt att applicera principerna på andra alternativa drivmedel såsom t.ex. naturgas och gasol, sades det. Utredningen, den s.k. , såg också på möjligheterna att införa en kilometerskatt i och kom fram till att det finns goda förutsättningar för detta. Förslag lades om kilometerskatt för tunga fordon med två tidsperspektiv: dels på kort sikt, dels på lång sikt. De förslag som rör den närmaste framtiden beräknades av utredningen kunna träda i kraft . betänkande har remissbehandlats. Remisstiden gick ut och beredning pågår. Enligt budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1 s. 144) gör regeringen bedömningen att tunga motorfordon, som uppfyller de obligatoriska avgaskrav för nya fordon som träder i kraft (eller därefter kommande högre krav) bör få en sänkt fordonsskatt. Regeringen anser att ett genomförande av förslaget innebär positiva effekter för åkerinäringens konkurrenssituation och en ökad miljöstyrning. Därför fortsätter arbetet för att de nya reglerna skall kunna träda i kraft . Regeringens avsikt är att lägga fram förslag till . Vidare bör fordonsskatten för lätta fordon läggas om till att bli koldioxidbaserad (i stället för att vara baserad på vikt och typ av drivmedel) enligt regeringens bedömning. Detta kan ske i samband med att en ny förenklad och moderniserad lagstiftning för fordonsbeskattningen införs. En sådan skatteomläggning bör enligt regeringen kunna ske . Inledningsvis skall den nya fordonsskatten enbart gälla för personbilar av modellår eller senare samt för personbilar som uppfyller minst miljöklass 2005, miljöklass El eller miljöklass Hybrid. Lätta bussar och lätta lastbilar bedöms kunna inkluderas i den koldioxidbaserade fordonsskattemodellen fr.o.m. modellår . Regeringen har redan tidigare konstaterat att det behövs effektiva ekonomiska incitament för att få bilköpare att i större utsträckning välja bränslesnåla bilar. Enligt information i budgetpropositionen för skall regeringen gå vidare med en lagrådsremiss och - när denna är färdigbehandlad - återkomma till med förslag till ett nytt system för uttag av fordonsskatt med ikraftträdande . avlämnades utredningsbetänkandet Bilen, Biffen, Bostaden, Hållbara laster - smartare konsumtion (SOU 2005:51) till regeringen. När det gäller transportsektorn läggs sex huvudstrategier fram: - Stimulera till hållbara bilköp med bonus och skatter. - Premiera miljövänliga arbetsresor med bonus och ändrade regler. - Stärk kollektivtrafiken. - Underlätta utbyggnaden av bilpooler. - Tillståndspröva nya externa köpcentra. - Satsa på pilotprojekt med spårbilstaxi. Inom ramen för de sex huvudstrategierna läggs ett 20-tal förslag fram. Utredningsbetänkandet har skickats ut på remiss; remisstiden går ut . I enlighet med regeringens uppdrag har avlämnat utredningen av regeringsuppdrag att vidareutveckla en miljöbilsdefinition (, publikation 2005:85). Arbetet har genomförts i samråd med och och genom ett brett samråd med företrädare för olika aktörer. Miljöbilsbegreppet avser i första hand den statliga upphandlingen. Målet för arbetet har varit att ta fram en teknikneutral definition som är enkel att tillämpa. skall de uppställda miljökraven vara så avvägda att tillgången på bilar som klarar dessa inte i onödan begränsar tillgången på miljöbilar. Sammanfattningsvis föreslås att miljöbilsdefinitionen skall delas upp på Miljöbil A (en vanlig personbil) och Miljöbil B (bil av minibusstyp). I ett första skede skall Miljöklass 2005 utgöra den lägsta kravnivån för miljöbilar. Vidare ges gränsvärden för 1. koldioxidutsläpp för fossilbränsledrivna miljöbilar, 2. bränsleförbrukning respektive energianvändning för alternativbränsledrivna bilar och 3. gränsvärden för elenergianvändning för batterielbilar. föreslår att det skall ankomma på varje berörd myndighet att i varje enskilt fall pröva om behovet av fordon kan tillgodoses i form av fordon som klarar miljöbilsdefinitionen. Vidare föreslås en uppföljning genom att samtliga statliga myndigheter med miljöbilar skall rapportera till om förbrukade drivmedel. I ett senare skede bör övervägas om det föreslagna miljöbilsbegreppet kan samordnas med miljöbilsbegreppet i bestämmelserna om förmånsbilar i inkomstskattelagen respektive i lagen om trängselskatt. De förordade förändringarna bör enligt träda i kraft . Enligt uppgift har utredningen skickats ut på remiss till ett 40-tal myndigheter och organ; remisstiden går ut . Vidare har regeringen beslutat om direktiv (dir. 2005:85) för en utredning om jordbrukets roll som bioenergiproducent. Dels skall jordbrukets förutsättningar för bioenergiproduktion analyseras, dels skall samhällets syn på jordbrukets uppgifter tydliggöras. Utredaren skall undersöka vad som krävs för att jordbruket - bl.a. i förhållande till skogsbruket - skall vara konkurrenskraftigt som bioenergiproducent och beakta hushållningsprincipen att råvaror och energi skall användas så effektivt som möjligt. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen senast . Svenska staten har kontinuerligt stött forskning och utveckling av alternativa drivmedel. Stöd till etanolforskning med utnyttjande av cellulosahaltiga råvaror initierades omkring . energipolitiska beslut markerade starten av en fas där totalt avsattes till ett program för utveckling av etanolproduktion från skogsråvara . träffades ett samverkansavtal mellan staten och fordonstillverkarna för utveckling av mer miljöanpassade fordon (det s.k. Gröna-bilen-programmet). Programmets syfte är att främja utvecklingen i av mer miljöanpassad teknik så att den svenska fordonsindustrins tillväxt och konkurrenskraft kan främjas som bilparkens miljöanpassning påskyndas. En halvtidsutvärdering genomfördes , där programmet generellt sett gavs höga betyg. Bland annat konstaterades att det inte fanns någon motsättning mellan akademisk, grundläggande forskning och ett industridrivet program. Delmålet att aktivera svensk underleverantörsindustri har dock endast i begränsad omfattning lyckats. meddelade dåvarande näringsminister att Gröna-bilen-programmet skulle förlängas , till slutet av , inom ramen för de som tidigare anvisats. Med hänsyn till att fordonsbranschen är en av viktigaste industrigrenar med både direkt och indirekt betydelse för sysselsättning och teknisk utveckling har ett gemensamt arbete påbörjats för att förstärka fordonsforskningen. Regeringen har slutit avtal med fordonsindustrin angående det s.k. Trollhättepaketet, vilket innebär att satsas på forskning och utveckling . Av det totala beloppet svarar staten för medan industrin står för resten. Insatserna baseras på det forsknings- och utvecklingsprogram som Verket för innovationssystem () på regeringens uppdrag tagit fram för (se vidare under avsnittet ). stöder bl.a. teknisk forskning och utveckling inom vägfordonsområdet och området för produktion av förnybara drivmedel. Insatserna inom transportsektorn inriktas både på ökad energieffektivitet och på ersättning av dagens fossila drivmedel. Enligt Energimyndigheten är de alternativ som ligger längst fram dels hybridfordon, dels fordon som drivs med förnybara drivmedel, t.ex. biogas eller bioetanol. Hybridfordon har kommit ut på marknaden och bränslecellsfordon kommer troligen att börja testas i lite större skala kring enligt . Genom forskningsprogrammet i vägfordon vill på kort sikt frambringa och upprätthålla en god inhemsk kompetens inom området för energieffektiva vägfordon. Programmet är inne i sin andra period, som löper med ursprunglig budget på . Genom kraftiga nedskärningar i FoU-budget har medlen för detta program reducerats . Programmets totala omfattning uppgår nu till . Detta innebär att inga nya projekt kan stödjas. På är målet enligt att - med hänsyn till alla aktörers satsningar - det uppnås resultat som reducerar bränsleförbrukningen i nya personbilar och i nya tyngre fordon . I enlighet med den utvärdering som gjordes av den första programperioden har fokus alltmer flyttats över till hybridfordonsteknik. Utveckling av batterier, elmotorer, bränsleceller och förbränningsmotorer anpassade för hybridfordon ökar i betydelse. Vidare finansierar ett antal större satsningar på förnybara drivmedel, både i programform och direkt till pilotanläggningar (försöksanläggningar för drivmedelsproduktion). Enligt Energimyndighetens hemsida finansieras vidare ett FoU-program kring stationära bränsleceller för energiproduktion. Programmet avser både grundläggande forskning på högskolan och tillämpad forskning i samarbete med industrin. Det övergripande målet är att öka kompetensen inom högskola och näringsliv så att bränsleceller på ett effektivt sätt kan ingå i energisystemet. Programmet är inriktat på system, kringutrustning och modellering och omfattar bland annat doktorandprojekt, teknikbevakning och förprojektering inför en planerad framtida demonstrationsanläggning. Doktorandprojekten finansieras helt av , medan de tillämpade insatserna samfinansieras av och industrin via Elforsk. Den del av programmet Energisystem i fordon som avsåg utveckling av bränsleceller har enligt uppgift från ställts in av budgetskäl. I enlighet med regeringens uppdrag lämnade rapporten - Prioritering och fokusering av satsningar på forskning, utveckling och demonstration på energiområdet (ER 29:2004) med redovisning av förslag till övergripande kriterier för prioritering och fokusering samt tänkbara områden att prioritera. I avsnittet Sammanfattning och förslag redovisas bl.a. följande: I budgetpropositionen (prop. 2004/05:01) föreslår regeringen en komplettering av målen för energiforskningsprogrammet, en reducerad omfattning (av den tidigare nivån), en ny programperiod , samt att medlen inom anslaget för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet "ska administreras av ". finns enligt rapporten ett mycket begränsat utrymme för nya beslut och satsningar. fattade beslut i det program som avslutats , har de facto genom utnyttjande av de av beslutade bemyndiganderamarna bundit upp stora delar av utrymmet inom den föreslagna ramen på för . En omedelbar konsekvens är att forskare och doktorander kan bli ofinansierade . Möjligheterna att stödja stora projekt av utvecklings- och demonstrationskaraktär blir begränsade inte bara , utan , rapporteras det. Enligt Energimyndigheten är transportsektorn den enda sektor som fortfarande har ökande koldioxidutsläpp. Denna sektor är ett bland flera tänkbara områden, där har ambitionen att genomföra större sammanhållna programsatsningar. Bland annat redovisas följande för denna sektor: Förnybara drivmedel är fortfarande både betydligt dyrare och ännu inte så systemeffektiva som de borde vara. Produktionskostnaderna är fortfarande höga. Tydliga styrmedel för att initiera en utveckling som kan leda till kostnadseffektivare produktion är alltså avgörande. I och med biodrivmedelsdirektivet finns möjlighet att utveckla området där också har haft forskning och utveckling . har därför aktivt verkat för att få till stånd pilotanläggningar för produktion av biodrivmedel. Utgångspunkten är skogsråvara dvs. rester från skogsbruk och skogsindustri. De tre försöksanläggningar som är under uppförande är en etanolproduktionsanläggning i , en vidare utveckling av förgasningsanläggningen i där drivmedlet kan bli vätgas, syntetisk bensin eller diesel men också t ex dimetyleter, som kan bli ett intressant drivmedel för tung trafik, eller alkoholer. I byggs en försöksanläggning för svartlutsförgasning. Ursprungligen var tanken att öka elutbytet i massaproduktionen men här finns också möjlighet att producera drivmedel av samma typer som i en utvecklad Värnamoanläggning. Förutom satsning på förnybara drivmedel är en satsning på energieffektiva drivsystem och energiomvandlare av stor vikt för omställningen av energisystemet. Den svenska fordonsindustrin är stark, i synnerhet inom sektorn tunga fordon. Den svenska satsningen sker i samverkan med och programrådet för fordonsforskning, PFF, där insatser kompletterar dessa insatser genom att vara mer långsiktiga. Efter två tidigare teknikupphandlingar av elbilar konstaterar med beklagande att det inte längre finns nya elbilar att köpa på den svenska marknaden. introducerade Toyota sin elhybridbil Prius på marknaden och hade den sålts i ca 100 000 stycken exemplar i världen. Prius har lägre bränsleförbrukning än motsvarande traditionell bil men är dyrare. Toyota är det bilföretag i världen som genom sina japanska hybridbilsmodeller, Prius, Estima och Crown hybrid, blivit ledande inom hybridfordonsutveckling. skedde en mycket kraftig ökning; Toyota sålde mer än 135 000 hybrider detta år. fick i uppdrag att för räkning ta fram en hybridlösning. Enligt uppgift från kan mycket av det som görs inom elhybridtekniken också vara en grund för en framtida elfordonssatsning, antingen i form av batteribilar eller som bränselcellsbilar. I budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, utg.omr. 21) föreslås att insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet skall förstärkas med jämfört med förslagen i budgetpropositionen för . Regeringen avser att återkomma till den närmare utformningen av dessa insatser mot bakgrund av ett uppdrag från angående kriterier för prioritering som skall redovisas . Enligt regeringen bör förstärkningen bl.a. innebära möjligheter att höja ambitionen kring kommersialisering av forskningsresultat. Vidare framhålls att ett område av stort intresse är utnyttjande av biomassa för produktion av drivmedel och kraftvärme. Regeringen bedömer därför att sammanlagt av den föreslagna förstärkningen skall användas för att främja utvecklings- och demonstrationsprojekt inom området produktion av biodrivmedel och förgasning av biomassa, svartlut eller avfall. är värd för kansliet för Programrådet för fordonsforskning (PFF). PFF etablerades med syfte att underlätta samverkan mellan fordonsindustrin och berörda myndigheter. De övergripande målen för PFF är att - svara för genomförande av program inom det fordonstekniska området, - underlätta koordinering av medverkande myndigheters FoU-insatser inom detta område och - vara ett forum för diskussion om och analys av aktuella frågor inom fordonssektorn. Parter i PFF är AB , , , , , , , och . PFF svarar för genomförandet av fyra forskningsprogram: - Samverkansprogrammet mellan staten och fordonstillverkarna kring utveckling av mer miljöanpassade fordon, det s.k. Gröna-bilen-programmet, vilket har redovisats i det föregående. - Emissionsforskningsprogrammet (med kansli inom ). - Programmet för system för intelligent fordonssäkerhet () med kansli inom . meddelade dåvarande näringsminister att Fordonsforskningsprogrammet skulle förlängas . har staten och industrin tillsammans satsat på att stödja forskningen. Över ett hundra forskare har kunnat genomföra sina projekt med hjälp av programmet, redovisade näringsministern. kommer den statliga satsningen att utökas - med och med . Industrins finansiering uppgår till samma belopp. Programmet faller inom ramen för industriell grundforskning och stöder en bred behovsmotiverad fordonsteknisk forskning inom områdena säkerhet, miljö samt kvalitet-kostnad-tillförlitlighet. Programmet finansierar i huvudsak doktorandprojekt vid universitet och tekniska högskolor med syftet att trygga rekryteringsbasen av forskarutbildade ingenjörer till fordonsindustrin. har också på regeringens uppdrag lämnat förslag till FoU-program inom områdena produktionsteknik och fordonstelematik för . Syftet är att möjliggöra en fortsatt konkurrenskraftig fordonsindustri i genom att staten, regioner och näringsliv gör satsningar på bl.a. FoU. Åtgärderna skall långsiktigt vara till gagn för hela fordonsindustrin och också beakta andra relevanta underlag t.ex. den nationella strategi för svensk fordonsforskning som tagits fram av PFF. I förslag ingår två FoU-program, ett program inom produktionsteknik med fokus på tillverkningsprocesser, produktionssystem och produktionsutveckling och ett program inom fordons-IT med fokus på fordonstelematik och fordonselektronik. Motor- eller drivmedelseffektivisering ingår inte inom dessa FoU-program. Inom ramen för det s.k. Trollhättepaketet slöts avtal mellan staten, , fordonstillverkarna m.fl. inom dels området produktionsteknik, dels området fordons-IT och telematik. Åtgärderna inom paketet är avsedda att långsiktigt vara till gagn för hela fordonsindustrin och dess breda innovationssystem. Åtgärderna skall på kort sikt även kunna förbättra förmåga att bedriva utveckling och produktion i . Totalbudgeten för FoU-programmet för produktionsteknik uppgår till . För FoU-programmet inom fordons-IT och telematik uppgår totalbudgeten till ca . De offentliga finansiärernas insatser får motsvara högst av kostnaderna och skall följa . Även den avlämnade forskningspropositionen skall nämnas (prop. 2004/05:80). Regeringen framhåller att erfarenheterna av de nu löpande samverkansprogrammen mellan staten och näringslivet är goda (prop. s. 153). Syftet är bl.a. att bygga upp strategisk kompetens inom företagen. En förutsättning för att regeringen skall inrätta samarbetsprogram är att näringslivet bidrar med minst halva finansieringen av programmens totala omfattning. I propositionen redovisas olika forskningsprogram med koppling till fordonsindustrin, bl.a. forskningsprogram inom fordonstelematik och produktionsteknik. Enligt regeringen bör tillföras för FoU-program i samverkan med näringslivet, varav . fattade beslut rörande forskningsfrågor i enlighet med regeringens förslag (bet. 2004/05:UbU15) . Ytterligare medel till för beslutades i samband med behandling av tilläggsbudget för (prop. 2004/05:100, bet. 2004/05:FiU21). Anslaget för forskning och utveckling ökas därigenom med , varav avser samarbetsprogram med näringslivet inom produktionsteknik och fordons-IT. Vätgas som drivmedel för bilar Utvecklingen av vätgas och bränsleceller för fordonsdrift befinner sig fortfarande på forsknings-, teknikutvecklings- och provstadiet. Schematiskt kan sägas att bränslecellen är som ett batteri som tankas med vätgas. Strömmen som alstras i bränslecellen kan utnyttjas för att driva en elmotor. Vattenånga är det enda som släpps ut.