bet · GS01SFU17 · 2005-08-22 00:00:00 — Samfundet anser därför att ändringsdispens börinföras.Det är, avslutningsvis, angeläget att problemen i det nuvarande systemetinte överförs till det nya. Därför bör , för att ta ett exempel,klargöra att det endast är i undantagsfall som asylärenden kan ansesvara av enkel beskaffenhet och får avgöras av ensam domare. Som ytterligareexempel kan anföras behovet av motivuttalanden när det gäller tillämpningenav skyddsbestämmelserna. Det är egendomligt att det vid tillämpningenav reglerna om skydd på grund av väpnad konflikt inte i migrationsmyndigheternasvärld förekommer någon sådan - inte i eller på och iGaza eller tidigare i och så vidare.Det är anmärkningsvärt att erkännandefrekvensen för flyktingskap harsjunkit till så extremt låg nivå. För att motverka att den praxis somhar utvecklats vid tillämpningen av skyddskategorierna konfirmeras avden nya utlänningslagen bör därför erinra om de tidigaremotivuttalanden som fortfarande ska gälla. Det är till exempel att detär angeläget att flyktingrekvisiten tolkas extensivt och att utlänningenges the benefit of the doubt, att flyktingskapsbedömningen äger rum ien generös anda samt att den omständigheten att den asylsökande hartillräckliga skäl för att stanna här på annan grund än flyktingskap ären omständighet som under inga förhållanden får inverka på bedömningenav om de åberopade asylskälen berättigar honom till status som flykting.Asylrätten måste alltså återställas.Ordföranden: Det var det sista anförandet, och det torde innebära attvi kan ta en paus . Sedan är det tid för utfrågning, främstfrån ledamöterna, av både dem som har hållit anföranden och andrainbjudna gäster.UtfrågningOrdföranden: välkomna tillbaka. Då är det för frågorbåde till dem som har hållit anföranden och till andra som finnsrepresenterade här.Birgitta (): Tack för intressanta föredragningar från allasom inledde det här seminariet. Vi är väldigt glada över att den härpropositionen har kommit. Jag har verkligen läst den med intresse. Vifår ju chans att reagera på den genom att skriva motioner, för det ärkanske inte riktigt allt i propositionen som vi tycker om.Jag skulle vilja fråga om detta med humanitära skäl.Vi har ju fått kritik för att det har blivit allt svårare och hårdareför människor att få möjlighet att stanna i . Vad vi känner enoro inför är att man byter från "humanitära skäl" till "synnerligenömmande skäl". Då känns det som att det skulle bli än svårare att fåuppehållstillstånd. Finns det ingen möjlighet att byta ut ordet"synnerligen" till "särskilt" ömmande skäl? Jag satt med i den utredningennär vi lyfte fram detta, och vi tyckte att det var viktigt med en generösbedömning.Sedan vill jag ställa en fråga till . Vi har hört föredragningarav dig när du har varit hos oss i utskottet om att barn ska höras. Hurkommer man att jobba i den nya processen med detta? Jag har träffat pålite för många barn som inte har fått komma till tals. De har varit sågamla som till och med . Det är oerhört viktigt, tycker jag,att man i det nya systemet från början tar hänsyn till barns situationoch lyssnar på dem innan de hamnar i apatiska tillstånd.Hur kommer man att jobba med länderinformation? Det är oerhört viktigtatt alla har en god och uppdaterad kunskap om hur det ser ut i de olikaländerna. I länder där det är krigföring sker det ju rätt storaförändringar ganska snabbt, och då är det viktigt att man verkligen har densenaste informationen. Hur kommer man att jobba med det?Det var någon här som sade att man skulle ge det nya systemet en chansgenom att minska ärendebalanserna. Vi tycker också att det vore bra omman gjorde det. Vi har en motion redan färdig på det området. Det skullevara intressant att höra om det finns förslag till hur man ska minskaärendebalansen.Charlotte , : Anledningen till att viutmönstrar begreppet "humanitära skäl" är för att få en mer preciseradbestämmelse. Preciseringen till "synnerligen ömmande omständigheter"gör att det blir lättare att se vilka omständigheter som avses.Det andra skälet till att vi har valt det här begreppet gäller tyngdpunkten.Asylprocessen präglas av väldigt starka negativa drivkrafter. Det varflera tunga remissinstanser som pekade på att detta med "humanitäraskäl" gör att fokus flyttas från det som asylprocessen egentligen handlarom, från skyddsbehovet till de humanitära skälen - sjukdom - som uppståri . Det här var ett sätt att försöka att se till att fokus liggerrätt, på skyddsbehovet. Det är bakgrunden till att regeringen tillsammansmed och valde att gå fram med det förslaget.Janna Valik, : Jag uppfattade att det ställdes två frågor.Den första handlade om barnen. De handläggare som arbetar med att taemot asylsökande när de kommer till har samtliga fått utbildningnär det gäller utredningar och intervjuer med barn. Vi har också ettmaterial som man ska använda när man intervjuar barn. Har du träffat såstora barn som som man inte har pratat med, då är detnågonting som har blivit fel. Det är klart uttalat att så inte ska ske,och vi har alltså en organisation för hur det ska gå till. Det börinte vara någon skillnad mot det system som vi har . Barn ska hörasdär det är möjligt att höra dem.Den andra frågan handlade om tillgång till material och annat. Det ärjust precis det som vi arbetar med. Det material som vi kommer attanvända kan vi låta allmänheten ta del av. Händer det någonting i någotland ska informationen finnas tillgänglig både för oss och för andra.Det ingår i det arbete som handlar om att anpassa vårt material för enpublicering på vårt nät.Sven (): föredragning andades ju optimism och enpositiv ton, att det här skulle gå att genomföra på ett bra sätt.Samtidigt säger han att han möter en skepsis i organisationen framförallt bland domare. Det kan man ju känna oro inför. Jag vill fråga: Vadbestår den skepsisen i? Handlar den om organisationens förutsättningaratt bemanna, hitta lokaler och sådana praktiska frågor? Eller handlarskepsisen om innehållet i reformen, om de materiella bestämmelserna ilagen och så vidare? Det skulle vara intressant att få detta lite belyst.Sedan tar upp en oerhört väsentlig fråga i sammanhanget,och det är de ärendebalanser som finns hos myndigheterna. Dekommer ju inte att vara noll . Hur stora de är kan vi haolika uppfattningar om, men de kommer inte att vara noll. Hur hanterarman detta? Det skulle jag önska att både kommenteradeutifrån sitt uppdrag och kanske också statssekreteraren.Sten , Utredningen om domstolsprövning av utlänningsärenden m.m.: Jag tror att den skepsis som finns är sammansatt. Trots allt ärdetta en jättelik förändring. Det handlar om mer än en fördubbling närman har en ganska ansträngd arbetssituation. Det är ett bekymmer.Sedan ska jag väl inte sticka under stol med att vi kommer attbottenskrapa möjligheterna att rekrytera nya domare. Det är viktigt för ska försöka att vidmakthålla de höga krav som vi ställer. Vi hoppasatt vi ska kunna rekrytera också personer med annan bakgrund än denklassiska domarbakgrunden.Sedan är detta alldeles nytt. Det är klart att innehållet i ärendenamedverkar till skepsis och oro, kanske man snarare ska säga. Det ärkänsliga ärenden. De kommer att väcka stor uppmärksamhet. Många talarom demonstrationstågen på . Det här är alltså väldigtsammansatt.Personligen brukar jag försöka att peka på de positiva sidorna. Attitydenbland våra medarbetare varierar i huvudsak med åldern. De yngre är någotmera positiva än de äldre.Men vi arbetar med den här frågan, för jag tror att det är strategisktriktigt. Att den här verksamheten ska integreras med den redan befintligatror jag är ett väldigt viktigt inslag. Där inser jag - som IngvarPaulsson säger - att det kan vara besvärligare, i alla fall till attbörja med, i länsrätterna än hos oss. Men vi har olika planer för attförsöka att integrera det här på något sätt redan från början. Fast detförsvåras naturligtvis av att vi inte kan ha sammanhållna lokaler, utandet kommer att bli lite splittrat.När det gäller balanserna har fått ytterligare resurseri år, och där kör man så att det ryker. Med hjälp av ytterligare personalarbetar man hårt för att balanserna ska vara så låga som möjligt.Erfarenheterna är att antalet ärenden ökar . Vi ska akta ossför att ta ut någonting i förskott, men det finns en del som tyder påatt balanserna kommer att vara något lägre än vad vi harräknat med. Men det får vi väl klara.När vi har sysslat med dimensionerna av verksamheten framöver har viutgått ifrån att de balanser som domstolsväsendet tar över ska kunnajobbas ned . Det är utgångspunkten för själva dimensioneringen.Charlotte , : Jag vill tillägga till detsom säger att tidpunkten för genomförandet av den här reformenråkar infalla ganska väl utifrån att asylinströmningen nu minskar ochatt vi reviderar ned prognoserna. Det kommer in färre människor i Sverigesom söker asyl. Det påverkar också. Det betyder att både avgör fler ärenden än vad som kommer in. Vårbedömning är att vi kommer att ha en väldigt låg balans vid övergångentill det nya systemet utifrån det som vi kan se . Ärendebalansenkommer alltså inte att vara något problem.Domstolsverket räknar med ett högre antal ärenden än vad vi tror attdet kommer att bli, det vill säga att det kommer att finnas en vissöverdimensionering vid domstolarna redan från start.Tobias (): Jag har två frågor som jag riktar till representanternaför och . De gäller resurseroch rekrytering.Erfarenhetsmässigt vet vi att reformer som har präglats av svag styrninghar sämre förutsättningar att bli lyckosamma, och det gäller i synnerhetden ekonomiska styrningen. framgår det av propositionen att regeringenavser att anslå medel för genomförandet, och detsamma kan man ocksåutläsa av vårens tilläggsbudget. Men det finns ju fortfarande ett antalfrågetecken. Det handlar om huruvida resurserna blir konsistenta ellerav engångskaraktär. Hur har man uppskattat resursbehovet avseendefortbildning? Det är ju extra betydelsefullt givet att reformen avser attbygga på vidareutveckling av praxis inom systemet.Från moderat sida tycker vi naturligtvis att det är väldigt viktigt inte drabbas av det alltför välkända smöret-i-pannan-syndromet, detvill säga att man kastar i smöret, så fräser det till och sedan är detborta. Det vill vi inte vara med om.Den andra frågan rör det som tog upp om de och de 1 200 nya nämndemän som behövs. Vi frånModeraterna är väldigt förvånade över att det inte finns någon kopplingeller hänvisning till ersättningssystemen för nämndemännen inom ramenför den här propositionen. Det är ju särskilt problematiskt givet dendemografiska profil som man ser på nämndemannakåren. Vi vill inteatt det ska bli enbart studenter och pensionärer som ska sitta med ochdöma i dessa mål. Men den risken är faktiskt ganska så påtaglig givetde problem som partiorganisationerna har med rekrytering. Så jagär väldigt intresserad av vad som kommer att hända på den här fronten.Charlotte , : Jag tänkte överlämna frågantill en av mina medarbetare. Men jag vill bara säga något kort omnämndemännen. Alla politiska partier kommer att behöva ta ett gemensamtansvar, eftersom det är de politiska partierna som utser nämndemän. Dethär är naturligtvis någonting som vi får diskutera, hur man ska rekryteramänniskor. Jag tror också att det finns ett intresse för att delta iden här typen av mål hos väldigt många människor. Det handlar om att vimåste ta ett gemensamt ansvar för att få fram dessa nämndemän.Jag tänkte överlämna ordet till som mera konkret kanredogöra för de resurser som är avsatta.Björn , : vårproposition avsattesett antal miljoner för den här reformen. avsattes 200 miljonerför omställningskostnader. avsattes ungefär 900miljoner kronor för genomförandet och driften av reformen. Det blir alltsåmerkostnader i förhållande till dagens kostnader för Utlänningsnämnden.Dessa siffror baserades på att det skulle vara ett ikraftträdande den1 . när vi skjuter på ikraftträdandet blir det en litenförskjutning av omställningskostnaderna som snarare kommer att hamna på2006. Totalkostnaden kommer kanske att bli något lägre än vadvi har uppskattat.Men i höstens proposition kommer vi naturligtvis att se över kostnadernapå nytt för att göra en ny och uppdaterad bedömning av alla kostnaderför reformen. Men det är ungefär i den här storleksordningen som detkommer att hamna, i alla fall enligt vad vi uppskattar nu.När det gäller omställningskostnader och utbildningsinsatser ärnaturligtvis allt sådant medtaget i bedömningarna. Vi har redan nu tittatpå vilka utbildningsinsatser som kommer att krävas framöver med anledningav reformen. Jag hoppas att det var svar nog på frågan.Anita (): Jag har en fråga till och . Ni pratade båda om att man skulle integrera dessa ärenden iallmänna domstolar. Jag kunde avläsa lite olika nyanser i ert sätt atttala om detta. sade att man skulle få enordning där det var integrerat. Men från kände jag merskepsis, och han sade att det skulle ta tid. Om jag nu har uppfattatdet här rätt skulle jag gärna vilja höra er säga lite mer om detta medintegrering i allmän domstol. Det är väldigt viktigt för oss att vi medden här propositionen verkligen hamnar där.Ingvar , Länsrätten i : Som sade tidigareberor kanske den nyansskillnad som kunde läsas in på skillnaderna iinstanserna. Kammarrätten har inte lika mycket muntliga förhandlingarsom länsrätterna kommer att ha. När jag säger att man måste börja meden specialordning betonar jag att det inte får bli någonspecialdomstol. Man måste alltså så fort som möjligt gå mot en integrering.Men från början är det omöjligt, för att få i gång reformen så fortsom möjligt och få upp kompetensen.Sedan kan man säkert vidta vissa åtgärder där en del av de befintligamåltyperna i länsrätten kan hanteras på den här avdelningen. En del avdet som kommer till oss kanske kan hanteras i den gamla länsrättsorganisationen.Om det kunde inläsas en skillnad mellan oss två tror jag att det framförallt beror på att vi arbetar lite olika. I länsrätterna arbetar vi meddomare och nämndemän. I överrätt dömer man i juristsammansättning. Detär lite olika förutsättningar. Det går kanske lättare att snabbareintegrera i Kammarrätten, men den frågan ska ju egentligen svara på.Sten , Utredningen om domstolsprövning av utlänningsärenden m.m. : ger en bra bild av det här. Det är lite olika förutsättningar,men vi bärs upp av samma ambition att integrera. Jag tror att det kommeratt vara lite lättare att få en integrering till stånd tidigare iKammarrätten. Men det återstår att se. Det stökas ju till av målensförturskaraktär, som också någon var inne på här tidigare. Vi måste setill att inte resten av rättskipningen bryter samman. Men ambitionen äratt få ihop det på olika sätt.En sak som man också kan använda är personalrörlighet. Det är ytterligareen metod för integrering. Men det är precis det här som vi nu sitteroch arbetar med, alltså vilken intern organisation som vi ska ha i deberörda domstolarna när det här träder i kraft. Vi är inte riktigt redoatt berätta alla detaljer för vi har inte bestämt det . Men ambitionenatt integrera finns.Anne-Marie (): Jag vill också tacka för den intressantaföredragningen som har hållits. Jag vill ställa en fråga till Migrationsverket.Anslaget till varierar ju med antalet asylsökande.Just nu är det minskade anslag. säger att man ska utökakompetensen och att man ska ha mer länderinformation. Hur kommer manatt klara att utbilda fler människor som kompetens kanskeförsvinner? När man får minskade anslag finns det ju risk för attpersoner försvinner från en arbetsplats.Sedan pratade och även om offentliga biträden.De får större arbetsområden och göra mera när det gäller utredningarom asylsökande. Hur påverkar det personal?Vidare skulle jag vilja ha en kommentar från om detta medatt det är verket som utser de offentliga biträdena. Det tycker jag ären viktig och springande punkt.Till sist har jag ytterligare en fråga som ingen här har berört. Detfinns ingen länsrätt norr om . Hur har man funderat i det fallet,och hur kommer man att lösa de problemen? Det finns många asylsökandeuppe i norr, och det kommer att bli höga resekostnader för att de skata sig ned till Stockholm.Sten , Utredningen om domstolsprövning av utlänningsärenden m.m.: Det är ett beslut som är fattat i . Det har förelagtsoss och tre länsrätter. Så jag har inte mycket att säga om det.Janna Valik, : har alldeles rätt. Migrationsverketär inne i en fas där vi minskar vår verksamhet. Antalet asylsökande harblivit lägre, och prognoserna pekar alltjämt på en ytterligare minskning.Så det är alldeles korrekt.Men den kompetens som behövs för att svara mot de krav som ställs påverket när man utifrån propositionen går in i en ny roll är det intesäkert att man har på verket. Just nu gör vi en kartläggning, och viräknar med att både göra utbildningsinsatser och även rekrytera nypersonal till verket. Det är ungefär så vi resonerar. Men vi försökergivetvis att ta vara på den kompetens som vi har så långt det går.Sedan är jag inte säker på att jag förstod din andra fråga, ,men jag svarar som jag tror att jag förstod den: Hur ska vi kunnaanvända kompetensen ordentligt för att få fram de ärenden där det krävsordentliga grundinsatser från början? Det sätt vi tillämpar innebäratt det offentliga biträdet tillsammans med den sökande lägger framdennes sak. När vi träffas för en muntlig diskussion har man alltsåmöjlighet att utveckla vissa frågeställningar beroende på vad vi tyckerbehöver klarläggas.Det är detta jag menar är ett slags vägledning för den sökande - attveta att det här är de väsentliga delarna i ditt ärende. Vi tycker attdet stärker rättssäkerheten att vi faktiskt för en dialog kring dettaoch kan peka på det samt att det offentliga biträdet närvarar vid dendiskussionen och därmed har möjlighet att hjälpa den sökande ytterligare.Jag tror att det var det som frågade om.Kjell , : Till en början vill jag påminnaom att innan den nuvarande utlänningslagen infördes hade Rättshjälpsmyndighetenuppdraget att förordna offentligt biträde och hantera ersättningsyrkanden.Redan i det sammanhanget var det många remissinstanser som anfördetveksamhet mot att skulle förordna med tanke på attden myndigheten kunde upplevas som motpart. Detta hade regeringenförståelse för , men anledningen till att det överfördestill var att man ville korta väntetiderna.I det nya systemet kommer att vara motpart. När manska ta ställning till frågan om ska ha kvar dennafunktion eller inte måste man, menar jag, se på hur verket har hanteratdessa frågor . Då är det vissa saker jag skulle viljapeka på:Migrationsverket har i sina interna handledningar sagt att ett biträdehar dubbla lojaliteter, det vill säga inte bara mot klienten utan ocksåmot staten som uppdragsgivare. Man har framhållit att det kan uppståmotsättningar mellan det som biträdet behöver göra som advokat med hänsyntill advokatetiken och vad som ska anses som ersättningsgillt arbete.Verket har då sagt att biträdet är skyldigt att handlägga ärendet såbilligt som möjligt för staten. har reagerat pådetta och tillskrivit verkets generaldirektör, och de här formuleringarnaär borttagna. Men det finns nog anledning att befara att detta synsättdominerar verkets bedömningar av ersättningsgillt arbete.Jag menar att det är viktigt att det i den här processen finns något avequality of arms, alltså en möjlighet att vara någotsånär jämställd iprocessen, och det är vi inte. Vi har exempelvis pratat mycket om dettamed landinformation. Där finns det en regel som säger att biträdet inteska få någon som helst ersättning för att ta del av denna landinformation,vilket naturligtvis är ett problem. Det blir dessutom ett särskiltproblem eftersom anser att om sådan landinformationsom kan påverka det enskilda ärendets utgång inte har införskaffats förjust det ärendet anses den inte tillförd ärendet i förvaltningslagensmening. Det betyder alltså att vi normalt sett inte ens får del av sådaninformation som kan påverka ärendeutgången.Det finns många andra problem som har att göra med ersättningsfrågornaoch möjligheterna att ha jämställda parter. Det kanske tar för lång tidatt gå in i detalj här, men jag vill uppmana utskotten att titta mycketnoga på detta. Självfallet är samfundet också villigt att bidra tillett utredningsarbete.Ordföranden: Den sista utestående frågan var huruvida även länsrätteri norra delen av skulle kunna tas i anspråk.Charlotte , : Vi har övervägt detta ganskanoga och kommit fram till tre länsrätter - , och Malmö.Framför allt handlar det om att en liten länsrätt skulle bli heltdominerad av de här ärendena. Den skulle bli som en specialdomstoleftersom de här ärendena är så många. Vi tror också att de tre störstalänsrätterna är de som klarar att hantera en flexibilitet i inströmningen.Detta har vi då tagit till priset av att det blir fler resor, vilketdock också är medräknat i den budget som är avsatt. Det är de övervägandenvi har gjort.Ulla (): Jag har tre frågor - en till , en tillHåkan Sandesjö och en till från UNHCR.Kjell sade många bra saker i sitt anförande. Framför allt vardet bra att han lyfte fram vad som händer fram till det att vi läggerned och för över ärendena till länsrätterna. Om jagförstod det hela rätt menar att rättssäkerheten bör stärkasunder den här perioden.Han tog upp två exempel. Hur kommer till exempel attarbeta med landinformation? Kommer man att underlätta för den asylsökandeoch hans eller hennes biträde att kunna få ta del av sådan informationlikaväl som praxis?För handlade det om muntlig handläggning: att fram till det att ärendenaförs över till förvaltningsdomstolar öka muntligheten i nämnden?Av UNHCR skulle jag vilja höra, kort och gott: Hur ser ni på förslagettill ny utlänningslagstiftning?Janna Valik, : Vi försöker att jobba i syfteatt stärka rättssäkerheten och öppenheten. Vi har fått ett antal sådanauppdrag från regeringen redan. Det nya arbetssätt som jag beskrev innebärbland annat att man får tillgång till och insyn i hur vi hanterar ärendetmycket tidigare. Vi förbereder faktiskt just nu ett beslut om att viska kunna lämna ut all information. Vi jobbar alltså med attvara i fas och framför allt att öppna så mycket det går även innan. Jagtror att de offentliga biträden som jobbar med oss i detta också uppfattaroch upplever att vi försöker finna vägar.Det här upphör självklart som allt material läggs på nätet.Då finns det ju tillgängligt för alla att se. Men vi försöker jobbaundan och hitta former och vägar redan nu.Håkan Sandesjö, : Jag vill passa på tillfället atttacka för det oreserverade beröm som Utlänningsnämndenfick. Jag delar nämligen den uppfattningen. är professionell myndighet med väldigt engagerad och kunnig personal.Jag har sagt det tidigare och fortsätter att säga det tillpersonalen: Vi ska fortsätta precis som vanligt. Vi lägger oss inte nedoch väntar på nedläggningen, utan vi fortsätter med kompetensutvecklingpå olika sätt och jobbar med vårt personalpolitiska handlingsprogram,inte minst vad gäller etiska frågor. På det sättet upprätthåller vi enrättssäkerhet, och på det sättet kan vi också vara bra ända fram tillslutet.När det gäller frågan om muntlig handläggning är det de enskilda domarnasom avgör när det ska vara sådan och inte. Jag kan inte ålägga dem, istrid mot gällande lagstiftning och deras egen bedömning, att öka antaletmuntliga handläggningar.Brian Gorlick, UNHCR: Jag ska försöka att göra det kort och gott, somUlla sade.UNHCR har inte kommit med något remissvar på den här propositionen, menvi följer debatten och har så gjort . Det är enganska intressant debatt, och det är olika som är viktiga. Jaghar hört folk säga att vi måste bygga upp kompetensen hosdomarna, att vi måste ta beslut , att vi måste hitta en platsdär domaren kan sitta och att vi måste ta in många nya domare, tjänstemänoch jurister.