bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — I motion 2004/05:T398 (c) yrkande 12 framhålls att framtida utsläppskrav och förnybara bränslen bör införas även för mopeder. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 110 bör ett handlingsprogram för minskat transportarbete tas fram. Utgångspunkterna bör vara att transportarbetet skall minskas, att transportarbetets bränsleanvändning skall bli effektivare samt att bränslet i ökad utsträckning skall vara förnybart. Motionens yrkande 112 framhåller vikten av oberoende energi- och miljöklassificering av personbilar. Bränsletester på bilar bör enligt motionärerna göras av oberoende instanser för att bli jämförbara och möjliggöra bra val ur energisynpunkt. Vidare bör möjligheten att klassificera bilar från A till G, analogt med märkning av vitvaror, undersökas. Syftet är att underlätta konsumenternas val av bränslesnålare fordon och stimulera näringslivet att erbjuda sådana fordon. I yrkande 115 förespråkasatt den nuvarande vägavgiften (Eurovinjetten) för tunga fordon omgående ersätts med en kilometerbaserad vägskatt. Åtgärden medför utsläppsminskningar vad gäller kväveoxider, partiklar och koldioxid samt leder till en bättre konkurrensneutralitet gentemot utländska åkerier, framhåller motionärerna. Vidare påpekas att rörliga avgifter generellt har en mer styrande effekt än fasta avgifter när det gäller trafiken. Enligt motionens yrkande 117 bör en koldioxiddifferentierad registreringsskatt införas för nya fordon. Syftet är att främja introduktionen av bränslesnålare fordon. Ett antal yrkanden tar upp krav på arbetsmaskiner. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 118 anförs att Europeiska kommissionen lämnade förslag till skärpning av avgaskraven för dieselmotordrivna arbetsmaskiner . bör påskynda en anpassning och åtgärder vidtas för att skapa incitament för en förtida introduktion av dieselmotordrivna arbetsmaskiner som klarar EU:s framtida utsläppsnormer, anser motionärerna. Branschen för entreprenadmaskiner bör enligt motion 2003/04:MJ229 (mp) yrkande 1 åläggas att minska utsläppen av kväveoxider. I yrkande 2 begärs atttomgångsregler utfärdas för att minska utsläppen av bl.a. kväveoxider från entreprenadmaskiner. Även i motion 2003/04:MJ401 (mp) yrkande 8framhålls vikten av utsläppskrav som omfattar arbetsmaskiner respektive fritidsbåtar. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) påpekas att sjöfarten i EU väntas stå för mer försurande utsläpp än alla landbaserade källor tillsammans. Krav på katalysatorer eller annan teknik som minskar de försurande utsläppen bör ställas som villkor för att få ta del av det svenska sjöfartsstödet (yrkande 30). Äldre tvåtaktsmotorer står för en orimligt stor andel av utsläppen till hav och sjöar, anförs i motionens yrkande 66. Åtgärder för att fasa ut sådana motorer bör enligt motionärerna tas fram och verkställas omgående. Enligt motion 2004/05:MJ228 (fp) börskrotningspremien höjas avsevärt. Incitamenten för att skrota en gammal bil är alltför låga, anser motionären och påpekar att premien bör höjas med hänsyn både till miljön och trafiken.I motion 2004/05:T461 (kd) yrkande 11 föreslås med hänsyn till den svenska fordonsparkens höga ålder en avsevärt höjd skrotningspremie för bilar äldre än modell. Motionärerna hänvisar till utredningen om skrotningspremien (SOU 1997:126), enligt vilken många gamla bilar med dåliga säkerhets- och miljöegenskaper relativt omgående skulle försvinna ur trafik genom en sådan höjning.Även motion 2004/05:MJ365 (c) framhåller att utbytestakten för den äldre bilparken bör stimuleras så att utsläppen minskar och trafiksäkerheten förbättras. En möjlig väg är att höja skrotningspremien för bilar äldre än . Detta bör ske skyndsamt och på ett sätt som innebär att verkliga resultat kan uppnås (yrkande 2).Enligt motionerna 2003/04:T413 (c) yrkande 2 och 2004/05:T261 (c) yrkande 2 bör regeringen se över möjligheten att höja skrotningspremien för gamla bilar för att stimulera bilägare att skrota sådana bilar. I motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 16 föreslås införandet av en skrotningspremie för äldre båtmotorer och gräsklippare som en effektiv och miljöförbättrande åtgärd som skulle löna sig . Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att det för att nå uppsatta delmål krävs ytterligare utsläppsminskningar i transportsektorn och välkomnar de åtgärder som regeringen aviserar. Utskottet konstaterar att de ekonomiska styrmedel på transportområdet som tas upp i propositionen också finns med som konkreta förslag i regeringens budgetproposition för (prop. 2005/06:1). Som redovisas i propositionen har läget beträffande utvecklingen av avgaskrav för olika typer av fordon och arbetsmaskiner förändrats väsentligt jämfört med . fanns långsiktiga beslut om skärpta avgaskrav för både lätta och tunga fordon. har EU fattat ett flertal beslut som innebär att alltfler fordonstyper eller maskingrupper omfattas av avgaskrav som leder till att utsläppen begränsas: - Avgaskraven för större dieseldrivna arbetsmaskiner kommer att skärpas i tre steg fram . I de senare stegen kommer avancerad reningsteknik att krävas. - Motorer till dieseldrivna generatorer, lok och rälsbussar kommer att omfattas av avgaskrav i två steg. - För små arbetsmaskiner har avgaskrav införts i två steg. - Ett första steg med avgas- och bullerkrav har antagits för motorer till fritidsbåtar. - Avgaskraven för motorcyklar har skärpts till en nivå som innebär att de i praktiken måste förses med avancerad reningsteknik. Utskottet konstaterar att i samtliga dessa fall har varit pådrivande i EU:s arbete. Vidare bör uppmärksammas att med dessa beslut har kommit väsentligt närmare ett mycket viktigt långsiktigt mål för det svenska miljöarbetet inom EU: Alla motortyper skall omfattas av stränga avgaskrav. Som regeringen anför bör vissa av de avgaskrav som har antagits för olika fordons- och maskintyper kunna skärpas med ytterligare steg. Det gäller främst avgaskraven för fritidsbåtar, för vilka de nuvarande kraven inte kräver modern avgasrening. Enligt regeringen är det möjligt att införa avancerad avgasrening även för motorcyklar och mopeder utan att åtgärdskostnaden blir oproportionerligt stor. Som regeringen anför är syftet med avgaskrav att utsläppen skall vara låga när bilar och arbetsmaskiner används i praktiken. Eftersom avgaskrav består av två olika delar, gränsvärden och testmetoder, är det viktigt att även testmetoderna är rättvisande beträffande utsläppen. Som framhålls i propositionen är metoderna i vissa fall så dåligt anpassade att de ger en felaktig bild av utsläppens storlek. Utskottet anser i likhet med regeringen att i sitt arbete med avgasfrågor inom EU bör prioritera frågor kring kvalitetssäkring av testmetoder. bör även fortsätta att driva tekniska krav som har en liknande verkan. Ett s.k. tillverkaransvar för avgasreningen har införts för lätta bilar och införs troligen för tunga fordon. Som framgår av propositionen avser regeringen att verka för att erfarenheterna av de gemensamma systemen utvärderas och att regelverket ses över om det visar sig vara bristfälligt. När det gäller kravet i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) om oberoende energi- och miljöklassificering av personbilar vill utskottet även hänvisa till vad trafikutskottet i sitt yttrande anför i denna fråga. instämmer med motionärerna när det gäller syftet med förslaget såtillvida att det är angeläget att tester av bilarnas bränsleåtgång är jämförbara. påpekar att sådana tester görs genom det s.k. typgodkännandeförfarandet och därmed kan sägas vara oberoende. I är det Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) som ansvarar för verksamheten. Enligt vad trafikutskottet inhämtat kan resultatets noggrannhet emellertid vara beroende av hur de s.k. körcyklerna för mätning av såväl bränsleåtgång som avgasutsläpp är utformade. Det har förekommit diskussioner om att man i verklig trafik uppnår något högre värden än de som kommer fram vid testtillfällena. Oavsett detta torde jämförbarheten mellan de testade bilmodellerna vara garanterad. Miljö- och jordbruksutskottet ansluter sig till trafikutskottets uppfattning och finner i likhet med trafikutskottet inte anledning till någon ytterligare åtgärd från sida med anledning av motion 2004:05:MJ38 (mp, -) yrkande 112. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram underlag för att utforma incitament för dieselbilar med låga partikelutsläpp. har remissbehandlats (Redovisning av uppdrag om miljöklassning av nya lätta dieselbilar med partikelfilter). Enligt avser regeringen att återkomma till med förslag om skatteincitament för dieselbilar med låga partikelutsläpp. Som framgår av propositionen ärstörre dieseldrivna arbetsmaskiner vanligen obeskattade och oregistrerade. Detta förhållande gör att det tekniskt sett är i praktiken omöjligt att införa ett skatteincitament som gynnar maskiner med särskilt låga utsläpp, trots att EU har antagit långt gående avgaskrav som introduceras i tre steg fram . Då marknaden för entreprenadtjänster påverkas starkt av ett begränsat antal större kunder som statliga myndigheter, kommuner och större företag är enligt regeringen samordnade upphandlingskrav ett effektivt alternativt styrmedel. Även om det är möjligt att differentiera beskattningen av tunga fordon för att gynna renare teknik kan samordnade upphandlingskrav vara ett effektivt styrmedel även i ett sådant fall. Utskottet konstaterar att regeringen därför ger i uppdrag att i samråd med AB utveckla upphandlingskrav för entreprenadmaskintjänster samt för transporttjänster med tunga fordon med särskilt låga utsläpp. Syftet är att stimulera införande av ren teknik innan den blir obligatorisk. Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till sina uttalanden i samband med behandlingen av regeringens skrivelse 2003/04:9 EU-prioriteringar för att nå miljömålen (bet. 2003/04:MJU8, rskr. 2003/04:149). Utskottet gjorde då samma bedömning som regeringen att det, även om avgaskraven för bilar och arbetsmaskiner har utvecklats positivt sedan blev medlem i EU, behövs ytterligare beslut inom EU för att infria delmålen för klimatgaser, flyktiga organiska kolväten, partiklar och kväveoxider och . Utskottet hänvisade till att området omfattas av harmoniserade EU-regler och framhöll att bör verka för att för bilar och arbetsmaskiner generellt kompletteras med kravnivåer för alternativa bränslen. Utskottet utgick från att regeringen kommer att fortsätta att vara pådrivande för att EU och skall samordna sina avgaskrav. När det gäller förslaget i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 110 om ett handlingsprogram om minskat transportarbete konstaterar utskottet att trafikutskottet i sitt yttrande anför att de strävanden som efterfrågas när det gäller transportarbetets bränsleanvändning omfattas av strategin för effektivare energianvändning och transporter. Såvitt gäller förslaget om ett minskat transportarbete hänvisar trafikutskottet till den aviserade transportpolitiska propositionen. Miljö- och jordbruksutskottet har ingen annan uppfattning än trafikutskottet i denna fråga och avstyrker därför motionen i berörd del. I fråga om regeringens skatterelaterade förslag vill utskottet i likhet med trafikutskottet framhålla att sådana frågor formellt faller under skatteutskottets beredningsområde. Med de ovan redovisade åtgärderna för att minska utsläppen från transportsektorn föreslår utskottet att motionerna 2003/04:MJ229 (mp) yrkandena 1 och 2, 2003/04:MJ234 (v) yrkande 2, 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 1, 2003/04:MJ401 (mp) yrkande 8,2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 30, 66, 115, 117 och 118, 2004/05:MJ365 (c) yrkande 1, 2004/05:T290 (c) yrkande 3 och 2004/05:T398 (c) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. När det gäller skrotningspremier för fordon har utskottet inhämtat från att en särskild proposition om insamling och omhändertagande av uttjänta bilar kommer att lämnas . Propositionen kommer att bygga på rapporten finansiering (2004:26) som Statskontoret har tagit fram på regeringens uppdrag. Beträffande kravet på att införa skrotningspremie för äldre gräsklippare och båtmotorer vill utskottet hänvisa till tidigare behandling (senast i bet. 2003/04:MJU4, rskr. 2003/04:13 och bet. 2004/05:MJU3, rskr. 2004/05:41), då utskottet avstyrkte motionsyrkanden med sådan innebörd bl.a. med hänvisning till pågående arbete inom EU med att skärpa avgaskraven för arbetsmaskiner och arbetsredskap. Vidare anfördes att det när det gäller system med skrotningspremier för tvåtaktsmotorer, enligt vad utskottet erfarit, finns betydande problem att lösa innan ett sådant system skulle kunna införas. Till exempel bör frågor om miljö- och kostnadseffektivitet samt EU-rättsliga grunder undersökas närmare, framhöll utskottet. I avvaktan på den kommande propositionen och med hänvisning till vad som i övrigt anförts beträffande skrotningspremier anser utskottet att inte bör vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2003/04:T413 (c) yrkande 2, 2004/05:MJ228 (fp), 2004/05:MJ365 (c) yrkande 2, 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 16 samt 2004/05:T261 (c) yrkande 2 och 2004/05:T461 (kd) yrkande 11. Motionerna avstyrks i berörda delar. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett stort antal motionsyrkanden (s, m, fp, kd, v, c, mp, -) om drivmedel bl.a. med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen och i budgetpropositionen för . Jämför reservationerna 163 (fp), 164 (kd), 165 (v), 166 (c), 167 (mp), 168 (m, fp, kd, c, mp), 169 (fp, kd, mp), 170 (mp), 171 (kd, c) och 172 (fp, kd, c, mp). Regeringen gör bedömningen att följande bör ingå i en strategi för fortsatt introduktion av förnybara drivmedel: - En långsiktig introduktion av förnybara fordonsbränslen bör fortsatt främjas. Ett lagförslag om skyldighet för bensinstationer att tillhandahålla förnybara fordonsbränslen läggs fram som kan träda i kraft . - Specifikationen för miljöklass 1-diesel ändras, så att det blir möjligt att blanda in rapsmetylester () i all diesel. - Ett drivmedelcertifikatssystem bör utredas vidare med målet att detta system skall kunna träda i kraft . - Direktiv /70/EG bör ändras så att den högsta tillåtna mängden etanolinblandning i bensin höjs från till . Särskild utfrågning om alternativa bränslen Utskottet anordnade en offentlig utfrågning om alternativa bränslen för att inhämta ytterligare kunskaper och synpunkter från myndigheter, industrin och andra intresseorganisationer. Utfrågningen nedtecknades stenografiskt. Protokollet och övrigt material från utfrågningen återfinns som bilaga till detta betänkande. Ett stort antal motionsyrkanden tar upp alternativa bränslen. Enligt motion 2004/05:MJ427 (s) är den lämpligaste platsen för en pilot- och demonstrationsanläggning för tillverkning av syntetisk diesel ur biomassa. I staden finns god tillgång till biomassa genom närheten till skogsindustrin. finns närheten till flera stora processindustrier vars restprodukter också kan tjäna som bas för tillverkning av sådan diesel. Vidare finns erfarenhet av FT-diesel eftersom ett antal fordon i drivs med importerad sådan diesel. I motion 2004/05:MJ218 (kd) anförs att det är hög tid att ta vara på möjligheterna för och stimulera användningen av alternativa drivmedel. Motionären framhåller att framställning av alternativa bränslen såsom etanol från skogsråvaror redan sker men i begränsad omfattning. Möjligheten att tillverka miljövänlig svensk diesel, Eco-Par (T), av stålindustrins processgaser eller skogsråvaror lyfts också fram. Motion 2004/05:T461 (kd) yrkande 2 framhåller vikten av att skapa goda förutsättningar för att utveckla en mångfald alternativ till fossila bränslen. Enligt motionärerna bör det övergripande miljömålet för transportpolitiken vara att skapa ett transportsystem där efterfrågan på fossila bränslen minimeras. Ett transportsystem som efterfrågar andra drivmedel än fossila bör successivt utvecklas på såväl europeisk som global nivå. Regeringen bör verka för att miljökrav motsvarande den svenska miljöklass 1-dieseln blir standard inom hela EU, anförs i motionerna 2004/05:T461 (kd) yrkande 10 och 2004/05:T462 (kd) yrkande 2. I motion 2004/05:MJ370 (c) yrkande 1 begärs att framtidens fordonsbränslen skall vara miljövänliga och tillväxtskapande. Enligt motionens yrkande 3 bör försäljningen av nytillverkade fordon som enbart kan drivas av fossila bränslen förbjudas . Genom att visa tydlig politisk vilja kan marknaden ställa in sig , vilket skulle främja bl.a. teknikutveckling och investeringar i produktion av biodrivmedel. I motionens yrkande 6 framhålls att nya fordonsbränslen gynnar en miljödriven tillväxt i genom att forskning och teknikutveckling tas till vara samt att förnybara bränslen kan produceras inom landet. Självförsörjning bidrar också till teknikutveckling, vilket i sin tur kan leda till exportmöjligheter. Även motion 2004/05:MJ501 (c) yrkande 1 handlarom att främja utvecklingen av alternativa bränslen. Styrmedel bör utformas för att minska koldioxidutsläppen och ökat stöd ges till alternativa bränslen i stället för att endast höja bränsleskatterna. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 27 behövs ytterligare åtgärder för att minska utsläppen av ultrafina partiklar, framför allt från diesel. Delmålen för partiklar måste följas av åtgärder, framför allt när det gäller vägtrafiken. I motion 2004/05:MJ434 (mp) begärsatt en avvecklingsplan läggs fram för omställning av skogsbrukets drivmedel till miljövänlig motorsågsbensin och drivmedel för dieselmotorer (yrkande 17). Miljöklassningen av drivmedel behöver justeras, anser motionärerna bakom motion 2004/05:MJ368 (fp) yrkande 11. Skälet är att inblandning av alternativa drivmedel ofta får en sämre miljöklassning på grund av tekniska parametrar och inte miljöegenskaperna. Även i motion 2004/05:MJ362 (mp) anförs att systemet med miljöklassning bör utvecklas för att få fram ännu renare kvaliteter av bensin och diesel. Syftet är att stimulera blandade och alternativa drivmedel. Nya miljöklasser kan tas fram för att stimulera utvecklingen mot bättre miljöegenskaper.Vidare bör systemet med miljöklassning användas för att förbättra miljöegenskaperna hos eldningsoljor för uppvärmning och industri samt hos bränslen till fartyg och flygplan. Kraven kan också fungera som föregångare till framtida internationell lagstiftning. Enligt motion 2004/05:MJ368 (fp) bör framställningen av drivmedel ske på ett sådant sätt att den totala negativa miljöbelastningen minskar. Ett certifieringssystem bör införas för att säkerställa den totala miljönyttan (yrkande 10). I motion 2004/05:MJ406 (v) yrkande 3 framhålls att kommande drivmedelscertifikat bör utformas så att en viss del av kvoten på ett konkurrensneutralt sätt skall uppfyllas av högkoncentrerade eller rena förnybara drivmedel. Kvotplikten skall inte helt kunna uppfyllas genom låginblandning av etanol i bensin och rapsmetylester i diesel. Enligt motion 2004/05:N259 (s) yrkande 2 bör fordonsgas ses som ett huvudalternativ i drivmedelspolitiken och en utbyggnad av naturgasnätet prioriteras inom energipolitiken.I motion 2004/05:N265 (s) yrkande 2 framhålls att naturgas tillsammans med förnybar biogas kan ersätta bensin och diesel och därmed bidra till minskade utsläpp samt en säkrare energiförsörjning. Genom en utbyggnad av ledningsnätet kan fler tankställen etableras för fordonsgas. Vidare hänvisas till att regeringen har aviserat att det klimatpolitiska stödprogrammet bör utvidgas, vilket enligt motionärerna är viktigt för att fortsätta att utöka produktionen av biogas.Även motion 2004/05:N395 (s) yrkande 1 framhåller vikten av att biogasproduktionen utvecklas och gasen tillvaratas för användning som fordonsbränsle. I motion 2004/05:N427 (s) yrkande 2 påpekas att fordonsgas kan bli ett viktigt komplement inom vägtrafiksektorn, som är nästan helt beroende av oljeprodukter. har stor anledning att uppmuntra en ökad användning av fordonsgas, anser motionären bakom motion 2004/05:MJ441 (m) yrkande 1. Förutom att leda till minskade utsläpp stärker en sådan satsning fordonsindustri, som ligger långt fram när det gäller tillverkning och marknadsföring av gasfordon.Enligt motion 2004/05:MJ540 (fp) skulle det lagförslag som har redovisats av statens biodrivmedelsutredare leda i fel riktning och missgynna biogas då det inte anpassar etableringen av tankställen till de platser där biogas kanproduceras. Lagförslaget bör därför inte genomföras.Hindren för gasfordon på marknaden måste undanröjas och stabila villkor skapas förinvesteringar i biogasproduktion, gasledningar och tankställen, anser motionären bakom motion 2004/05:MJ343 (kd). Fordonsgas bör anges som ett långsiktigt huvudalternativ i drivmedelspolitiken. Vidare föreslås ett fortsatt klimatpolitiskt investeringsstöd till biogasframställning och att reglerna för reducerat förmånsvärde för miljöbilar justeras så att gashybridfordon inte missgynnas jämfört med andra miljöfordon. Enligt motion 2004/05:MJ406 (v) är erfarenheten av att använda biogas för fordonsdrift mycket god. En effektiv resurshushållning nås som de miljö- och klimatpåverkande utsläppen reduceras avsevärt. Det är angeläget att stimulera en fortsatt satsning på alternativa drivmedel, bl.a. i form av biogas (yrkande 1). Miljöpolitiken bör enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 120 inrätta mål om att så mycket förnybar energigas som möjligt nyttiggörs. Vidare bör en ökad gårdsbaserad eller mer storskalig biogasproduktion från gödsel, avfall och energigrödor eftersträvas. I motionerna 2004/05:MJ388 (mp) yrkande 1 och 2003/04:MJ413 (mp) yrkande 1 begärs att reglerna för vätgas som alternativt drivmedel belyses, eftersom beroendet av fossila bränslen måste minska.Motion 2004/05:MJ388 (mp) yrkande 2 föreslår att en utredning om stimulansbidrag eller skatteregler som gynnar framtagning av alternativa drivmedel såsom vätgas kommer till stånd. I motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 6begärs att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som möjliggör låginblandning av etanol i bensin och rapsmetylester i dieselolja. Enligt EU:s mineraloljedirektiv är den maximalt tillåtna mängden etanol som får blandas in i bensin . Tekniskt sett finns det dock inga hinder att öka andelen, påpekar motionärerna. Enligt motion 2004/05:MJ370 (c) yrkande 4 bör verka inom EU för att Auto-Oil-direktivets begränsning på inblandning av biodrivmedel i bensin avskaffas . Direktivet är ett exempel på regler som motverkar klimatmålen då det begränsar inblandningen av etanol i bensin till . Motionärerna påpekar att i tillåts en inblandning på och i utan att motorerna behöver modifieras. Vidare framhålls att det kommer att bli mycket svårt att nå EU:s mål om biodrivmedel om inte en större andel inblandning tillåts.Även i motion 2004/05:N307 (mp) yrkande 22 anförsatt bör verka för en ändring av EU:s direktiv så att gränsen för etanol i låginblandning tas bort eller höjs. En av flera möjligheter att få in etanol på marknaden är genom låginblandning, påpekar motionärerna. Som regeringen anför i propositionen är en introduktion av förnybara drivmedel ett komplement till åtgärder för att effektivisera transportsystemet när det gäller att minska nettoutsläppen av koldioxid från transportsektorn. De biodrivmedel som används i större utsträckning i är bioetanol, rapsmetylester () och biogas. Övriga biodrivmedel, såsom syntetisk biodiesel och tyngre bioalkoholer, förekommer i mycket små mängder. använder dessutom vätgas producerad med grön el för driften av tre bränslecellsbussar. Enligt publikation 2005:28 svarar biodrivmedel för av den totala mängden drivmedel i transportsektorn. I och rådets direktiv /30/EG om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel ges allmänna riktlinjer som innebär att varje medlemsland skall sätta nationella, vägledande mål för introduktionen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel.