bet · GS01KU14 · 2005-02-01 00:00:00 — Statlig förvaltning, m.m. SammanfattningI detta betänkande behandlas 57 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden avseende bl.a. myndighetsorganisationen, myndigheters service,opinionsbildande myndigheter, tillsättning av högre statliga tjänster,IT i förvaltningen, översyn av lagstiftning och regeringens ärendeberedning.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns 15 reservationer och 4 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. MyndighetsstrukturenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K309 yrkandena 1-3, 2004/05:K320yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:K423 yrkande 5.Reservation 1 (m, fp)2. Sammanläggning av ombudsmänRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K285 yrkande 9, 2004/05:Sf288yrkande 27 och 2004/05:Ub292 yrkande 3.Reservation 2 (fp)3. Justitiekanslerns rollRiksdagen avslår motion 2004/05:K285 yrkande 10.Reservation 3 (fp)4. Decentralisering inom myndigheterRiksdagen avslår motion 2004/05:K327.5. Regional verksamhetRiksdagen avslår motion 2003/04:K271 yrkandena 3 och 4.6. Dröjsmål hos myndigheterRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K410, 2004/05:K423 yrkande 4,2004/05:K459 yrkande 7, 2004/05:N393 yrkande 17 och 2004/05:N400 yrkande14.Reservation 4 (m, fp, kd, c, mp)7. Statistik för offentlig verksamhetRiksdagen avslår motion 2004/05:K459 yrkande 15.Reservation 5 (mp)8. BemötandefrågorRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K362, 2004/05:K379 och 2004/05:K459yrkande 8.9. Anonymitet vid telefonkontakt med myndigheterRiksdagen avslår motion 2004/05:K262.10. Opinionsbildande myndigheterRiksdagen avslår motion 2004/05:K309 yrkande 6.Reservation 6 (m, fp, kd, c)11. Tillsättning av högre statliga tjänsterRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K228 yrkande 11 och 2004/05:K309yrkandena 4 och 5.12. Åldersgräns för högre statliga tjänsterRiksdagen avslår motion 2004/05:K423 yrkande 3.13. Myndigheters tillvaratagande av forskningsresultatRiksdagen avslår motion 2004/05:K343 yrkandena 1 och 2.Reservation 7 (v)14. 24-timmarsmyndighetenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T466 yrkande 15 och 2004/05:N403yrkande 6.Reservation 8 (fp)15. Hantering av spamRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K256, 2004/05:L294 yrkande 3 och2004/05:L314.16. Jämställdhet i förvaltningenRiksdagen avslår motion 2004/05:K444 yrkandena 2-4.Reservation 9 (v, mp)17. HBT-kompetens i offentlig verksamhetRiksdagen avslår motion 2004/05:K336 yrkande 5.Reservation 10 (fp, v, c, mp)18. Särskild mat vid offentliga inrättningarRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K300 och 2004/05:K452.Reservation 11 (mp)19. Myndigheters avgifterRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K358, 2004/05:N394 yrkande 3 och2004/05:N413 yrkande 2.Reservation 12 (fp, kd)20. RegelförenklingRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K366 och 2004/05:K423 yrkandena 1och 2.Reservation 13 (m, fp, kd, c)21. Statliga kommittéers arbeteRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K270 och 2004/05:K363.22. Översyn av lagstiftningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K225 yrkandena 1 och 2, 2004/05:K264och 2004/05:K381.Reservation 14 (mp)23. Lagars giltighetstidRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K327 och 2004/05:K263.Reservation 15 (mp)24. Beredning av regeringsärendenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:K220 och 2003/04:K286 yrkande1.Stockholm den 1 februari 2005På vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (),(), (), (), AndersBengtsson (s), (), (), HelenePetersson (s), (), (), GustavFridolin (mp), (), () och ().Ärendet och dess beredningI detta betänkande behandlas 57 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden och 2004 om statlig förvaltning m.m. Motionerna avsermyndighetsorganisationen, myndigheters service, opinionsbildandemyndigheter, tillsättning av högre statliga tjänster, IT i förvaltningen,jämställdhet i förvaltningen, HBT-kompetens inom offentlig verksamhet,särskild mat vid offentliga inrättningar, myndigheters avgifter,regelförenkling, statliga kommittéers arbete, översyn av lagstiftning ochregeringens ärendeberedning.Motionerna är förtecknade i en bilaga till betänkandet.Vissa motionsyrkanden har samma innebörd som motionsyrkanden som tidigareunder innevarande mandatperiod har behandlats i utskottets betänkanden2002/03:KU23 och 2003/04:KU11. Dessa motionsyrkanden ges i detta betänkandeen något förenklad behandling.Utskottets övervägandenMyndighetsorganisationenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till pågående utredning motioner ommyndighetsstrukturen, sammanläggning av ombudsmän, decentraliseringinom myndigheter och organisering av den regionala verksamheten. Medhänvisning till tidigare ställningstagande avstyrker utskottet även ettmotionsyrkande om Justitiekanslerns roll.Jämför reservationerna 1 (m, fp), 2 (fp) och 3 (fp).MotionerFlera motioner tar upp myndighetsorganisationen i olika avseenden.I motion 2004/05:K309 av m.fl. (fp) anförs att ett stortantal myndigheter har skapats och att det nu är dagsatt sätta stopp för denna utveckling. Antalet myndigheter bör intetillåtas öka. Ett tak för antalet myndigheter bör införas vid nuvarandenivå (yrkande 1). Vidare bör en s.k. solnedgångsparagraf införas sominnebär att regeringen eller efter en period av ett antal årmåste fatta ett nytt beslut för att myndigheten skall få fortsätta attexistera (yrkande 2). Om ett beslut inte fattas avvecklas myndighetenautomatiskt. Slutligen föreslår motionärerna att regeringen skall tafram en strategi för hur antalet myndigheter kan nedbringas (yrkande 3).Även i motion 2004/05:K320 av m.fl. (m) anförs attantalet myndigheter bör minska. Motionärerna föreslår en översyn medsyfte att minska antalet myndigheter (yrkande 1). En lämplig inledningav myndighetsreduktionen vore, enligt motionärerna, att nedläggaDjurskyddsmyndigheten och därvid låta återta sina uppgifteroch djurförsöksfrågorna (yrkande 2). En översyn av den statligamyndighetsorganisationen föreslås även i motion 2004/05:K423 av IngvarSvensson m.fl. (kd) yrkande 5.I motionerna 2004/05:K285 av m.fl. (fp) yrkande 9 och2004/05:Sf288 av m.fl. (fp) yrkande 27 föreslås att defyra diskrimineringsmännen - (JämO), Ombudsmannenmot etnisk diskriminering (DO), () och Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) - slås sammantill en myndighet. Genom detta skulle ombudsmannaämbete få större kraft.Även i motion 2004/05:Ub292 av m.fl. (m) yrkande 3föreslås att de fyra nämnda ombudsmännen slås samman till en gemensammyndighet.I motion 2004/05:K285 av m.fl. (fp) yrkande 10 föreslåsen översyn i syfte att renodla Justitiekanslerns (JK) roll. Motionärernaanför att JK företräder både statens intressen gentemot enskilda och,i vissa ärenden, enskildas intressen gentemot staten. Dessa dubblalojaliteter framkallar, enligt motionärerna, osäkerhet hos den enskildemedborgaren. Det bör därför övervägas om JK:s åligganden att tillvarataenskildas intressen gentemot staten bör överföras till Riksdagensombudsmän ().I motion 2004/05:K327 av () anförs att flera statligamyndigheter har skapat en regional organisation, vilket medfört ökadkontakt mellan den centrala och regionala nivån, att fler människorgetts möjlighet till arbete ute i landet på en statlig myndighet ochatt myndigheterna har fått en bredare kompetens. Vad som anförs imotionen om statliga myndigheters regionala organisation bör, enligtmotionären, som sin mening ge regeringen till känna.I motion 2003/04:K271 av m.fl. (m) anförs att gamla geografiskagränser spelar mindre roll än i det samhälle där den nuvarandefördelningen av kompetens och beslutsformer lades fast. Det avgörandeinflytandet över hälso- och sjukvården bör flyttas från landstingentill patienterna, varpå landstingen kan avvecklas (yrkande 3). Vidarekan finnas områden som kräver samverkan i större regioner. I sådanafall förordar motionärerna flexibla lösningar med olika institutionellaarrangemang, t.ex. samverkan i kommunalförbund (yrkande 4).BakgrundGällande bestämmelserRegeringsformen skiljer mellan två typer av offentliga organ, beslutandepolitiska församlingar och myndigheter. Reglerna om myndighetsorganisationenär mycket kortfattade. I 11 kap. 6 § anges att Justitiekanslern,, de centrala ämbetsverken och länsstyrelserna lyder underregeringen och att annan statlig förvaltningsmyndighet lyder underregeringen, om myndigheten inte enligt regeringsformen eller annan lagär myndighet under riksdagen.I de flesta fall skapas en myndighet genom att regeringen, sedan riksdagenanslagit medel, utfärdar en förordning med instruktion för myndighetensamt utser myndighetens chef. Alla myndigheter har dock inte en instruktion,och det finns myndigheter vars verksamhet regleras genom lag.Verksförordningen (1995:1322) fungerar som ett av regeringens generellastyrredskap gentemot myndigheterna. Vad gäller myndigheternas internaorganisation stadgas i 17 § att myndigheten bestämmer sin organisation.Som skäl för att låta myndigheterna bestämma sin inre organisationanförde regeringen att den inte kunnat finna några vägande skäl somtalade för att regeringen bör styra myndigheternas inre organisation iett läge där myndigheterna i övrigt har fått fullt ansvar för hur deanvänder sina resurser och uppfyller de uppsatta målen (prop. 1993/94:185).Det förekommer dock att regeringen på olika sätt väljer att i myndighetersinstruktion reglera hur de skall vara organiserade. Detta sker genomatt regeringen i instruktionen gör undantag från verksförordningen ochreglerar att det vid myndigheten t.ex. skall finnas ett beslutsorganeller att myndigheten skall ha en regional organisation.Vad gäller JK:s roll anges i 1 § lagen (1975:1339) om Justitiekanslernstillsyn att JK har tillsyn över att de som utövar offentlig verksamhetefterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sinaåligganden. JK får enligt lagens 5 § som särskild åklagare väcka åtalmot befattningshavare som har begått brottslig gärning genom att åsidosättavad som åligger honom i tjänsten eller uppdraget. JK kan enligt 12 kap.8 § regeringsformen väcka åtal för brott i utövningen av tjänst somledamot av eller Regeringsrätten. JK:s tillsyn omfattardock inte regeringen, statsråd, myndigheter eller anställdaoch uppdragstagare vid myndigheter. Enligt 1 § förordningen(1975:1345) med instruktion för Justitiekanslern är JK regeringens högsteombudsman. Det åligger JK, enligt 2 §, att under regeringen bevakastatens rätt. I mål som rör statens rätt skall han, om det inte ankommerpå någon annan myndighet, föra eller låta föra statens talan. JK skalltillhandagå regeringen med råd och utredningar i juridiska angelägenheter.StatskontoretRapport våren 2004Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att kartlägga ochanalysera ledningsformer och organisation vid statliga myndigheter.Statskontoret avrapporterade uppdraget genom rapportenMyndigheternas ledning och organisation - kartläggning och analys avMyndighetssverige (2004:9).I rapporten lämnade Statskontoret förslag på hur statliga myndighetersledningsformer och organisation kan förbättras. Vidare presenterades enkartläggning av 234 statliga myndigheter. Kartläggningen visade bl.a.att många myndigheter är små; en fjärdedel av myndigheterna har högst30 årsarbetskrafter. Statskontoret ifrågasatte värdet av att bilda mångasmå myndigheter. Dessa tenderar, menade , att ha högaadministrationskostnader och är mer sårbara än större myndigheter.Samtidigt med att många små myndigheter har bildats har förändringsarbetetinom flera områden också koncentrerats till färre och större myndigheter.Inom vissa myndigheter har verksamheten koncentrerats ytterligare genomatt de regionala myndigheterna har slagits samman med den centralamyndigheten. av myndigheterna har endast en organisationsnivå.Detta gäller t.ex. för samtliga mycket små myndigheter. Allmänt gälleratt ju större myndigheten är desto vanligare är det att den är organiseradi två eller tre nivåer.Regleringsbrev för 2005Regeringen har i regleringsbrevet gett Statskontoret i uppdragatt i en särskild rapport ge regeringen en samlad redovisning avutvecklingen inom statsförvaltningen, främst beträffande antalet myndigheteroch den statliga sysselsättningen på central, regional och lokal nivå.Redovisningen bör spegla myndighetsstrukturen utifrån en översiktliguppdelning i olika verksamhetsområden. Redovisningen bör vara struktureradså att såväl myndighetstyp som huvudsaklig verksamhet framgår. I uppdragetingår att lämna förslag till hur utvecklingen långsiktigt skall följasoch redovisas.AnsvarskommitténRegeringen beslutade att tillkalla en parlamentariskkommitté med uppdrag att se över strukturen och uppgiftsfördelningeninom samhällsorganisationen (dir. 2003:10). Kommitténs arbete skallenligt direktiven bedrivas i två etapper. För uppdragets andra etappaviserade regeringen att den kommer att lämna tilläggsdirektiv. Kommitténhar antagit namnet . Kommittén överlämnade i december2003 delbetänkandet Utvecklingskraft för hållbar välfärd (SOU 2003:123).I delbetänkandet redovisas bl.a. förslag till inriktning av det fortsattautredningsarbetet. Dessa förslag har, tillsammans med de synpunkter pådelbetänkandet som inkommit samt kommitténs ursprungliga direktiv,utgjort utgångspunkt för regeringens beslut om inriktningen på kommitténsfortsatta utredningsuppdrag.Kommittén skall i den andra etappen av sitt uppdrag analysera och bedömaom struktur och uppgiftsfördelning inom staten och mellan staten,landstingen och kommunerna behöver förändras (dir. 2004:93). I uppdragetingår bl.a. att lämna förslag på hur den statliga verksamheten påregional nivå skall utformas, att utarbeta principer för den centralamyndighetsstrukturen. I det senare ingår att överväga hur samordningenav statliga myndigheters verksamhet på central nivå kan förbättras, t.ex. genom en sammanhållen styrning av verksamhet som berör fleramyndigheter eller genom en organisatorisk samordning eller sammanläggning.Vidare ingår i uppdraget att analysera och vid behov föreslå förändringarav hälso- och sjukvårdens struktur och nuvarande uppgiftsfördelningmellan staten, landstingen och kommunerna samt lämna förslag på huransvaret för uppgifter med anknytning till regional utveckling skallfördelas mellan staten och den kommunala nivån.Kommittén skall redovisa resultaten av sitt arbete senast i februari2007.DiskrimineringskommitténRegeringen har beslutat tillkalla en parlamentariskkommitté med uppdrag bl.a. att överväga en gemensam lagstiftning motdiskriminering som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunderoch samhällsområden (dir. 2002:11). Kommittén har antagit namnetDiskrimineringskommittén. Enligt direktiven har framförts att alltför mångaspecialiserade ombudsmän skulle kunna undergräva den auktoritet somligger i ombudsmannainstitutionen som sådan och medföra risk för attvissa grupper kan falla mellan de olika ombudsmännens verksamhet.Kommittén skall överväga möjligheterna till och analysera konsekvensernaav en sammanslagning av några eller samtliga av JämO, DO, HO och HomOtill en institution eller att samordna dem på något annat sätt. Kommitténskall även överväga om den eller de ombudsmannainstitutioner som kommitténlämnar förslag om skall vara underställda regeringen eller riksdagen.Itilläggsdirektiv har kommittén fått i uppdrag att i sina övervägandenrörande ombudsmännen i tillämpliga delar inkludera även (dir. 2003:69).Kommitténs uppdrag skall slutligt redovisas senast i juli 2005.Budgetpropositionen för 2005Regeringen lämnade i budgetpropositionen en redogörelse förorganisations- och strukturförändringar inom statsförvaltningen (prop.2004/05:1 utg.omr. 1 s. 8 f.). Enligt denna har strukturförändringarnaunder 2003/04 resulterat i att 14 nya myndigheter har bildats. Undersamma period har 14 myndigheter upphört. Den mest påtagliga förändringenär nedläggningen av de 10 regionala skattemyndigheterna och Riksskatteverketvid bildandet av . Verksamheter har också renodlats genomatt myndigheter delats. Exempelvis delades Patent- och registreringsverketi två separata myndigheter ; ,som har hand om det industriella rättsskyddet och , somfrämst sköter bolagsregistreringar.Regeringen anför att förändringsarbetets inriktning mot effektivitetoch enhetlighet i rättstillämpningen har bidragit till att verksamheteninom flera områden koncentrerats till färre och större myndigheter.Samtidigt som det sker en koncentration av myndigheter inom ett antalområden genom sammanslagningar, är flera av de nybildade myndigheternasmå, varvid regeringen hänvisar till Statskontorets kartläggning. Enligtregeringen speglar sättet att organisera statsförvaltningen bl.a. olikaföreteelsers betydelse i samhället. Nya frågor och ändrade prioriteringarkan resultera i nya myndigheter. Flertalet av dessa myndigheter är småtill storleken. Det är också vanligt, enligt regeringen, att dessa nyamindre myndigheter har uppgifter som innebär att de skall främjautvecklingen inom en viss fråga eller ett visst område. Som exempel nämner regeringen sominledde sin verksamhet och som under åren 2004-2007skall främja och stödja valideringen av vuxnas kompetens och kunskap.Även omorganisering av befintliga organisationer kan, menar regeringen,leda till att små myndigheter bildas. Detta sker då genom att delar avverksamheten bryts ut för att renodla myndighetens uppgifter eller föratt förstärka en viss del av verksamheten.För att tydliggöra det statliga ansvaret för granskning och utvärderingsamt säkerställa medborgarnas rättssäkerhet har, enligt regeringen,myndigheters tillsynsuppgifter i flera fall skiljts från den övrigaverksamheten. Fristående myndigheter med ansvar för tillsyn och granskninghar på så sätt inrättats. Ett exempel är , sominledde sin verksamhet och som har det samladeansvaret för djurskyddet, uppgifter som tidigare hanterades av Jordbruksverketoch den numera nedlagda Centrala djurförsöksnämnden.Svar på interpellation om myndighetsexpansionenDen anförde statsrådet i sitt svarpå en interpellation av () om myndighetsexpansionen (ip.2004/05:54) att som nya myndigheter bildas så avvecklas ellersammanslås gamla myndigheter. Av de nya mindre myndigheter som inrättasär många, anförde , utbrytningar av tillsynsfunktionerför att göra tillsynen oberoende av den verksamhet som tillsynen riktarsig mot. I andra fall är det ett uttryck för politiska prioriteringaroch behov av kraftsamling kring olika samhällsproblem.När det gäller vad som i interpellationen framfördes om att regeringeninte borde inrätta någon ny myndighet utan att lägga ned enredan existerande, trodde inte att den skulle kunnafungera som generell regel. Den skulle inte heller vara nödvändig föratt få till stånd en seriös prövning inför inrättandet av nya myndigheter.Sådana frågor bereds alltid, anförde , omsorgsfullti . Han trodde inte heller på någon solnedgångsparagrafsom automatiskt skulle avveckla myndigheter om inte regeringen fattarett nytt beslut om deras existens, och han framhöll att det redan i dagförekommer att särskilda delegationer och råd inrättas för tidsbegränsademyndighetsuppgifter samt att alla myndigheters verksamhet dessutom prövasårligen i budgetprocessen.Sven-Erik hänvisade i sitt svar även till Ansvarskommitténsuppdrag, i vilket ingår att överväga hur samordningen av de statligamyndigheternas verksamhet kan förbättras, t.ex. genom sammanläggning avmyndigheter, samt att han avsåg att ge Statskontoret i uppdrag att svaraför att en löpande statistik över antalet myndigheter utvecklas.Tidigare behandling i utskottetVad gäller frågan om samordning av ovan nämnda ombudsmän avstyrkteutskottet i betänkande 2002/03:KU26 motioner liknande de här aktuella.Som skäl anförde utskottet att resultatet av Diskrimineringskommitténsarbete inte borde föregripas.Vad gäller JK:s roll behandlade utskottet i betänkande 2000/01:KU3 enmotionen liknande den här aktuella om renodling av JK:s uppgifter.Utskottet anförde då att det finns en risk för att JK:s uppgifter (seovan) uppfattas som motstridiga. Utskottet hänvisade till vad 1991 årsJK-utredning uttryckt, att "JK skall bevaka i och för sig motståendeintressen..." (SOU 1993:37). Att medborgarna kan uppfatta detta som enkonflikt var, enligt utskottet, förståeligt. JK skall emellertid i sinverksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet ochopartiskhet, varför utskottet ansåg att det inte fanns anledning attbefara att JK inte utför sina uppgifter med iakttagande av saklighetoch opartiskhet. Med hänvisning till det avstyrkte utskottet motionen.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om myndighetsstrukturen och antalet myndigheterkonstaterar utskottet att regeringen vidtagit åtgärder för att få tillstånd en samlad redovisning av utvecklingen på området. För en diskussionom myndighetsstrukturen utgör en sådan redovisning ett viktigt underlag,och utskottet ser därför positivt på regeringens åtgärd. Utskottetkonstaterar även att har till uppgiftatt se över den nuvarande samhällsorganisationen, och i det ingår ävenatt överväga hur samordningen av statliga myndigheters verksamhet påcentral nivå kan förbättras, t.ex. genom organisatorisk samordning ellersammanläggning. Enligt utskottets mening bör detta arbete inte föregripas.Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motionerna 2004/05:K309(fp) yrkandena 1-3, 2004/05:K320 (m) yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:K423(kd) yrkande 5.I fråga om sammanläggning av ombudsmän konstaterar utskottet attDiskrimineringskommittén har i uppdrag att överväga engemensam lagstiftning mot diskriminering som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden. Kommittén skall även övervägaen samordning eller sammanslagning av JämO, DO, HO och HomO. Utskottethar tidigare anfört att resultatet av arbeteinte bör föregripas. Utskottet vidhåller detta ställningstagande. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet motionerna 2004/05:K285 (fp) yrkande9, 2004/05:Sf288 (fp) yrkande 27 och 2004/05:Ub292 (m) yrkande 3.Vidare finner utskottet ingen anledning att ändra sin tidigare uppfattningom JK:s roll. JK:s uppgifter kan förvisso till en del ses som motstridiga,men JK skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samtiaktta saklighet och opartiskhet. Utskottet finner mot denna bakgrundinget skäl för en sådan översyn som föreslås i motion 2004/05:K285 (fp)yrkande 10. Motionen avstyrks.När det gäller frågan om decentralisering inom myndigheter konstaterarutskottet att det i uppdrag ingår att lämna förslagpå hur den statliga verksamheten på regional nivå skall utformas. Deförslag som kommer att lägga på detta område bör inteföregripas, varför utskottet avstyrker motion 2004/05:K327 (s).I uppdrag ingår även frågan hur den regionala nivånskall organiseras. Av samma skäl som ovan avstyrks därför även motion2003/04:K271 (m) yrkandena 3 och 4.Myndigheters service m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till tidigare ställningstagandemotionsyrkanden om handläggningstider och dröjsmål hos myndigheter. Vidareavstyrker utskottet ett motionsyrkande om statistik för offentligverksamhet. Med hänvisning till tidigare ställningstagande avstyrkerutskottet också motionsyrkanden om bemötande. Slutligen avstyrker utskottetett motionsyrkande om myndigheternas användning av nummerpresentation.Utskottet hänvisar härvidlag till tidigare ställningstagande.Jämför reservationerna 4 (m, fp, kd, c, mp) och 5 (mp).MotionerI flera motioner tas frågan om handläggningstider och dröjsmål hosmyndigheterna upp. I motionerna 2004/05:K423 av m.fl.(kd) yrkande 4 och 2004/05:K459 av m.fl. (mp) yrkande 7föreslås att en s.k. dröjsmålstalan inrättas. En sådan talan skulle gemedborgare en möjlighet att utkräva ansvar av myndigheten när handläggningenav att ärende tar alltför . I motion 2004/05:K410 av () föreslås att regeringen skall återkomma till med ettförslag till ett system för straffavgifter för myndigheter som intekorrigerar sina egna misstag, som begåtts gentemot medborgare, inom enviss angiven tidrymd.