bet · GS01NU10 · 2005-03-01 00:00:00 — skallockså vara en resurs för andra myndigheter i derasarbete med de konsekvensanalyser som avses iförordningen om särskild konsekvensanalys av reglerseffekter för små företags villkor och även i övrigtvara en resurs i frågor om regelförbättring (7 a §6, förordning 2004:1372). Den nya ordningen innebäratt myndigheterna fortsättningsvis skall rapporterainte bara, som tidigare, det gångna årets insatserpå regelförbättringsområdet utan också de åtgärdersom planeras. Denna ordning är tänkt attsäkerställa att handlingsprogrammet får enfortsättning och permanentas. En motsvarandeprövning kommer att ske inom Regeringskansliet.Vissa av de 14 förslagen i motion 2004/05:N9 (fp,m, kd, c) har paralleller i förslagen i regeringensskrivelse. Förslag 2 i motionen om att registreraföretag över Internet har en parallell i åtgärd 1 iskrivelsen (s. 29). Förslag 6 i motionen om attförenkla redovisningsreglerna för enskildanäringsidkare har en parallell i åtgärd 6 iskrivelsen (s. 30). Förslag 8 i motionen om attavskaffa kravet om redovisning av sjukfrånvaro haren parallell i åtgärd 7 i skrivelsen (s. 31).Beträffande förslag 10 i motionen om att förenkla demånatliga mervärdesskattedeklarationerna sägs frånNäringsdepartementet att en promemoria frånFinansdepartementet om att införa deklarationsombud- mer än för bara mervärdesskatt - har varit ute påremiss. Remisstiden gick ut ochfrågan bereds inom Regeringskansliet.Förslaget innebär - i likhet med vad som föreslås imotionen - att uppgifter som skall lämnas tillSkatteverket också skall få lämnas genom ett ombud.Myndigheternas servicekultur m.m.I motion 2004/05:N8 (s) föreslås, som tidigareredovisats, ett tillkännagivande om myndigheternasservicekultur m.m. I regeringens skrivelse (s. 6)sägs att förbättring av myndigheternas service tillföretagen har ingått som ett naturligt led i arbetetmed handlingsprogrammet och att detta fortsätter attvara en prioriterad uppgift vid sidan avregelförbättringsarbetet i dess snävare betydelse.Från nämns som exempel pååtgärder för förbättrad servicekultur två åtgärder iskrivelsen, nämligen åtgärd 26 omExportkreditnämndens handläggningstider och åtgärd34 om s.k. kundvänliga portaler hos Styrelsen förackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC).Näringsdepartementet påpekar också att , enligtden från nya bestämmelsen (7 a §4) i sin instruktion, skall tillhandahålla enservicefunktion för att ta emot synpunkter ochförslag som rör regler för företagande samt årligensvara för en sammanställning och analys av sådanasynpunkter eller förslag som har kommit in tillverket. skall även i övrigt vara en resurs ifrågor om regelförbättring (7 a § 6).Arbetet med regelförenklingar inom EUI motion 2004/05:N9 (fp, m, kd, c) föreslås etttillkännagivande om regelförenkling på EU-nivå. Iskrivelsen redovisas regeringens bedömningar i ettsärskilt avsnitt. Förutom vad som där sägs kannämnas det samarbete i Ekofin som bedrivs mellanIrland, , och Storbritannienoch till vilket och nyligenanslutit sig. Samarbetet är avsett att driva påregelförbättringsarbetet under dessa ländersordförandeskap. stöder arbetets inriktningoch tillhör de länder inom EU som är starkapåskyndare av frågor inom regelförbättringsarbetet,t.ex. samråd med berörda parter under utarbetande avförslag, användning av konsekvensanalyser ikommissionens och rådets arbete och förenkling avgällande lagstiftning. Slutförande av arbetet medatt ta fram en metod för att mäta den administrativabördan av lagstiftningen på EU-nivå stöds av Sverigeinom Ekofin. Med en gemensam mätmetod, byggd på dennederländska modellen, kan arbetet med attidentifiera de regelverk som är förenade med störstregelbörda intensifieras, sägs det frånNäringsdepartementet.Företagens uppgiftslämnandeI några motioner efterlyses åtgärder för att minskaföretagens uppgiftslämnande, speciellt beträffandeSCB:s uppgiftsinsamling. I årsredovisningen för år2003 redovisar SCB en rad projekt och löpande arbetemed inriktning att minska och underlättauppgiftslämnandet. Det rör sig bl.a. om att användaadministrativa register i stället för enkäter,omprövade uppgiftskrav, samordning med andraundersökningar och underlättat uppgiftslämnande. Detpågår t.ex. arbete med att utveckla former förelektroniskt uppgiftslämnande, både genomwebbenkäter och genom att hämta data direkt frånföretagens egna administrativa system. Dettainnebär, enligt uppgift från ansvarigt departement,, stora besparingar iuppgiftslämnarkostnaden, och kontakter medtillverkare av system skapar möjligheter att redanpå ett tidigt stadium anpassa dessa system för uttagav uppgifter för direkt överföring till SCB.Myndigheten arbetar även med ökade direktkontaktermed uppgiftslämnarna för att skapa bättre ömsesidigförståelse för respektive parters villkor ochförutsättningar. En särskild grupp för företagensuppgiftslämnande med representanter för alla SCB:sstatistikavdelningar har inrättats. Vidare har ensärskild organisatorisk enhet bildats som skall taett totalansvar för företagens uppgiftslämnande.Arbetet med att ta fram ny teknik för elektroniskinsamling är prioriterat. Vidare följer SCB aktivtNuteks arbete med att ta fram ett system för attmäta företagens totala administrativa börda. SCB harlöpande samråd med ochandra företrädare för uppgiftslämnarna inför allaplanerade förändringar av uppgiftslämnandet, såvälavseende ny statistik som utvidgningar ochneddragningar.I budgetpropositionen för (prop.2004/05:1, utg.omr. 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning) redovisades attuppgiftslämnarkostnaderna har ökat något år 2003jämfört med . Huvuddelen av ökningen kanhänföras till att nya produkter har tillkommit,varav flera är sådana som SCB övertagitproduktionsansvaret för. Politikens inriktning äratt uppgiftslämnarnas kostnader skall minska. för avseende SCB är ett avmålen att kostnaderna för uppgiftslämnarna skallminska. För att kunna följa upp detta mål skall SCBredovisa uppgiftslämnarnas kostnader.När det gäller EU-arbetet är, som tidigare nämnts,regelbegränsningar en prioriterad fråga, varvidstatistikområdet är ett av de områden som särskiltutpekats. På statistikområdet bedrivs arbetet iförsta hand inom i statistiksamarbetet medmedlemsländerna och inom konkurrenskraftsrådetsregelförenklingsarbete. Konkreta förslag påbegränsningar diskuteras i statistikkommittén, och inovember 2004 antog rådet förenklingsförslag påstatistikområdet i form av slutsatser somöverlämnats till kommissionen för åtgärd. ÄvenEkofin ställer krav på bättre prioriteringar avstatistiken. stöder aktivt arbetet och harlämnat förslag till begränsningar. EG-direktivetVidareutnyttjande av information från offentligsektor (2003/98/EG), som antagits och somskall vara genomfört , handlar inteuttryckligen om uppgiftslämnande utan om möjligheteratt vidareutnyttja redan befintliga material för nyainformationstjänster. När bättre möjlighet ges attta fram nya informationstjänster på basis av redaninsamlade uppgifter kan behovet av att samla in nyauppgifter dock förväntas komma att begränsas.TillsynBeträffande förslag i några motioner om effektivaretillsyn kan noteras att hösten2004 avlämnade sitt slutbetänkande Tillsyn - förslagom en tydligare och effektivare offentlig tillsyn(SOU 2004:100). I betänkandet föreslås bl.a. en lagsom ställer krav på att tillsynsorganen skallsamverka med varandra i sina kontakter medverksamhetsansvariga vilka är föremål för tillsyn avflera än ett organ. Lagen innehåller också krav påen starkare samordning när flera myndigheter(centralmyndighet, länsstyrelse, kommun) har uppdraginom ett och samma tillsynsområde. Regeringenbereder utredningens förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att regelförenklingsarbetet är avstörsta vikt för att skall kunna utvecklassom företagarnation. De regler som berörföretagandet bör vara lätta att förstå ochefterleva. vill utskottet poängtera attsamhället har behov av effektiva regelsystem förbl.a. skydd av människors liv och hälsa, miljö ochsäkerhet. Detta får dock inte innebära att det bliralltför krångligt att starta och driva företag.En ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växandeföretag är grundläggande för att främja tillväxten.Denna är i sin tur en förutsättning för attarbetstillfällen, välfärd och jämställdhet skallkunna värnas och utvecklas. Det är viktigt attunderstryka att tillväxten skall vara ekonomiskt,ekologiskt och socialt hållbar. Ökat företagande äralltså av stor betydelse för den svenska tillväxtenoch sysselsättningen. Regeringen arbetar, isamarbete med och , medatt utveckla gynnsamma förutsättningar förföretagandet, både för att öka nyföretagandet ochför att få redan etablerade företag att växa.Riksdagen beslöt , som tidigareredovisats, om ett uttalande till regeringen om enintensifiering av regelförenklingsarbetet. Det rördesig om en genomgång under innevarande mandatperiodav det regelverk som berör företagandet, uppsättandeav ett kvantitativt mål för regelförenklingsarbetet,åtgärder för en påtaglig minskning av företagenskostnader för regelverket under innevarandemandatperiod, framtagande av ett mått som visar hurregelbördan utvecklas, ökning av takten iregelförenklingsarbetet ,inlämnande av anmälan till med begäran omgranskning av regelförenklingsarbetet i ,uppsättande av tidsgränser för berörda myndigheter isamband med administration av företagsstart samttillseende av att myndigheter agerar som s.k. lotsvid företagskontakter.Regeringen lämnar i sin skrivelse, vilketutskottet relativt utförligt har redovisat i detföregående, en redogörelse för det arbete påregelförenklingsområdet som har utförts sedanföregående skrivelse lämnades tillriksdagen. I skrivelsen redovisas också regeringenshandlingsprogram som omfattar 291 åtgärder somtagits fram på departements- och myndighetsnivå ochsom skall genomföras under innevarande mandatperiod.Enligt utskottets mening förmedlar redovisningen iskrivelsen att regeringen har tagit hand omriksdagens beställning på ett ambitiöst sätt.Samtidigt konstaterar utskottet att det rör sig omett pågående arbete som inte är slutfört. Däravföljer bl.a. att arbetet vad gällerregelförenklingar måste fortsätta att utvecklas; detfinns ett antal områden där det framöver krävs ökadeinsatser och i vissa fall ändrad inriktning.Riksrevisionens styrelse har, som tidigareredovisats, till överlämnat en redogörelseangående regelförenklingar för företag. Styrelsenanser det angeläget att såväl slutsatserna somsamtliga rekommendationer i Riksrevisionensgranskningsrapport prövas av i samband medbehandlingen av regeringens skrivelse. En bedömningi rapporten är att för lite kraft läggs på attförenkla befintliga regler. konstaterarRiksrevisionen att en ambitionshöjning har skett isamband med regeringens arbete med att ta fram dethandlingsprogram som presenteras i regeringensskrivelse. Utskottet finner det självklart attregelförenklingsarbetet skall avse såväl befintligasom nya eller ändrade regler. Att detta också ärregeringens mening framgår av det nu framtagnahandlingsprogrammet. Som tidigare redovisats skallmyndigheterna framöver till rapportera delsdet gångna årets insatser påregelförbättringsområdet, dels de åtgärder somplaneras . Denna ordning är tänkt attsäkerställa att handlingsprogrammet skall få enfortsättning och permanentas. En motsvarandeprövning kommer att ske inom Regeringskansliet.Utskottet bedömer att denna ordning bör kunna geförutsättningar för att även det befintligaregelverket får tillbörlig uppmärksamhet iregelförenklingsarbetet. Regeringen bör i sinskrivelse till redovisa hurregelförenklingsarbetet avseende det befintligaregelverket fortskrider.En annan fråga som tas upp i Riksrevisionensslutsatser och rekommendationer rör frågan om varregelbördan uppstår - i lagar, i förordningar elleri myndighetsföreskrifter. Detta kommenteras iregeringens skrivelse (s. 11), där det sägs attNutek kommer att ges i uppdrag att utföra deanalyser av totala regelförändringsflöden m.m. somRiksrevisionen efterfrågat i sin rapport. Utskottetnoterar detta med tillfredsställelse.En tredje fråga som ingår i Riksrevisionensslutsatser och rekommendationer ärarbetsfördelningen mellan ochNutek, vilken anses oklar. Som tidigare redovisatsskall få en tydlig roll som myndighet medansvar för regelförenkling. Detta framgår av deförtydliganden i regleringsbrev och instruktion förNutek som gjorts och som redovisats i detföregående. Även de förslag som lagts fram avUtredningen om en översyn av verksförordningen ochsom nu bereds inom har betydelse idetta sammanhang.När det gäller arbetet med utveckling av mätmetodför regelbördan sägs i attregeringen bör undersöka möjligheterna att ävenbeakta andra regelbördor än rent administrativa.Likartade synpunkter framförs i motion 2004/05:N9(fp, m, kd, c). Regeringen har i skrivelsen, somtidigare redovisats, framhållit att den inteutesluter att det kan bli aktuellt attutveckla mätmetoden när det gäller andra kostnaderän rent administrativa. Detta kommer till uttryck iden ändring i Nuteks instruktion som gjortsoch - som tidigare nämnts - innebär att verketsuppdrag när det gäller att utveckla metoder förregelförbättring omfattar även annat än mätmetoderför enbart administrativa kostnader. mening är det värdefullt med en sådanvidareutveckling av mätmetoden.I den nyssnämnda motionen framförs en ytterligaresynpunkt på de mätningar som är planerade och somomfattar årsredovisningslagarna samt de skatte-,miljö- och arbetsrättsliga regelverken. Motionärernaanser att detta är för litet och förordar attytterligare regelverk skall ingå i mätningarna,bl.a. jordbruks- och livsmedelsområdena. Utskottetvill först konstatera att de mätningar som nuplaneras täcker en stor del av det totalaregelverket eller , vilket utskottet tyckerär bra och bör kunna ge en tillfredsställandetäckning. Det bör också noteras att, som tidigarenämnts, inte utesluter attytterligare regelverk kan komma att ingå imätningarna. Jordbruksområdet kan t.ex. komma attingå redan i de nu planerade mätningarna och då ianslutning till mätningarna på miljöområdet.Förslag om hur ett mål för minskad regelbördaskall formuleras framläggs också i den nyssnämndamotionen. Efter det att de fyra stora regelverken ärgenomgångna och mål har satts upp för hur mycketföretagens kostnader för att administrativt hanteradessa regelverk bör minska kommer, enligt vad somsägs i skrivelsen, också ett mål i fråga om detotala kostnaderna för regelverken att kunnaformuleras. En utgångspunkt är därvid att måletsätts med en hög ambitionsnivå ur ettinternationellt perspektiv, varvid de nederländskaoch danska målen (som redogjorts för) utgörgoda riktmärken. När det gäller sluttidpunkten dåmålen skall ha nåtts anser regeringen att den börbestämmas till mitten av och utgå från deaktuella kostnaderna . De mål somskall sättas upp kommer då att avse perioden den1 30 juni 2010. Utskottet finner dennaambition rimlig. Utskottet vill dock understryka attdet mål som skall sättas upp skall avse det totalaregelverket.Det femte området som tas upp i Riksrevisionensslutsatser och rekommendationer rör den redovisningsom regeringen lämnar i sin årliga skrivelse tillriksdagen och som inte anses ge en samlad bild avregelförenklingsarbetet. Utskottet vill erinra omatt regeringens årliga redovisningar till riksdagenstartade efter riksdagsbeslut , i vilketregeringen hade anmodats att lämna årliga sådanaredovisningar. De skrivelser som regeringen därefterhar lämnat till har, enligt utskottetsmening, successivt utvecklats, såväl kvalitativt somkvantitativt. Den nu aktuella skrivelsen framstårsom den mest ambitiösa . Detta innebär dockinte att det inte skulle finnas utrymme förytterligare förbättringar. Utskottet anser attskrivelsen är ett mycket viktigt instrument för attriksdagen skall kunna hålla sig informerad omutvecklingen på regelförenklingsområdet. Därvid börde tre aspekter som anges i Riksrevisionensrekommendation - bedömning av hur det totala flödetav förändrade lagar och förordningar påverkarföretagen, information om vilka lagar ochförordningar som förändrats medregelförenkling som huvudsyfte och redovisning av desvårigheter som finns i arbetet med att förändra detbefintliga regelverket - kunna tjäna som vägledningför hur skrivelsen framöver skall kunnavidareutvecklas.En fråga som tas upp i motion 2004/05:N9 (fp, m,kd, c) rör inrättande av ett oberoende offentligtorgan med uppgift att granska alla förslag till nyaoch ändrade regler utifrån vilka konsekvenser de harför företagens regelbörda. Utskottet vill härhänvisa till de synpunkter och förslag somUtredningen om en översyn av verksförordningen harlagt fram när det gäller konsekvensanalyser och somnu bereds inom . Det kan ocksånoteras att regeringen i sin skrivelse anger att deni denna beredning kommer att pröva hurkonsekvensanalysmetoden kan och bör förbättras. Idenna prövning kommer också att beaktas det avRiksrevisionen påpekade behovet av attvidareutveckla arbetsmetoderna och instrumenten förregelförbättringsarbetet.När det gäller yrkandet i den nyssnämnda motionenom att skall vara mer aktivt iregelförenklingsarbetet på EU-nivå uppfattarutskottet detta som något av att slå in öppnadörrar. Som sägs i regeringens skrivelse har frånsvensk sida regelförenkling och därmedsammanhängande frågor prioriterats som en del avEU:s modernisering. är härvid aktivt inom deolika forum som står till buds, främstkonkurrenskraftsrådet och Ekofin.I motion 2004/05:N9 (fp, m, kd, c) läggs vidarefram ett antal förslag om förenklingar sommotionärerna anser bör genomföras omgående. Somframgått av tidigare redovisning har en del av dessaförslag paralleller i de 291 handlingsplanersom redovisas i regeringens skrivelse. Vissa avförslagen rör vidare lagar på andra utskottsansvarsområden och innefattar politiskaställningstaganden till bestämmelsers innehåll.Enligt utskottets mening motiverar inget av deaktuella förslagen i motionen någon åtgärd frånriksdagens sida i det här aktuella sammanhanget.I den nyssnämnda motionen, liksom i några av deandra motionerna från allmänna motionstiden, tas uppfrågan om företagens uppgiftslämnande och behovet aven begränsning och förenkling av detta. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om vikten av attföretagens uppgiftslämnande så långt möjligt minskasoch att återhållsamhet bör prägla statens krav påuppgifter från företagen. Detta gäller framför alltsmåföretagen som har svårare än stora företag attavsätta tid och resurser för uppgiftslämnande. Somtidigare redovisats pågår arbete på detta områdeinom bl.a. SCB, men också centralt inomRegeringskansliet och genom agerande inomEU. Utskottets bedömning är att det finns godamöjligheter att komma vidare på detta område, genombl.a. ökad användning av tillgänglig offentliginformation och elektroniskt samarbete.Frågan om en effektivisering och ökad samordningav tillsynsverksamheten tas upp i några motioner.Utskottet vill här erinra om att Tillsynsutredningenhösten avlämnade sitt slutbetänkande medförslag på området, förslag som bereds inomRegeringskansliet.Avslutningsvis vill utskottet något kommentera detsom sägs i motion 2004/05:N8 (s) om myndigheternasservicekultur m.m. I regeringens skrivelse (s. 6)sägs att förbättring av myndigheternas service tillföretagen har ingått som ett naturligt led i arbetetmed handlingsprogrammet och att detta fortsätter attvara en prioriterad uppgift vid sidan avregelförbättringsarbetet i dess snävare betydelse.Utskottet vill också erinra om att , enligt dennya bestämmelsen i sin instruktion, skalltillhandahålla en servicefunktion för att ta emotsynpunkter och förslag som rör regler förföretagande samt svara för ensammanställning och analys av sådana synpunktereller förslag som har kommit in till verket. Någotbehov av en särskild åtgärd från sida medanledning av den nyssnämnda motionen kan utskottetinte se.Sammantaget anser utskottet att regeringenbedriver ett ambitiöst arbete när det gällerregelförenkling för företagen. Intrycket är ocksåatt det verkar finnas goda utsikter för positivaresultat och att de mål och ambitioner som kom tilluttryck i tillkännagivande hösten 2002skall kunna uppnås. vill utskottetframhålla att regelförenklingsarbetet är ettpågående arbete som inte är slutfört. Det finns ettantal områden där det framöver krävs ökade insatseroch i vissa fall ändrad inriktning. Utskottet villockså återigen understryka den stora betydelseregeringens skrivelser har för att skallkunna följa arbetet med regelförenklingar och göralöpande utvärderingar.Utskottet avstyrker härmed samtliga motioner iberörda delar. bör också lägga regeringensskrivelse med redogörelse förregelförenklingsarbetet till handlingarna, liksomredogörelsen från styrelse.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation.Regelförenklingav Per (), (), (),(), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag till riksdagsbeslutborde ha följande lydelse:Riksdagen lägger regeringens skrivelse 2004/05:48och styrelses redogörelse2004/05:RRS13 till handlingarna och tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförs ireservationen. Därmed bifaller motionerna2004/05:Kr239 yrkande 4, 2004/05:N9 yrkandena 1-5,2004/05:N208, 2004/05:N235 yrkande 2, 2004/05:N254yrkandena 3 och 4, 2004/05:N280, 2004/05:N294yrkandena 1 och 2, 2004/05:N305 yrkandena 4, 5 och8-10, 2004/05:N308 yrkande 1, 2004/05:N339,2004/05:N393 yrkande 9, 2004/05:N394 yrkandena 1 och2, 2004/05:N400 yrkande 2, 2004/05:N408 yrkande 5,2004/05:N412 yrkande 7, 2004/05:N413 yrkande 1,2004/05:N416 yrkandena 1 och 2, 2004/05:A221 yrkande7 och 2004/05: A350 yrkande 7, bifaller delvismotion 2004/05:N398 yrkande 6 och avslår motionerna2004/05:N8, 2004/05:N235 yrkandena 1 och 3 och2004/05:N403 yrkande 12.StällningstagandeVi är - i likhet med vad som anförs i motion2004/05:N9 (fp, m, kd, c) - mycket kritiska till hurregeringen har skött arbetet med regelförenklingaroch hur beställningar ochhösten 2002 har hanterats. Regeringens arbete harbedrivits motvilligt och utan entusiasm.Regeringens oengagerade inställning tillförenklingsarbetet ledde till att de borgerligapartierna tillsammans med - undermotstånd från Socialdemokraterna och Vänsterpartiet- drev igenom ett riksdagsbeslut medsyfte att få mer fart på förenklingsarbetet. Detrörde sig om en genomgång under innevarandemandatperiod av det regelverk som berörföretagandet, uppsättande av ett kvantitativt målför regelförenklingsarbetet, åtgärder för enpåtaglig minskning av företagens kostnader förregelverket under innevarande mandatperiod,framtagande av ett mått som visar hur regelbördanutvecklas, ökning av takten iregelförenklingsarbetet ,inlämnande av anmälan till med begäran omgranskning av regelförenklingsarbetet i ,uppsättande av tidsgränser för berörda myndigheter isamband med administration av företagsstart samttillseende av att myndigheter agerar som s.k. lotsvid företagskontakter.Regeringens passiva hållning tillregelförenklingsarbetet kan exemplifieras med attden inte har framlagt någon proposition därhuvudmotivet - eller ett av huvudmotiven - varit attförenkla reglerna för företag. Regeringen har inteheller ändrat någon lag med det huvudsakliga syftetatt göra reglerna enklare för företag. Hanteringenav Simplexgruppen är också ett uttryck för denpassivitet som har präglat den socialdemokratiskaregeringens regelförenklingsarbete. Gruppen har intefått det mandat och den uppbackning som hade krävtsför att arbetet skulle ha kunnat bedrivas på etteffektivt sätt. har gruppen avskaffats även tillnamnet och berörda tjänstemän påNäringsdepartementet har inordnats i den aktuellaenheten på departementet.Regeringens hittillsvarande arbete medregelförenklingar har präglats av mycket prat ochlite handling. Ett exempel på detta är denbeskrivning som lämnas i regeringens skrivelse omarbetet med den s.k. 24-timmars-myndigheten och denelektroniska förvaltningen. Av redovisningen attdöma pågår ett omfattande arbete på området. I dengranskning som presenterade i juni2004 i rapporten styr den elektroniskaförvaltningen?