bet · GS01UBU9 · 2005-04-07 00:00:00 — Inte hellervårdnadshavare skall ha en absolut rätt att närvarai undervisningssituationen om inte läraren har gettsitt medgivande.66. Val av skola (punkt 84) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 84 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub390 yrkande 11 och2004/05:Sf237 yrkande 11.StällningstagandeDet bör finnas större möjlighet tillindividualisering i skolan och alla skall hamöjlighet att fritt välja den skola som passar dembäst.Närhetsprincipen skall inte behöva vara styrandeför skolans rekrytering. Alla skall fritt kunnavälja den skola vars profil passar dem bäst och hamakten att välja bort dåliga skolor.Det bör finnas nationell information ommöjligheterna till skolval. Om visionen av enindividuell kunskapsgrund skall bli verklighet måstedet finnas en mångfald av skolinriktningar ochhuvudmän. För att få en verklig valfrihet måste detfinnas alternativ att välja mellan, och det måstefinnas information om valfriheten och hur valet gårtill.67. Kommunala friskolor (punkt 85) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 85 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub258 yrkande 21 och2004/05:Ub322 yrkande 8.StällningstagandeAlla skolor skall verka under likvärdiga villkor. Debästa erfarenheterna från friskolorna skall kunnaförverkligas vid alla skolor, även de kommunala. Debör få möjlighet att fungera som kommunalafriskolor. De hinder som de kommunala skolorna i daghar för att kunna tillgodose sina elevers intressebehöver därför tas bort.Rektorer och lärare skall kunna fatta pedagogiskaoch andra avgöranden självständigt i högre grad . Friskolorna har visat att det går att bedrivaskolor med minimal inblandning från kommunalapolitiker och tjänstemän.68. Självstyre i kommunala skolor (punkt 86) -mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 86 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 2.StällningstagandeAlla skolor bör göras till fria självständigaskolor. Alla skolor skall få samma förmånligaarbetsutrymme som friskolor, och besluten skallläggas hos skolans professionella - lärare ochskolledare. De bästa erfarenheterna från friskolornaskall kunna förverkligas vid alla skolor.Dagens kommunala skola är inte fri. Den tvingasfölja den kommunala skolpolitikens direktiv. Den kaninte fritt förfoga över sina resurser.Finansieringsansvaret bör därför övergå frånkommunerna till staten. En nationell skolpeng bör påsikt införas. Pengarna skall följa eleven till valdskola och inte gå omvägen via kommunen.Den nationella skolpengen ger skolledningarnamöjlighet att lägga skolans pengar där de gör störstnytta. Detta förutsätter lika stor frihet attutveckla verksamheten som de fristående skolornahar. Skolpengen undanröjer de hinder som dekommunala skolorna har att tillgodose justsina elevers intressen på grund av en alltförlångtgående politisk styrning.69. Entreprenadverksamhet inom skolområdet(punkt 87) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 87 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 33.StällningstagandeDet föreligger ett behov av att öppna förentreprenadverksamhet inom skolområdet. Den snabbakunskapsutvecklingen och komplexiteten i skolansuppdrag innebär ökade svårigheter att tillgodosekraven på ämneskompetens. Både reglerna förkommunala och fristående skolor måste ge skolornaökade möjligheter att använda specifik kompetens,exempelvis genom undervisning på entreprenad.70. Vikten av konkurrens inomutbildningsområdet (punkt 88) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 88 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 14.StällningstagandeDet är av stor vikt att få konkurrens inomutbildningsområdet. Konkurrens ger kvalitet. Detstora problemet är att många elever saknarmöjlighet att ta sig ifrån en skola som intemotsvarar kraven. Eleven har rätt till en miljö därhan eller hon kan utvecklas.71. Publicering av skolkvalitetsdata (punkt 89)- mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 89borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:K459 yrkande 14.StällningstagandeDe skolkvalitetsdata som finns skall publiceras. Föratt elever och lärare skall kunna göra informeradeval behövs statistik och indikatorer även för frågorsom lärartäthet, mobbning, våld och trakasserier,upplevd trivsel, pedagogisk utveckling och elevernasdelaktighet. De skolkvalitetsdata som finnstillgängliga bör publiceras för varje skola på ettanvändarvänligt sätt.72. Elevinflytande (punkt 91) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 91borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkandena 37 och 38.StällningstagandeKristdemokraterna menar att en lagstadgad miniminivåav elevinflytande bör införas. Dagens lagutformningstadgar endast att elevinflytande skall finnas, intei vilken omfattning eller på vilket sätt. Det ärdärför nödvändigt att skollagen blir mer konkret.Goda förslag finns i det nya förslaget till skollagsom presenterades av våren 2003.Kristdemokraterna vill också betona vikten av ettökat elevinflytande i takt med stigande ålder. Igrundskolan skall inflytandets omfattning ochutformning anpassas efter elevernas ålder ochmognad. Utformningen av elevinflytandet skallbestämmas lokalt. Dessvärre visar undersökningar attelever upplever att deras inflytande avtar medstigande ålder trots att det borde vara tvärtom. Attge eleverna inflytande och ansvar är det bästasättet att utveckla deras känsla för demokratiskabeslutsformer och förmåga till ansvarstagande förgemensamma samhällsangelägenheter.73. Stärkt elevmakt (punkt 92) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 92borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub230 yrkande 12.StällningstagandeElevmakten måste stärkas. Det är skolans uppgift attbidra till att fostra demokratiska individer medrespekt för medmänniskor och deras olikheter. Ändåär det demokratiska inslaget i skolorna starktbegränsat. I brukar vi prata omelevmakt när vi talar om elevers inflytande, för attsärskilt betona var makten i skolan skall ligga.Skolan är till för eleverna och självklart skall dedå ha inflytande över den.För att förbättra förutsättningarna för ökaddemokrati inom skolan skall varje skola skall ha ettfungerande representativt forum för elevinflytande.74. Lokala skolstyrelser (punkt 96) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 96 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub242 yrkande 19och avslår motionerna2004/05:Ub477 yrkande 11 samt2004/05:Ub480 yrkande 32.StällningstagandeAtt föräldrar och elever ges valmöjligheter ochinflytande över skolans arbetsformer är mycketviktigt. Elever och föräldrar skall delta i flerbeslut i skolan. kan inte styrelser medlekmän och elever få fatta beslut om avgörandeekonomiska, pedagogiska och ämnesteoretiska frågor iskolan. Vi måste värna om lärarnas och rektorernasprofessionalism.75. Lokala skolstyrelser (punkt 96) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 96borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 32och bifaller delvis motion2004/05:Ub477 yrkande 11samt avslår motion2004/05:Ub242 yrkande 19.StällningstagandeVarje skola bör ledas av en styrelse. I styrelsensom skall ledas av rektor skall finnasrepresentanter för personal, elever och föräldrar.Även andra intressenter som representanter förnäringslivet på orten, elever som tidigare gått påskolan eller släkting som mor- eller farföräldrarbör kunna förekomma. Styrelsens uppgift skall varaatt arbeta för skolans bästa. Rektor och styrelsebör utifrån den ekonomiska ram och de mål som äruppsatta vara fria att själva besluta om och utformaskolans verksamhet.I de skolstyrelser som Kristdemokraternaförespråkar bör det alltid finnasföräldrarepresentanter. Föräldrars rätt tillinformation och medinflytande i skolan behöverstärkas. Deras intressen, kunskap och kapacitetskall tas till vara i beslut som rör skolans ochdärmed de egna barnens vardag.76. Lokala skolstyrelser (punkt 96) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 96borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 11och bifaller delvis motion2004/05:Ub480 yrkande 32samt avslår motion2004/05:Ub242 yrkande 19.StällningstagandeDet krävs en förändrad syn på elever och deras rätttill inflytande och skyldighet att ta ansvar förläroprocessen. Elevinflytande får inte bara varavackra ord som står i läroplanen, men sällanefterlevs. Eleverna skall ha ett inflytande redanfrån skolstart som sedan växer med stigande ålder.Varje skola har ett uppdrag att se till att allaelever får ett verkligt inflytande på arbetssätt,arbetsformer och innehåll i undervisningen.Centerpartiet medverkade till denförsöksverksamhet med lokala styrelser medföräldramajoritet som genomförs i landet. Dennamöjligheten för skolor att inrätta lokala styrelserbör permanentas. Då styrelserna blirpermanenta bör deras befogenheter avgränsas så attskiljelinjen mellan lärarnas och skolledningarnaspedagogiska ledarskap och föräldrastyrelsernasuppgifter blir tydlig.77. Rollfördelningen i den målstyrda skolan(punkt 97) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 97borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 31.StällningstagandeBåde roll- och ansvarsfördelningen måste blitydligare. De kommunala skolorna måste få störrefrihet att besluta om sina egna angelägenheter. Depolitiska nämndernas makt över de enskilda kommunalaskolorna bör minska till förmån för ökat lokaltsjälvstyre på varje skola.78. Rektors och lärares ansvar för beslut(punkt 98) - m, fpav (), (), MargaretaPålsson (m), Axel Darvik (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 98 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub242 yrkandena 13 och 16.StällningstagandeRektorn och lärarna skall ha ansvar för beslut omekonomi, personal och pedagogik. Politiker har tilluppgift att sätta upp målen för skolans verksamhetoch med uppföljning och utvärderingar tillse attmålen nås. Men det är skolans pedagoger, lärare ochskolledare som måste bestämma hur målen skalluppnås. Politiker skall inte lägga sig i detpedagogiska arbetet i skolan.Skolledaren skall ges goda förutsättningar för attleda den skola där han eller hon verkar. Ledarskapeti skolan måste uppvärderas. Som pedagogisk ledarehar rektorn det övergripande ansvaret för att målenuppfylls och för att verksamheten följs upp ochutvärderas i förhållande till de mål skolan har. Enöversyn bör göras av på vilket sätt villkoren förrektorstjänsterna kan förbättras.79. Förstärkning av rektors pedagogiska roll(punkt 99) - m, cav (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 99 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 13och bifaller delvis motion2004/05:Ub480 yrkande 26.StällningstagandeSkolledaren skall ha det pedagogiska ansvaret förutbildning som bedrivs på skolan. Därför börskolledarna till stor del avlastas när det gälleradministrativa och ekonomiska ärenden som inte rördet pedagogiska ansvaret. Ett sätt att förbättrarollen som skolledare är att stärkaskolledarutbildningen.80. Förstärkning av rektors pedagogiska roll(punkt 99) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 99borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 26och bifaller delvis motion2004/05:Ub477 yrkande 13.StällningstagandeRektorns roll som pedagogisk ledare måste stärkas.Förutsättningar måste skapas för skolledaren attvara närvarande i vardagsarbetet. Svensk skolabehöver tydligt ledarskap på det lokala planet. Ettskolområde bör inte vara större än att skolledarenhinner vara pedagogisk ledare och inspiratör menockså administratör och ekonomisk förvaltare. Det ärviktigt att rektorn har goda ledaregenskaper och ärväl förtrogen med de lagar och förordningar somreglerar skolans verksamhet. är det en storandel av rektorerna som inte har gått denrektorsutbildning som genomförs av Myndigheten förskolutveckling. Det är inte acceptabelt eftersom denmålstyrda skolan ställer mycket stora krav pårektorernas kompetens och ansvarstagande.Kristdemokraterna anser att genomgångenrektorsutbildning skall vara obligatoriskt för enperson som skall anställas som rektor.81. Lärare (punkt 100) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 100borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub472 yrkandena 3 och 8och avslår motion2004/05:Ub426.StällningstagandeEn lärare skall inte ha huvudansvar för fler än 15elever. Undervisningsgruppernas storlek har storbetydelse för lärarens möjlighet att ge elevernaindividuellt stöd och uppmärksamhet.Särskilda uppgifter (som institutionsföreståndareoch liknande) kompenseras på sätt som bidrar tillskolutveckling. Kompensation kopplad till desärskilda uppdragen bör införas för att freda democh tydiggöra deras betydelse.82. Studie- och yrkesvägledare (punkt 101) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 101borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 29och avslår motion2004/05:A321 yrkande 14.StällningstagandeEn studie- och yrkesvägledare måste ha aktuellkunskap och hålla sig ajour med förändringar inomutbildningsväsendet, och därför är det nödvändigtatt vägledaren får ständig kompetensutveckling. Honeller han kan också medverka i att motarbetakönssegregering inom utbildningar och påarbetsmarknaden genom att stödja elever som villgöra val som bryter traditionella könsmönster.83. Studie- och yrkesvägledare (punkt 101) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 101borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:A321 yrkande 14och avslår motion2004/05:Ub480 yrkande 29.StällningstagandeUnga män och pojkar skall uppmuntras att görautbildningsval utifrån intresse och färdigheter ochstimuleras att göra val som motverkarkönssegregeringen på arbetsmarknaden. Miljöpartietanser att arbetet med att bryta dennakönssegregation måste börja redan i ochatt man aktivt uppmärksammar detta i den SYO-verksamhet som bedrivs på våra skolor.84. Ökad samverkan mellan grund- ochgymnasieskolan (punkt 102) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 102borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub480 yrkande 30.StällningstagandeÖkad samverkan mellan grund- och gymnasieskolan ärviktig. Bland annat måste informationen bli bättreså att gymnasieskolans lärare inte behöver börja omfrån början med att identifiera en elevs styrkor ochsvagheter.85. Uppdrag till att informerakommuner och skolor om den vägledning somfinns för sponsring av skolor (punkt 104) -vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 104borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub338.StällningstagandeSkolverket bör ges i uppdrag att aktivt informerakommuner och skolor om den vägledning som finns försponsring av skolor.För att den vägledning som harutarbetat i samarbete med skall bli känd i kommuner och skolorbör ges i uppdrag att aktivt informera omdenna vägledning.86. Reklamfri zon (punkt 105) - mpav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 105borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub383 yrkande 1.StällningstagandeÖverallt runt oss matas vi från morgon till kvällmed reklam. Det är en utveckling som kanske är svåratt hejda, men vissa områden i samhället borde varafredade från reklam. Våra barn och ungdomar bordekunna vara i skolan utan att inom skolan utsättasför påverkan från kommersiell reklam. Skolan har enmycket viktig uppgift i vårt samhälle där vårgemensamma värdegrund som den uttrycks i läroplanenmåste få vara det viktiga budskapet. Det får intefinnas tvivel om att skolan står fri frånkommersiella företags påverkan. Skolor måste vara enreklamfri zon. Skolorna skall inte belamras avreklamskyltar från företag som sponsrarverksamheten.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Värdegrunden i skolan m.m - vav ().Med anledning av de pågående förhandlingarna om ettförslag till ny skollag anser vi att böravvakta att fatta beslut i de frågor som rörskollagen. Vi vill ändå klargöra vår ståndpunkt inågra principiellt viktiga frågor, som haranknytning till en ny skollag.Grundskolan skall vara fri från avgifter föreleverna. Enligt skollagen får det dock förekommaenstaka inslag i verksamheten som medför obetydligakostnader. Många elever lever i en ekonomiskt utsattsituation och för dem kan även dessa mindrekostnader vara oöverstigliga och hindra dem från attdelta i skolans verksamhet på samma villkor somandra elever. Vi anser därför att principen om enavgiftsfri skola skall förtydligas i skollagen.Skolans elever har ett stort behov av stöd ochvägledning inför fortsatta studier och framtidayrkesval. Skolans studie- och yrkesvägledare har ettsärskilt ansvar för detta, vilket ställer krav påatt de har lämplig kompetens. Det bör därför finnasett fortsatt krav på att studie- och yrkesvägledarehar utbildning för att tillsvidareanställas iskolan.Skrivningarna i läroplanerna (Lpo 94 och Lpf 94)om tradition och västerländsk humanism utgörett avsteg från den anda som i övrigt präglarläroplanernas värdegrund. Det strider mot kravet påatt undervisningen skall vara icke-konfessionell ochmotverkar strävan att skapa ett mångkulturelltsamhälle. I förskolans läroplan (Lpfö 98) saknashänvisningar till tradition och västerländskhumanism. Vi anser att de tre läroplanerna börsamordnas på denna punkt med formuleringen: "Dettasker genom individens fostran till rättskänsla,generositet, tolerans och ansvarstagande. "I den svenska skolan är det målen som skall styraundervisningen och varje elev skall få det stöd sombehövs för att nå målen. Det innebär att timplaneninte längre fyller någon funktion. Denförsöksverksamhet med utbildning utan timplan somhar bedrivits vid nära 900 grundskolor i 79 kommunerhar också visat att verksamheten fungerar väl utantimplan. Vi anser därför att timplanen kanavskaffas.Jämställdhet är en politisk viljeyttring som allapolitiska partier har enats om. Därför harjämställdhetssträvandena också skrivits in i dedokument som styr skolan. För att kunna leva upptill dessa skrivningar krävs kunskap hos allpersonal i skolan. Men framför allt måste elever ochstudenter ges kunskap för att själva kunna bilda sigen egen uppfattning, ta ställning och själva ageraför förändring. För att nå dit är kunskap omkönsmaktsordningen, kvinnors och mäns olikalivssituation i olika tid och rum och olikafeministiska teorier och samhällsanalyser ettgrundläggande verktyg. Detta måste tydligt framgå avlagstiftning och skrivas in i olika styrdokument.Vi vill utveckla en verklig skoldemokrati meddelaktighet och inflytande för alla elever.Elevinflytandet kan exempelvis stärkas genominrättandet av institutioner med representanter föreleverna och genom att öka elevernas möjligheter attpåverka sin vardag. För att ge förutsättningar fördetta skall elever ha rätt att frånvara frånundervisning för arbete med elevinflytande,skyddsombudsarbete, arbete med skoltidning ellerliknande. Dessutom skall det framgå av en elevsslutbetyg om denna har varit engagerad i arbete avdetta slag. Eleverna skall ha tolkningsföreträde omvad som är elevinflytande.Reklam och annan typ av marknadsföring omger ossöverallt. Barn och ungdomar har blivit en alltviktigare målgrupp för reklamen. Därför är detviktigt att skolan får vara en reklamfri zon och attskolsponsring begränsas. Ett annat motiv till attstoppa reklamen i skolan är att undervisningen skallvara saklig och allsidig, vilket den knappast kanvara om kommersiella intressen tillåts verka iskolan.2. Behovet av forskning (punkt 16) - mpav ().Vi ser ett allt större behov av att i skolan arbetaän mer intensivt med värderingar ochlivsstilsfrågor. Att ge eleverna utrymme attreflektera, diskutera och förstå sina känslor måsteprioriteras högre i skolan. Det finns ett behov avytterligare forskning om möjligheterna att arbetamed utveckling av barns och ungdomars värderingarsamt kring olika metoder för att göra detta.3. Minst en genuspedagog i varje kommun (punkt27) - vav ().Tyvärr har bara drygt hälften av landetsgenuspedagoger antagit erbjudandet att vidareutbildanågon eller några av sina anställda tillgenuspedagoger. För att inte förskolan och skolanskall vara miljöer där barn formas olika utifrånsitt kön i stället för utifrån sin personlighet ochsina intressen bör varje kommun ha åtminstone enutbildad jämställdhetspedagog anställd som kansprida sin kunskap vidare och inspirera resten avpersonalen i förskolan och skolan att arbeta förökad jämställdhet.4. Kommunala teknikskolor (punkt 71) - vav ().För att öka intresset för teknik och för att minskaden snedvridna könsfördelningen vid val i skolan ochav yrke krävs det genomgripande satsningar i vårtsamhälle. Kommunala teknikskolor borde finnas runtom i hela landet. Ett ökat teknikintresse är tillgagn för hela samhället. Därför borde staten geekonomiskt stöd till denna verksamhet.5. Läromedlens betydelse (punkt 73) - vav ().Redan från födseln gör fördomar och uppfostran atttjejer och killar får olika möjligheter ochförutsättningar. Detta förstärks inte minst underskoltiden. Skolan är den plats där ungdomartillbringar mest tid under sin uppväxt. Det är formas, utvecklas och förbereds för sitt vuxnaliv.