bet · GS01NU11 · 2005-04-05 00:00:00 — Vi tycker att det vorebättre att slå fast att tjänsteföretag somhuvudregel ska anpassa sig efter de regler somgäller där tjänsten utförs men att man måste ta bortdiskriminerande krav och kanske också hjälpa företagatt komma över och förstå de regler som gäller i detland där tjänsten utförs. Urspungslandsprincipen harväldigt långtgående konsekvenser.Jag vet att det för till exempelvisArbetsmiljöverkets del skulle betyda att verket hadetillsyn över inte bara arbetsplatser i utanockså i 24 andra länder där det finns svenskatjänsteutövare. Precis på samma sätt kan det varavad gäller flera olika sorters lagstiftning somgäller på arbetsplatser i i fråga omarbetsmiljön. Det här har väldigt långtgåendekonsekvenser.En del av problemen försvinner genomutstationeringsdirektivet, men det finns fortfarandeen oklarhet om hur de här två, utstationeringslagenoch tjänstedirektivet, möts och vilka grupper somhamnar var.Det är, som vi sagt, fem punkter vadgäller arbetsmarknadens reglering som vi tycker ärviktiga.I direktivet måste slås fast att det inte skainnebära några inskränkningar i föreningsfriheten,den fria förhandlingsrätten, rätten att tecknakollektivavtal och rätten att vidta stridsåtgärderpå arbetsmarknaden.Den andra punkten är att tjänstedirektivet intefår lägga några hinder i vägen för att utländskatjänsteföretag ska kunna åläggas att följa desvenska arbets- och anställningsvillkoren. Annarskan vi väldigt lätt hamna i en situation där viaccepterar diskriminering på arbetsmarknaden, attutländsk arbetskraft jobbar med sämre villkor änsvensk arbetskraft.Den tredje punkten som vi tycker är viktig är attett företag ska ha representanter i det land därarbetet utförs som är behöriga att företrädaföretaget.Den fjärde är att gästande tjänsteföretag skatillhandahålla alla handlingar som behövs för att viska kunna kontrollera att företagen följertillämpliga lagar och kollektivavtal.Den femte punkten gäller vem som är att anse somarbetstagare och vem som är egenföretagare. Dengränsdragningen ska avgöras i det land där arbetetutförs.Den hearing som var i den 11november visar att det är fler länder än somser de här problemen. Det var en ganska bred kritikvad gäller följderna för arbetsmarknaden vid denhearingen. Man sade att det till exempel var svårtatt överblicka vad tjänstedirektivet kommer att fåför verkan. Många jurister tyckte atttjänstedirektivet skapade stor rättslig förvirring.Också frågan hur det ska vara möjligt attkontrollera gästande företag om det inte finns enrepresentant på plats togs upp. Det är fler ländersom ser den problematik som vi också ser.Vad gäller effekterna på välfärdssystemet ochframför allt sjukvården finns det fortfarande storaoklarheter, precis som en del andra har tagit upphär tidigare. Det finns en risk, och det har Kommun-och Landstingsförbunden lyft fram, att utländskavårdföretag i princip kommer att få fridragningsrätt på skattemedel och att man tapparkontrollen på den nationella nivån över bådeinriktning av och kostnader för sjukvården. Det härkan ses som ett försök till en otillåten styrningfrån EU:s sida. Här behövs mycket mer klarhet.Det vi också har undrat över från LO:s sida ärvarför vi inte har begärt undantag för sjukvården,vilket en del andra länder har gjort. Vi tycker attsjukvården i stället borde regleras i direktivet förtjänster i allmänhetens intresse.Dessa två är de största problemområdena som viser. Men vi tror att det är en lång väg kvar innantjänstedirektivet blir färdigt. Jag delar det somtidigare sagts om det.Det är väldigt viktigt att under den härresans gång tar ett stort ansvar för att försökapåverka direktivet i rätt riktning. Mycket tyder påatt det finns stora öppningar för att göra det såatt tjänstedirektivet inte slår sönder den modelloch den egenart som vi har i och som vitycker fungerar väldigt väl både vad gällervälfärdspolitiken och arbetsmarknadens reglering.Ordföranden: för det. hälsar vi ,ansvarig för tjänstehandel inom Svenskt Näringslivvälkommen.Eva Jivmark, : Jag arbetar somsagt hos och är ansvarig förtjänstehandelsfrågor på EU-nivå och inom WTO. Jagarbetar också med frågor om exportfrämjande.Inledningsvis vill jag säga att jag tycker att detär både klokt och konstruktivt att näringsutskotteti det här tidiga skedet har en hearing som avseravreglering på EU-nivå.Svenskt Näringsliv har några grundläggandeutgångspunkter. Vi anser att tjänstedirektivet ärett verktyg för att växa på vår viktigaste marknad.Vi vill att tjänstedirektivet ska bli ett såanvändarvänligt verktyg som möjligt.Vår utgångspunkt är att tjänstehandel faktisktredan är tillåten. Fri tjänstehandel är en av defyra ursprungliga friheterna i EG-fördraget från1958. Men tjänstedirektivet måste formuleras så attdet tar bort de hinder som begränsar export ochimport av tjänster på den inre marknaden.EU:s inre marknad är ju oerhört stor. Den omfattar28 länder, drygt 400 miljoner människor, ellerkonsumenter om man så vill. Mellan dessa länder skafri rörlighet gälla för varor, tjänster, kapital ochpersoner, vilket öppnar nya möjligheter både förländernas medborgare och för företagen.Den svenska tjänsteexporten ska öka och ligga meri linje med tjänstesektorns storlek i - litegrann det som tog upp tidigare.Vår slutsats är att det finns en stor outnyttjadpotential för ett ökat internationellt utbyte påtjänsteområdet, såväl inom EU som globalt.Som när det gäller alla stora initiativ av den härkaraktären är det naturligt att det finnsfrågetecken kring hur vissa delar av det härtjänstedirektivet är tänkta att fungera. Det här ären fråga som analyseras - vi analyserar denfortfarande - av många berörda parter. SvensktNäringsliv har gått igenom lite mera i detaljdirektivtexten tillsammans med de företag som kommeratt påverkas, detta för att kunna medverka till enså bra slutgiltig beskrivning som möjligt avtjänstedirektivet.Som jag sade är tjänstehandeln redan tillåten, menkarta och kompass stämmer inte överens. Ett bättreverktyg behövs verkligen för att undanröja de hindersom tyvärr fortfarande finns kvar mellanmedlemsstaterna för att vi ska få de fördelar som envälfungerande tjänstehandel innebär.Vår uppfattning är att hindren inom tjänstehandelnär större i andra EU-länder än i . Svenskaföretag, och kanske främst de små och medelstoraföretagen, skulle vinna väldigt mycket på omtjänstedirektivet antas så att de lättare fårtillgång till den inre marknaden.Låt mig slå fast några centrala grundbultar itjänstedirektivet. Det handlar mycket omdefinitionen, skillnaden mellan tillfälligtjänsteutövning och etablering. Vid etablering iSverige gäller svenska lagar och regler från dag 1.Såsom vi har förstått det är det många tjänster somerfordrar att tjänsteutövaren är etablerad, tillexempel inom sjukvård, som har nämnts här tidigare.Vi välkomnar också den avsevärda administrativaförenklingen, one stop shop, som vi kan kalla det,som finns för varje medlemsland, det vill sägakontaktpunkter där företagen ska kunna få all deninformation de behöver för att kunna agera på deninre marknaden. Vi finner det också helt korrekt medden omvända bevisbördan, om man kan säga så, att detär medlemsländerna som ska motivera sina avsteg frånprincipen om fri rörlighet, inte företagen som skabevisa sig diskriminerade.Vi ser också att det blir ett större tjänsteutbudför både företag och konsumenter.Avslutningsvis kan vi konstatera att ärett av världens mest utrikeshandelsberoende länder.Den ekonomiska situationen och vår möjlighet att ökatillväxten och därmed välfärden för alla svenskamedborgare är helt sammankopplad med våra företagsmöjligheter att sälja och köpa varor och tjänster påen internationell marknad.Man skulle kunna dra en parallell. Låt oss blickatillbaka i tiden för att påminna oss om detradikala arbete som EU då genomförde och som ladegrunden till att harmonisera hela varurörligheten.EU genomförde då ett genomgripandelagstiftningsarbete, som påverkade såväl myndighetersom företag och konsumenter, genom att ta framgemensamma direktiv och standarder. Det fanns ettstarkt motiv för att standardisera regler somformulerats av både företag, konsumenter ochmyndigheter för att få en effektivare och högrestandard på reglerna så att produkterna kundekonkurrera och cirkulera fritt inom hela EU.Nu har turen kommit till tjänstehandeln. Ettvälformulerat tjänstedirektiv är ett väldigt viktigtsteg på vägen för att nå målet med en fungerandeinre marknad. Rättigheter för fri rörlighet förtjänster finns redan, och de är fastslagna i , men vi behöver tjänstedirektivet för attblåsa lite vind i seglen. Utan en välfungerande inremarknad, som gör det möjligt för tillväxt ochkonkurrens inom hela näringslivet, kommer -liksom förmodligen övriga - inte att kunnahantera de strukturella och demografiska problem somriskerar att urholka vår välfärd.Tjänstesektorn är den dominerande delen avekonomin i alla EU-länder. Att ge förutsättningarför den sektorn att skapa tillväxt ochsysselsättning är därför nödvändigt och i högstagrad ett allmänintresse, inte ett särintresse.Svenskt Näringsliv stöttar därför förslaget tilltjänstedirektiv och delar slutsatsen i den såkallade att det här är ett av deviktigaste områdena för att stärka . Vi hyseren stark förhoppning om att regeringen,näringsutskottet och ska ställa sig bakomett faktiskt förverkligande av fri rörlighet förtjänster genom att verka för att tjänstedirektivetantas i den europeiska unionen.Lennart Beijer (v): För att tränga bakom deviktigaste frågorna är det ofta intressant attställa olika tankar mot varandra. Jag tror nog attvi alla är intresserade av ökad tjänstehandel ochinser att det är jätteviktigt. Men från LO:s sidahar man en viss skepsis. Man vill ha vissa saker somgör att vi klarar av ett sådant beslut så att mankan behålla en fungerande arbetsmarknad bland annat.Då hör vi också som säger att mani princip vill ha igenom det här direktivet. Denfråga man ställer sig då är: Finns det inte någonförståelse från för de synpunktersom LO och flera andra fackliga organisationer har iden här frågan? Borde det inte i vissa sammanhangfinnas gemensamma intressen att ordna till en delsaker som vi kanske är skeptiska till i Sverigeinnan vi tar beslut?Nyamko Sabuni (fp): Jag skulle uppskatta om HåkanJonsson från , som är ansvarigmyndighet, kunde kommentera lite de farhågor som LOlade fram.Krister (): Min fråga är utifrån sammamateria. Det är väldigt många olika uppfattningar omvad som kan komma att ske. En del fokuserar påmöjligheterna och en del ser i större utsträckninghoten.Vi har fått höra de synpunkter som LO har. Vad jaghar förstått ska också och vara inbjudnahit . Det vore bra att få en vidare bild frånfackföreningsrörelsen.Eva Jivmark, : Detta medkollektivavtal till exempel finns ju redan iutstationeringsdirektivet som vi alla har godkänt.Man har ansett att det är ett tillräckligt skyddför att det ska finnas. Vad vi pratar om, och som viinte ska glömma, är dem som är här tillfälligt, intede som är etablerade. Vi har funnit att det i mångaolika sammanhang krävs att man är etablerad iSverige. Helt klart är inte direktivet, som jagsade, utan det finns vissa frågetecken som vifortfarande håller på att diskutera.Håkan , : frågan vad vi har för kommentarer till detsom LO tog upp. Jag begränsar mig till ett ganskakort svar, för delvis är det fråga om politiskaavvägningar. har vi dessutom ministern på plats,och han kommer snart upp på podiet.Men jag vill först säga något om monopolen. IreneWennemo nämnde Apoteksbolaget och hon nämndespelmarknaden, som ju inte är ett monopol men somändå är statligt reglerad. Det var de två monopolensom hon nämnde specifikt.Vår analys på är att de frågornai grunden inte berörs av vare sig tjänstedirektiveller icke tjänstedirektiv eller hurtjänstedirektivet utformas i detalj, eftersomapoteksmonopolet redan är föremål för endomstolsprövning, och vi vet att Systembolaget redanhar klarat en domstolsprövning.Budskapet som vi läser in i tjänstedirektivet ärinte att det talar om vilka monopol man får ha ochinte får ha på nationell nivå. Direktivet ger vissaspelregler som redan gäller enligt domstolspraxis istor utsträckning, och det talar om att man inte fårha monopol som stannar vid gränsen. Man får inte haen marknad som är avreglerad men förbjuder utländskaföretag att konkurrera på samma villkor som svenska.Vi har inte sett att de svenska monopolen hamnar iett sämre EG-rättsligt läge med ett tjänstedirektivän det läge som de redan har.I vilken utsträckning sjukvården ska omfattas ären politisk fråga. Jag går inte in på det. Men närdet gäller filial, dokument och krav på representanthar det snarare att göra med den svenska filiallagenän vad det har att göra med tjänstedirektivet.Vi har en lag i som säger att utländskaföretag i vissa fall måste ha en filial på plats,vilket innebär ett krav på etablering och mer ellermindre förbud mot tillfällig tjänsteutövning i vissasituationer. Det har varit vår bedömning att denlagen är lite småskakig EG-rättsligt.Liknande lagar i andra länder har av EG-domstolenförklarats ogiltiga. Huruvida den är skakig ellerinte avgörs inte av ett tjänstedirektiv eller inte,utan det avgörs snarare av om en bedömning i endomstolsförhandling i skulle visa exaktvar den står i förhållande till EG-rätten. Men jagtror att det går att lösa med en möjlighet att utankrav på filial ha en representant på plats. Exakthur långt kan gå i förhandlingarna i Brysselpå den punkten är förstås en politisk fråga. Men,som sagt, vi har inte gjort bedömningen attmonopolen eller kraven på filialer ellerrepresentant blir vare sig hjälpta eller stjälpta avett tjänstedirektiv.Ordföranden: Det ställdes en fråga till ochTCO. Om jag förstått det rätt är ingen från SACOhär, men , som då fårrepresentera hela TCO, får ordet.Mattias , : Som nisäkert förstår kan jag inte representera hela TCOutan bara , där jagär chefsjurist.Det är inte någon större skillnad på HTF:s syn iförhållande till den som LO har lagt fram. Det harockså gått ett gemensamt brev från LO, TCO och SACOtill , och jaghörde ingen större skillnad i då.Däremot har vi från ett problem när det gällerutstationeringsdirektivet ochursprungslandsprincipen. Vi är ganska överens om attdet är oklart vad som ska regleras utanför den hårdakärnan i utstationeringsdirektivet. Vi vet tillexempel att lagen om anställningsskydd inte räknasupp i A-G-punkterna i den hårda kärnan.Problemet är vad som händer när ett företagtillfälligt skickar sina anställda till ochman vid en prövning sedan kommer fram till att lagenom anställningsskydd eventuellt inte ska tillämpas.Då har vi en diskriminering som enligt våruppfattning troligtvis skulle kunna strida motartikel 39 i . Vi kommer då perdefinition att diskriminera utländska arbetstagare.Där ser vi ett problem med att de här friheterna kankomma i konflikt med varandra. Vi undrar frånförbundets sida om kommissionen och regeringen hartänkt på de konsekvenser som kan uppkomma.Vi vet att man kanske skulle kunna argumentera förexempelvis lagen om anställningsskydd, men vi vetatt någonting måste falla utanför. Det kan varakonsumentområdet eller vad det nu kan vara, mennågonting måste hamna utanför. Och om det hamnarutanför blir det en diskriminering per definition,som vi ser det. Den diskussionen har vi inte riktigtsett komma upp till ytan. Men det är enprincipdiskussion där jag tror att man får göranågon form av vägval.Irene Wennemo, LO: Det som är problemet, som vi serdet, är att det fortfarande finns så pass mycketoklarheter. Vi vet att utstationeringsdirektivetgäller, men reglerar det i första handminiminivån i arbets- och anställningsvillkoren. Jagtror inte att vi har miniminivåer på lönerna. Det ärsvårtolkat vad som gäller i Sverige.Det är viktigt att så mycket som möjligt blirtydliggjort i tjänstedirektivet, för annars kommersådana här fall att hamna i . Då vet vialdrig riktigt hur det döms.När det gäller tillfällig tjänsteutövning vet viinte vad som räknas som tillfällig. Hur långtidsperiod är det?Vad gäller filial har vi inget krav på att man skabehålla kravet på filialer, utan vi vill ha enrepresentant som är behörig att förhandla förföretaget. Det är enormt viktigt att det preciseras.Annars hamnar de fackliga organisationerna i enormaproblem eftersom man då kanske måste åka till ettannat land för att förhandla, och där gäller andralagar. Då kommer vi inte att få den information somvi kan få i , så det är väldigt viktigt frånvår sida sett.Håkan (): Jag tänkte just ställa fråganbåde till och till LO hur nidefinierar och bedömer vad som är tillfälligtjänsteutövning. Hur länge pågår tillfälligheten?Kan det vara återkommande tillfälligheter? Var gårgränsen när man anses vara etablerad?Jag vill också ställa en fråga till SvensktNäringsliv. Från LO var man ju inte förtjust iursprungslandsprincipen över huvud taget. Hur ser nipå den? Är den absolut nödvändig i tjänstedirektiveteller ej?Anne (): Konsumentperspektivet ochkonsumentskyddet är ett viktigt område att diskuterai det här sammanhanget. Av erfarenhet vet vi att detinte alltid står så högt på EU:s dagordning. Sverigehar varit mycket aktivt här och också varitframgångsrikt. I det här sammanhanget riktar sig minfråga till framför allt på LO. LO ärockså en stor medlemsorganisation. Hur ser LO påjust konsumentperspektivet och konsumentskyddet medutgångspunkt från era medlemmar?Konsumenten är inte alltid den starka, kunniga ochutbildade person som vi skulle önska utan är mångagånger ganska oskyddad. Därför oroar det mig hurkonsumenterna kommer ut i den här delen. Jag undrarockså hur LO ser på det.Eva Jivmark, : Som jag sade i mittanförande finns det vissa frågetecken som behöverrätas ut. Just när det gäller tillfälligtjänsteutövning och när man anses vara etablerad ärdet fortfarande ett litet frågetecken. Jag har självvarit hos och diskuterat det här, ochde säger att där man har sin huvudsakligaverksamhet anses man vara etablerad. Det är intehelt solklart.Vi har till exempel pratat lite grann om sjukvård.Det sägs klart att det inte går att utöva sjukvård iSverige om man inte är etablerad. Man anses varaetablerad från dag ett, och det är från dag ett somsvenska lagar och regler börjar gälla direkt.Göran , : Det frågades ocksåom ursprungslandsprincipen är nödvändig eller ej idirektivet, om jag uppfattade det rätt. Ja, det trorvi, därför att alternativet är att man ska ha en,som flera har påpekat, total harmonisering. Vi ärmedvetna om att det kommer att behövas undantag frånden här principen. Men den finns redan inom EU. Denfinns framför allt också på varuområdet. Där kallasden för Cassis de Dijon-principen, men det är exaktsamma tanke.Alternativet är som sagt att totalharmoniseraallting, och det kommer att ta en oändlig tid. Menvi är fullt medvetna om att det gäller att hittaavgränsningarna i undantagen och en rimligtillämpning av direktivet. Det är därför som den härdiskussionen är så viktig, och det är därför som detkommer att ta att få direktivet påplats.Irene Wennemo, LO: När det gäller frågan om vad somär tillfälligt har vi en handläggare som har försöktborra i det. Han har kommit fram till ungefär sammasvar som , att vi inte vet. Det ärväldigt oklart. Man kan ju vara i till ochfrån under väldigt långa perioder, och det kan nogbedömas som tillfälligt. Det är alltså en storoklarhet.Vad gäller konsumentperspektivet kan jag erkännaatt vi från LO:s sida har lagt störst möda på hurtjänstedirektivet fungerar utifrån ettarbetstagarperspektiv. Det är ganska naturligteftersom det inte är någon annan som riktigt belyserdet om inte de fackliga organisationerna gör det.Jag kan säga att jag delar synpå frågan. Jag gör ungefär samma bedömning som honverkar göra, utan att för den skull ha samma djupakunskap som man har på om de härfrågorna.Ordföranden: är det andra avsnittet avklarat.Nu går vi in på regeringens synpunkter. Vi ärjätteglada att näringsminister har tidatt vara med här. har du självklart att klargöraalla oklarheter om tidsplanen och om hur Sverigesregering ska hantera frågan om tjänstedirektiv.Varsågod.Thomas , näringsminister: ordförande,ledamöter! Jag får tacka för de storaförväntningarna på att jag i mitt framträdande skaklara ut alla oklarheter. Jag ska försöka bidra inågra delar, men det är klart att vi är i början aven process. Framför allt är vi nu i stånd att börjaförhandlingarna, så det är ett väldigt viktigtskede. Jag tycker att det är bra attnäringsutskottet har tagit initiativ tillutfrågningen i ett så här tidigt skede.För mig och för regeringen handlar det om att i depolitiska förhandlingar som kör i gång inomtjänstedirektivets område få ett resultat som är ienlighet med de värderingar om samhällsliv ocharbetsliv som vi har, som vi ser värdet aven reglerad tjänstemarknad. Vi kommer inte attacceptera ett tjänstedirektiv som innebär attkollektivavtalens ställning, vården, skolan ochomsorgen eller lösningar som vi har valt försärskilda områden, till exempel läkemedels- ochalkoholfrågorna, skulle påverkas negativt. Det är engrundläggande utgångspunkt för vårt arbete.När man sagt det är det också viktigt att säga attdet finns starka skäl till att ha en regleradtjänstemarknad. Låt mig ge ett exempel frånverkligheten, ett litet men dock illustrativt.En svensk arkitektfirma försökte etablera sig iett annat EU-land. Där mötte företaget en rad hinderför sin etablering. Det ställdes krav på särskildbolagsform för arkitekter. Arkitekterna fick endastmarknadsföra sig genom att visa upp redan genomfördaprojekt, vilket onekligen är svårt för den som skanyetablera sig. Och för att söka bygglov krävdes detatt man var medborgare i EU-landet i fråga.Den här typen av hinder finns på rader av områdenpå vår tjänstemarknad. Det är klart att det i siginnebär minskade möjligheter till handel övergränserna.Hade vi haft ett tjänstedirektiv hade det här EU-landet tvingats avskaffa kraven eller under allaomständigheter tvingats motivera varför man hade desärskilda kraven. Det illustrerar de hinder somfinns i praktiken när man försöker etablera sigeller temporärt utföra en tjänst i ett annat EU-land. Det har varit en av utgångspunkterna för attarbeta fram ett direktiv som reglerartjänstehandeln.Det är också regeringens bedömning att vi behöverett tjänstedirektiv för att skapa förutsättningarför en väl fungerande tjänstesektor i Europa.Ungefär 70 % av BNP utgörs av tjänstesektorn iEuropa. Och det finns med stor sannolikhet möjlighettill välfärdsvinster av att få ökad handel övergränserna också på tjänstemarknaden. Det är klartatt det också gäller för Sverige.Sverige är, som flera sagt tidigare, etthandelsberoende land. Vi har näringsfriheteninskriven i grundlagen. Vi har mycket att vinnajämfört med många andra länder när det gäller att fåi gång en väl fungerande tjänstehandel.Tjänstesektorn är den snabbast växande sektorn ivår ekonomi. Den ger tillväxt och sysselsättning.För många små och medelstora företag ligger mycketav framtiden inom tjänstesektorn. Det är klart attdet också finns en tillväxtpotential om vi blirbättre på att reglera villkoren för tjänster ochhandel mellan länder.Två grundläggande argument i ett EU-perspektiv ärpå sin plats. Ska vi lyckas att uppnå att bli denmest dynamiska och kunskapsbaserade ekonomin är detklart att tjänstesektorn spelar en stor roll. FörSveriges del kommer naturligtvis vårtkunskapsintensiva näringsliv, som ofta arbetar inomtjänstesektorn, att få förutsättningar att växa sigstarkt också på andra marknader än den svenska.Kommissionens förslag till direktiv grundar sig påett knippe grundläggande rättigheter som funnits medända sedan EU bildades, så det är naturligtvis ingenny fråga i sig. Det handlar om rätten att etablerasig permanent i ett annat EU-land, och det handlarom rätten att tillfälligt tillhandahålla tjänsteröver gränserna. Det är grundläggande rättigheter somfunnits sedan slutet av 50-talet.Ett grundläggande problem däremot är attutvecklingen fram till nu i mycket stor utsträckninghar bedrivits av domare i domstolar. Det är ettpolitiskt och demokratiskt dilemma.