bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Motio-närerna menar att finansieringen borde lyftas upp till EU-nivå (yrkande 20).I huvudsak samma uppfattning förs fram i motion 2004/05:Ub9 (fp) yr-kande 2.En förläggning av ESS till är enligt motion 2004/05:N278 (s) ett na-tionellt intresse och skall ses som ett betydande inslag i tillväxtpolitiken.Konkurrensen om anläggningen kan nu förväntas hårdna, och motionärernaanser att det är av stor vikt att regeringens stöd för en lokalisering av ESS tLund fortsätter och förstärks.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena om tillkännagivan-den.I den senaste budgetpropositionen redovisas att regeringen, med anledningav ett nordiskt förslag att vara värd för ESS med placering i , har utsetten särskild förhandlare för att undersöka möjligheterna för en placering avESS i . Förhandlarens uppdrag innefattar också bl.a. att undersökamöjliga regionala, nordiska och europeiska finansiärers intresse för medver-kan i byggandet av ett ESS i (prop. 2004/05:1 utg.omr. 16 s. 250).Förhandlaren kommer enligt uppgift från att redo-visa uppdraget i juni 2005.Förslag om att regeringen skall låta utreda möjligheterna att starta ett digitavetenskapligt bibliotek i med tillgång för alla förs fram i motion2004/05:Ub350 (c). Motionärerna konstaterar att det i världen nu pågår enutveckling där tidskrifterna i pappersformat blir allt färre och där licensvillför de elektroniska tidskrifterna utesluter att allmänheten kan ta del av forskningsresultaten. Den digitala klyftan ökar därmed och utestänger på kommer-siella grunder stora delar av världens befolkning från vårt gemensamma ve-tenskapligt förankrade kunnande, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.I betänkandet KB - ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129) har utre-daren lagt fram förslag om ett nationellt insatsprogram för digital informa-tionsförsörjning till utbildning och forskning (""). Honkonstaterar att det rör sig om ett stort och komplicerat projekt, vilket gör deviktigt att särskilt i ett inledningsskede begränsa målgruppens omfång. Inrikt-ningen bör enligt utredaren dock vara att söka lösningar som gör att så mångasom möjligt får del av resurserna i . Utredaren har be-räknat kostnaderna för ett utvecklingsprogram för ett nationellt digitalt biblitek till totalt , fördelade över perioden 2005-2008.Regeringen redovisar i propositionen (s. 111) att Kungl. (KB)arbetar aktivt med biblioteksstöd för flexibelt lärande, bl.a. i foav en nätbaserad biblioteksportal med system för samsökning av information.Ett exempel på sådana webbaserade distanstjänster är tillgång till e-publikationer, bibliotekskataloger och digitalt kursmaterial. En permanenttjänst som jourhavande bibliotekarie har inrättats vid KB fr.o.m. den 1 januari2005 och ett samarbete har inletts med folkbibliotekens motsvarighet, Frågabiblioteket.ForskarutbildningUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till propositionen avstyrker utskottet motionsyr-kandena om fler doktorandtjänster, om villkoren för forskarstudierpå deltid och om organisationen av forskarskolor. Utskottet anserinte att forskarutbildningsreform skall upphävas och inteheller att möjligheten att anta studerande för utbildning till licenti-atexamen skall avskaffas. De forskarstuderandes behov av inflytan-de kan enligt utskottet tillgodoses med nuvarande bestämmelser.Motioner om examinationsrätt i forskarutbildningen inom del avvetenskapsområde och om doktorander som forskar i anslutning tillutlokaliserad utbildning avstyrks också.Jämför reservationerna 11 (m, fp, kd, c), 12 (m, fp, kd), 13 (m), 14(m, fp) och 15 (kd, c).PropositionenResurserna för forskarutbildning bör förstärkas inom ramen för den ökning() av lärosätenas anslag till forskning och forskarutbild-ning som regeringen planerar för perioden 2005-2008.Utvecklingen av forskarutbildningen bör stimuleras genom att forsknings-råden och fördelar medel till forskarskolor inom starka forsknings-miljöer och inom andra områden där det bedöms ändamålsenligt utifrån re-spektive myndighets uppdrag. För detta skall forskningsråden och Vinnovatillföras . Framställningar om me-del till enskilda forskarskolor bör hanteras genom den utlysningsprocess sområden och utarbetar. Lärosätena kan lyfta fram områden där mananser att stöd till forskarskolor vore särskilt angeläget.De medel som tillfördes olika lärosäten i samband med inrättande av de 16nationella forskarskolor som föreslogs i den förra forskningspropositionenbetraktas som permanenta förstärkningar av respektive värdhögskolas anslag.Respektive lärosäte kan alltså, när den nationella forskarskolan är avslutad,disponera medlen så som lärosätet bedömer lämpligt. Regeringen förutsätteratt medlen fortsatt används till forskarutbildning eller postdoktorala anställ-ningar med anknytning till forskarskolorna och att givande samarbeten meddeltagande lärosäten fortsätter.Forskarutbildningsutredningen har i betänkandet En ny doktorsutbildning -kraftsamling för excellens och tillväxt (SOU 2004:27) lagt fram en rad förslagom forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen. Regeringen med-delar i propositionen sin avsikt att återkomma med en proposition om högsko-lefrågor med anledning av bl.a. översynen av examensfrågor i högskolan.Vissa av förslag, rörande bl.a. examensstruk-turen, målbeskrivningar för doktorsexamen och tillträdesfrågor, kommer attövervägas inom ramen för högskolepropositionen. I forskningspropositionenredovisar regeringen dock ett par ställningstaganden när det gäller målen föroch grundsynen på forskarutbildningen.Regeringen anser att forskarutbildningen i ökad utsträckning bör utformasså att den även förbereder för en karriär utanför högskolan. Forskarutbild-ningen skall vara en genomtänkt, systematiskt planerad utbildning där indivi-dens väsentligaste insatser kommer efter doktorsexamen och inte som ett led iutbildningen. Även om avhandlingen inte skall vara ett livsverk är det angelä-get att avhandlingsarbetet har en betydelse för kunskapsutvecklingen, skriverregeringen.Motioner och utskottets ställningstagandenAllians för begär i motion 2004/05:Ub11 ett tillkännagivande om attdet behöver inrättas betydligt fler doktorandtjänster med en ekonomi ochtrygghet som är jämförbar med de normer som gäller i det omgivande samhäl-let (yrkande 12).Kristdemokraterna tar i motion 2004/05:Ub441 upp de forskarstuderandesvillkor. Partiet anser att utbildningsbidrag måste ersättas av fast an-ställning och stipendier mönstras ut som studiefinansiering. Stipendier gerinte doktorander någon som helst rätt till ersättning vid exempelvis sjukdom,föräldraledighet och arbetslöshet och är inte pensionsgrundande, framhållermotionärerna (yrkande 13).Motion 2004/05:Ub10 (fp) tar upp situationen som uppstår för doktoranderoch innehavare av meriteringstjänster när de varit föräldralediga. Det bordevara rimligt att få förlängd tid för doktorandstudierna eller meriteringstjänstefter föräldraledigheten, anser motionärerna. Förslagsvis kunde tjänsten för-längas med en månad extra för av föräldraledighet som tas ut,t.o.m. sex månaders ledighet. Om tjänsten är finansierad via Vetenskapsrådeteller bör dessa efter ansökan stå för merkostnaden som detta innebär,skriver motionärerna (yrkande 1).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkanden om tillkännagivan-den.Genom den resursförstärkning med som i propositio-nen beräknas för får lärosätena utrymme för att inrättafler doktorandtjänster. Sådana tjänster ger en rimlig ekonomi för doktorandenoch en trygghet som är jämförbar med de normer som gäller i samhället iövrigt. Till dess lärosätena får resurser att ge alla doktorander anställning sdoktorand måste utbildningsbidrag finnas kvar som finansieringsform. Sedanår 1999 har den som fått utbildningsbidrag rätt att bli anställd som doktorandsenast när det enligt den individuella studieplanen återstår en utbildningstidsom motsvarar utbildning på heltid till doktorsexamen (5 kap. 4 §högskoleförordningen, 1993:100).Alltsedan 1998 har regeringen i regleringsbrev till universitet och högsko-lor föreskrivit att stipendier som är avsedda att vara ett alternativ till lönannan form av studiefinansiering för doktorander inte får finansieras medmedel från statsbudgeten, alltså vare sig från fakultetsanslagen eller frånanslag från forskningsråden, eller andra statliga myndigheter.Föräldraledighet nämns i högskoleförordningen som ett särskilt skäl somkan föranleda förlängt innehav av doktorandtjänst (5 kap. 7 § fjärde stycket).Även anställningstiden på forskarassistenttjänst får förlängas utöver om det finns särskilda skäl (4 kap. 30 § punkt 7). Yrkande 1 i motion2004/05:Ub10 är alltså delvis tillgodosett.Moderata samlingspartiet framför i motion 2004/05:Ub293 - som väcktesunder allmänna motionstiden och alltså innan propositionen lagts fram -kritik mot regeringens sätt att inrätta forskarskolor. Partiet anser att det äratt inrätta forskarskolor genom beslut uppifrån, så som skedde med de natio-nella forskarskolorna som föreslogs i den förra forskningspropositionen.Forskarskolor bör byggas nedifrån och upp. Universiteten och högskolornabör själva få forma lämpliga nätverk, som utöver svenska universitet ochhögskolor gärna får innehålla såväl företag som utländska universitet, heterdet i motionen (yrkande 23).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Som framgått avser regeringen att tillföraforskningsråden och för forskarskolor. Reger-ingen skriver i propositionen (s. 137) att framställningar om medel till enskilda forskarskolor bör hanteras genom den utlysningsprocess somforskningsråden och utarbetar. I dialog mellan de forskningsfinansi-erande myndigheterna och universitet och högskolor kan lärosätena lyfta framområden där man anser att stöd till forskarskolor vore särskilt angeläget. Detär lärosäten som, enskilt eller tillsammans med andra, skall ansöka om stödtill och ansvara för forskarskolorna. När det gäller forskarskolor i samverkanmed näringslivet bör medfinansiering från deltagande företag förutsättas.Regeringen anser att forskarskolor i samarbete mellan flera länder kan varaett viktigt instrument för en stärkt internationalisering av forskarutbildningeoch en större rörlighet av forskare mellan de europeiska länderna. Motionsyr-kandet är alltså i huvudsak tillgodosett.I samma motion - 2004/05:Ub293 - föreslår att fors-karutbildningsreform skall upphävas. Förutsättningen för tillträde tilldoktorandstudier skall inte vara att doktoranden har en utfäst studiefinansie-ring, utan i stället att hon eller han har en möjlighet att klara studierna, anmotionärerna. Reformen innebar enligt deras mening att många begåvadeforskare inte får möjlighet att forska på grund av den stelbenthet som syste-met uppvisar. Kravet på finansiering innebär en begränsning, eftersom mångasom är nästan klara med sin avhandling måste avbryta om det inte gåratt få förlängd finansiering. Nuvarande bestämmelser ger inte doktorandenutrymme för att göra fel, bli oense med handledaren eller byta projekt (yrkan-de 24).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Riksdagen har behandlat motsvarande förslag , senast i be-tänkande 2003/04:UbU17 (s. 16 f.). Regeringens ställningstagande till förslag kommer, som framgått ovan, att i huvud-sak redovisas i en kommande högskoleproposition. Forskarutbildningsutred-ningens förslag till ny examensstruktur har till utgångspunkt att den nya dok-torsutbildningen skall kännetecknas av hög kvalitet och god effektivitet, enrimlig dimensionering och hög attraktionskraft.Utskottet anser liksom tidigare att ordnad finansiering bör vara en förut-sättning för att en studerande skall antas till forskarutbildning. Det grund-läggande villkoret är dock - självfallet - att den sökande har den behörighetsom är föreskriven samt bedöms ha sådan förmåga i övrigt som behövs för attklara utbildningen (9 kap. 2 § högskoleförordningen). Att doktoranden iblandinte hinner slutföra utbildningen inom tidsramen för den erbjudna finansie-ringen är ingenting som har med reform att göra. Den situationen harkunnat förekomma både före och efter 1998 och sammanhänger primärt medhur väl forskarutbildningen planeras, genomförs och följs upp för varje dokto-rand som antagits. Att kraven på avhandlingen ibland kan ställas alltför högt -inte minst av doktoranden själv - har också betydelse för studietidens längd.Motion 2004/05:Ub8 (fp) tar upp villkoren för att bedriva forskarstudierpå deltid. Framför allt inom de humanistiska områdena finns det individersom vill bedriva forskarstudier på deltid, skriver motionären. Deltidsstudierkan också vara viktiga för industridoktorander. Hon anser att regeringen i denaviserade propositionen om forskarutbildning bör tydliggöra möjligheternaoch regelverken för detta. Det är dock viktigt att man inte återigen inför osäkra tjänster eller orimliga förhållanden för doktorandstudier på deltid (yrkande2).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet. Vi utgår från att regeringen inte har några avsikter att försämra doktorandernas villkor.Moderata samlingspartiet föreslår i motion 2004/05:Ub293 också att riksda-gen skall riva upp beslutet om att lärosätena skall kunna anta studenter tillforskarutbildning för licentiatexamen. Det är tänkbart att det regelmässigtblir så att man måste antas först till studier för licentiatexamen för att sedaeventuellt få gå vidare till doktorsexamen. Det är också möjligt att det nyasystemet underminerar de vetenskapliga krav som måste ställas på lärare i denhögre utbildningen, heter det i motionen (yrkande 25).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Motsvarande yrkande behandlades vid förra (bet. 2003/04:UbU17 s. 17). Utskottet hänvisade till beredningen av Forskarutbildningsut-redningens förslag. Som nämnts ovan kommer regeringens ställningstagandentill detta i huvudsak att redovisas i den kommande propositionen om vissahögskolefrågor. Av s.k. NU-databas framgår att det år 2004antogs 3 045 personer till studier för doktorsexamen och 735 personer förstudier till licentiatexamen. Störst andel som antogs för licentiatstudier varinom tekniskt vetenskapsområde.Centerpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub276 att de forskarstuderandesinflytande i olika beslutande organ inom högskolan skall säkerställas. Fors-karstuderande har enligt motionärerna en situation som varken är jämförbarmed grundutbildningsstudenters eller med de av högskolan anställda lärarnasoch forskarnas (yrkande 13).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet om tillkännagivande.Motsvarande yrkande har behandlats av , senast ibetänkande 2003/04:UbU17 (s. 18). Utskottet hänvisar liksom tidigare till attdoktoranderna ingår i studentkåren och att kåren själv bestämmer hur student-representanterna i olika organ skall utses. Vi är inte beredda att förorda attdetta ändras.I motion 2004/05:Ub421 (s) föreslår motionärerna att högskolor skall kunnafå rätt att examinera i forskarutbildning inom del av ett vetenskapsom-råde. De nya högskolorna har i många fall profilerat sig inom andra områdenän de gamla lärosätena, och de måste enligt motionärerna ha rätt att examine-ra även i forskarutbildningen inom de områden där de har profilerat sig ochskall utveckla sig. Möjligheterna för högskolorna att ytterligare expanderaoch profilera sig försvåras av ordningen med vetenskapsområden, heter det imotionen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet. Frågan huruvida ve-tenskapsområden är ett lämpligt instrument för att ge examensrätt behandlas iForskarutbildningsutredningens betänkande (SOU 2004:27). böravvakta regeringens beredning av ärendet.Motion 2004/05:N346 (fp) handlar om . Motionärerna anser att vissaforskningsresurser skall kunna riktas till doktorander som bedriver sinforskning med direkt koppling till utlokaliserad grundutbildning (yrkan-de 3).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Motsvarande yrkande behandlades vid förra . Utskottet skrev dåatt hur doktorander som bedriver forskning i anslutning till utlokaliseradgrundutbildning skall få resurser för denna forskning inte bör avgöras avstatsmakterna utan av respektive lärosäte (bet. 2003/04:UbU17 s. 13). Dettaär fortfarande vår uppfattning.ForskarkarriärUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena om postdoktorala tjänster.Liksom regeringen anser utskottet att behovet bäst tillgodoses ge-nom fler anställningar som forskarassistent och biträdande lektor.Motionsyrkandena om sabbatsår och omstartsstöd för seniora fors-kare och om översyn av regelverken kring tillsättning av akademis-ka tjänster avstyrks också.Jämför reservation 16 (m, fp, kd, c).PropositionenFör att skall befästa och utveckla sin ställning som framgångsrikkunskapsnation krävs nya forskare som kan flytta vetenskapens gränser fram-åt. Det behövs också forskare och andra vetenskapligt skolade som kan an-vända forskningsresultat och vetenskapliga metoder för att utveckla verksam-heter, processer och tekniker inom både näringsliv och offentlig sektor. Detmåste finnas lärare och forskare som kan förmedla kunskap och ett veten-skapligt förhållningssätt till nya generationer av studenter och till samhälletstort.Stora pensionsavgångar kommer att inträffa under en begränsad tidsperiodi den nära framtiden. Rapporter tyder på att tillgången på forskarutbildadegenerellt kommer att vara god, men att brist på forskarutbildade kan uppståinom ett antal ämnen, bl.a. humaniora, samhällsvetenskap, vårdvetenskap ochmatematik. För att ersätta pensionerade lektorer och professorer behövs dettillräckligt många som utöver doktorsexamen har hunnit utveckla sin veten-skapliga och pedagogiska skicklighet. Utvecklingen av antalet forskarassi-stenter är i det sammanhanget oroande.För att säkra tillgången på forskare krävs också att såväl fors-karutbildningen som den fortsatta forskarkarriären upplevs som attraktiv avunga kvinnor och män.Regeringens bedömning utifrån rapporter och forskningsstrategier är attkompetensförsörjningen inom högskolan kommer att kunna hanteras av läro-sätena, men att det förutsätter en långsiktig planering. I regleringsbrev tilllärosätena har regeringen därför begärt redovisning av kompetens-försörjningsplanerna för en tioårsperiod framåt. Regeringen ser det som sär-skilt angeläget att lärosätena nu tar till vara tillfället att åstadkomma en jänare könsfördelning bland lärare och forskare. Lärosätena bör utforma tydligariktlinjer för sin anställningsstruktur, vilka tar sikte på att säkerställa enmellan anställningar på olika nivåer och att tidsbegränsade anställningaranvänds i så liten utsträckning som möjligt.Perioden närmast efter doktorsexamen bör kunna vara en av de mest pro-duktiva i en forskarkarriär. Denna potential bör utnyttjas bättre. Antalet forskarassistenter och biträdande lektorer bör öka kraftigt för att man skall mötagenerationsskiftet, skapa en mer balanserad karriärstege där de yngre forskar-nas kapacitet tas till vara och säkerställa att högt kvalificerade nyexamineraddoktorer ges goda möjligheter att vidareutvecklas till ledande forskare.För att öka antalet meriteringsanställningar bör såväl fakultetsanslagen di-rekt till lärosätena som anslagen till de forskningsfinansierande myndigheter-na användas. Regeringen avser att tillföra , Fas, Formas ochVinnova sammanlagt för detta ändamål.Motioner och utskottets ställningstagandenAllians för begär i motion 2004/05:Ub11 ett tillkännagivande ombehovet av att öka antalet forskartjänster och förbättra forskarnas villkor. Debehöver skapas fler möjligheter för nydisputerade, s.k. postdoktorala tjäns-ter, utöver de nuvarande forskarassistent- och biträdande lektorstjänsterna,detta för att långsiktigt bredda och utveckla forskarhandledningskompetensen,anser motionärerna (yrkande 13).Moderata samlingspartiet föreslår i motion 2004/05:Ub293 också ett till-kännagivande om postdoktorala insatser. Det är viktigt att unga forskare gestillfälle att efter examen vidga sina vyer och komma bort från sina egna hand-ledare och egna universitet. Ett postdoktorat, gärna utomlands, skapar möjlig-heter att bredda utbildningen och sprida svensk forskningskompe-tens, heter det i motionen (yrkande 26).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.De resurstillskott som regeringen aviserar både till lärosätena och tillforskningsråden och ger utrymme för att öka antalet anställningarsom forskarassistent eller biträdande lektor. Regeringen redovisar i proposi-tionen (s. 127) sin inställning till ett av förslagen från , nämligen att det skulle inrättas en ny tvåårig postdoktoral anställ-ningsform som skulle vara tillgänglig för nydisputerade. Liksom många avremissinstanserna anser regeringen att det viktigaste är att i första hand ge fpersoner möjlighet att få de anställningar som redan finns i regelverket, dvs.anställning som forskarassistent eller som biträdande lektor. Utskottet delardenna uppfattning. Anställningen som forskarassistent är avsedd att ge nyex-aminerade doktorer möjligheter att meritera sig både vetenskapligt och peda-gogiskt. För att detta skulle komma ett så stort antal nyblivna doktorer sommöjligt till del, ändrades tidsbegränsningen för anställning som fors-karassistent från högst sex till högst (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98UbU3, rskr. 1997/98:12). Som forskarassistent skall i första hand anställaspersoner som avlagt doktorsexamen för högst (4 kap. 10 § hög-skoleförordningen).I motion 2004/05:Ub8 (fp) lyfter motionärerna fram behovet av sabbatsåroch omstartsstöd för seniora forskare. Många seniorer går mellan perioderav mer administrativa tjänster, t.ex. som prefekt, och perioder med mer forsk-ningsansvar. Efter ett avbrott från forskningen kan det enligt motionärernavara svårt att komma igen som forskare. Det hade varit önskvärt för rörlighe-ten att forskare kunde söka medel för att underlätta övergången till forskning.Många forskare kan också behöva ta ett sabbatsår under sin karri-är, t.ex. för att tillbringa som forskare vid någon annan institution elfå tid för att skriva böcker. bör enligt motionärerna ha medelför att stödja denna typ av sabbatsår (yrkande 1).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Inget hindrar att t.ex. lärosätena beaktar eventuella behov av detta slag vidsin resursfördelning.En översyn av regelverken kring tillsättning av akademiska tjänsterföreslås i motion 2004/05:Ub10 (fp). Den höga graden av extern finansieringleder enligt motionärerna till en konflikt mellan möjligheten att söka egnamedel och reglerna för tillsättning av tjänster. Det är i princip möjligt att eperson söker och erhåller medel för ett projekt med tillhörande tjänst, och atttjänsten sedan går till en mer meriterad kollega. I praktiken sker naturligtvisinte detta, men det innebär ibland att tjänstetillsättningen sker med tveksam-ma motiveringar, heter det i motionen. Därför krävs en genomgång av regel-verket. I denna genomgång bör man också studera hindren för kvinnors aka-demiska avancemang och hur meritvärdering av andra tjänster än akademiskatjänster underlättas, samt hur man skall utvärdera och uppgradera högskolanstredje uppgift vid meriteringsgranskningen (yrkande 2).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Regelverket för tillsättning av lärare vid universitet och högskolor finns i4 kap. högskoleförordningen. De bedömningsgrunder som skall användasanges i 15 §. Graden av förmåga att samverka med det omgivande samhälletoch att informera om forskning och utvecklingsarbete - den s.k. tredje uppgif-ten - tillhör det som skall beaktas. Varje högskola skall ha en anställnings-ordning som anger de regler för anställning av lärare som högskolan tillämpar(14 §).