bet · GS01BOU11 · 2005-05-10 00:00:00 — Det är 2006 som vi riskerar de överskridandena.Miljöförvaltningen, som är duktig på att räkna, har gjort beräkningarför 2015 och räknar med att vi inte kommer att överskrida normerna 2015,trots en trafikökning på . De räknar med en förbättring avfordonsparken enligt beräkningar.Jag kan avslutningsvis teckna ett generellt förhållningssätt som vi harnär det gäller buller och luftföroreningar, och det är i första handatt de ska av genom begränsning av vägtrafikens påverkan, detvill säga åtgärder vid källan. Man ska inte sprida ut bebyggelsen; dettror vi är ett sämre sätt, och det är inte långsiktigt hållbart. Vijobbar med ett trafikmiljöprogram för att ge förslag till åtgärder föratt nå målen om ett mer miljöanpassat transportsystem.Ordföranden: , går vi vidare till stadsarkitekt från Solna.Per (bilder s. 117-121): Jag vill börja med att visa Solnas lägei regionen, precis norr om , utefter på vägupp mot och . Jag ska ge några fakta om Solna.Alla kommuner är speciella, och är förstås speciellt speciell,tycker jag. Men det finns ganska mycket extrema förhållanden, med ettstort antal arbetsplatser i förhållande till boende. Vi har nästan baraflerbostadshus. Och framför allt: Vi passeras av ungefär enhalv miljon bilar, beroende på infart till och det storaantalet arbetsplatser. Det gör att även på det kommunala vägnätet äröver hälften av trafiken genomfartstrafik. I nästan alla planer har vibestämmelser om buller och luftintag.Jag ska visa tre exempel från , ett som heter , som är vårnya stadsdel med nästan 3 000 lägenheter, som många av er känner igenutefter på väg mot . Det andra är ett litet infillprojektsom heter , där man genom att bygga ett hus kan göra det bättreför andra. Det tredje exemplet är ett studentbostadshus i som åker mot känner kanske igen den ganska prydliga raden avkontorshus ut mot . Man ser piskrapp genom landskapet.Utefter Uppsalavägen överskrids miljökvalitetsnormen, men än så längehar vi inte särskilt mycket bostäder och annat där. I är detgenomsnittligt buller som är det stora problemet.Här är en planbild av stadsdelen, och de kontor som ni såg på bilden ärblåfärgade på plankartan. Hela stadsdelen är planerad för att klarabullret från på ena sidan och stambanan, järnvägen, på västrasidan, ett ganska smalt område. Genom området går centralt en samlandegata. Det är en god stadsmiljö, tycker vi, med buss, affärer, butikeroch annat. Ni ser de rödfärgade bostadskvarteren, som vetter in mottysta sidor eller är kringbyggda storkvartersgårdar.Här är en bild från boulevarden, där också kontoren har huvudentréer,receptioner, föreläsningssalar och annat, så det är ett skapligt livaktigtstråk. Gårdarna är tysta, soliga och ostörda.Jag har försökt beräkna ungefär. Trots att vi skärmar av bullret frånUppsalavägen, som annars skulle medföra 75-80 decibel på marknivån idet här läget, orsakar den här boulevarden i sig buller som överstiger55 decibel, kanske uppåt 60 och något mer . Det gör att ävenbostäderna utefter hela boulevarden har fått planeras med det häravstegsfallet. Men vi klarar det, och de har då minst hälften av rummenmot en tyst sida. Men om vi inte kunde ha gjort ens det skulle ungefärhälften av det här området inte ha kunnat byggas.Här är det lilla infillprojektet som jag nämnde, med ryggen motEnköpingsvägen, E 18, där det finns 40 000 bilar som orsakar stort bulleri de befintliga miljöerna. Ni ser de ljusbruna husen, och det är lamellerfrån 50-talet, där gårdar och fasader är bullerstörda. Vi planerar attmellan dessa två bygga ett hus som täpper till och gör en tyst innergård.Det huset får goda villkor och medför även en förbättring för debefintliga. Lägenheterna löser vi med kök och vardagsrum ut mot denbullriga sidan, sovrum och ensidiga lägenheter in mot den tysta och soligasidan.Slutligen har vi studentbostadshuset i , vilket är lite knepigare,eftersom det är enrummare. Även på den här gatan bullrar det ganskamycket. Det är 18 000 fordon. I den lilla smala skänkeln upp mot gatanfinns det några tvåor där man klarar det med ett rum mot en tyst sida,men den tjockare husdelen är korridorer. Här slår det även in frånsidorna på fasaden, men genom en kreativ lösning med snedställt burspråkkan man öppna en liten vädringslucka ut mot en tyst sida.Sammanfattningsvis vill jag säga att vi i , som tillsammans medSundbyberg och räknas till kärnområde ochär eftertraktade lägen, bygger tätt. Det reducerar biltrafiken, somflera har varit inne på. I stället för att bygga villor längre ut medmera biltrafik bygger vi i kollektivtrafiknära lägen. Vi klararavstegsfallet på ett bra sätt. Där är vi ganska noga; det ska vi klara, såatt alla lägenheter har minst en tyst sida. Fönster klarar buller utmot gator. Det är vanligare att vi får höra att man klagar på att grannarbullrar eller spelar dunkamusik, att köksfläktar visslar eller någontingannat.Uppskattningsvis kan man säga att vi i vår översiktsplan har utrymmeför ungefär 13 000 nya lägenheter, ungefär ett halvt till. Kan viinte ens tillämpa avstegsfallet kommer en stor del av det här attomöjliggöras.Sammanfattningsvis kan man säga att och och Stockholmsinnerstad, som sagt, är attraktiva delar. Det är bara att läsabostadsmarknadens annonser så ser man vad det är som efterfrågas. Vi villgärna ha en bred syn på det här, så att enstaka frågor inte ska få avgöraom det är lämpligt eller inte.Ordföranden: för det, Per Linder.Då är det den sista storstadsregionsrepresentanten, och det ärstadsbyggnadsdirektör från Stockholm.Ingela (bilder s. 122-124): Tack för att jag har fått komma hit!Jag heter och är stadsbyggnadsdirektör i . Jaghar träffat flera av er i samband med ett besök som vi gjorde i HammarbySjöstad när fyllde . Jag ser också en ledamot frånstadsdelsnämnden i här.Jag är hemskt glad för att jag har fått komma hit. Jag ska börja medatt tala om att orsaken till att vi är här och orsaken till att vi harproblem med bullernormer och miljökvalitetsnormer inte är att vi struntari miljöfrågorna. Det är just därför att vi har en långsiktig ambitionatt utveckla till en långsiktigt hållbar stad. Vi har enstadsbyggnadsstrategi som liknar, och egentligen är identisk med, densom man har i både , , och . Det är att viska bygga den långsiktigt hållbara staden. Och vilken är det? Jo, detär den täta staden - den stad som är möjlig att kollektivtrafikförsörja.Det största miljöproblemet i våra städer är biltrafiken. Därför måsteall bebyggelseplanering gå ut på att minimera människors behov av attanvända bilen. Man ska alltså inte vara tvungen att använda bil för attkomma till sin bostad eller till sin arbetsplats. Det är den täta stadensom vi har betraktat som den långsiktigt hållbara staden.Vi har en översiktsplan i som går ut på att vi ska återanvändaredan exploaterad mark. Vi ska alltså inte bygga på våra grönområden.Stockholm äger mycket mark i kommunerna runtomkring, men tillsammansmed andra kommuner väljer vi att göra dem till naturreservat i ställetför att bygga radhusmattor där. I stället vill vi bygga innanför denegna kommungränsen.Vi vill bevara och utveckla karaktär och vår gröna struktur.Vi vill bygga ny stad i hamn- och industriområden, det vill säga områdensom genererar stora miljöbelastningar i form av genomfartstrafikav tung trafik - lastbilstrafik - rakt igenom stadens centrala delar.Det vill vi byta ut mot bostadsbyggande. Vi vill utveckla attraktivaknutpunkter i ytterstaden också därför att vi inte vill att all trafikska vara tvungen att åka in till . Vi vill hittaandra sätt att röra sig i regionen. Det som nästan är det viktigaste äratt vi vill bygga i goda kollektivtrafiklägen.Man kan ställa sig en fråga. Jag tror att de flesta miljövänner som vipratar med säger att vi är överens om att detta är en långsiktigt hållbarstadsutvecklingsstrategi. Detta är ett bra sätt att planera staden påur miljöaspekt. Då kan man fråga sig om vi har en lagstiftning som stöderdetta. Detta säger vår landshövding: Om bestämmelserna om miljökvalitetsnormeroch buller tillämpas bokstavligt, skulle knappast något ytterligarebyggande kunna ske i länet eftersom all tillväxt - minsta lilla bostadshusoch minsta lilla projekt - medför ökad trafik och därmed att normeröverskrids. Detta är inte rimligt, tycker vi.Vi har pratat om buller från olika kommuner. När man pratar om det ärdet så lätt att man tänker på och . Man tänker påUppsalavägen eller på . Det är den typen av gator som man funderarpå. Där förstår man att det bullrar. Men om ni tittar på den karta somjag visar här så ser ni att där flera av er som sitter i bor,nämligen i och runt , är det farligt att bo. Där bullrar detnämligen för mycket. Det betyder att ni får koncentrationssvårigheteroch inlärningssvårigheter. Det kan hända att det ligger bakom en delbeslut som vi är kritiska mot. Vi kan också se att där vi inte har någon biltrafik över huvud taget - är en sådan gata därbullernormerna överskrids. Detta är alltså ett mycket mer omfattandeproblem än vad jag tror att de som har fattat beslut om värdena riktigtinser. är nästan ingenting!Vi kan ta kvarteret , som visade, och de hus som liggerbredvid varandra där. Det är mitt i centrala delar, alldelesintill . Med den bild ni ser här vill jag visa hur nära dethus som man får bo i ligger det hus som man inte får bo i och hur deligger i förhållande till . Det är alltså mer okej - helt okej- att bo närmare än vad det är att bo längre bort från den.Det har nämligen hänt någonting i lagstiftningen precis däremellan.Jag visar här en bild på en liten, idyllisk och smal gata. Det är endålig bild, men den visar på . Här har vi också55 decibel, och här är det egentligen inte möjligt att bygga bostäder.Med hjälp av någonting som vi kallar för länsstyrelsefönster har vilyckats lösa detta och göra enkelsidiga studentbostäder där. Genom har en fast bullerskyddande glasruta utåt mot gatan kan man nämligenöppna fönstret och vädra, men det blir ändå tyst i lägenheten. Det härhar blivit väldigt dyra studentbostäder. Det har blivit en lång planprocess,men det har varit möjligt.När vi nu läser nya vägledning ser vi att man säger att manär skeptisk till sökta tekniska lösningar. Då blir vi oroliga för attdet här, som vi tycker är en bra och kreativ lösning, enligt Boverketsnya riktlinjer inte skulle vara möjligt att göra.Här visar jag en bild från ett annat projekt - kvarteret . Härser ni , som visade också. Här finns en fantastiskutsikt över centrala och ett fint och bra väderläge. I ställetför att välja att lägga en bullermur - en mur av bostäder - och litetysta gårdar bakom har man valt att med hjälp av balkonger som skyddarde bakomliggande gårdarna få en tyst och bra miljö.Men detta är ett typiskt exempel på det som visade; det ärstora, etablerade byggherrar som kan göra utredningar och som redan iplanskedet kan detaljprojektera hur fönstren ska se ut. Ni förstår kanskeatt sannolikheten och möjligheten att få en breddning av antalet aktörerpå byggmarknaden blir väldigt liten. Vilka klarar av att ligga ute medsådana här kostnader redan i programsamrådet för att vi ska kunnatillfredsställa oändliga behov av utredningar och funderingar?Det är inte vem som helst som klarar av det. Därmed blir reglerna ochnormerna också någonting som blir konkurrensbegränsande på vår marknad.Normerna är inte bara problem var och en för sig; de står också ofta ikonflikt med varandra. Mitt avslutningsexempel är från ,som några av oss som sagt var besökte . I änden avHammarby Sjöstad ligger . Där har staden tillsammans medVägverket och staten lagt ned oändliga pengar på att möjliggörabostadsbebyggelse intill en stor motorväg. Man har genom att sänka nedmotorvägen i ett tråg där lyckats klara av bullerfrågan.Stadens ambition har varit att alldeles intill motorvägen lägga enbullerskärm i form av kontorsbebyggelse för att på så sätt skyddabakomliggande bostäder. Vi har alltså planerat hela och denhär delen av med utgångspunkt från att vi ska klarabullret. Och vad händer då? Jo, då kommer en ny lagstiftning om partiklar.Det betyder att det i ett väldigt sent skede av planprocessen visadesig att det faktum att alla de åtgärder som vi hade vidtagit för attklara bullret gjorde att vi försvårade möjligheten och gjorde det hartnär omöjligt att uppfylla för partiklar. För partiklarna hadedet alltså varit bäst om hade gått på en viadukt i luftenoch om vi inte hade byggt kontorsskärmen. Om länken hade gått mitt innebland bostäderna så hade vi inte klarat bullret och då hade vi intekunnat bygga det här, men vi hade klarat partiklarna för då hade detblåst tillräckligt mycket. Partiklarna hade blåst bort!Jag tycker att det här är ett bra exempel på att när man fastställerden här typen av normer så måste man också fundera över om de möjligtvisstår i konflikt med varandra, och hur man i så fall hanterar det.I har vi nu en fullständigt omöjlig situation när det gällerförutsägbarheten. Det är precis som och säger:Hittills har egentligen bara ett projekt i stoppats på grundav bullernormer. Men vi vet inte vad som kommer att hända. Vi vet intehur vår miljöförvaltning kommer att tvingas agera. , Banverketoch SL känner sig nu regelmässigt tvungna att överklaga detaljplanernahos oss därför att de inte vet hur de ska tolka nya riktlinjernär det gäller buller. Kommer det här att betyda att , Banverketoch SL kommer att få betydande och avsevärda kostnader för att stängaigen Essingeleden och lägga den i en tunnel?Vi är överens med de här verken om att det är okej att de överklagarvåra planer, för vi måste få reda på vad som händer. Det drabbarsjälvfallet alla byggherrar eftersom projekten försenas. Men vi måste fåklarhet i vad det är som gäller både när det gäller buller- ochmiljökvalitetsnormerna. Vi kan inte ha en situation där vi som planerandemyndigheter inte kan förklara för byggherrarna vad som kommer att hända.Det är oansvarigt.Det är dessutom helt omöjligt i en situation där regionen har tagitansvar, och tagit fram ett åtgärdsprogram. Men regeringen fastställerinte de mest verkningsfulla delarna av det åtgärdsprogrammet. Då blirdet en omöjlig situation för oss. Vi har normer som vi är tvingade attuppfylla. Men de åtgärder som vi föreslår för att uppfylla de normernafastställer man inte. Vad händer då med de små bostadsprojekt som vikommer fram med? Det måste vi få reda på och det måste vi få klarhet i.Och det är bråttom! Annars kommer vi inte att klara de politiska målsom det är stor enighet i om - att bygga 20 000 lägenheter.14 000 lägenheter riskerar att gå åt pipan bara för att vi inte vet hurdet är med bullerfrågorna.Ordföranden: för det, . lämnar jag ordet till nästatalare - projektledare , (bilder s. 125-129): Jag heter jag har jobbat med bullerfrågor i ett och halvt år ungefär. Jag ärdelvis medskyldig till den rapport som i alla fall en del av diskussioneni dag handlar om. Jag har inte jobbat med buller professionellt mer änsom planerare både i kommun- och länsstyre tidigare.Det som slår mig när jag nu har fått ägna en stor del av min dag åtbullerfrågor är att alla tycks ha en väldigt klar uppfattning om vadman tycker om buller. Min uppfattning är att det verkar finnas två läger.Antingen anser man att de miljömål som vi har satt upp ska vara detsom styr planeringen, stadsbyggnaden och hanteringen av bullerfrågornaeller så intar man ståndpunkten att stadsbyggandet ska formas medutgångspunkt från vårt dagliga liv och stadens möjligheter att erbjudaett variationsrikt liv över huvud taget. Miljöfrågorna får då lösas påbästa sätt efter hand.Boverket som central myndighet med ansvar för stadsbyggnadsfrågor ochuppföljning av miljökvalitetsmålet om God bebyggd miljö har svårt attställa sig på den ena eller andra sidan. arbetade vimed ett uppdrag som vi fick av och regeringen om attta fram ett fördjupat underlag som ska användas som vägledning vidtillämpningen av riktvärdena. Det handlar alltså om vägtrafik ochjärnvägstrafik.Avsikten med att ta fram underlaget är att öka samsynen och få enenhetlig tillämpning av riktvärdena i landet. Som vi hör är det kanskeinte alldeles enkelt, speciellt eftersom förutsättningarna är så ofantligtolika. i är ganska tyst. i är ettdjävla liv!Våra rekommendationer får enligt uppdraget inte försvåra attmiljökvalitetsmålet om God bebyggd miljö uppnås. De får inte heller leda tillatt nya bullerproblem tillkommer.Förväntningarna på vårt uppdrag var stora. Det fanns förväntningar påatt det skulle leda fram till en vägledning som medger betydligt störreavsteg än vad som är praxis . Vissa önskar definierade gränsvärdenmedan andra tycker att vi ska undvika siffervärden helt och hållet.Det framfördes till oss att det behöver finnas särskilda regler förstorstäderna. Vi har hört här att flera har företrätt detta. Vi hörockså från annat håll att miljön är så pass dålig i storstäderna egentligen borde ha betydligt hårdare krav här eftersom det faktiskthandlar om människors hälsa.Vi är alltså tillbaka i det här med att det finns två läger. Frågan ärom man kan få de två olika lägren att inta samma ståndpunkt. Det äregentligen det som vi har försökt göra med vår bullerrapport.Boverket är ingen expertmyndighet när det gäller buller. Vårt uppdragär snarare att se till helheten och att försöka göra vettiga avvägningar.Vi har haft hjälp i uppdraget av Mistraprogrammet Ljudlandskap förbättre hälsa, som också medverkar i. Det har vi juhört . Vi har också haft hjälp av de andra myndigheter som harvarit samrådsparter i uppdraget, det vill säga ,, och . - det somi dag heter Kommuner och Landsting - har varit med i arbetet.Vad har vi då tagit fasta på? roll har i mycket varit attförsöka samla erfarenheter och goda argument för att sedan söka en vägsom sammantaget kan anses vara framkomlig av så många parter som möjligt.Det ingår i den här typen av uppdrag, kan man säga. Vi har försökt tafasta på de senaste forskningsresultaten, som bland annat presenterasi Ljudlandskap för bättre hälsa. Det gäller till exempel vikten avtillgång till en tyst sida i bostaden. Hela ljudlandskapet ska bedömasnär man gör en lämplighetsprövning. Vi har också, även om en del härkanske tvivlar på det just , tagit fasta på det arbete som man harbedrivit i . Det har resulterat irapporter om trafikbuller och planering.I vårt uppdrag ingick att lyssna på vad som händer ute i landet och hurman tillämpar riktvärdena. Vad är det då vi hör? Jo, vi hör att buller,precis som vi har hört här , är en hälsofråga med sådana proportioneratt man bör betrakta det som ett folkhälsoproblem. Vi hör också att istort sett alla inblandade parter uppfattar att buller är en undervärderadplanerings- och miljöfråga.Vi hör att vi påverkas av ljud, även om vi kanske inte är medvetna omdet. Vi hör att det finns en stor andel barn som växer upp i våratätorter och att den andelen ökar. Vi hör också att avsteg från riktvärdenablir allt vanligare. Det blir också vanligare att man tillämpar avstegfrån riktvärdena även utanför våra tätorter - i de mindre kommunerna.Vi hör även att det i princip inte görs någon uppföljning över huvudtaget av besluten att göra avsteg från riktvärdena.Utan överdrift kan man säga att det råder en ganska stor vilsenhet ivad riktvärdena står för och hur de ska tillämpas. Vi har försökt tafasta på det och har försökt formulera så pass konkreta rekommendationersom vi har tyckt att vi har kunnat.Vi tar också fasta på att buller är en hälsofråga och att det är viktigtatt minska den totala ljudbelastningen i städerna. Vi försöker poängteraoch skicka signaler om att det är vid källan som vi måste vidta våraåtgärder. Det finns ett stort ansvar, egentligen på alla nivåer, om atttitta på bullerkällorna och kanske inte så mycket de tekniska lösningarnaför de enstaka bostadsprojekten.Vi säger att buller är en av flera miljöfrågor som man måste ta hänsyntill i planeringen. Vi säger också att generella rekommendationer måsteanvändas med förnuft. Bedömningar måste göras från fall till fall. Dethar man poängterat tidigare, och det är ganska naturligt för planerareatt arbeta på det sättet. Men det är inte lika naturligt för dem somkanske i normala fall tillämpar miljöbalksfrågor och somlagstiftning.Vi säger att om man gör avsteg så bör man tydligt redovisa vilkaavvägningar som har gjorts och på vilket sätt man avser att hantera frågan.Vi försöker alltså poängtera vikten av att ta fram ett bra beslutsunderlag.Vi ser ändå ganska många detaljplaner på . Även om bullerfråganär en avgörande och viktig fråga så är den inte ofta behandlad medsärskilt stor omsorg i planhandlingarna.Vi prioriterar att hälsobegreppet måste hanteras på ett så ansvarsfulltsätt i planeringsskedet att det skapar en trygghet inför efterkommandeprövningar. Det kan ju vara lätt att uttrycka och betydligt svårare attgöra. Men det är någonting som vi som planerare runtom i måsteta på fullt allvar. Här krävs det att man lyssnar med ett miljö-öra närman talar hälsa och vet att det beslut som man fattar ska kunna hållaockså i en efterkommande prövning.Jag ska slå ett litet slag för vad som egentligen är en tyst sida. Dethar gått lite inflation i begreppet tyst sida . Det används oftaför alla ljudnivåer där man hamnar under riktvärdena. Det handlar välom riktvärdet i ekvivalent nivå. Definitionen av tyst sidaär framtagen av Ljudlandskap för bättre hälsa. Det handlar om en godljudnivå, lägre än A och där samtliga ljudkällor är medräknade.Det är något av ett önskeläge. Kan man skapa det i så harman ovanligt stor tur; det är mer eller mindre omöjligt i innerstaden.Vi ser inte detta som en möjlighet att ställa ett generellt krav på entyst sida och att det ska uppfyllas när man gör avsteg i städernascentrala delar. Men vi rekommenderar att man i varje enskilt fall görvad man kan för att klara det.I det vi gör försöker vi ta fasta på att det råder en svårare situationi storstäderna. Vi har öppnat för en diskussion när det gäller störreavsteg, men vi är inte överens med våra samrådsparter. Socialstyrelsensäger bestämt ifrån. Det här accepterar inte vi, säger man där.Naturvårdsverket ställer sig ytterst tveksamt till att ha en sådan härskrivning med.Vi anser att det inte är lämpligt att legitimera stora avsteggenerellt från riktvärdena. Det är inte heller försvarligt när det gälleratt långsiktigt minska bullerproblemen i samhället.De punkter som ni ser på den bild som jag visar här är våra rekommendationertill alla och envar. Man ska jobba på det här sättet. Det gäller attjobba med bullret vid källan och att sprida insikt, framför allt tilldem som ska fatta beslut. Kom med goda beslutsunderlag!Vi kommer att fortsätta med vårt arbete med vårt underlagsmaterial ochgöra en vägledning. Vi kommer eller fram påhöstkanten förhoppningsvis att vara klara med en vägledning som är enbearbetad version av den som vi har gett ut tidigare, . Vikommer också att göra en konsekvensbeskrivning av de rekommendationersom vi kommer med. Det har efterlysts av flera, och det är väl en ganskaviktig sak att göra för att kunna förstå dimensionerna av problemen.Jag ska helt kort säga något om vilka möjligheter det finns att minskaljudutbredningen i våra städer. Det som jag visar här på bilden kommerfrån , och det bygger på någon form av tankar, erfarenheteroch statistik. Den övre linjen representerar en utveckling som den blirom vi inte gör någonting när det gäller bullerfrågorna. Vi ser ocksåvad man kan göra med tystare fordon, tystare däck och tystare vägbeläggningar.Det är en ganska intressant bild. Här ser vi antalet tusen människori landet som är utsatta för buller överstigande riktvärdet 55 decibelA utomhus vid sin bostad.Jag hade tänkt avsluta med en ljudillustration, men det verkar tyvärrinte fungera.Ordföranden: , , och de andra föredragshållarna!Efter pausen får ledamöterna ställa frågor. Tänk ut koncentrerade rakaoch korta frågor, och tänk ut till vilken person ni vill ställa dem. (Paus)Ordföranden: Då tackar jag för att ni har varit så punktliga så att vikan komma i gång här på en gång med frågestunden.