bet · GS01SFU13 · 2005-04-26 00:00:00 — Vissa frågor om sjukpenninggrundande inkomst och livränta SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 2004/05:108om vissa frågor om sjukpenninggrundande inkomst och livränta jämte tvåmotioner som väckts med anledning av propositionen.Dessutom behandlas sex motioner från den allmänna motionstiden ,vilka avser frågor om sjukförsäkringen.I propositionen föreslås att den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)för försäkrade som saknar anställning eller som har inkomst av annatförvärvsarbete skall bli föremål för en ny modell för en årligtåterkommande omräkning. Till grund för omräkningen skall ligga förändringenav konsumentprisindex.Regeringen föreslår även att personer som uppbär periodiskt ekonomisktstöd som utges i enlighet med särskilda avtal som ingåtts mellanarbetsmarknadens parter skall omfattas av ett SGI-skydd sådanersättning uppbärs.Därtill föreslår regeringen vissa förändringar av reglerna för beräkningav arbetsskadelivränta. Livränteunderlaget skall endast fastställas vidden tidpunkt från vilken livränta utges och livräntanskall då bestämmas enbart på grundval av de inkomstförhållanden somgäller . Retroaktiva löneavtal skall beaktas närlivränteunderlaget fastställs, förutsatt att avtalet omfattarbegynnelsetidpunkten för livräntan.Vid förlängning av en tidsbegränsad livränta och omprövning av enlivränta skall samma livränteunderlag användas, men uppräknat med detsärskilda tal som livräntan enligt nu gällande regler indexeras med.Bestämmelserna om omräkning av SGI samt utökningen av SGI-skyddet tillatt omfatta även personer som erhåller viss periodisk ekonomisk ersättningskall träda i kraft . För försäkrad med SGI som hänförsig till inkomst av annat förvärvsarbete skall SGI:n kunna omräknasförsta gången efter förslagets ikraftträdande, dvs. den 1 juli2006.Bestämmelserna om beräkning av livränta skall träda i kraft den 1 januari2006. Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla för livräntor som harbeslutats före ikraftträdandet.Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag, med ett förtydligande ien övergångsbestämmelse, samt avstyrker bifall till samtliga motioner.I ärendet finns fyra reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. LagförslagenRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring med följande tillägg i övergångsbestämmelsernapunkt 2. Det gäller även vid omprövning av livräntan och vid prövningav fortsatt rätt till livränta efter en tidsbegränsad sådan livränta.Därmed bifaller proposition 2004/05:108.2. Beräkning av SGI på historisk inkomstRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf25.Reservation 1 (m)3. Uppföljning av nya livränteregler m.m.Riksdagen avslår motion 2004/05:Sf26 yrkande 1.Reservation 2 (fp, kd, c)4. Partiell sjukskrivning vid studierRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf26 yrkande 2.Reservation 3 (m, fp, kd, c)5. SexmånadersregelnRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf310.6. Retroaktiv sjukpenningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf344 och 2004/05:Sf404.7. Karensdag vid vissa anställningsförhållandenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf341 och 2004/05:Sf359 yrkande 21.Reservation 4 (m, fp, kd, c)8. Informationsplikt vid SGI-skyddRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf257 yrkande 1.9. SGI-skydd vid studierRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf257 yrkande 2.Stockholm den 26 april 2005På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), Per (), (),(), (), (),(), (), (), (), (), (), MonaJönsson (mp), () och ().Ärendet och dess beredningSGI-utredningen presenterade slutbetänkandet Sjukpenninggrundandeinkomst - Skydd och anpassning (SOU 2003:50). Utredningen föreslog bl.a. att det skulle införas dels bestämmelser om att omräkna SGI:n förförsäkrade som saknar anställning och för den som har inkomst av annatförvärvsarbete, dels nya regler för beräkning av arbetsskadelivränta.Utredningenansåg även att personer med visst ekonomiskt stöd från trygghetsrådskall ingå i kretsen för SGI-skydd.Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiskaregeringen, och de gröna.Två motioner har väckts med anledning av propositionen.Av utskottet behandlade lagförslag återfinns i bilaga 2.Därtill behandlar utskottet sex motioner som väckts och som avser sjukförsäkringen.Motionerna redovisas i bilaga 1.Utskottets övervägandenPrinciper för omräkning av SGI m.m.PropositionenFör att komma till rätta med problem som finns när det gäller anpassningav SGI för försäkrade som saknar anställning och de administrativasvårigheter detta medför, föreslår regeringen i propositionen att för enförsäkrad som helt eller delvis saknar anställning och som har rätt attbehålla sin SGI skall denna omfattas av en ny modell för omräkning.Omräkningstidpunkten skall infalla efter den dag då anställningeller annat förvärvsarbete upphörde som senast föranlett eller kunnatföranleda att SGI fastställts. Därefter skall omräkningen göras en gångårligen. För en försäkrad som helt eller delvis saknar anställning ochsom haft sin SGI skyddad vid vård av barn, studier, m.m. enligt 3 kap.5 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL), underen period som direkt föregår en ersättningsperiod, skall omräkning görasvid den tidpunkt ersättning skall börja utbetalas och en SGI måstefastställas.Omräkning skall även göras för en försäkrad som har en SGI som hänförsig till inkomst av annat förvärvsarbete som ettersättningsärende pågår. Omräkningstidpunkten för en sådan SGI skallinfalla när ersättningen som grundas på SGI:n har utgetts under ett årutan avbrott. Även för denna grupp gäller att omräkning skall göras fören försäkrad som har haft sin SGI skyddad enligt 3 kap. 5 § tredjestycket AFL som direkt föregår en ersättningsperiod.Den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapenningen som beräknatsutifrån SGI skall också under vissa förhållanden omfattas av omräkning.Till grund för omräkningen skall ligga förändringen av konsumentprisindex(KPI) före omräkningstidpunkten.En omräkning skall varken kunna medföra en sänkning av SGI:n eller attSGI:n bestäms till ett belopp som överstiger det s.k. taket, sju och enhalv gånger prisbasbeloppet.Bestämmelserna skall träda i kraft och gälla anpassningarav SGI som sker för de grupper förslaget avser efter detta datum. Förförsäkrad med SGI som hänför sig till inkomst av annat förvärvsarbetesom erhållit dagersättning , och därSGI:n inte har ändrats, skall dock SGI:n omräknas första gången ett årefter förslagets ikraftträdande, dvs. den 1 juli 2006.Regeringen föreslår även att en försäkrad som erhåller ekonomisktperiodiskt stöd, utgivet i enlighet med särskilda avtal som ingåtts mellanarbetsmarknadens parter, skall omfattas av en skyddad SGI under den tidsådan ersättning uppbärs. Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer skall närmare ange vilka ersättningar som berättigar tillsådant skydd.För försäkrade som uppbär sådan ersättning skall, vid sjukdom under denaktuella tiden, sjukpenningen beräknas på en SGI som har fastställts pågrundval av enbart den inkomst av eget arbete som han eller hon kanantas få under denna tid.Bestämmelserna skall träda i kraft den 1 juli 2005.MotionI motion Sf25 av Per m.fl. (m) begärs ett beslut om att SGI:nskall beräknas på de senaste 24 månadernas inkomst. Motionärerna anseratt det dels är mer rimligt att ersättning utges i förhållande till eninkomst man faktiskt har haft än i förhållande till en inkomst man trorsig komma att få, dels att det är mer rättvisande för den som har ojämnainkomster att grunda ersättningen på 24 månaders i stället för på 12månaders inkomst. Förslaget innebär dessutom att socialförsäkringsbedrägeriergrundade på en falsk SGI försvåras.Utskottets ställningstagandeFör en försäkrad med en anställning anpassas SGI:n utifrån den faktiskaförändring av lönen som den anställde fått. För en försäkrad som ärarbetslös sker anpassningen utifrån den inkomstutveckling som skettinom den försäkrades yrkesområde. Däremot sker ingen anpassningav SGI:n för en försäkrad med inkomst av annat förvärvsarbete(egenföretagare). Med detta system missgynnas således egenföretagare.Dagens regler medför även stora administrativa svårigheter förFörsäkringskassans handläggare. Särskilt gäller det utredningar om arbetslösasSGI. Utredningarna är tidskrävande, bl.a. för att det är svårt attuppskatta en fiktiv löneutveckling för en person som kanske under enlängre period har saknat arbete och inte heller har anknytning tillnågot yrkesområde. De ekonomiska uppgifterna torde därvid ofta bliinkorrekta.Utskottet delar regeringens bedömning att ett sätt att komma till rättamed ovannämnda problem är att SGI:n för arbetslösa och egenföretagareindexeras efter förändringen av konsumentprisindex. Utskottet tillstyrkerdärmed regeringens förslag.Utskottet tillstyrker även förslaget om SGI-skydd i samband med ersättningfrån trygghetsråd.Motionsyrkanden om att SGI skall beräknas på historisk inkomst harutskottet avstyrkt, senast i betänkande 2004/05:SfU1.Utskottet noterade dock att i utredningen av socialförsäkringarna(dir. 2004:129) skall övervägas hur den ersättningsgrundande inkomsteni sjukförsäkringssystemet skall definieras och beräknas. Utskottet finnerinte anledning att nu inta en annan ståndpunkt i frågan. Därmed avstyrksmotion Sf25.Beräkning av arbetsskadelivräntaPropositionenI propositionen framhåller regeringen att det är orimligt att, som falletär , livräntans storlek skall vara beroende av när Försäkringskassanfattar beslut i ärendet eller om livräntan beviljas tills vidare ellertidsbegränsas. Regeringen anser det därför angeläget att skapa ettregelsystem som ger en försäkring med hög legitimitet där rättssäkerhetoch likformighet är centrala faktorer. Nuvarande regler bör därför ändras.Regeringen pekar även på att ärenden om arbetsskadelivränta har denallra längsta genomströmningstiden av alla ärenden som handläggs avFörsäkringskassan. En av orsakerna till den långa tiden är den omfattandeoch tidskrävande utredning som är nödvändig i de allra flesta fall föratt fastställa den inkomst som läggs till grund för livränteunderlaget.Därför finns det även av detta skäl anledning att genomföra ändringar.Regeringen föreslår att livränteunderlaget enligt huvudregeln endastskall fastställas från vilken livränta utges för förstagången och att livräntan då skall bestämmas enbart på grundval av deinkomstförhållanden som gäller . Det innebär att enligthuvudregeln fastställs endast ett livränteunderlag. Livränta som beviljasretroaktivt, och där retroaktivtiden sträcker sig över ett eller fleraårsskiften, skall räknas om med tillämpning av det särskildatal som enligt 6 kap. 2 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring(LAF) gäller för indexering av livräntor.Löneavtal som träffats med retroaktiv verkan får beaktas när livränteunderlagetfastställs, förutsatt att avtalet omfattar begynnelsetidpunkten förlivräntan.Vid en förnyad prövning efter en tidsbegränsad livränta eller vidomprövning enligt 4 kap. 12 § LAF skall det ursprungliga livränteunderlagetanvändas vid livränteberäkningen, efter att det har räknats om medovannämnda särskilda tal.Om det från vilken livränta skall utges för förstagången är sannolikt att livränteunderlaget kan bli väsentligen högreeller lägre vid prövning , får ett nyttlivränteunderlag fastställas och läggas till grund för beräkning av livräntavid ett sådant senare tillfälle.Bestämmelserna skall träda i kraft . Äldre bestämmelserskall fortfarande gälla för livräntor som beslutats före ikraftträdandet.Det gäller även vid omprövning av en sådan livränta och vid prövningav rätt till fortsatt livränta på grund av arbetsskadan. När de nyabestämmelserna om livränteunderlag skall tillämpas skall eventuelltunderlag för år omräknas med den årliga förändringen avprisbasbeloppet.MotionI motion Sf26 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 1 ett tillkännagivandeom en analys av effekterna för enskilda individer vid ändrad beräkningav arbetsskadelivränta. Motionärerna framhåller att det inte ärfullständigt utrett hur förslaget påverkar enskilda individer, utan en bättreanalys av effekterna borde ha gjorts innan förslaget lades fram. Omförändringarna genomförs måste utvecklingen för de personer som uppbärarbetsskadelivränta följas noggrant.Utskottets ställningstagandeVid beräkning av livränta skall enligt praxis redan kända löneförhöjningarbeaktas. Dessa läggs till grund för bestämmande av livränteunderlagetfrån avtalstidpunkten eller fr.o.m. tidpunkten för inkomständringen omdenna infaller senare.För att anpassas till den ekonomiska utvecklingen i samhället indexerasden fastställda livräntan. Från infördes bestämmelsenatt livräntan skall indexeras genom att den räknas om med ett särskilttal. har livräntor indexerats genom omräkning med gällande årsprisbasbelopp. Det särskilda talet visar den procentuella årligaförändringen av halva den reala inkomstförändringen med tillägg för denprocentuella förändringen i det allmänna prisläget. Indexeringen hardärmed knutits närmare till löneutvecklingen i samhället.När livränta har beviljats för en begränsad tid och därefter skallbeviljas för en ny period fastställs livränteunderlaget med utgångspunkti den inkomst den försäkrade skulle ha haft om skadan inte hade inträffatvid den tidpunkt från vilken fortsatt livränta beviljas. Även vidomprövning enligt 4 kap. 12 § LAF skall livränteunderlaget fastställas pådetta sätt.Genom att livränta för förfluten tid och livränta som avser framtidenberäknas på olika sätt blir storleken på livräntebeloppet - och i vissafall även möjligheterna till livränta - beroende av när Försäkringskassanfattar sitt beslut. I och med att det fastställs ett nytt livränteunderlagvid beslut om förlängning av tidsbegränsade livräntor beror utfalletockså på om livräntan tidsbegränsas eller beviljas tills vidare.Anpassningen av livränteunderlaget föreslås således göras genom att deträknas om med samma särskilda tal som gäller för indexering av enarbetsskadelivränta. Utskottet noterar att indexering alltid innebär enschablonisering eftersom indexet speglar en genomsnittlig utveckling.Individer och grupper av individer kan ha en utveckling som avvikerfrån den genomsnittliga utvecklingen både i höjande eller sänkanderiktning. Detta gäller således beträffande löpande livräntor.Å andra sidan blir uppgifter om löneförhållanden som måste hämtas fråntidigare arbetsgivare eller, om arbetsgivaren inte finns kvar, frånandra källor ofta felaktiga och administrationen är dessutom svårhanterlig.Det torde således vara svårt att skapa ett livräntesystem som dels fulltut anpassas efter den skadades inkomstförlust över tiden, dels ärlikformigt och administrativt hanterligt. Enligt utskottets mening är detviktigt att reglerna om livränta är likformiga och administrativthanterliga.Utskottet noterar även att för dem som fått beslut om livräntor föreden kommer livräntorna även fortsättningsvis att beräknasenligt äldre bestämmelser och även vid omprövning samt prövning av rätttill fortsatt livränta när en tidsbegränsad livränta har beviljats.Enligt förslaget skall även, om livränteunderlaget grundas på tillfälligthöga eller låga inkomster, ett nytt livränteunderlag kunna beräknas ochläggas till grund för beräkningen av livränta fr.o.m. den dag dåinkomstförhållandena skulle ha förändrats.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet, med ett förtydligandeav en övergångsbestämmelse, regeringens förslag avseende beräkning avlivränta.Utskottet förutsätter att det nya sättet att fastställa livränteunderlagkommer att följas upp av regeringen. Utskottet anser således inte attdet behöver göras ett tillkännagivande om detta. Motionsyrkandet Sf26yrkande 1 avstyrks med det ovan anförda.Partiell sjukskrivning och studierPropositionenRegeringen redovisar sin uppfattning att möjligheterna att kombinerapartiell sjukskrivning med studier bör förbättras. Innan ett sådantförslag genomförs bör dock den närmare utformningen av bestämmelsernaoch administrationen av dessa övervägas. Regeringen avser därför att seöver bl.a. kontrollmöjligheterna för att därefter ta ställning till huren kombination av partiell sjukskrivning med studier som finansierasmed statligt stöd kan möjliggöras.MotionI motion Sf26 av m.fl. (kd) yrkande 2 begärs att regeringensnarast bör återkomma med ett förslag som möjliggör kombinationendeltidssjukskrivning och studier. Motionärerna anför att även om det ipropositionen redovisas en uttalad ambition att möjliggöra kombinationendeltidssjukskrivning och deltidsstudier är det anmärkningsvärt att någotkonkret förslag fortfarande inte lämnats.Utskottets ställningstagandeBeträffande frågan om studier vid partiell sjukskrivning har utskotteti betänkande 2004/05:SfU1 understrukit vikten av, inte minst frånrehabiliteringssynpunkt, att frågan om möjligheterna att kombineradeltidssjukskrivning med deltidsstudier får en lösning.Utskottet finner det därför tillfredsställande att regeringen redovisaruppfattningen att deltidsstudier och partiell sjukskrivning bör kunnakombineras. I likhet med motionärernas uppfattning i motion Sf26 yrkande2 och i enlighet med sitt tidigare ställningstagande, vill utskottetdock understryka att ett förslag om en regelförändring bör lämnas tillriksdagen . Motion Sf26 yrkande 2 får med det anfördaanses tillgodosedd och avstyrks därmed.Karensdag vid vissa anställningsförhållandenArbetstagare med koncentrerad arbetstid kan till följd av reglerna omkarensdag få en större självrisk än personer med jämnt fördelad arbetstidom karensdagen inträffar med lång arbetstid. För den somhar flera arbetsgivare gör varje arbetsgivare för sig avdrag för enkarensdag.MotionerI motion Sf359 begär m.fl. (kd) i yrkande 21 ett tillkännagivandeom en regeländring i den nuvarande karensdagsbestämmelsen så att vissaanställda inte missgynnas. Motionärerna framhåller att regeringen förmer än har aviserat att en teknisk översyn skall göras avreglerna om karensdag och att man avsett att återkomma till riksdagenmed en proposition i denna fråga. Någon proposition har dock ännu intelagts fram.Martin () begär i motion Sf341 att karensdagsbestämmelsenbör ses över så att anställda med flera arbetsgivare inte kan drabbasav fler karensdagar än en.Utskottets ställningstagandeDen nuvarande karensdagsbestämmelsen kan, som redovisats ovan, slåorättvist mot vissa försäkrade. Utskottet har vid flera tillfällenavstyrkt motionsyrkanden avseende denna fråga, men förutsatt att regeringenåterkommer i frågan om det visar sig vara möjligt att finna en lämpligåtgärd. I sitt betänkande 2003/04:SfU1 konstaterade utskottet attregeringen höll på att göra en teknisk översyn av reglerna om karensdag,bl.a. mot bakgrund av de orättvisa konsekvenser som reglerna kunde fåjust för personer med ovannämnda anställningsförhållanden. Utskottetansåg att översynen borde avvaktas.Utskottet noterar att ett förslag om karensavdrag i stället för karensdagbereds inom . Förslaget berör således även personermed andra anställningsförhållanden än de i motionerna aktuella. Utskottethar från inhämtat att ett förslag om karensavdrag förnärvarande stöter på vissa finansiella svårigheter. Utskottet anser attförslaget bör inväntas och förutsätter att det lämnas till såsnart det är möjligt.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Sf341 och Sf359 yrkande21.SexmånadersregelnHuvudregeln enligt 3 kap. 2 § första stycket AFL är att SGI är den årligainkomst i pengar som en person kan antas komma att få för eget arbete.Att inkomsten skall beräknas som årlig inkomst innebär att tillfälligainkomständringar och inkomstvariationer normalt inte skall påverka SGI.Enligt 1 § föreskrifter (RFFS 1998:12) omsjukpenninggrundande inkomst skall vid beräkning av SGI endast beaktassådana inkomster som en försäkrad tills vidare kan antas komma att fåav eget arbete i följd, eller av eget årligenåterkommande arbete.MotionAnders () begär i motion Sf310 att en översyn bör göras såatt tydlighet skapas beträffande den s.k. sexmånadersregeln. Försäkringskassangör nu olika bedömningar i likartade fall. Enligt motionären har dethänt att inkomst inte lagts till grund för SGI därför att anställningstidenhos samme arbetsgivare inte har uppgått till sex månader.Utskottets ställningstagandeSexmånadersregeln innebär inte att en person i realiteten måste ha ettarbete som varar i sträck för att inkomsten skallkunna ingå i beräkningen av SGI. Genom utvecklingen i praxis har slagitsfast att den försäkrades framtida avsikt med sitt förvärvsarbetandeskall vägas in i bedömningen.Den aktuella regeln har tillämpats i flera prejudicerande domstolsavgöranden(jfr. FÖD 1981:6, FÖD 1982:13, FÖD 1986:59, FÖD 1988:50). Regelnsinnebörd finns även redovisad i vägledning 2002:4.Utskottet finner inte anledning att föreslå att göra någottillkännagivande avseende regeln. Därmed avstyrks motion Sf310.Retroaktiv sjukpenning vid ändrad lönMotionerLars m.fl. (s) och och () har i motionerna Sf344 och Sf404 begärt tillkännagivandenom retroaktiv sjukpenning. Motionärerna anser att börges i uppdrag att utreda möjligheterna att ändra reglerna så attretroaktiva lönehöjningar kan godtas.Utskottets ställningstagandeUtskottet uttalade i betänkande 2003/04:SfU1 följande. I en av motionernakritiseras det förhållandet att sjukpenning inte utges från tidpunktenför ett nytt löneavtal utan först från den dag avtalet skrevs under.Utskottet konstaterar att i de fall löneavtal träffas under pågåendesjukpenningperiod och avtalet ger rätt till retroaktivutbetalning av lön för kanske en avsevärd tid, kan sjukpenning grundad pådet nya avtalet endast utges från det att avtalet undertecknades. Igrunden beror detta förhållande på att löneförhandlingarna dragit ut påtiden. Utskottet hade tidigare uttalat förståelse för att den som ärsjukskriven invänder mot en sådan ordning, inte minst eftersom bl.a.sjukförsäkringsavgiften tas ut på löneutbetalningar för hela denretroaktiva tiden. Utskottet ansåg det rimligt att sjukpenning utgesretroaktivt från den tidpunkt avtalet börjar gälla under förutsättningatt försäkringskassorna rent administrativt kan hantera en sådan ordning.Utskottet ansåg också att regeringen lämpligen borde överväga en sådanändring i samband med frågan om höjning av taket i sjukförsäkringen ochatt detta borde kunna ske utan något särskilt tillkännagivande frånriksdagens sida.SGI-utredningen (SOU 2003:50 s. 112-113) har inte ansett sig kunnaförorda någon ändring, bl.a. på grund av mer komplicerad och kostnadskrävandeadministration och en tämligen kraftig ökning av försäkringskostnaderna.Utredningen pekar även på att problemet endast uppstår om avtalsförhandlingarnadrar ut och menar att de avtalsslutande parterna bör kunnahantera denna fråga.Utskottet uttalade i betänkande 2003/04:SfU1 att frågan om retroaktivsjukpenning således var föremål för regeringens beredning. Utskottetfann inte anledning att föreslå något tillkännagivande i frågan ochavstyrkte motion i frågan.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och avstyrker därmed motionernaSf344 och Sf404.SGI-skydd vid studierFör en försäkrad som har haft ett SGI-skydd sänksSGI:n till när SGI-skyddet upphör, om han eller hon inte återgåri förvärvsarbete eller omfattas av annat SGI-skydd.MotionI motion Sf257 av () begärs i yrkande 1 att det måstefinnas en informationsplikt om SGI-reglerna för myndigheter gentemotden som lämnar arbetsmarknaden tillfälligt, exempelvis för studier ellervård av barn, så att denne inte överraskas av att bli nollklassad.I motionens yrkande 2 begärs att reglerna för SGI bör ändras ellerförtydligas så att SGI-skyddet omfattar även egenfinansieradestudier.Utskottets ställningstagandeDen enskilde har ett eget ansvar att informera sig om reglerna i samhället.Det kan inte anses ingå i skyldighet att ex officioinformera de försäkrade om framtida konsekvenser av olika inträffadehändelser.