bet · GT01MJU4 · 2005-11-08 00:00:00 — Som anförs i skrivelsen skulle institutet kunna knyta till sig forskningskompetenser från olika akvatiskt inriktade institutioner och relevanta myndigheter och från samhällsvetenskapliga och humanistiska discipliner. Det är viktigt att ett sådant institut också attraherar forskare från andra för att förstärka de internationella gemensamma ansträngningarna att studera och lösa miljöproblem genom ett intensivt samarbete med andra forskningsorganisationer runt . Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det inte behövs ett riksdagsuttalande med anledning av motionerna 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 20, 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 5, 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 7 och 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 22. Motionerna avstyrks i berörda delar. Konsumenter kräver ofta information om hur och var olika produkter är producerade och om detta har skett på ett miljövänligt sätt. Detta gäller i synnerhet för livsmedel och därmed även för fisk och fiskprodukter. finns det krav på att all fisk skall vara ursprungsmärkt. En miljömärkning av fiske och fiskprodukter i enlighet med vad som förespråkas i motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 8 skulle kunna göra det möjligt för fiskare som fiskar på ett mer miljövänligt sätt att få bättre betalt för sin fisk och därmed kunna utgöra en viktig drivkraft för ett mer miljövänligt fiske. Ett sådant system förutsätter dock att relevant information om bestånd, fiskemetoder och fiskets bedrivande (t.ex. huruvida regler och kvoter respekteras) kan göras tillgänglig på lämpligt sätt. Kommissionen har i meddelande till rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén under rubriken av en debatt om en gemenskapsmodell för miljömärkningsprogram för fiskeriprodukter - KOM (05) 275 - initierat en grundläggande debatt om bl.a. en trovärdig miljömärkning för fiskeriprodukter. I meddelandet framhålls följande. behandlades , i kommissionens meddelande om framtidsutsikterna för marknaden för fiskeriprodukter i EU, behovet av att gemenskapen fastställer en rättslig ram för att avgöra i vilka situationer icke-diskriminerande, frivilliga miljömärkningsprogram skulle kunna utvecklas. Under de överläggningar som följde var de flesta medlemsstaterna eniga om att gemenskapen borde fastställa en gemensam modell, men det rådde olika åsikter om hur den skulle genomföras. antog kommissionen en handlingsplan för gemenskapen för att integrera miljöskyddskraven i den gemensamma fiskeripolitiken och förklarade att den hade för avsikt att sätta i gång en debatt om miljömärkningsprogram för fiskeriprodukter. Målet för den reformerade gemensamma fiskeripolitiken, som antogs 2002, är att "säkerställa att levande akvatiska resurser utnyttjas på ett hållbart sätt i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende". För att genomföra reformen av den gemensamma fiskeripolitiken krävs det att man diskuterar upprättandet av program för miljömärkning som ett sätt att integrera miljöskyddet i fiskerisektorn. Dessutom innebär den senaste tidens utveckling av alltfler miljömärkta produkter att det uppstår frågor om politiken för konkurrens, handel och konsumentskydd. Uppmärksamheten bör också riktas mot de överläggningar om miljömärkning som pågår i internationella forum. I FAO pågår arbetet med att utveckla riktlinjer för miljömärkning av fisk och fiskeriprodukter från fiske till havs. Dessutom förpliktigade sig medlemmarna i världshandelsorganisationen i Dohaförklaringen att granska kraven på miljöskyddsmärkning i kommittén för handel och miljö. Kommissionen skulle vilja att man i högsta möjliga mån utnyttjar de tänkbara vinsterna med en trovärdig miljömärkning för fiskeriprodukter, eftersom detta avsevärt skulle bidra till att integrera miljöskyddshänsyn i fiskerisektorn. Enligt vad utskottet erfarit har avslutat den svenska remissbehandlingen och frågan är föremål för beredning. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd. Bevarande och hållbart nyttjande av havet och dess biologiska mångfald Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad som anförs i skrivelsen och avstyrker tre motionsyrkanden om förbättring av havsmiljön, beredskapen mot oljeolyckor och utsläpp i havet. Vidare avstyrks fyra motionsyrkanden om deltagande i det internationella samarbetet, goda sjötransporter, uppvärmning av havsvattnet och omhändertagande av fiskrens. Utskottet hänvisar vidare till vad som anförs i skrivelsen och avstyrker tio motionsyrkanden om PSSA-arbetet samt sex yrkanden om sanktioner m.m. Vidare avstyrks sju motionsyrkanden om bl.a. oljeskyddsfond, ersättning vid oljeutsläpp, katastrofberedskap och havsbaserad vindkraft. Jämför reservationerna 20 (fp), 21 (kd, c), 22 (v), 23 (mp), 24 (v, mp), 25 (fp, mp), 26 (m, kd), 27 (m, fp, kd, c), 28 (fp, kd), 29 (c), 30 (mp), 31 (kd), 32 (m, fp, kd, c), 33 (fp, kd), 34 (m) och 35 (kd, c, mp). Enligt regeringen leder en hållbar förvaltning av de resurserna med ekosystemansatsen som grund ofta till att nyttjande och bevarandeintressena till stor del sammanfaller och att restaurering av skadade system blir ett gemensamt mål för båda intressena. Parallellt med ett hållbart och effektivt nyttjande är det av vikt att skapa områden där nyttjande inte förekommer. Sådana områden bör skapas både utifrån ett rent bevarandeperspektiv och utifrån nyttjandets behov av skyddade områden. Möjliga synergier mellan nyttjande och bevarande bör tas till vara som förvaltningen av havets olika resurser bör samordnas över sektorsgränserna. För att bevara de ekosystemens sammansättning, funktion och biologiska mångfald bör skador på systemen åtgärdas och skyddade miljöer skapas. Dessa bör vara representativa för förekommande ekosystem och skydda hotade arter och miljöer utifrån fastställda skötselplaner. Möjligheten att restaurera skadade områden bör undersökas, liksom de grundläggande orsakerna till rådande problem beträffande bl.a. fiskbeståndens återväxt och fågeldöd. bör ges i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utreda hur stor andel av de svenska kust- och havsområdena som totalt bör skyddas och hur skyddet bör vara utformat för att ge bästa möjliga effekt. Regeringen anför vidare att allt nyttjande av biologiska resurser bör ske på ett hållbart sätt. Fisket bör inriktas på individer som har reproducerat sig minst en gång och nyttjande bör utifrån ekosystemansatsen inte bedrivas på arter och bestånd som befinner sig under biologiskt säkra gränser eller motsvarande nivåer. Förvaltningsplaner eller åtgärdsplaner med de fångstbegränsningar som dessa planer kan innehålla bör tas fram för alla viktigare fiskbestånd och beståndens utbredning och storlek bör bestämmas. Nyttjandet bör regleras genom kvotering och/eller begränsningar av fiskeansträngningen. Kunskaperna om fångsterna inom fisket bör förbättras. Arbetet med att reglera fisket i Sveriges kustområden bör intensifieras ytterligare. Vattendrag som direkt berör kusten bör restaureras och lokalt baserad marin ekoturism bör utvecklas. Enligt regeringens bedömning är grunden för en hållbar sjöfart globala förebyggande miljö- och säkerhetsregler, kompletterade med fartygskontroller och trafikövervakning. bör fortsatt verka inom den internationella sjöfartsorganisationen i syfte att främja kvalitetssjöfart och undanröja undermålig sjöfart, samt verka inom och EU för att förbättra hamnstatskontrollen. I avsaknad av globala regler, eller i syfte att påskynda och harmonisera genomförandet av globala regler, bör verka för att nödvändiga miljö- och sjösäkerhetsregler genomförs inom EU eller regionalt inom Helcom. I syfte att uppnå ett hållbart nyttjande av havet och skydd av den biologiska mångfalden bör verka för att skydda särskilt känsliga områden från fartygstrafikens påverkan, begränsa användningen av skadliga påväxthindrande system på fartyg, förhindra spridningen av främmande organismer via fartygs barlastvatten, säkra en miljömässigt säker skrotning av fartyg och begränsa utsläppen av luftföroreningar. Initiativ bör tas för att öka användningen av frivilliga överenskommelser och samverkansavtal som verktyg för att främja kvalitetssjöfart. I syfte att skapa ökade möjligheter till miljöriktiga val vid köp av båtmotorer för fritidsbåtar bör ges i uppdrag att utarbeta en strategi för hur informationen till konsumenterna om båtmotorers miljöegenskaper kan förbättras och förtydligas, samt för att stimulera utbyte av mindre miljövänliga motorer som är i bruk. Vidare anför regeringen att bör verka för att det straffrättsliga regelverket vid föroreningar orsakade av fartyg, liksom det internationella ersättningssystemet för olje- och kemikalieskador, förstärks ytterligare. När det gäller den svenska förmågan beträffande miljöräddningstjänst till sjöss anser regringen att den bör säkerställas genom den beslutade uppbyggnaden av nationella resurser samt genom en fördjupad internationell samverkan. Uppföljningen av oljeskadeskyddsarbetet behöver utvecklas och kunskapen om de långsiktiga miljöeffekterna vid oljeutsläpp bör öka. Enligt regeringens bedömning bör havens stora potential för produktion av el från förnybar energi tas till vara. Det planarbete som pågår på nationell, regional och lokal nivå är avgörande för att potentialen skall kunna realiseras. Arbetet med att klarlägga effekter av vindkraft på växt och djurlivet i kust- och havsmiljön bör ges fortsatt hög prioritet för att undvika och begränsa eventuella negativa effekter. I motion 2004/05:MJ38 (mp) yrkande 64 delvis framhålls beträffande goda sjötransporter att övervakningen av sjöfarten måste öka. Aktörerna i transportkedjan skall ha skadeståndsansvar och krav på förbud mot enkelskrov införs. Vidare bör kriterier för goda sjötransporter tas fram i samarbete med näringen. Enligt yrkande 68 innebär havsvattnet som kyler dagens kärnreaktorer, förutom ett resursslöseri, bl.a. stor lokal påverkan på havsmiljön. En effektökning vid dagens verk innebär ytterligare påfrestningar på ekosystemen som det saknas erforderlig kunskap om. Krav på att uppvärmning av havsvatten skall ligga inom säkra ekologiska gränser skall införas. Enligt motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 9 bör möjligheterna att omhänderta fisk på land för att rensa havet på miljögifter utredas. Samspelet mellan kemikalier och fisket belyser de vinster som finns att hämta vid bättre samordning. Enligt forskarna svarar fisket för av det kända uttaget av PCB från . Miljögifter som PCB och dioxiner ansamlas i fett. Eftersom inre organ som lever har hög fetthalt kan det finnas miljövinster att hämta i att omhänderta fiskrens på land i stället för att kasta det i havet. Enligt yrkande 10 bör undersökas om en oljeskyddsfond kan införas. Åtgärderna för oljeskadeskydd till sjöss, i strandzonen och åtgärderna för uppföljande verksamhet måste förbättras, utvecklas och säkras ekonomiskt och funktionellt. En oljeskyddsavgift på varje landat ton olja har i byggt upp en oljeskyddsfond som finansierat uppbyggnaden av det lokala och regionala oljeskyddet men även nationella åtgärder. Det bör undersökas om ett sådant system kan påskynda och säkra de åtgärder som behöver vidtas nu och i . I motion 2005/06:MJ2 (kd) framhålls att inom Helcom och EU bör driva frågor om gemensam katastrofberedskap vid fartygsolyckor. Fartyg för räddningsinsatser och oljesanering måste snabbt kunna vara på plats från flera länder om en större olycka skulle inträffa (yrkande 10). I motion 2005/06:MJ394 (fp) yrkande 11 uppmärksammas behovet av beredskap för att ta hand om oljeutsläpp till sjöss, i strandzonen och åtgärder för uppföljande verksamhet. Oljeskadeskyddet i strandzonen eller den uppföljande verksamheten efter genomförda oljebekämpningsoperationer är inte tillräckligt eller tillräckligt samordnat och inövat. Trafikrapportering och övervakning behöver också samordnas och utökas. I motion 2005/06:MJ404 (c) delvis framhålls att beredskapen mot oljeolyckor inte är som den borde vara. En oljekatastrof i skulle få förödande konsekvenser. måste få ett starkare skydd mot utsläpp och olyckor. Lagstiftningen måste skärpas och övervakningen måste bli bättre. som ansvarig för de internationella relationerna måste arbeta intensivt pådrivande inom Helcom, EU och IMO för att skydda . Inte minst viktigt är att påverka att i högre grad samarbeta med Helcom. Enligt motion 2005/06:MJ443 (v) yrkande 6 skall driva på i internationella forum för att minska risken för utsläpp av olja och andra farliga ämnen. bör aktivt - inom bl.a. EU - driva fram åtgärder för att minska risken för utsläpp och andra farliga ämnen. Det handlar om att skapa säkrare farleder, höja kvaliteten på fartygen, införa striktare regler under is-säsongen, öka sanktioner mot illegala utsläpp samt förbättra och samordna räddningsplaner. I motion 2005/06:MJ453 (m) yrkas att regeringen verkar för att skall ingå i det internationella samarbetet för att minska utsläppen i . Övriga måste enligt motion 2005/06:MJ454 (s) ta ett större gemensamt miljöansvar. I motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 24 betonas nödvändigheten av att förbättra havsmiljön så att livet på havsbottnen och i kustvattnen skall kunna fungera som reproduktionsområden för fisken. För att förhindra ytterligare kostnadsstegringar och miljöhot bör enligt motion 2005/06:MJ580 (s) särskilt skydd och lagstiftning för kustområdena införas. Sanering av svenska farvatten uppgår till stora summor. En kostnad som är alltför hög för att kunna betalas av enskilda kommuner. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp) yrkande 65 skall lyfta arbetet kring PSSA på regeringsnivå och agera kraftfullt för verkningsfulla skyddsåtgärder, utbildning, obligatorisk trafikövervakning samt miljöinspektörer ombord på fartyg med farlig last. I motion 2004/05:MJ341 (kd) efterlyses åtgärder för att undvika oljeskador i . För att förhindra nya oljekatastrofer i det känsliga bör införas krav på lots i Bornholmsgattet, separata farleder liksom i , klassning av som ett hav i behov av särskilt skydd samt dubbla skrov för oljetransporter. Enligt motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 13 krävs ytterligare effektiva skyddsåtgärder i ansökan till IMO om vilka skyddsåtgärder som skall ingå i PSSA-klassning. I det arbete som just nu pågår med att identifiera vilka skyddsåtgärder som ska ingå i klassning som särskilt känsligt havsområde får ribban inte läggas för lågt. , som leder arbetet, har ett mycket stort ansvar. Skyddsnivån får inte enbart hamna på en nivå av ruttdragning och trafikseparering utan måste också innehålla ytterligare skyddsåtgärder. Exempel från andra inrättade PSSA-områden visar att detta är möjligt och i fall nödvändigt. Skyddsåtgärder behövs på fyra områden: minimikrav på skeppskonstruktion, kvalitet på besättning, lagligt ansvar (finansiellt och juridiskt ansvar för hela kedjan befäl, redare, klassificeringsorgan, charterbolag, fraktägare etc.) och reglering från strandstaterna (lotskrav, trafikledning, hamnstatskontroll etc.). Enligt motion 2004/05:MJ371 (fp, mp) yrkande 5 bör ytterligare effektiva skyddsåtgärder ingå i ansökan om skyddsåtgärder med anledning av PSSA-klassning. Ribban får nu inte läggas för lågt i arbetet med att identifiera vilka skyddsåtgärder som skall ingå i klassningen. I motion 2004/05:MJ500 (kd) yrkas att arbetet med IMO:s klassning av som ett särskilt känsligt havsområde (PSSA) även skall inkludera ryska vatten (yrkande 15). Enligt motion 2005/06:MJ394 (fp) yrkande 8 bör man verka inom EU för att få tydligare regler och regleringsmöjligheter vad gäller färjetrafikens utsläpp. Ett område som tydligt bidrar till luftföroreningarna är båttrafiken. Här bör ytterligare åtgärder göras för att minska utsläpp av bl.a. svaveloxid och kvävedioxider. Detta gäller både möjligheten att ställa krav på färjetrafiken och på den internationella handelsflottan. Här borde åtgärder kunna göras nu när klassats som PSSA-område. Även i motion 2005/06:MJ446 (kd) yrkas att bör verka för att även de ryska vattnen inkluderas i PSSA-klassningen av . Att så inte är fallet är otillfredsställande (yrkande 16). Vidare bör verka för att komplettera de bestämmelser som skall gälla i det PSSA-klassade med lämpliga föreskrifter om fartygens konstruktion och besättningens kompetens (yrkande 17). Det finns olika uppfattningar om vilka typer av åtgärder som kan regleras genom en PSSA-klassning. Den anser att man inte kan ställa krav på exempelvis fartygets konstruktion eller besättningens kompetens. En mer bokstavlig tolkning av IMO:s egna dokument, främst IMO-resolution A927, talar dock för att även dessa och andra åtgärder bör kunna regleras i ett slutgiltigt beslut om PSSA-klassning. I motion 2005/06:MJ522 (m) delvis framförs synpunkter om arbetet med en förbättring av tillstånd. Enligt motionärerna måste stora krav ställas på transporterna för att minska dessa risker. Det gäller att nu ge klassning som särskilt känsligt hav ett innehåll. Enligt motion 2005/06:U290 (m) yrkande 19 skall verka i EU för skärpta regler för fartygsleder genom känsliga havsmiljöområden. måste vara pådrivande i internationella organ för att strängare säkerhets- och miljökrav införs för sjöfarten. När det gäller s.k. goda sjötransporter framhålls i motion 2004/05:MJ38 (mp) yrkande 64 delvis att åtalsmöjligheterna avseende fartyg som bryter mot reglerna måste förbättras och sanktionerna mot oljeutsläpp skärpas. I motion 2004/05:MJ329 (kd) yrkande 1 föreslås att straffansvaret vid illegala oljeutsläpp utsträcks till att omfatta, förutom rederiet och befälhavaren, även transportköparen. Enligt motionärer är det fortfarande alltför lätt att ostraffat släppa ut olja till sjöss. Antalet personer som blir straffade för detta är mycket litet. Ett av skälen till detta är svårigheterna att hitta den direkt skyldige ombord och att lagföra denne. Ett utsträckt straffansvar att omfatta inte bara rederiet och befälhavaren utan även transportköparen är därför nödvändigt. Om de oseriösa redarna inte fick några uppdrag skulle vi tvinga bort dem från marknaden och därmed drastiskt minska utsläppen i och inom EU. Vidare framhålls betydelsen av att verka inom EU för att gällande lagar om straffansvar vid oljeutsläpp efterlevs internationellt (yrkande 2). Ett annat skäl till de illegala oljeutsläppen är att det internationella samarbetet för att kunna lagföra förövaren är bristfälligt. Det förefaller inte ens möjligt att lagföra ett illegalt oljeutsläpp i ett annat EU-land, något som EU-förslaget nu tar sikte på. Ett arbete i denna riktning är nödvändigt för att vi i alla fall inom EU skall komma tillrätta med problemet. EU bör verka samlat för att förbättra den ofta bristfälliga lagföringen och återrapporteringen i vissa flaggstater (yrkande 3). I motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkas att skall driva på tillämpningen av EU:s rambeslut om skydd för miljön genom strafflagstiftning i arbetet med att skydda . I rådets rambeslut om skydd för miljön åläggs medlemsstaterna att genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder straffa dem som på olika sätt skadar miljön i EU. bör här ta på sig en ledande roll och driva på övriga medlemsstater att reglerna tillämpas. Det är viktigt att de nya reglerna tillämpas även på fysiska och juridiska personer från tredje land - förutsatt att brotten begås här (yrkande 15). I motion 2005/06:MJ404 (c) delvis framhålls att det måste bli kännbarare för dem som begår miljöbrott såsom oljeutsläpp. Därför behövs en Östersjödomstol som ger oss ett gemensamt straffrättsligt regelverk. Enligt motion 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 6 bör de maximala ersättningsbeloppen för den som befinns vara skyldig till att ett oljeutsläpp uppstått höjas. I är det förbjudet att pumpa oljehaltigt länsvatten överbord. Likväl observeras 400-500 olagliga oljeutsläpp i den svenska delen av . Mörkertalet torde dessutom vara stort. Det är fortfarande mycket svårt att få till stånd en fällande dom mot miljöbovarna. måste fortsätta vara pådrivande i dessa frågor inom EU samt de internationella organ som finns för havsmiljön. I motion 2005/06:MJ532 (c) yrkas att skall verka för att införa en särskild miljödomstol för . För att beslut från en eventuell Östersjöregering skall efterlevas krävs en särskild miljödomstol (yrkande 7). Vidare framhålls att straffen för miljöbrott mot ekosystem måste stå i relation till skadan (yrkande 8). Enligt motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 11 bör områden av riksintressen för vågkraft kartläggas. Det finns flera olika koncept när det gäller vågkraftverk. Vissa kan ha mycket begränsad miljöpåverkan. pågår forskning kring bojarnas utformning i samråd mellan teknik och ekologi för att fåglar och fiskar ska påverkas minimalt. Enligt motion 2004/05:MJ284 (m) bör utbyggnaden av storskalig vindkraft till havs stoppas. är ett glesbefolkat land och därför borde det vara möjligt att bygga ut vindkraften på ett sådant sätt att det inte drabbar kustfiskets fiskeplatser och därmed för överskådlig tid förstör möjligheterna för ett stort antal kustbor att försörja sig. Vid lokalisering av vindkraftverk måste lokaliseringen ske så att inte fiskeplatser förstörs. Vindkraftverk skall därför placeras på land. I motion 2004/05:MJ285 (m) yrkas att skall avslå planerna på och stoppa utbyggnaden av vindkraftverk till havs i ömtåliga miljöer. Denna utbyggnad utgör ett nytt orosmoln för den miljön. Ett av problemen med att bygga vindkraftverk till havs är att man behöver vara på relativt grunt vatten för att det skall kunna finansieras. De vindkraftparker man planerar att bygga till havs lokaliseras därför till känsliga utsjögrund. Sjöfarten är en internationell näring och sjöfartens miljöpåverkan bör därför i första hand regleras genom globala regelverk. slår fast rätten till fri navigation på det fria havet och rätten till oskadlig genomfart genom territorialhavet, varför som enskild kuststat har små möjligheter att ensidigt införa begräsningar i den sjöfart som trafikerar omgivande hav. Som framhålls i skrivelsen har medverkat till att en rad internationella konventioner har antagits som starkt bidrar till att minska sjöfartens påverkan å den miljön: konventionen om kontroll av skadliga påväxthindrande system på fartyg, den kompletterande oljeskadefonden, konventionen om ansvar och ersättning för skada i samband med sjötransport av farliga och skadliga ämnen, konventionen om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom bunkerolja och konventionen för att minska risken för spridning av skadliga organismer via fartygs barlastvatten och sediment. Genom beslut i både EU och den internationella sjöfartsorganisationen har utfasningen av enkelskrovsfartyg påskyndats, och de kommer inte längre att tillåtas i EU:s farvatten . fattade IMO beslut om att i princip klassa som ett särskilt känsligt havsområde (Particularly Sensitive Sea Area, PSSA). lämnade in en kompletterande ansökan med förslag till nya skyddsåtgärder som skall gälla i området. Ansökan behandlas av IMO . Som regeringen anför bör hålla en hög profil inom ramen för IMO i arbetet med att främja kvalitetssjöfart och undanröja undermålig sjöfart. Efterlevnaden av existerande miljö- och sjösäkerhetsregler måste öka hos världens sjöfartsnationer, och regelverket måste också skärpas i takt med ökad kunskap. För flaggstaterna handlar det bl.a. om att garantera en fullgod tillsyn av fartygs konstruktion, underhåll, drift och bemanning. Eftersom det trots alla ansträngningar alltjämt kommer att finnas oseriös sjöfart krävs en striktare kontroll. bör verka för att reglerna för hamnstatskontroll kontinuerligt utvecklas. Ett effektivare samarbete bör byggas upp mellan de myndigheter som ansvarar för hamnstatskontrollen i , och verkar för att alla skall ansluta sig till . bör även verka för att globala och regionala regler och rekommendationer rörande trafikövervakning vidareutvecklas. Som framhålls i skrivelsen bör , i bl.a. de fall nödvändiga globala regler saknas eller om befintliga regler ger ett otillräckligt skydd för den miljön i svenskt närområde, fortsatt verka aktivt för att regler i stället beslutas inom EU.