bet · GT01UU2 · 2005-11-24 00:00:00 — Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd I detta betänkande behandlar utskottet regeringens budgetproposition för med förslag till anslag m.m. på utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, vilket också inkluderar förslag från till om bl.a. anslag Internationellt bistånd. Ramen för utgiftsområde 7 uppgår till . I betänkandet behandlas ett stort antal motionsyrkanden - 186 stycken - med anknytning till regeringens budgetförslag och internationella bistånd. Med ett undantag har motionsförslagen väckts under allmänna motionstiden /06. Utskottet välkomnar förslaget i budgetpropositionen om att biståndsram skall uppgå till av beräknad BNI. Därmed återställs ramen till den nivå den hade före sänkningen i samband med 1990-talets ekonomiska kris. Utskottet anser det angeläget att även i fortsättningen söker påverka såväl övriga EU-länder som andra biståndsgivare till en mer generös biståndspolitik - FN och bedömer att det krävs närmare en fördubbling av de globala biståndsflödena för att millenniemålen skall nås. Utskottet ser positivt på att följande områden enligt budgetpropositionen särskilt kommer att uppmärksammas : smittsamma sjukdomar inklusive hiv/aids, jämställdhet inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR), konflikthantering, sysselsättning och arbetsmarknad samt en miljömässigt hållbar utveckling. I betänkandet tillstyrker utskottet förslagen i budgetpropositionen om anslagstilldelning och om bemyndigande för regeringen att göra ekonomiska åtaganden inom biståndsverksamheten som medför utgifter och förpliktelser efter 2006. Propositionens yrkande om bemyndigande för regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statsgarantier för finansiellt stöd till länder i och för exportkreditgarantier för länder i tillstyrks också av utskottet. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet samtliga i betänkandet behandlade förslag från regeringen respektive . En uppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet som utrikesutskottet låtit utföra redovisas i betänkandet. Denna har genomförts av . I studien konstateras brister i redovisningen m.m. av det multilaterala biståndet. Utskottet noterar att regeringen enligt budgetpropositionen har för avsikt att göra en översyn av det multilaterala biståndet och fastlägga en övergripande strategi för detta. Utskottet pekar i betänkandet på ett antal frågor som bör tas upp i sammanhanget. Utskottet anser att de förändringar som ägt rum i , tillsammans med EU:s och andra internationella åtaganden om ökade biståndsinsatser i , motiverar att regeringen presenterar en ny Afrikastrategi för . Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen om detta och tillstyrker delvis en motion om behovet av en ny Afrikastrategi. Samtliga övriga motionsyrkanden avstyrks. I ärendet finns 10 reservationer, varav 3 gemensamma från , , och 4 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Biståndsvolym och anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd m.m. anvisar, med de anslagsvillkor som utskottet angivit, för anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd i enlighet med regeringens förslag i tabell i bilaga 2 till betänkandet. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 7 punkterna 1, 7 och 10 samt avslår motionerna 2005/06:U237, 2005/06:U288 yrkande 1, 2005/06:U313 yrkandena 7 och 30, 2005/06:U315 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U336 yrkande 32, 2005/06:U349 yrkandena 1 och 3-5, 2005/06:U351 yrkande 6, 2005/06:U377 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U380 yrkandena 10 och 11 samt 2005/06:MJ448 yrkande 30. bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 7 punkterna 2 och 3. Avsättning för förlustrisker och exportkreditgarantier bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 7 punkt 4. Avveckling av särskild exportkreditgarantiram bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 7 punkt 5. bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 7 punkt 8. Indragning av anslagsbelopp för bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 7 punkt 9. Vissa frågor om biståndets inriktning och innehåll m.m. avslår motionerna 2005/06:U289 yrkandena 25, 29 och 31, 2005/06:U313 yrkandena 1-3, 12, 15-17, 19, 23-26 och 29, 2005/06:U336 yrkandena 2-6, 2005/06:U349 yrkandena 2, 7, 8, 18 och 20-24, 2005/06:U350 yrkandena 1 och 5, 2005/06:U351 yrkandena 4 och 5, 2005/06:U380 yrkande 9, 2005/06:U382 yrkandena 6 och 7, 2005/06:Kr418 yrkande 3, 2005/06:MJ522 yrkande 1 och 2005/06:A370 yrkande 7. Reservation 1 (m) Reservation 2 (fp) Reservation 3 (kd) Vissa övriga frågor om inriktning m.m. avslår motionerna 2005/06:U313 yrkandena 5 och 6, 2005/06:U336 yrkandena 17 och 23 samt 2005/06:U349 yrkande 10. Reservation 4 (m, fp, kd, c) Demokrati och de mänskliga rättigheterna avslår motionerna 2005/06:U203 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U209 yrkandena 13 och 16, 2005/06:U214 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U268 yrkandena 4-6, 2005/06:U313 yrkandena 27 och 28, 2005/06:U324 yrkande 9, 2005/06:U336 yrkandena 20, 21 och 28, 2005/06:U343, 2005/06:U349 yrkandena 16 och 17, 2005/06:U350 yrkande 9, 2005/06:U365, 2005/06:U367, 2005/06:U383 yrkande 8 och 2005/06:Kr253 yrkande 3. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:U240. Hiv/aids och andra hälsofrågor avslår motionerna 2005/06:U224, 2005/06:U313 yrkande 18, 2005/06:U336 yrkande 25, 2005/06:U340 yrkande 9, 2005/06:U350 yrkandena 7 och 8 samt 2005/06:U380 yrkandena 3-6, 8, 12 och 14-17. avslår motionerna 2005/06:U245 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U336 yrkande 26, 2005/06:U349 yrkande 25 och 2005/06:So364 yrkande 26. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, m.m. avslår motionerna 2005/06:L291 yrkande 43, 2005/06:L375 yrkande 2, 2005/06:U260, 2005/06:U282 yrkandena 1-3, 2005/06:U303, 2005/06:U320 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U335 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U336 yrkande 14 och 2005/06:So649 yrkande 4. Biståndsinsatser riktade mot kvinnor och barn avslår motionerna 2005/06:U313 yrkandena 13 och 14 samt 2005/06:U336 yrkande 9. Internationella finansieringsinstitutioner samt skuldavskrivningar avslår motionerna 2005/06:K453 yrkandena 2 och 5, 2005/06:Sk496 yrkande 17, 2005/06:U249 yrkandena 1-13, 2005/06:U307, 2005/06:U310 yrkande 3, 2005/06:U311 yrkande 22, 2005/06:U332 yrkandena 1-5, 2005/06:U336 yrkande 22 och 2005/06:U341 yrkandena 1-3. Reservation 6 (v) Reservation 7 (mp) avslår motionerna 2005/06:U221, 2005/06:U276 yrkande 8 och 2005/06:U332 yrkandena 6 och 7. avslår motionerna 2005/06:U232 yrkande 2, 2005/06:U276 yrkande 7 och 2005/06:U349 yrkande 19. avslår motion 2005/06:U313 yrkandena 20 och 21. avslår motion 2005/06:U336 yrkande 30. Vissa inslag i biståndspolitiken ger regeringen som sin mening till känna vad utskottet anfört. Därmed bifaller delvis motion 2005/06:U309 och avslår motionerna 2004/05:U3 yrkande 6, 2005/06:U259, 2005/06:U276 yrkandena 4-6, 2005/06:U285 yrkande 12, 2005/06:U288 yrkande 2, 2005/06:U299 yrkande 2, 2005/06:U301, 2005/06:U311 yrkande 23, 2005/06:U336 yrkandena 18 i denna del, 27 och 31, 2005/06:U340 yrkande 12, 2005/06:So467 yrkande 2 och 2005/06:So639 yrkande 2. Reservation 8 (c) Biståndets genomförande och organisation, uppföljning och utvärdering avslår motionerna 2005/06:U304, 2005/06:U330 och 2005/06:U336 yrkande 10. avslår motionerna 2005/06:U284 yrkande 2, 2005/06:U336 yrkande 18 i denna del, 2005/06:U345, 2005/06:U351 yrkandena 16 och 17 samt 2005/06:Sf251 yrkandena 28 och 29. Reservation 9 (m, fp, kd, c) Reservation 10 (v) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m)1, (), (), (), (), (), ()2, (), (), (), ()3, (), (), (), () och (). Avstår från ställningstagande under punkt 1 Avstår från ställningstagande under punkt 1 Avstår från ställningstagande under punkt 1 Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens budgetförslag avseende utgiftsområde 7 Internationellt bistånd som inkluderar förslag från till om anslag Internationellt bistånd och motioner väckta under den allmänna motionstiden /06 samt ett motionsyrkande väckt under /05. Med undantag för det sistnämnda yrkandet redovisas motionsyrkandena i betänkandet utan angivande av årtal. I betänkandet avstyrker utskottet ett antal motionsyrkanden som överensstämmer med eller uppvisar stora likheter med motionsförslag som behandlats i tidigare sammanhang. De yrkanden som på detta sätt avstyrks genom s.k. förenklad motionshantering finns förtecknade i betänkandets bilaga 3 men anges också i respektive avsnitt. Vid flera föredragningar och besök i har frågor belysts som tas upp i detta betänkande. Inför årsmötena i och erhöll finans- och utrikesutskotten en föredragning av finansminister och biståndsminister . De båda statsråden har även den 5 aprilinför vårmötena i de båda finansieringsinstitutionerna redovisat aktuella frågor och svenska ståndpunkter. Utskottet besöktes av chefen för för utvecklingsfrågor (, DAC), som redogjorde för den granskning av utvecklingsbistånd som slutförts och publicerats . erhöll utskottet en föredragning av statssekreterare inför informellt ministermöte om EU:s utvecklingspolitik. Vid utskottets sammanträde redovisades en uppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet som på uppdrag av utrikesutskottet genomförs av . Därefter redogjorde Sidas generaldirektör med medarbetare samt utrikesrådet , , med medarbetare vid utskottets sammanträde för frågor rörande det multilaterala utvecklingssamarbetet. I beslut angående propositionen Gemensamt ansvar - politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) fastställdes dels ett mål för politiken för global utveckling, som gäller för alla politikområden, dels ett kompletterande mål för politikområdet internationellt utvecklingssamarbete. Målet för alla politikområden är att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Målet för politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Två perspektiv skall vara vägledande vid prioriteringar och utformning av politiken för global utveckling: ett rättighetsperspektiv och de fattigas perspektiv på utveckling. Det innebär att människors rättigheter skall utgöra grund för de åtgärder som vidtas för en rättvis och hållbar utveckling. Det innebär också att fattiga kvinnors, mäns och barns behov, intressen och förutsättningar skall vara utgångspunkt i strävandena mot en rättvis och hållbar utveckling. Ett antal huvuddrag skall genomsyra politiken, både vad gäller åtgärder och stöd i enskilda länder och den politik som förs på global nivå. De grundläggande värdena är demokrati och god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och jämställdhet mellan kvinnor och män. Hållbar utveckling omfattar hållbart nyttjande av naturresurserna och omsorg om miljön, ekonomisk tillväxt samt social utvecklingoch trygghet. Politiken skall därutöver inriktas på två huvuddrag där nya krav ställs på helhetssyn och samverkan, nämligen konflikthantering och säkerhet samt globala gemensamma nyttigheter. Den svenska politiken skall bidra till uppfyllandet av och millenniemålen samt åtaganden från de viktigaste världskonferenserna. skall fortsätta att bedriva ett effektivt utvecklingssamarbete med tyngdpunkt på de fattigaste länderna. I medelinkomstländer skall utvecklingssamarbetet särskilt uppmärksamma fördelningsfrågor. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd omfattar politikområde 8 Internationellt utvecklingssamarbete. Förvaltningsmyndigheter inom utgiftsområdet är (Sida), (), (FBA) och internationellt utvecklingssamarbete. Dessutom har ett ramanslag för internationella uppdrag som är klassificerade som bistånd enligt den definition som fastlagts av biståndskommittén (DAC) inom och utveckling (). Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar en procent av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). I förhållande till regeringens ekonomiska vårproposition 2004/05:100 justeras biståndsramen ned med på grund av att BNI-prognosen förändrats. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår till och är i förhållande till biståndsramen minskat med avräkningar och ökat med för samarbete med som inte klassificeras som utvecklingsbistånd enligt /DAC. Regeringen respektive föreslår i budgetpropositionen att för anvisar anslagen inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd i enlighet med den uppställning som redovisas i propositionen. Biståndsvolym och fördelning inom utgiftsområdet Regeringen bedömer i budgetpropositionen resultaten i genomförda biståndsinsatser som sammantaget mycket goda. Effektiviteten i biståndet har ökat och styrningen steg för steg förstärkts. I budgetpropositionen framhålls att denna bild bekräftas i den granskning som /DAC publicerat 2005 (resultat av granskningen redovisas i senare delar av betänkandet). Som framgått föreslår regeringen i budgetpropositionen att fastställer biståndsramen för internationellt utvecklingssamarbete till en procent av vid budgettillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) (prop.yrk. De sammanlagda avräkningarna från biståndsramen ökar något jämfört med föregående år och uppgår 2006 till . Avräkningen för kostnader för asylsökande från utvecklingsländer har ökat i jämförelse med beräkningar i budgetpropositionen . Antalet asylsökande från utvecklingsländer har minskat (det år vars utfall ligger till grund för avräkningen), men handläggningstiden och dygnskostnaden har däremot ökat. uppgår denna avräkning till . Från biståndsramen avräknas vidare kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget. uppgår avräkningen till , vilket är en ökning i jämförelse med beräkningar i budgetpropositionen . Avräkningen för administrativa kostnader m.m. består främst av utrikesförvaltningens administration av utvecklingssamarbetet samt den del av bidrag till () som utbetalas från andra utgiftsområden och som klassificeras som bistånd. Avräkningen för utrikesförvaltningen uppgår till . För föreslår regeringen i budgetpropositionen (prop. 7)att anvisar anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag som står till regeringens disposition (anm. anslagen 8:1-8:5 och 8:7), enligt följande uppställning: Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslag 8:1 Biståndsverksamhet göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 41 efter 2006 (prop.yrk. Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att för ramanslag 8:1 Biståndsverksamhet ställa ut garantier som inklusive tidigare ställda garantier uppgår till högst 12 (prop.yrk. Vidare föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att för ramanslag 8:5 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantier ställa ut garantier för finansiellt stöd till länder i som inklusive ställda garantier uppgår till högst (prop.yrk. Regeringen föreslår även att godkänner att den särskilda exportkreditgarantiramen för de baltiska länderna, m.fl. länder avvecklas i enlighet med regeringens förslag (prop.yrk. I budgetpropositionen finns också tre formella förslag från . Dessa numreras i betänkandet i löpande följd efter regeringens propositionsyrkanden, vilket innebär en avvikelse från numreringen av yrkandena i budgetpropositionen. föreslår att beslutar att för ramanslag 8:6 : Internationella uppdrag skall finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag (prop.yrk. Styrelsen föreslår också att anslagssparandet på ramanslag 8:6 : Internationella uppdrag som i slutet av översteg av anslagsbeloppet av myndigheten skall föras bort som indragning av anslagsbelopp(prop.yrk. Vidare föreslår att anvisar anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, såvitt avser anslag för , enligt ovan angiven uppställning (prop.yrk. 10) (anm. anslag 8:6). I kommittémotioner har och motionerat om, i förhållande till regeringens förslag i propositionen, alternativa fördelningar på anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Motionsförslagens fördelningar av anslaget under utgiftsområdet framgår av tabell i bilaga 2. anser enligt kommittémotion U377 (m) yrkandena 1 och 2 att nuvarande biståndsnivå, sett till vad som betalats ut, är tillräcklig och anslår därför till anslag 8:1 Biståndsverksamhet, vilket enligt partiet motsvarar den nivå på av BNI som FN rekommenderar. Samma förslag framförs i kommittémotion U313 (m) yrkande 30. I yrkande 7 begärs ökade satsningar på katastrofförebyggande bistånd. välkomnar i partimotion U336 (fp) yrkande 32 att regeringen i budgetpropositionen slår fast att det s.k. enprocentsmålet, dvs. att målet om att en procent av BNI skall gå till bistånd, uppnås 2006. framhåller i kommittémotion U380 (kd) yrkande 10 att regeringen bör avsätta av biståndsanslaget till reproduktiv hälsa och hiv/aids-prevention och i yrkande 11att regeringen bör avsätta ytterligare medel för hiv/aids-bekämpning, utöver vad som föreslagits i budgeten . Motsvarande förslag finns även i partimotion U349 (kd) yrkande 1 där det föreslås en ökning av anslaget till hiv/aids-bekämpning och skydd mot smittsamma sjukdomar med totalt . Förslag om ökade biståndsinsatser förs fram i yrkande 3 i fråga om , i yrkande 4 när det gäller kvinnor och i yrkande 5 när det gäller humanitära insatser och konflikthantering. I kommittémotion U351 (kd) yrkande 6 krävs ökade insatser för fysisk och psykisk hjälp till världens gatubarn. förespråkar enligt kommittémotion U315 (c) yrkandena 1 och2en hög nivå på biståndet som skall vara av god kvalitet. Sida har expanderat sin fältverksamhet. Detta är helt i linje med tidigare krav från . Men i avvaktan på att Sida uppnår en fullgod kvalitet i användandet av biståndsmedel - vilket enligt partiet bör ske 2007 - förordas en minskad medelstilldelning i förhållande till regeringens förslag. budgetalternativ innebär att enprocentsmålet nås 2007. Partiet föreslår ett nytt anslag för miljöbistånd. Anslaget skall bidra till att renodla biståndsverksamheten. Någon medelstilldelning till internationellt utvecklingssamarbete (anslaget 8:7) bör inte ske. anser myndigheten som överflödig, och utvärderingsarbetet bör i stället ske internt inom Sida, av UD och av . föreslår i kommittémotion U288 (v) yrkande 1att andelen av det svenska biståndet som går till utbildning ökas till av det totala biståndet. I motion U237 (m, fp, v, c, mp) begärs att andelen av den svenska biståndsbudgeten som avser sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter skall höjas till . I motion MJ448 (mp, -) yrkande 30föreslås att av miljömiljarden avsätts till ett program för utveckling av ekologiskt lantbruk i samarbetsländerna. Höjd biståndsram av BNI fastslogs FN:s millennieutvecklingsmål som syftar till att skapa en mer rättvis och hållbar värld till 2015. Genom de tidsbundna, mätbara och internationellt överenskomna målen skall världens länder agera inom ramen för en mängd olika politikområden, bl.a. för att halvera världens fattigdom till 2015. För att nå millenniemålen krävs insatser från både utvecklingsländerna och de rika länderna. Utvecklingsländerna måste föra en sund ekonomisk politik som främjar tillväxt, makroekonomisk stabilitet och social utveckling samt en fattigdomsbekämpande fördelningspolitik. De måste också respektera demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Industriländerna måste i sin tur stödja utvecklingsländernas ansträngningar och bidra med ökat bistånd och rättvisare handel. FN och bedömer att det krävs närmare en fördubbling av de globala biståndsflödena för att målen skall nås. Biståndsinsatserna behöver bli mer effektiva. Inledningsvis i detta betänkande har utskottet kortfattat redogjort för den svenska politiken för global utveckling som skall bidra till uppfyllandet av millenniemålen. Utskottet har i betänkande 2005/06:UU5 politik för global utveckling behandlat genomförandet av denna. tog ställning till grunden för den nya sammanhållna och samstämda svenska politiken för global utveckling. I utskottets betänkande, som låg till grund för riksdagsbeslutet - betänkande 2003/04:UU3 - betonades målsättningen att höja biståndet till av bruttonationalinkomsten (BNI). Utskottet välkomnar mot denna bakgrund förslaget i budgetpropositionen om att biståndsram skall uppgå till av beräknad BNI. Därmed återställs ramen till den nivå den hade före sänkningen i samband med 1990-talets ekonomiska kris. är ett av de fem länder som lever upp till FN:s rekommendation om att avsätta av BNI till internationellt utvecklingssamarbete. Utskottet anser att internationellt sett skall vara en föregångare i fråga om den offentliga biståndsvolymen. Därigenom manar vi andra länder till efterföljd när det gäller att visa konkret solidaritet med fattiga länder och folk samt i insatser för att nå millenniemålen 2015. Utskottet ställer sig därmed bakom regeringens förslag om biståndsramen och avvisar förslagen från och om minskad ram jämfört med vad som föreslås i budgetpropositionen (prop.yrk. Utskottet anser det mycket angeläget att fler länder lever upp till FN:s rekommendation och ser självfallet positivt på att EU-länderna kommit överens om ett nytt gemensamt mål för EU:s och medlemsländernas biståndsnivåer. Det nya målet, som är ett delmål på väg mot 0,7-procentsmålet, är att EU som helhet skall nå en biståndsnivå på av BNI . Detta motsvarar en årlig ökning av det offentliga utvecklingsbiståndet på . De höjda biståndsnivåer som EU-länderna enats om välkomnas av utskottet som emellertid vill framhålla att det är angeläget att även i fortsättningen söker påverka såväl övriga EU-länder som andra biståndsgivare till en mer generös biståndspolitik. FN och bedömer, som nämnts, att det krävs närmare en fördubbling av de globala biståndsflödena för att millenniemålen skall nås. Biståndsinsatserna behöver bli mer effektiva. Utskottet vill i detta sammanhang något beröra redovisningen av den s.k. biståndsramen. redovisar regeringen i årsredovisning för staten utfallet beträffande denna ram i både absoluta tal och i procent av BNI, vilket utskottet värdesätter. Det finns dock en rad problem med redovisningen, vilket utskottet påtalade i yttrande 2004/05:UU4y till finansutskottet. Utskottet menade att problemen delvis är tekniska, delvis av mer konceptuell natur. Det tekniska problem utskottet pekade på sammanhänger bl.a. med svårigheterna att prognosticera och mäta BNI. Det konceptuella problemet sammanhänger med att biståndsmålet inte är ett mål i normal mening, konstaterade utskottet, och anförde följande. Det mål, uttryckt i procent, som beslutar om används för att bestämma biståndsramens storlek mätt i kronor. Detta belopp ligger sedan till grund för planeringen och genomförandet av biståndet. Något försök att under genomförandeprocessen anpassa biståndsvolymen för att, utifrån varierande bedömningar av BNI, söka hålla fast vid den beslutade procentsatsen är inte avsett och görs av uppenbara skäl inte. Innebörden av detta är att utfallet, oavsett hur man tekniskt sett väljer att mäta det, endast i begränsad utsträckning är påverkbart av biståndsgenomföraren. Utskottet menade att de antydda problemen samt vunna erfarenheter i övrigt talade för att en teknisk översyn bör göras. Detta kan lämpligen ske i dialog med . Till följd av det statsfinansiella läget fanns utgiftsbegränsningar för biståndet . Konsekvenserna blev som störst 1999 då stora delar av Sidas verksamhet drabbades. Det var också olyckligt att till följd av utgiftsbegränsningarna fick skjuta upp utbetalningar av multilateralt bistånd. Utskottet anser att det är angeläget att undvika ryckighet i medelstilldelningen, bl.a. eftersom Sida och andra myndigheter måste ha förutsättningar för en god planering både . I anslutning till vad som anförts här om biståndsramen vill utskottet också framhålla vikten av att biståndsramen - trots de problem som berörts - verkligen uppgår till av BNI .