bet · GS01SKU20 · 2005-03-08 00:00:00 — För att motverka detta krävdes informationsinsatsertill de nystartade företag som får uppskov. Det skulle ankomma främstpå , men även andra aktörer, som kronofogdemyndigheterna isin förebyggande verksamhet och Startlinjen inom , borde medverkavid informationsspridningen.Den som startar en ny näringsverksamhet får fr.o.m. startåretavdrag för underskott i näringsverksamheten som ett allmänt avdrag(62 kap. 3 § IL). Ett sådant allmänt avdrag minskar ett överskott iinkomstslaget tjänst (1 kap. 5 § IL). Avdraget får uppgå till högst för vart och ett av startåret och de fyra följande beskattningsåren.Kapitalförluster till följd av stöld eller rån är avdragsgilla,när det gäller förlust av kontanter dock med begränsningen att avdragetinte får göras med större belopp än vad som motsvarar normalt innehavav kontanter i näringsverksamheten, om det inte finns särskilda skäl(16 kap. 20 § IL).MotionernaI motion Sk291 av och () begärs enöversyn av periodiseringsreglerna för enskilda firmor och handelsbolagi syfte att komma till rätta med de likviditetsproblem som uppstår förnäringsidkare som förbrukat obeskattade medel. Motionärerna förordarförändringar i reglerna om periodiseringsfond, redovisning av mervärdesskattoch F-skatt som kan motverka att medel som egentligen borde sparas förframtida skatteinbetalningar "tas ut" och används privat. För t.ex.periodiseringsfonder skulle enligt motionen efter mönster av skogs- ochupphovsmannakontona kunna övervägas att ställa krav inbetalning på ettsärskilt konto.Enligt motion Sk434 av () bör det göras en översyn avmöjligheterna att stärka små och medelstora företags förmåga att drivanäringsverksamhet efter rån och överfall genom att låta dem "skapa sitteget försäkringsbolag" med hjälp av utvidgade avsättningsmöjlighetertill periodiseringsfond. Dagens regler med en avsättningsnivå om 30 %före skatt och löptid för periodiseringsfond är enligt motionäreninte tillräckliga för att en näringsidkare skall kunna skapa en ekonomisksäkerhet för rån, överfall och skada av obeskattade medel.I motion N414 yrkande 7 av och () begärsatt det skall göras en utredning om en rätt för småföretagare att skjutaupp beskattning av vinst . Därigenom skulle småföretagen självakunna stärka sitt kapital utan behov av lån.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare i olika sammanhang framhållit att intresset avgoda förutsättningar för småföretagandet, såväl vid nystart som därefter,bäst tillgodoses genom förbättringar i form av generellt verkande regler.Detta innebär bl.a. att reglerna i princip inte skall göra skillnadmellan olika företagsformer, eftersom detta kan leda tillkonkurrenssnedvridningar och till att skatteregler blir styrande för vilkenföretagsform som har valts. Till stor del beror de skillnader som finnsi skattereglerna mellan olika företagsformer på en strävan att utjämnaskillnader för att åstadkomma en likartad beskattning oavsett företagsform.Utskottet vill betona att ett sådant synsätt bör prägla även detfortsatta arbetet med att förbättra skattereglerna för företagen.I betänkande 2003/04:SkU21 finns en närmare redovisning av de förändringarmed sikte på småföretagandet som genomförts och vilkaöverväganden som legat till grund för ställningstagandena kring deåtgärder som valts. När det gäller reserveringsmöjligheterna har dessabedömts vara av särskilt värde för den kategori företag som har svårighetereller begränsade möjligheter att få externt riskkapital. Detta har isärskilt hög grad ansetts gälla för enskilda näringsidkare och fysiskapersoner som är delägare i handelsbolag samt generellt för nystartadeföretag, och utgjort motiv för att taket för avsättningar tillperiodiseringsfond höjdes till generellt och till30 % för fysiska personers inkomst av näringsverksamhet. För att göraperiodiseringsfondssystemet mer attraktivt för företagen förlängdesdessutom tidsperioden för att återföra avdraget till beskattning frånfem till sex år.Utskottet anser, mot bakgrund av de överväganden som gjorts i sambandmed utformningen av gällande periodiseringsregler för småföretag, attdessa regler inte bör vare sig skärpas genom insättningskrav eller byggasut till att omfatta helt nya ändamål i enlighet med vad motionärernaföreslår. Därmed avstyrker utskottet motionerna Sk291 och har vid tidigare behandling av motionsförslag syftandetill mer långtgående skatteuppskov i samband med nystart av företagsärskilt framhållit de svårigheter för företaget som kan uppkomma närett skatteuppskov väl upphör och skatten skall börja betalas. Även förredan etablerade företag kan det vara svårt att bedriva verksamhet ikonkurrens med annan nystartad, skattegynnad verksamhet. Utskottet anseratt den uppskovsmöjlighet i samband med nystart och de kvittningsmöjlighetersom redan finns inte bör utvidgas. Följaktligen avstyrker utskottetockså motion N414 yrkande 7.Räntebeläggningen av periodiseringsfondernaUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandena om att avsättningar tillperiodiseringsfondernainte skall vara räntebelagda.Jämför reservation 6 (m, fp).Gällande rättI samband med att fastställde inkomstberäkningen för 2005beslutades att en räntebeläggning av periodiseringsfonderna skulle utgöraen del av finansieringen av vissa lättnader i kapitalbeskattningen somriksdagen beslutade, bl.a. slopad arvs- och gåvoskatt (prop.2004/05:1, bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47). Den lagändring sombehövdes för att genomföra detta beslutades efteratt ett lagrådsgranskat lagförslag hade lagts fram för (prop.2004/05:38, bet. 2004/05:SkU17).Räntebeläggningen sker genom att juridiska personer som vid beskattningsåretsingång har gjort avsättningar till periodiseringsfonder skall ta upp enschablonintäkt till beskattning. Storleken av schablonintäkten harrelaterats till statslåneräntan och har avvägts så att skatten på kreditenskall motsvara en räntekostnad efter skatt på jämförbara lån.Schablonintäkten skall utgöra av statslåneräntan andra åretföre taxeringsåret. Företag som drivs av fysiska personer som enskildnäringsverksamhet och handelsbolag är undantagna från räntebeläggningen.Skälet är de delvis redan komplexa skattereglerna för dessaföretag.MotionernaI motionerna N397 yrkande 4 av m.fl. (m) och N413yrkande 3 av m.fl. (fp) föreslås att skall uttalasig för att avsättningar till periodiseringsfonder inte skall vararäntebelagda. Som skäl för yrkandet anförs i den förstnämnda motionenatt räntebeläggningen drabbar i första hand småföretagen. För det lillafåmansbolaget kan det vara skillnaden mellan vinst och förlust i bokslutet.I den andra motionen anförs att det för att företag skall kunna utvecklasäven med tillfälligt dålig lönsamhet är viktigt att dehar möjlighet att fondera vinster från goda år.Utskottets ställningstagandeI samband med att inkomstberäkningen fastställdes behandladeriksdagen motioner från de borgerliga partierna som motsatte sigräntebeläggningen av periodiseringsfonderna med hänvisning till liknandeskäl som anförts i de nu aktuella motionerna. Utskottet delade intemotionärernas farhågor om att en räntebeläggning skulle bli ett storthinder för företagande och tillväxt. Räntebeläggningen av periodiseringsfondernabedömdes vara mindre ingripande än tänkbara alternativa finansieringar.Intresset av att i största möjliga utsträckning bevara de godaförutsättningarna för att göra investeringar i och att inte försämraföretagens internationella konkurrenskraft hade t.ex. talat mot enhöjning av den nominella skattesatsen.Till skillnad från andra möjliga förändringar inom periodiseringsfondssystemethar räntebeläggningen den fördelen, att systemets resultatutjämnandeegenskaper inte påverkas så som t.ex. sänkta avsättningsnivåer ellerkortare avsättningstider skulle göra. Nivån på schablonintäkten harvalts med hänsyn till att periodiseringsfondssystemet fortfarande skallkunna ha betydelse för riskkapitalförsörjningen.Förutom att ändringen innebär en skärpning inom ramen för ett generöstresultatutjämningssystem framhöll utskottet vidare att den även måsteses i ljuset av att ett stort antal små och medelstora företag fårfördelar av att den arvsskatt och gåvoskatt som varit ett problem isamband med generationsskiften togs bort fr.o.m. (prop.2004/05:25, bet. 2004/05:SkU18). Utskottet framhöll även att riksdagennyligen hade tillstyrkt regeringens förslag om vissa andra förändringarsom gäller småföretag, bl.a. i reglerna om periodiseringsfond, och somär avsedda att avlägsna vissa andra hinder mot generationsskiften påinkomstbeskattningens område (prop. 2004/05:32, bet. 2004/05:SkU15).Att småföretag som är juridiska personer, i motsats till enskildanäringsidkare och vissa delägare i handelsbolag, omfattas av räntebeläggningenskulle i enlighet med vad regeringen anfört i propositionen beaktas idet fortsatta arbetet med reformerade regler för fåmansaktiebolagen.Utskottet hänvisar till beslut och avstyrkermotionsyrkandena.Fondöverföringar vid ombildning av fysisk persons näringsverksamhettill aktiebolagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om att införa särregler för överföringav periodiseringsfonder och expansionsfond i samband med apportemission.Jämför reservation 7 (kd).BakgrundI samband med byte av företagsform till aktiebolag kan en fysisk personföra över näringsverksamhetens periodiseringsfonder och expansionsmedeltill bolaget. Som villkor gäller bl.a. att näringsidkaren skjuter tillett belopp som motsvarar överförd periodiseringsfond och att aktiebolagetgör avsättning i räkenskaperna för övertagen periodiseringsfond (30 kap.11 § IL). Motsvarande villkor gäller vid överföring av expansionsfond(34 kap. 20 § IL).Till den del en ombildning sker genom apportemission (dvs. en nyemissionmed rätt att teckna aktier mot tillskott av annan egendom än pengar)fanns tidigare särregler som i princip byggde på att anskaffningutgiftenför aktierna i dessa fall skulle räknas ned med ett belopp som motsvaradevärdet av de överförda fonderna. Problem uppkom emellertid med dessaregler genom att de öppnade möjligheter till skatteundandraganden i defall anskaffningsvärdet skulle behöva räknas ned så pass mycket att detskulle behöva bestämmas till ett negativt värde. Dessa problem leddetill att med verkan fr.o.m. slopadesärreglerna för apportemissioner (skr. 2003/04:63, prop. 2003/04:133, bet.2003/04:SkU33).MotionenEnligt motion N393 yrkande 10 av m.fl. (kd) bör problematikenkring överföring av fonder vid ombildning av enskild näringsverksamhettill aktiebolag lösas för att inte likviditetsproblem skall uppkomma isamband med apportemissioner. Motionärerna föreslår att negativa beloppvid företagsomvandlingar skall kunna behandlas som kapitalvinst påaktierna det år då ombildningen sker och den beräknade skatten skallkunna betalas under en femårsperiod.Utskottets ställningstagandeVid den tidigare behandling av frågan som redovisats ovan framhöllutskottet att regeringen hade försökt finna en alternativ lösning föratt kunna behålla regler som tar särskild hänsyn till ombildningar därapportegendom ingår och där det finns en risk för likviditetspåfrestningarför det fall skattekrediten är konsumerad. Alternativen hade dock visatsig medföra betydande nackdelar. Även det förslag som förts fram imotionen hade prövats under beredningen i . Mot ettsådant system kunde invändas att det skulle medföra en inte obetydligskattekredit vid apportbildning jämfört med kontantbildning respektivefortsatt drift i en enskild näringsverksamhet eller i ett handelsbolag.Därtill framstod det som ett komplicerande inslag i skattesystemet.Utskottet hänvisar till det tidigare ställningstagandet och avstyrkermotionsyrkandet.EtableringskontoUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om att införa etableringskonto.Jämför reservation 8 (kd).MotionernaFör att fler personer skall kunna spara ihop startkapital till egenframtida företagsstart förordas i motionerna N393 yrkande 14 av GöranHägglund m.fl. (kd), Sf365 yrkande 15 av m.fl. (kd) och N400yrkande 12 av m.fl. (kd) att inför en möjlighettill skattefritt sparande i etableringskonto. En utredning som belysermöjligheterna att införa ett etableringskonto för skattefritt sparandetill ett eget företag efterlyses i motion Sk353 av ().Utskottets ställningstagandeDet är enligt utskottets mening viktigt att skattereglerna inte läggerhinder i vägen för nyföretagande och entreprenörskap och att avkastningenför den som tar risken att starta ett eget företag eller att expanderasin verksamhet är tillräcklig. Särskilda stimulanser i samband mednystart av företag skulle enligt utskottet emellertid inte ge denna effektutan skulle tvärtom medföra en risk för att livskraftiga företag slåsut i konkurrensen med nystartade och skattegynnade företag, något sominte kan anses vara förenligt med kravet på stabila och godaregler för företagen. Denna uppfattning har också ställt sigbakom vid behandling av denna fråga. avstyrkermotionsyrkandena.Utvidgade möjligheter till resultatutjämning i vissa näringarUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om nya resultatutjämningsmöjligheter förrennäring, fruktodling och hyresfastigheter.Jämför reservation 9 (kd).Gällande rättDen skattereform som genomförde 1990 innebar att den gamlaföretagsbeskattningen ersattes av ett nytt mer neutralt system med lägreskattesats i kombination med kraftigt beskurna speciellareserveringsmöjligheter.Ett sådant system ansågs ha flera fördelar, bl.a. skulle inlåsningenav kapital minska och mer likvärdiga skattemässiga villkor ges för olikatyper av investeringar. Som en konsekvens av denna omläggning avföretagsbeskattningen kunde den formella bolagsskattesatsen sänkas från52 % till som investeringsfonder, fartygsfonder m.fl.reserveringsmöjligheter slopades. I stället infördes en generellreserveringsmöjlighet i form av skatteutjämningsreserv. Avsättningarnakunde baseras antingen på företagets kapital eller på dess lönesumma.För enskilda näringsidkare kunde även viss del av inkomsten beaktas. Enfonderingsmöjlighet för att underlätta ersättningsanskaffningar avförstörd egendom behölls. Lagerreglerna ändrades för att motverka uppbyggnadav skattefria reserver. Generösa avskrivningsmöjligheter behölls docki det nya systemet liksom ett par speciella resultatutjämningsmöjligheteri form av skogskonto och upphovsmannakonto för att utjämna marginalskattenmellan olika år i fysiska personers skogsbruk och konstnärliga ochlitterära verksamheter. En för skogsbruket och frukt- och bärodlingengemensam särbehandling vid beskattningen som också behölls, är möjlighetentill direktavdrag för utgifter i samband med nyplantering.En ny avvägning av bolagsskattesatsen, till nuvarande , gjordes isamband med ändringar i företagsbeskattningen , vilka innebarbl.a. att skatteutjämningsreserven ersattes med periodiseringsfonder.Avsättningar till periodiseringsfonder baseras endast på resultatet.Från och med 2002 års taxering är avsättningsnivån för enskildanäringsidkare och av årsinkomsten för andra företag. Återföringstidenhar års taxering förlängts från fem till . Uppkommerdet förluster under den tiden kan fonderna upplösas och konstruktionenmedger därmed en möjlighet till inkomstutjämning och att förluster somuppkommer skattemässigt kan kvittas mot tidigare års vinster.Skatteutskottet har vid tidigare behandling av yrkanden påföretagsbeskattningensområde framhållit vikten av att upprätthålla de principer somföretagsbeskattningen vilar på. Reserveringsmöjligheterna får inte utformasså att det blir svårt att behålla en låg skattesats. Det är inte hellerförenligt med dessa principer att utöka reserverings- elleravdragsmöjligheterna endast för att tillgodose vissa branscher, yrkeskategoriereller andra intressen.MotionernaI motion Sk240 av och () föreslås attdet skall införas ett renkonto enligt samma princip som skogskonto föratt det skall vara möjligt för renägare att fördela inkomsterna från årmed god tillväxt av renhjorden då tillväxten är lägre.Enligt motionerna Sk390 av () och Sk455 yrkande 6 avDan m.fl. (kd) bör det införas ett system för inkomstutjämningför fruktodlingsföretag för att möjliggöra en utjämning av skillnaderi inkomster mellan år till följd av kraftiga variationer i skördeutfallet.Motionärerna hänvisar till de möjligheter till resultatutjämning somfinns för skogsbruket och anför att fruktodlingen i likhet med skogsbruketperiodvis kräver stora nyinvesteringar vid föryngring av odling.I motion Bo240 yrkande 8 föreslår m.fl. (v) en utredningom en möjlighet för ägare till hyreshus att reservera obeskattade medeltill underhållsfonder som skall kunna tas i anspråk för renoveringar isamråd med hyresgäster och Hyresgästföreningen.Utskottets ställningstagandeDe nya resultatutjämningsmöjligheter som motionärerna vill införa kannaturligtvis framstå som berättigade utifrån de förhållanden som råderinom respektive näring. Enligt utskottets mening måste likväl förslagenbedömas utifrån ett mer övergripande perspektiv på hur skattesystemetbör vara utformat för att fungera effektivt som ett instrument för attfinansiera utgifter i statsbudgeten och vara neutralt mellanolika verksamheter så att det inte påverkar investeringar och allokeringav kapital på ett för samhällsekonomin ofördelaktigt sätt.I det system för beskattning av näringsverksamhet som gällde före 1990års skattereform fanns ett flertal möjligheter att bilda obeskattadereserver, och vissa näringsidkare hade möjlighet att på ett mer omfattandesätt skattemässigt jämna ut sina inkomster. Det system för beskattningav näringsverksamhet som infördes genom skattereformen byggde på sänktaskattesatser och marginalskatter med en generöst utformad allmänreserveringsmöjlighet, numera i form av periodiseringsfond, och kraftigtinskränkta reserveringsmöjligheter i övrigt. Särskilda skäl ansågsföreligga för att behålla de redan befintliga systemen med skogskontooch upphovsmannakonto. De ändrades dock för att inte ge förmåner utöveratt utjämna inkomster.Motionsyrkanden om renkonto och underhållsfonder avslogs av riksdagenförra våren med hänvisning till principerna bakom skattereformen (bet.2004/05:SkU21). Utskottet anser fortfarande det vara viktigt att slåvakt om de grundläggande principerna för reformeringen av företagsbeskattningen.Att öppna nya resultatutjämningsmöjligheter för att ge vissa näringareller företagstyper skatteförmånligare regler för att de skall klara avatt driva verksamheter under förutsättningar som får anses normala fördessa näringsverksamheter kommer i konflikt med dessa principer. Medhänsyn till principerna bakom skattereformen anser utskottet följaktligenatt nya reserverings- och inkomstutjämningsmöjligheter inriktade påvissa näringar inte bör införas. Utskottet avstyrker motionerna.Förenklad beskattning av vissa småföretagUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om schablonbeskattning m.m. med hänvisningtill pågående arbete.Jämför reservationerna 10 (fp) och 11 (kd).MotionernaEnligt motionerna Sk247 av () och Sk406 av BörjeVestlund (s) bör det införas en schablonbeskattning inom vissakontantbranscher såsom restaurang-, frisör-, städ- och taxibranscherna.Schablonbeskattning inom vissa tjänstebranscher bör enligt motionernaN393 yrkande 24 av m.fl. (kd), Sk450 yrkande 10 av PerLandgren m.fl. (kd) och N400 yrkande 5 av m.fl. (kd) prövasenligt ett par modeller i olika regioner i landet. Enklare regler ombeskattning av företagande och arbete, t.ex. schablonbeskattning,förordas i motion N304 yrkande 3 av ().I motion Kr239 yrkande 2 i denna del av m.fl. (m) förordasförbättrade förutsättningar för konstnärer m.fl., bl.a. vad gällerskatter och krångliga regler, t.ex. momsregler, egenavgifter, arbetsavdragoch avdrag för arbetsrum i bostaden. Enligt motion Kr364 yrkande 1 avLennart Kollmats m.fl. (fp) bör regeringen i arbetet med att förenklaregelverket, och särskilt skattereglerna, för småföretagare beaktamöjligheterna att underlätta för kulturarbetare med oregelbundna inkomsteroch ett fåtal arbetsgivare att starta och driva företag. I motion Kr365yrkande 10 vill m.fl. (fp) att skall uttalaatt bl.a. enklare och tydligare regler och bättre periodiseringsmöjligheterskulle öka många elitidrottares möjligheter att stanna i Sverige.Utskottets ställningstagandeNågon form av schablonbeskattning av företag i vissa branscher hartidigare utretts av den s.k. (SOU 1996:172och 1997:111) och inom . De förslag och rapporter som harlagts fram och den remissbehandling som skett av dessa har emellertiduppdagat ett stort antal problem som inte fått någon slutlig lösning.Bärande tankar bakom förslagen till schablonbeskattning är att försökaåstadkomma ett rättvisande skatteuttag och att minska omfattningen avskattefusk och svartarbete. har därför i juni 2004tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att se över möjligheterna för vissabranscher att använda schabloniserade inslag som komplement till nuvarandeskatteregler och att utforma förslag till lagtext. Arbetsgruppen skallredovisa resultatet av sitt arbete . Utskottetanser att resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas och avstyrkermed hänvisning härtill motionerna om schablonbeskattning, dvs. Sk247,Sk406, Sk450 yrkande 10, N304 yrkande 3, N393 yrkande 24 och N400 yrkande5.När det gäller regelförenklingar vill utskottet också erinra om dethandlingsprogram för en minskad administration för företagen som regeringennyligen redovisat i en skrivelse till (skr. 2004/05:48). Påskatteområdet gäller det förbättringar såväl i fråga om information omskattesystemet som beträffande deklarationer och ärendehantering. Medanledning av vad som anförs om bl.a. konstnärlig verksamhet i motionernaKr239 yrkande 2 i denna del, Kr364 yrkande 1 och Kr365 yrkande 10, böräven nämnas att redan innehåller information somriktar sig till kulturarbetare med egen verksamhet och som omfattaräven information kring de speciella regler om bl.a. inkomstutjämningsom är tillgängliga för litterära och konstnärliga utövare. I sammanhangetkan också erinras om att förvaltningsanslag har förstärkts med för att möjliggöraen stöd- och rådgivningsfunktion för konstnärer i frågor som rör degenerella trygghetssystemen. I fråga om skattereglerna för elitidrottare,som tas upp i motion Kr365, har regeringen tillsatt en kommitté somskall se över bestämmelserna om inkomstbeskattning av idrottslig verksamhet(dir. 2004:92). En uppgift för kommittén är att överväga om det behövssärskilda skatteregler för den professionella idrotten.Utskottet hänvisar till det pågående arbetet och avstyrker även motionernaKr239 yrkande 2 i denna del, Kr364 yrkande 1 och Kr365 yrkande 10.Kvittning av underskott av näringsverksamhet mot inkomst av tjänstUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om utvidgade möjligheter till kvittning avunderskott i näringsverksamhet mot inkomst av tjänst.Gällande rättUnderskott som inte kan dras av i näringsverksamhet kan i viss omfattningkvittas mot inkomster i inkomstslaget tjänst. Enligt huvudregeln fården som startar en ny näringsverksamhet fr.o.m. startåretavdrag för underskott i näringsverksamheten som ett allmänt avdrag (62kap. 3 § IL). Ett sådant allmänt avdrag minskar ett överskott iinkomstslaget tjänst (1 kap. 5 § IL). Avdraget får uppgå till högst 100 000kr för vart och ett av startåret och de fyra följande beskattningsåren.Särskilda bestämmelser finns för näringsverksamhet som uteslutande ellerså gott som uteslutande avser litterär, konstnärlig eller liknandeverksamhet (62 kap. 4 § IL). I dessa fall får allmänt avdrag göras förunderskott utan ovan nämnda tidsmässiga och beloppsmässiga begränsningar.En förutsättning är dock att kulturarbetaren haft inte obetydliga intäkter av verksamheten. I den bedömningenskall även tjänsteinkomster räknas med.MotionenI motion Sk402 yrkar () att det skall göras en översynav reglerna om kvittning av underskott av näringsverksamhet mot inkomstav tjänst.Utskottets ställningstagandeEn utvidgning av de möjligheter som finns att kvitta förluster i enskildfirma mot löneinkomster har avslagits av vid flera tidigaretillfällen.