bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — För att göra det tryggt att nyanställaavskaffas företagens utökade sjukersättningsansvar. I stället föreslårvi en sjuklönemodell som bygger på att företagen får ansvar för sammaantal sjukdagar som de har anställda upp till högst 30 dagars sjuklöneansvar.Arbetsgivaravgiften sänks för alla arbetsgivare motsvarandeett sjuklöneansvar . Vi vill vidare ta bort ett antalsnedvridande skatter genom att reformera bolagsbeskattningen för fåmansbolag,sänka dieselskatten och slopa skatten på handelsgödsel.Lägre skatt på fastigheterVi vill införa en mer hållbar och rättvis fastighetstaxering. Vi sänkeruttaget av fastighetsskatt genom en lägre skattesats och ett tak förtaxeringsvärdet på tomter. Sistnämnda innebär att man undviker denspiraleffekt som uppkommer i attraktiva områden när själva tomtmarkenfår höga taxeringsvärden och därmed driver upp det totala taxeringsvärdet.Förmögenhetsskatten, som till stor del är en beskattning av fastigheter,halveras och avskaffas helt på längre sikt.Satsningar på pensionärer, fler poliser, en utbyggd infrastruktur m.m.Centerpartiet vill stärka de sämst ställda pensionärernas ekonomi. Visätter av medel till att höja garantipensionen så att den lägsta pensionenåtminstone ska nå i månaden.Vi vill också satsa mer pengar på polisen. En ökning av antalet poliserfår en omedelbar effekt ute i samhället. Brist på poliser uppfattas somen signal att det är fritt fram att begå brott som stöld och skadegörelse.Målsättningen ska vara att antalet poliser ökar till 20 000. Ivårpropositionen får polisen inga nya pengar. övervägerom en av de tre polishögskolorna måste stängas för att man inte har rådatt anställa nyutexaminerade poliser med regeringens knappa resurstilldelning.Centerpartiet anser att människor ska kunna förflytta sig och kommuniceraeffektivt oavsett om man bor i stad eller landsbygd. Goda kommunikationer,såväl digitala som traditionella, är också en viktig förutsättning förinvesteringar och nyetableringar. Den ryckighet och de omkastningar sompräglar nuvarande politik för trafik- och infrastruktur är enligt vårmening oacceptabla.Regeringen hanterar landets ekonomi med närmast obefintliga marginaler,vilket innebär att det finns minimalt med utrymme för extraordinärautgifter. När då katastrofer inträffar, som flodvågen i ochstormen , måste andra utgifter stå tillbaka. För att råda bot pådetta vill bilda ett katastrofkonto genom en årlig avsättningtill en fond utanför statsbudgeten. Medel till fonden avsätts urutdelningen från statligt ägda bolag. Målsättningen bör vara att fondenska uppgå till av BNP.Sänkta kostnader för ohälsa och statlig administration ger starkarestatsfinanserFör att finansiera de skattesänkningar och satsningar vi vill göraföreslår vi åtgärder för att sänka kostnaderna för ohälsan. Vi anser attersättningsnivåerna i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringenbör vara differentierade så att personer med försörjningsplikt förminderåriga får och övriga . En andra karensdag införs, ochberäkningsgrunden för SGI (sjukpenninggrundande inkomst) ändras.Vi vill också dra ned på kostnaderna för den statliga administrationen.För 2006 föreslår vi sammanlagda besparingar på 3,1 miljarder kronorfördelat på olika utgiftsområden. Den totala overheadkostnaden i statligförvaltning har av ESV beräknats uppgå till för2003, och våra besparingar motsvarar av denna kostnad.Med förslag stärks statens finanser med sammantaget 6,5respektive 2006 och 2007, jämfört med regeringensförslag. Det är något svagare än vad partiet föreslog , men vibedömer att det på kort sikt är viktigare att skapa riktiga jobb än attuppnå målet om överskott. när sysselsättningen stiger kommerde offentliga finanserna att stärkas kraftigt.Sammanfattande ställningstagandeSammanfattningsvis anser vi att i motion Fi16 redovisadeförslag bör ligga till grund för budgetpolitikens utformning underkommande år. Det innebär att bör bifalla motion Fi16 (c) yrkande1 i denna del. Vi avstyrker regeringens förslag i berörda delar liksomde övriga motioner som är aktuella i detta sammanhang.7. Användning av inkomstavdrag, punkt 4 (m, fp, kd, c)av (), (), (), GunnarAxén (m), (), () och CeciliaWidegren (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om användningen av inkomstavdrag. Därmed bifallerriksdagen delvis framställning 2004/05:RRS17 och motionerna2004/05:Fi12 av m.fl. (fp) yrkandena 1-3 och2004/05:Fi13 av m.fl. (m) yrkande 3.StällningstagandeDen nya budgetordningen som infördes syftade till att få bättrekontroll över statens utgifter och att undvika stora underskott.Utgiftstaket för staten var ett avgörande inslag i den nya ordningen. Tyvärrtvingas vi konstatera att regeringen har manipulerat medutgiftstaket så att det inte längre utgör det riktmärke som det vartänkt. Regeringens svårigheter att prioritera har lett till detta numerasystematiska sätt att "krypa under" taket.Kringgåendet av utgiftstaket tar sig flera uttryck. Det sätt som regeringentillämpat mest är att redovisa utgifter som nedsättningar av inkomster,vilket t.ex. gäller det nu aktuella sysselsättningsstödet. Men regeringenhar även använt andra metoder. Det finns en uppenbar asymmetri iregeringens sätt att göra tekniska justeringar av taket. Regeringen harvarit mer benägen att göra justeringar som höjer taket än som sänkerdet. Ett exempel på detta är att regeringen gjorde en teknisk justeringav taket med i samband med att sysselsättningsstödetflyttades över från inkomst- till utgiftssidan med motiveringen attsaldot inte påverkades. Detta är inget annat än en ren manipulationeftersom saldot försvagades när stödet infördes som ett skatteavdrag.Ett annat exempel på hur regeringen kringgått utgiftstaket är när mansköt till pengar till SJ från ett konto i där andrabolag avsatt medel.Riksrevisionen har i sin ? (RiR2004:26) särskilt granskat sysselsättningsstödet till kommunerna, ochbaserat på rapporten har lämnat en framställningtill . I rapporten gör flera uppseendeväckandeiakttagelser. Regeringens beredning av sysselsättningsstödet har intevarit tillfredsställande, och man har inte genomfört något skriftligtremissförfarande. Regeringen har inte gjort ordentliga prognoser,återrapporteringen till har varit bristfällig och någon utvärderingav stödet har inte gjorts. Allvarligast är kanske ändå att Riksrevisionenanser att stödet inte har utformats i enlighet med budgetlagens principerom bruttoredovisning och inte finansierats inom utgiftstakets ram. Isin framställning till lämnar ettförslag om att regeringen i samband med inkomstavdrag och liknande skabeakta kraven på transparens, budgetdisciplin och kostnadskontroll.Vi anser att kritik är anmärkningsvärd och välberättigadmen att styrelsens förslag tyvärr inte går tillräckligt långt.Det krävs i stället en tydlig markering av att bruttobudgetering ärbudgetlagens huvudprincip. Vi anser också att budgetlagen bör ändras såatt det tydligt framgår att utgiftstaket ska justeras i samband medförslag som innebär nettobudgetering. Om en åtgärd redovisas som enminskad inkomst i stället för som en utgift bör således utgiftstaketsamtidigt sänkas med motsvarande belopp. Regeringen bör också i sambandmed sådana förslag tydligt ange beräknade kostnader och ange hurkostnadskontrollen ska genomföras. Dessutom anser vi att åtaganden genomnettobudgetering ska behandlas likvärdigt med anslag på statsbudgetensutgiftssida vad gäller prioritering och finansiering, dvs. ävennettobudgeterade åtaganden ska vägas mot andra utgifter inom en av riksdagenbegränsad ram.Mot denna bakgrund tillstyrker vi delvis styrelsesförslag samt motionerna Fi12 av m.fl. (fp) yrkandena 1-3och Fi13 av m.fl. (m) yrkande 3.8. Utgiftsområdesfördelningen, punkt 5 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen beslutar att anslaget till utrikesförvaltningenskall återföras till utgiftsområde 5 från utgiftsområde 1. Därmedbifaller motion2004/05:Fi17 av m.fl. (m).StällningstagandeAnslaget till utrikesförvaltningen bör återföras till utgiftsområde 5från utgiftsområde 1. Sammanslagningen av anslagen till Regeringskanslietoch UD har medfört att det är svårare för att påverka anslagentill utrikesförvaltningen, eftersom det i praktiken är regeringen sombeslutar hur medlen ska fördelas inom anslagsområdet. Det är angelägetatt åter ges inflytande över utrikesförvaltningens organisationoch dimensionering.BilagaFörteckning över behandlade förslagProposition 2004/05:100Proposition 2004/05:100 ekonomiska vårproposition:1. Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslagtill riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (kapitel1).Följdmotioner med anledning av prop. 2004/05:1002004/05:Fi13 av m.fl. (m):1. beslutar att godkänna det förslag till riktlinjer förden ekonomiska politiken som förordas i motionen i kap. 4-9.2. beslutar att godkänna det förslag till riktlinjer förbudgetpolitiken som förordas i motionen i kap. 10 och 11.3. beslutar om riktlinjer för tilläggsbudgeten i enlighetmed vad som anförs i motionen i kap. 12.2004/05:Fi14 av m.fl. (fp):1. godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken som liberalerna förordar i motionen.2. godkänner riktlinjerna för budgetpolitiken enligt vadsom anförs i motionen.3. godkänner målet att statens finanser skall vara ibalans över en konjunkturcykel.4. godkänner riktlinjerna för skattepolitiken enligt vadsom anförs i motionen.2004/05:Fi15 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening de förslagtill inriktning av den ekonomiska politiken som Kristdemokraternaförordar (avsnitten 6.2 och 6.2.2-6.2.6).2. tillkännager för regeringen som sin mening de mål omökat antal arbetade timmar som förordar (avsnitt 6.2.2).3. tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i motionen om skuldkvotens andel av BNP (avsnitt 6.1.6).4. begär att regeringen lägger fram förslag till ettkompletterande balansmål för statens finansiella sparande över enkonjunkturcykel i enlighet med vad som anförs i motionen (avsnitt 7.1.2).5. begär att regeringen lägger fram förslag till enlångsiktig inkomst- och utgiftsstrategi i enlighet med vad som anförs imotionen (avsnitt 7.3).2004/05:Fi16 av m.fl. (c):1. beslutar att godkänna förslaget till riktlinjer förden ekonomiska politiken och budgetpolitiken (kap. 4-9).2004/05:Fi17 av m.fl. (m):beslutar att anslaget till utrikesförvaltningen skall återförastill utgiftsområde 5 från utgiftsområde 1, i enlighet med vad som anförsi motionen.Framställning 2004/05:RRS17Framställning 2004/05:RRS17 styrelses framställningangående användningen av inkomstavdrag m.m. i statsbudgeten:Riksrevisionens styrelse föreslår att tillkännager för regeringensom sin mening vad styrelsen anfört om att regeringen bör beakta kravetpå transparens, budgetdisciplin och kostnadskontroll i samband medanvändningen av inkomstavdrag och andra motsvarande åtgärder i statsbudgeten.Följdmotion med anledning av framst. 2004/05:RRS172004/05:Fi12 av m.fl. (fp):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om bruttobudgetering som huvudprincip.2. begär att regeringen återkommer med förslag om ändringi budgetlagen som tydligt anger att vid nettobudgetering skall förslagom justering av utgiftstaket läggas fram.3. begär att regeringen återkommer med förslag om huråtaganden genom nettobudgetering kan behandlas likvärdigt med anslag påstatsbudgetens utgiftssida vad gäller prioritering och finansiering.