bet · GS01SOU11 · 2005-04-07 00:00:00 — tinnitus, inte minst hos barn och ungdomar.Utskottet noterar därför med tillfredsställelseatt beslutat om delmål för buller ibostäder och att regeringen givit Socialstyrelseni uppdrag att utvärdera om regelverket kring högaljudnivåer ger avsedd effekt och vilka bristersom kan finnas däri. Uppdraget kommer attredovisas och utskottetutgår från att de aspekter som framförts imotionerna ... därvid, eller vid regeringensfortsatta beredning av ärendet, kommer attbelysas. Motionerna får därför ansestillgodosedda.Motionerna avstyrktes. följde utskottet(rskr. 2002/03:145).Det ovan nämnda uppdraget redovisades avSocialstyrelsen till regeringen(Rapporten att utvärdera om regelverketkring höga ljudnivåer ger avsedd effekt, dnr 007679/02). I rapporten anförde attdet finns risk för hörselskador och tinnitus vidbesök på platser där det spelas musik vid alltförhöga ljudnivåer och att barn utgör en speciellriskgrupp. konstaterade i rapportenatt styrelsens allmänna råd om buller inomhus ochhöga ljudnivåer (SOSFS 1996:7) inte efterlevs fulltut. Ljudnivåerna på diskotek och konserter äralltför höga. har enligt rapportenfunnit att alltför många kommuner inte följer uppljudnivåerna genom egna mätningar. Det finns dockenligt rapporten även goda exempel på kommuner ochlän som lagt ned mycket arbete på att komma tillrätta med höga ljudnivåer på diskotek och konserter.Socialstyrelsen lämnade i rapporten följandeförslag till åtgärder:att ett tillägg görs i 38 § förordningen(1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskyddmed innebörden att anmälan skall göras till kommunalnämnd innan en lokal, plats eller anläggning tas ibruk för verksamheter i form av diskotek ellerkonsert för allmänheten,att det uttryckligen anges i Socialstyrelsensallmänna råd om buller inomhus och höga ljudnivåeratt mätning av riktvärden skall ske där den högstaljudnivån förväntas och att mättiden för ekvivalentljud bör vara då det högstaljudet kan förväntas,att ordet rekommendation när det gäller höga ljudändras till riktvärde i allmännaråd om buller inomhus och höga ljudnivåer,att rekommendationen för barn ändras tillriktvärde för barn t.o.m. , dock med möjlighetatt framföra konserter och annan levande musik vidljudnivåer upp till ,att maximinivån för barn skärps till ,att ett förslag från Föreningen artister ochmusiker mot tinnitus (AMMOT) om "utbildning avutbildarna" skall stödjas,att i samarbete medlänsstyrelserna skall genomföra en riksomfattandeuppföljning av kommunernas tillsyn över verksamheterdär det framförs hög musik ,att möjligheterna att inom ramen förpatientregistret få till stånd en rapportering avyttre orsak i samband med diagnosen tinnitus ochatt kraven på begränsning av ljudnivåerna pådiskotek, konserter m.m. skall tas in imiljökvalitetsmålet under "god bebyggd miljö".Rapporten, som har varit utsänd på remiss, bereds iden del författningsändring föreslagits inomSocialdepartementet. arbetar med attförverkliga övriga delar av förslagen.I svar på fråga för skriftliga svar ombullerstörningar i barns vardag (2004/05:884) den 9februari 2005 anförde statsrådet . följande:Som ett led att få ned ljudnivåerna harSocialstyrelsen för avsikt att koordinera ettnationellt tillsynsprojekt där höga ljudnivåerfrån musik granskas . 121 kommunerhar anmält intresse att delta. Under hösten 2005kommer att i samarbete medlänsstyrelserna följa upp kommunernas tillsynöver verksamheter där höga ljudnivåer från musikförekommer. Projektets målsättning är att barn,ungdomar och vuxna ska kunna uppleva och njuta avmusik utan att riskera hörselskador eller andrahälsoeffekter.Arbetsmiljöverket genomför ett projekt medsyfte att få en helhetsbild av skolans ljudmiljö.Undersökningen, som ännu inte är helt genomförd,visar på att barnen utsätts för undersin arbetsdag. Liknande undersökningar på dagisger ibland något högre värden. Bullernivåerna ärhöga men inte direkt hörselskadande.Bullerfrågorna behandlas också i de miljömålsom antagits för . Målsättningen är attingen ska behöva bli störd av buller inom engeneration.AllergierRegeringen anförde i propositionen Mål förfolkhälsan att överkänslighet mot födoämnenförekommer oftare hos barn än hos vuxna. Bland barnupp till och bland tonåringar och ungavuxna är överkänsliga eller allergiskamot något födoämne. En säker och heltäckandelivsmedelsmärkning är av största betydelse förmänniskor med födoämnesallergi eller överkänslighet.Från har inhämtatsinformation om att det finns ett antal metoder föratt utveckla sunda miljöer och produkter både förallergiker och andra som riskerar att utvecklaallergi. På region- och landstingsnivå finnsAllergianpassat landsting, som har utvecklats inomramen för regionernas och landstingens egnaverksamheter. På kommunnivå finns Allergianpassadkommun. Medverkande kommuner skriver enhandlingsplan som godkänns av kommunstyrelsen och såhar kommunen en allergikommitté. Det tvärsektoriellaarbetet kan sedan göras inom ramen för enallergikommitté eller allergigrupp. pågår arbetet med att ta fram enutvärderingsmanual för Allergianpassad kommun ochallergikommittéer - anvisningar för egenutvärdering.Ett utvecklingsarbete pågår på Europanivå för attför framtiden åstadkomma sundare produkter för enbättre folkhälsa. Det här är ett sätt att mätaallergiframkallande ämnen på ett standardiserat sättoch heter Standardiseringsprojekt förprovningsmetoder för allergiframkallande ämnen.I ett svar på en fråga för skriftliga svar(2004/05:297) anfördestatsrådet bl.a. följande får statligt stöd viastatsbidraget till handikapporganisationer. År2004 beviljades förbundet 5,9 miljoner kronor.Statsbidraget utgår till handikapporganisationervars ändamål är att förbättra livsvillkoren förpersoner med funktionshinder och bevakar derasintressen. bedriverett aktivt upplysnings- och informationsarbeteför att öka kunskapen hos allmänheten om hur detär att ha ett osynligt funktionshinder som astmaoch allergi. Syftet med förbundets arbete ärbland annat att förändra attityderna i samhälletoch att skapa större förståelse för astmatikersoch allergikers problem.Från har inhämtats att verket den25 har publicerat nya föreskrifter förallergimärkning av livsmedel som bl.a. skärperkraven på märkning av livsmedel som innehållervanliga allergiframkallande ingredienser. De nyaföreskrifterna grundar sig på ett EG-direktiv(2003/89/EG) för att underlätta för personer som äröverkänsliga mot vissa livsmedel.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som anser att det är av yttersta vikt attskadliga ljudnivåer och därmed hörselskadormotverkas, konstaterar med tillfredsställelse attdet i den ovan nämnda rapporten från Socialstyrelsenföreslås flera betydelsefulla - och av motionärernaefterlysta - åtgärder för att förhindra attmänniskor utsätts för skadliga ljudnivåer. Genom detarbete som pågår inom såväl somSocialstyrelsen med att förverkliga förslagen anserutskottet att motionerna 2003/04:So218 (c) yrkandena1-3, 2003/04:So245 (mp), 2003/04:So246 (c),2003/04:So253 (fp) yrkandena 1-3, 2003/04:So449 (fp)yrkandena 1 och 2, 2003/04:So518 (kd) yrkandena 1och 2, 2003/04:Ub271 (mp) yrkandena 32 och 33,2004/05:So245 (mp), 2004/05:So415 (c) yrkandena 1-3,2004/05:So580 (c) och 2004/05:So655 (fp) yrkandena1-3 får anses tillgodosedda.I motion 2003/04:So577 (kd) yrkande 7 begärs etttillkännagivande om en nationell handlingsplan motallergi. Mot bakgrund av framför allt detallergiförebyggande arbete som pågår såväl regionaltoch lokalt som nationellt anser utskottet att någotriksdagsinitiativ inte behövs. Motionen avstyrks.En mer hälsofrämjande hälso- och sjukvård(målområde 6) och gott skydd motsmittspridning (målområde 7)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om godvård och egenvård. bör, motbakgrund av att vaccinationsfrekvensen ökat,även avslå en motion med yrkande om enkampanj för mässlingsvaccin. Med hänsyn tillpågående arbeten bör avslå enmotion med yrkande om en utredning omkostnadsfri influensavaccination. Vidare börriksdagen avslå ett motionsyrkande om attförtydliga ansvaret för det preventivapsykiatriska arbetet. Jämför reservationerna14 (m), 15 (v) och 16 (v).MotionerI motion 2004/05:So596 av . (m) begärs ett tillkännagivande om betydelsenav vård med fokus på hälsa (yrkande 6).Motionärerna anför att det vanligtvis är mycketbilligare att erbjuda rehabilitering änatt låta människor vänta. Trots detta utförs interehabiliteringsåtgärder. Motionärerna begär ocksåett tillkännagivande om betydelsen av egenvård(yrkande 8). Det är enligt motionärerna viktigt attenkla och väl beprövade läkemedel kantillhandahållas allmänheten på de ställen där dehandlar sina dagligvaror. finns för lite somstöder egenvård och förebyggande arbete enligtmotionärerna.I motion 2003/04:So298 av () yrkas attriksdagen ger i uppdrag att inomramen för informationsinsatserutföra en specifik kampanj angående mässlingsvaccin.I motion 2003/04:So318 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om en utredning avseendekostnadsfri influensavaccinering för alla.Motionärerna anser att en generell och kostnadsfrivaccinering mot influensavaccinering skall införas.Om den skall vara begränsad till pensionärer ochriskgrupper får utredningen visa.I motion 2004/05:So410 av m.fl. (v) yrkasatt regeringen ser över och förtydligar ansvaret fördet preventiva psykiatriska arbetet (yrkande 5).Motionärerna anför att det råder viss oklarhet påmyndighetsnivå om vem som har det övergripandeansvaret för det preventiva psykiatriska arbetet.Bakgrund och tidigare behandlingAllmänna frågor för målområdetVid behandlingen av betänkande 2002/03:SoU7 Mål förfolkhälsan ställde sig socialutskottet bakommålområde 6 och noterade att detta omfattarpolitikområdet hälso- och sjukvårdspolitik.Utskottet föreslog bl.a. att ett motionsyrkande omtillkännagivande om god vård skulle avslås ochhänvisade till att utskottet vid ett flertaltillfällen, senast i betänkande 2001/02:SoU13 Hälso-och sjukvårdsfrågor m.m., behandlat motionsyrkandenrörande bl.a. hälso- och sjukvårdens finansiering,införandet av vårdgaranti samt värdet av mångfaldbland vårdgivarna samt att utskottet därvid anförtatt även skall hälso- och sjukvård gespå lika villkor och efter behov, styras demokratisktoch vara solidariskt finansierad. Utskottet vidhölldetta ställningstagande och ansåg attmotionsyrkandet borde avslås (res. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2002/03:145).Socialstyrelsen har regeringens uppdrag att bl.a.kartlägga förekomsten av hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande insatser i hälso- ochsjukvården och förekomsten av struktureradepreventiva program i hälso- och sjukvården för atttidigt motverka etablerade riskmarkörer för sjukdom.Uppdraget skall redovisas till Socialdepartementetsenast den 31 maj 2005.Smittspridning och vaccinationsprogramI budgetpropositionen (prop. 2004/05:1utg.omr. 9) har regeringen anfört följandebeträffande bl.a. mässlingsvaccination (s. 86):Barnsjukdomar som det går att vaccinera sig motförekommer mycket sällan och drabbarhuvudsakligen ovaccinerade barn. Från attvaccinationstäckningen har legat på omkring 95procent för vaccin mot mässling, påssjuka ochröda hund skedde det enviss minskning av vaccinationstäckningen.Vaccinationsstatistiken för åren 2002 och 2003tyder dock på att denna trend har brutits och atttäckningsgraden åter stiger (93,för2003). Föräldrar verkar dessutom välja attvaccinera barnen vid en något högre ålder äntidigare. Övriga vaccinationsprogram visar en högoch stabil täckningsgrad.Den tillsynsverksamhet som Socialstyrelsenunder året har bedrivit översmittskyddsverksamheten i landstingen visar attsmittskyddsorganisationen i många styckenfungerar väl men att det finns utrymme förförbättringar.Vidare anfördes följande om smittspridning (s. 72):Förekomsten av allvarliga smittsamma sjukdomarhar genom förebyggande insatser och ett välfungerande smittskyddsarbete kunnat hållas på enlåg nivå i i förhållande till många andraländer. Det är emellertid nödvändigt att ha enberedskap mot förändringar i karaktären ellerspridningen av smittsamma sjukdomar som gör attdessa på nytt kan bli ett allvarligt hot motbefolkningen i . Att så är fallet visasinte minst av utbrottet av en tidigare okänd akutinfektionssjukdom - svår akut respiratorisksjukdom (sars) - i och denefterföljande spridningen av sjukdomen i storadelar av och , liksom utbrotten avfågelinfluensa . Utvecklandet avantibiotika sedanrevolutionerade behandlingen av infektioner.Behandlingsmöjligheterna hotas nu genom attbakterier i ökande omfattning utvecklar resistensmot antibiotika. Regeringen bereder det förslagtill svensk handlingsplan motantibiotikaresistens som påregeringens uppdrag har tagit fram.Den 15 februari 2005 har tillregeringen redovisat ett uppdrag som Socialstyrelsenhaft i samarbete med berörda myndigheter, och att ta framen handlingsplan för att förbättra beredskapen ochbeskriva hur en pandemi kan hanteras av olika delarav samhället (Beredskapsplanering för en pandemiskinfluensa, Nationella insatser, Beredskapsplaneringför en pandemisk influensa, Underlag för regionalplanering, Influensa, Strategier för prevention ochkontroll). har anfört bl.a.följande:För de årliga influensaepidemierna är arbetetinriktat på att vaccinera de grupper som är mestutsatta. För fågelinfluensan i skerarbetet främst internationellt och är fokuseratdels på att hindra spridning till fåglar i flerområden och länder, dels på att noga övervaka demänskliga fall som drabbas för att seförändringar som kan vara början till enspridning mellan människor. Dessutom finns sedanlång tid också hotet om en ny influensapandemi,det vill säga en snabb spridning över världen aven influensatyp som drabbar stora delar (15-25procent) av befolkningen. Detta hot kräver enmycket komplex beredskap där stora delar avsamhället kommer att vara inblandat.Socialstyrelsen arbetar på alla olika aspekterpå influensahotet och har i samarbete medKrisberedskapsmyndigheten, Smittskyddsinstitutetoch tagit fram en handlingsplanför att förbättra beredskapen och beskriva hur enpandemi kan hanteras av olika delar av samhället.De övergripande målen för denna handlingsplanär att* beskriva sätt att begränsa effekterna av enpandemi och hur de kan användas (detta gällerfrämst vaccin och läkemedel mot influensa)** ge förslag på strategier för att säkerställatillgång till vaccin och läkemedel under enpandemi** beskriva strategier för att handlägga de effekteren pandemi kan tänkas ha på samhället, främst hursjukvården kan utveckla en beredskap att ta handom stora mängder sjuka** olika funktioner i samhället ska ha en beredskapatt handlägga de effekter en pandemi kan ha påderas verksamhet i form av brist på arbetskraftoch förändrade krav på verksamheten** etablera ett system för att samordna arbetetmellan olika delar av samhället under en pågåendepandemi och att snabbt anpassa motåtgärder efternationella och internationella erfarenheter(t.ex. klargöra vilka som ska vaccineras ochvilka som bäst behöver läkemedel, effekter av attbegränsa resande och stänga skolor, etc.). *Handlingsplanen har arbetats fram under en långtid och på flera områden måste arbetet fortsätta,t.ex. med att förbättra våra möjligheter att fåtillgång till vaccin, utarbeta strategier för hurvi bästa ska använda antivirala läkemedel m.m.Influensa är ett mycket föränderligt hot ochständig bevakning av den internationellautvecklingen pågår för att anpassa den svenskaberedskapen på bästa sätt.Handlingsplanen bereds inom Socialdepartementet.I svar på tre frågor för skriftliga svar(2004/05:938, 939 och 940) den 23 februari 2005anförde statsrådet bl.a. attberedskapen mot en influensapandemi stärksväsentligt med handlingsplan. Detfinns dock enligt statsrådet fortfarande frågor sombehöver belysas ytterligare, däribland formerna förförsörjningen av vacciner. Statsrådet anförde atthan avser att ge i uppdrag attarbeta vidare med att ta fram ett fördjupatunderlag.Preventivt psykiatriskt arbeteI budgetpropositionen (prop. 2004/05:1utg.omr. 9) har regeringen om folkhälsoarbetetanfört att det huvudsakligen bedrivs på regional ochlokal nivå, dvs. inom landsting och kommuner samt avfrivilligorganisationer (s. 69). Vidare anförs attfolkhälsoarbete på nationell nivå bedrivs avstatliga myndigheter och frivilligorganisationersamt att näringslivet är en annan central aktör ifolkhälsoarbetet. Regeringen anför att den gerekonomiskt stöd till myndigheter som , , Institutetför psykosocial medicin och Socialstyrelsen.Socialstyrelsen har mot bakgrund av sittsektorsansvar för hälso- och sjukvården ävenuppgiften att stödja utvecklingen av dethälsofrämjande och sjukdomsförebyggandeperspektivet, dels genom att bidra tillkunskapsutveckling, dels genom normering,uppföljning och tillsyn (prop. 2002/03:35 s. 70).Utskottets ställningstagandeI motion 2004/05:So596 (m) yrkandena 6 och 8 begärstillkännagivanden om betydelsen av vård medfokus på hälsa och om betydelsen av egenvård.Utskottet vidhåller att hälso- och sjukvård skallges på lika villkor och efter behov. "Egenvård" ärenligt utskottet ett mångtydigt begrepp som bl.a.innebär att den enskilde vid vissa sjukdoms- ellerohälsotillstånd skall ha möjlighet att vårda sigsjälv. I den bemärkelsen är det enligt utskottet avbetydelse för folkhälsan att receptfria läkemedeltillhandahålls via apoteken. Utskottet ställer sigdock inte bakom motionen. Motionen avstyrks.Utskottet, som instämmer i motionärens uppfattningi motion 2003/04:So298 (m) att det är betydelsefulltatt vaccination mot mässling sker, kan notera attvaccinationsfrekvensen ökat under de senaste åren.Utskottet anser inte att något riksdagsinitiativbehövs. Motionen avstyrks.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attgenom den handlingsplan som arbetatfram har frågor om bl.a. influensaepidemier tydligthamnat i samhällets fokus. Bland annat föreslåsvaccinationsprogram för utsatta grupper. Genomförslagen och den vidare beredningen av dessa anserutskottet att motion 2003/04:So318 (v) får anses ihuvudsak tillgodosedd.Utskottet kan konstatera att preventivtfolkhälsoarbete bedrivs nationellt, regionalt ochlokalt i samhället av flera olika aktörer.Socialstyrelsen är sektorsansvarig myndighet förhälso- och sjukvården och har till uppgift attstödja utvecklingen av det hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbetet. Utskottet delar intemotionärernas uppfattning i motion 2004/05:So410 (v)yrkande 5 om behovet av att regeringen ser över ochförtydligar ansvaret för det preventiva psykiatriskaarbetet. Motionen avstyrks.Trygg och säker sexualitet och engod reproduktiv hälsa (målområde 8)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omsexualpolitiska mål. bör, motbakgrund av det informationsarbete sombedrivs inom , ävenavslå en motion om arbete för att förebyggaoch förhindra sexuellt överförbara sjukdomar.MotionerI motion 2003/04:So406 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om sexualpolitiska mål(yrkande 7). Motionärerna anser att det börtillsättas en utredning med syfte att utvecklanationella sexualpolitiska mål medfolkhälsoinriktning för att skapa en sexualitet pålika villkor för kvinnor och män, heterosexuella,bi- och homo- samt transsexuella. De anför att densammantagna analysen visar att sexualiteten ären bärande del av den rådande könsmaktsordningen därkvinnor systematiskt underordnas män. Ettjämställdhetsarbete och ett framgångsriktfolkhälsoarbete kan aldrig bli framgångsrikt om inteockså sexualpolitiken involveras.I motion 2004/05:So367 av och () begärs ett tillkännagivande omförebyggande arbete mot sexuellt överförbarasjukdomar. Motionärerna anser att bör ges i uppdrag att utarbeta ettprogram för insatser på olika nivåer för att minskarisken för spridning av de sexuellt överförbarasjukdomarna.Bakgrund och tidigare behandlingVid behandling av målområde 8 ibetänkande 2002/03:SoU7 Mål för folkhälsanbehandlade utskottet ett motionsyrkande om attutveckla nationella sexualpolitiska mål. Utskottetställde sig bakom det föreslagna målområdet Tryggoch säker sexualitet och en god reproduktiv hälsaoch gjorde bedömningen att sexualpolitiken därigenomfick anses vara involverad i samhälletsjämställdhetsarbete. Motionsyrkandet fick enligtutskottet därmed anses vara tillgodosett ochavstyrktes. följde utskottet (rskr.2002/03:145).Statens folkhälsoinstitut har på regeringens uppdragtagit fram en nationell handlingsplan för preventionav hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar(STD eller numera STI) (se prop. 2003/04:30 Nysmittskyddslag m.m. s. 102). I handlingsplanen, somredovisades 2001 i rapporten handlingsplanför hiv och STD 2000-2005, beskrivs mål och insatserför det hiv- och STI-förebyggande arbetet. Syftetmed handlingsplanen är bl.a. att vara ett hjälpmedeli arbetet med att prioritera insatser på bådenationell och regional nivå. Målet förhandlingsplanen är att smittspridningen av ochantalet allvarliga komplikationer till hiv och STIskall minska. En grundläggande målsättning är attalla - oavsett kön, etnisk tillhörighet och sexuellläggning - har rätt till kunskap om hur man skyddarsig mot hiv och STI. Folkhälsoarbetet kring hiv ochSTI innebär enligt institutet ett hälsofrämjandearbete med sexualitet och samlevnad i ett brettperspektiv.Statens folkhälsoinstitut har också i uppdrag attbedriva insatser inom området hiv och STI-prevention. Arbetet bedrivs i en projektgrupp undernamnet Samverkan mot hiv/STI. Insatserna omfattarinformation och ekonomiskt stöd till landsting,kommuner och frivilligorganisationer för bl.a.metodutveckling och psykosociala stödinsatser.Insatserna riktar sig till allmänheten och gruppersom är särskilt utsatta för risk att smittas.Vidare har från inhämtasuppgift om att institutet kommer attarbeta med olika insatser för att synliggöra hiv,framför allt bland ungdomar och unga vuxna.Institutet har tagit fram en skolfilm, , med ett tillhörandeinformationshäfte, som beskriver utvecklingen förhiv i och visar att hiv finns här. En annaninsats är en ungdomstidning med tillhörandelärarhandledning, som tagits fram av institutetstidning . Tidningen ger fördjupad kunskapom hiv, klamydia och kondomer. kommer enriksomfattande informationsinsats med hiv ochklamydia i fokus att genomföras av . Institutets sommarkampanj 2005riktad till ungdomar kommer också att ha fokus pårisken att smittas med hiv och andra sexuelltöverförda infektioner vid oskyddat sex.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill i detta sammanhang uppmärksamma attStatens folkhälsoinstitut på regeringens uppdraggenomför en fördjupad kvantitativ och kvalitativanalys av folkhälsopolitikens bestämningsfaktorerinom samtliga elva målområden ur ettjämställdhetsperspektiv (se även nedan s. 48).Analysen syftar bl.a. till att synliggöra kvinnorsoch mäns livsvillkor och den ojämlikhet i hälsa somär en följd av skilda livsvillkor. I analysen skalläven i viss utsträckning belysas situationen förhomo-, bi- och transsexuella personer. Institutethar föreslagit bl.a. att sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan bör problematiserakönsmaktsordningen i parrelationer ochheteronormativiteten i samhället. Detta är enligtutskottet ett tydligt exempel på att sexualpolitikenär involverad i samhällets jämställdhetsarbete ochatt sexualpolitiska frågor har genomslag ifolkhälsoarbetet. Därmed anser utskottet att motion2003/04:So406 (v) yrkande 7 får anses i huvudsaktillgodosedd.Genom det arbete med att förebygga och förhindrasexuellt överförbara sjukdomar som pågår inomStatens folkhälsoinstitut anser utskottet att motion2004/05:So367 (s) får anses tillgodosedd.Ökad fysisk aktivitet (målområde 9) och godamatvanor och säkra livsmedel(målområde 10)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett antal motionsyrkandenom mat, motion och övervikt främst medhänvisning till pågående arbete på området.Riksdagen bör också avslå ett parmotionsyrkanden om hälsoklubbar ochlivsstilscentrum.