bet · GT01UU6 · 2005-11-08 00:00:00 — I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2004/05:81 Redogörelse för verksamheten inom m.m. och redogörelse till 2004/05:ER1 Från delegation vid samt fyra motioner från den allmänna motionstiden . Utskottet föreslår att avslår motionerna och lägger skrivelsen och redogörelsen till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut avslår motion 2004/05:U259. avslår motion 2004/05:U315 yrkande 7. avslår motion 2004/05:K385 yrkande 2. avslår motion 2004/05:L295 yrkande 23. Regeringens skrivelse 2004/05:81 Redogörelse för verksamheten inom m.m. lägger skrivelse 2004/05:81 till handlingarna. Redogörelse /05:ER1 Från delegation vid lägger redogörelse /05:ER1 till handlingarna. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Sermin Özürküt (v), (), () och (). Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse 2004/05:81 Redogörelse för verksamheten inom m.m. och redogörelse /05:ER1 från delegation vid samt fyra motionsyrkanden från den allmänna motionstiden /05. I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten inom m.m. . I redogörelsen redovisar delegation vid roll i det europeiska samarbetet, den parlamentariska församlingens verksamhet och den svenska representationen. Vidare redovisas huvudområdena för församlingens verksamhet , vilka var granskning av hur medlemsländer uppfyller sina åtaganden, politiska frågor, juridiska frågor och mänskliga rättigheter, ekonomi, kultur, vetenskap och utbildning, sociala frågor, hälso- och familjefrågor, befolknings- och flyktingfrågor, jordbruk och miljö samt jämställdhet mellan kvinnor och män. De politiska frågor som behandlades av rörde bl.a. samarbetsstrukturer i omvandling, , , , södra och kampen mot terrorismen. I kommittémotion 2004/05:K385 (v) konstaterar motionärerna att det är få länder som har ratificerat minoritetskonvention samt minoritetsspråkskonventionen. Motionärerna framhåller att internationellt bör verka för att flera länder ratificerar de båda konventionerna (yrkande 2). I partimotion 2004/05:L295 (fp) betonar och viktiga roll när det gälleratt stärka de mänskliga rättigheterna, särskilt i de delar av som inte ingår i EU eller som är ansökarländer. Regeringen uppmanas att aktivt verka för att homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter uppmärksammas i dessa sammanhang (yrkande 23). understryker i partimotion 2004/05:U259 (v) behovet av en sammanhållen och långsiktig Europarådspolitik, väl förankrad i och med genomtänkta mål vad gäller framtid. I kommittémotion 2004/05:U315 (kd) uppmärksammar stora arbetsbörda som man anser lett till oacceptabla dröjsmål i rättsprocessen. Motionärerna konstaterar att resurserna till arbetet i måste stärkas (yrkande 7). Utskottet konstaterar att fortsatt spelar en central roll när det gäller att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. Genom att främja individens rättigheter bidrar organisationen till fred, stabilitet och säkerhet. Av regeringens skrivelse framgår att arbetar för att politiskt stärka roll på områden där organisationen har fördelar i jämförelse med andra organisationer, något som utskottet till fullo står bakom. Utskottet delar regeringens uppfattning att mot denna bakgrund bör fortsätta att stödja den demokratiska utvecklingen i , på västra och i södra . Som en följd av utvidgningen av har också verksamheten fokuserats på att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättssamhället i de nyare medlemsländerna. Bland de utmaningar som står inför ingår att precisera sin roll i det förändrade . Sedan utvidgningen av EU är mer än hälften av organisationens medlemsländer också medlemmar i . Eftersom agerande i är en del av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik vill den stärka EU:s roll som aktör i . Som ett led i detta anser regeringen att EU-samordningen bör bli effektivare, både i och i . Det är viktigt att EU-samarbetet inte försvagar varje medlemsstats eget ansvar för att uppfylla sina åtaganden och skyldigheter inom ramen för och den övervakning som inrättats i detta avseende. En del av samarbetsprogram genomförs tillsammans med EU som också ger finansiella bidrag till programmen. I och med att EU:s samarbete fördjupas inom olika områden där också är verksamt ökar behovet av samarbete mellan och EU. Det är också angeläget att på ett effektivt sätt ta till vara de möjligheter till samverkan som finns mellan och () samt FN för att undvika onödigt dubbelarbete. Utskottet delar regeringens syn på ett fördjupat samarbete mellan de nämnda organisationerna och . Vid i antogs en politisk deklaration och en handlingsplan som anger riktlinjerna för organisationens verksamhet . Deklarationen klargör att all verksamhet skall bidra till kärnmål, nämligen att bevara och främja mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet. Handlingsplanen omfattar följande fem kapitel: - nya utmaningar för att bevara medborgarnas säkerhet - åtgärder för att bygga ett mer humant samhälle - stärkt samarbete med andra internationella organisationer - genomförande och reformer. Vid toppmötet öppnades tre konventioner för undertecknande: - konventionen om förebyggande av terrorism - konventionen mot människohandel - den uppdaterade s.k. förverkandekonventionen (ekonomisk brottslighet). , som företräddes av utrikesminister vid toppmötet, var ett av sex länder som undertecknade alla tre konventionerna. Utskottet ser positivt på resultatet av toppmötet. I en motion framhålls att i internationella organisationer bör verka för att fler länder ratificerar ramkonvention om skydd för etniska och nationella minoriteter och minoritetskonventionen. Frågan om nationella minoriteter och tillhörande lagar och konventioner hör till beredningsområde men berör i vissa delar även utrikesutskottets beredningsområde. Utskottet har därför haft anledning att, ett flertal gånger, yttra sig beträffande rättigheter för personer som bl.a. tillhör urbefolkningar och nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter. I betänkande 2003/04:UU9 Nationella minoriteter anförs följande: Utskottet menar att minoritetsgrupper i många länder inte har samma möjligheter som majoritetsbefolkningen. . Det är angeläget att öka respekten för dessa individers rättigheter, något som verkar för såväl internationellt som nationellt. En rad internationella dokument behandlar nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter. Enligt artikel 27 i FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter skall de personer som tillhör etniska, religiösa eller språkliga minoriteter tillåtas att i gemenskap med andra i sin grupp ha ett eget kulturliv, utöva sin religion och använda sitt eget språk. ramkonvention om skydd för nationella minoriteter liksom stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk utvecklar skyddet för personer som tillhör nationella minoriteter. verkar för att personer som tillhör nationella eller etniska, språkliga och religiösa minoriteter i alla länder ges möjlighet att på lika villkor som majoritetsbefolkningen effektivt åtnjuta alla de mänskliga rättigheterna. Senast berörs frågan i betänkande 2004/05:UU9 i samt vissa frågor rörande mänskliga rättigheter, folkrätt m.m. Utskottet upprepar där sin tidigare ståndpunkt: Det är av stor vikt att den svenska politiken för att främja de mänskliga rättigheterna är resultatinriktad. skall verka för alla människors möjligheter att åtnjuta mänskliga rättigheter. Barnets rättigheter, kvinnors rättigheter, funktionshindrades rättigheter samt rättigheter för personer som tillhör urbefolkningar och nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter måste särskilt beaktas i syfte att garantera lika förutsättningar. Bekämpande av diskriminering på grund av kön, etniskt ursprung, religion eller sexuell läggning utgör en av de största utmaningarna för arbetet med de mänskliga rättigheterna. Enligt källor inom markerades, med starkt stöd av , vikten av en ratificering av de nämnda konventionerna, vid i . uppges även ha varit pådrivande i denna fråga både bilateralt och i . Utskottet stöder regeringens fortsatta ansträngningar i detta arbete inom och i andra internationella sammanhang. Utskottet har i flera tidigare betänkanden framhållit att frågan om en reformering av måste ges högsta prioritet för att lösa problemen med domstolens stora arbetsbelastning och det dramatiskt växande antalet klagomål till domstolen. Utskottet finner det därför tillfredsställande att , , antog ett reformpaket med åtgärder som syftar till att säkra effektivitet med bibehållen rättssäkerhet. Reformpaketet består av ett ändringsprotokoll till konventionen - protokoll nr 14 - och ett flertal rekommendationer och resolutioner riktade till medlemsstaterna och . Ändringsprotokollet påverkar inte enskildas rättigheter att klaga enligt , utan inskränker sig till ändringar av proceduren inför för mänskliga rättigheter. Rekommendationerna rör åtgärder som bör vidtas på nationell nivå för att förbättra genomförandet av i olika medlemsstater. Rekommendationerna förväntas minska behovet för enskilda att klaga till . har aktivt medverkat under de fleråriga förhandlingar som lett fram till protokoll nr 14 och de nu antagna rekommendationerna. Det är viktigt att det antagna reformpaketet nu genomförs snabbt och effektivt. Det innebär för vidkommande först och främst att protokoll nr 14 ratificeras inom den utsatta tvåårsfristen. Ärendet bereds av konstitutionsutskott, och ett riksdagsbeslut väntas . Regeringen betonar vikten av fortsatt aktiva deltagande i det multilaterala arbetet inom för att bidra till det påbörjade förändringsarbetet. Utskottet delar regeringens uppfattning härvidlag. inrättades dessutom inom en grupp av "visa personer" i syfte att reformera och effektivisera arbete. har uttryckt sitt stöd för detta initiativ. Val av ledamöter till förrättades . Den parlamentariska församlingen återvalde till svensk ledamot av domstolen. utsåg svensken till ny kommissarie för mänskliga rättigheter. I MR-kommissariens mandat ingår att främja utbildning och ökad medvetenhet i medlemsländer om mänskliga rättigheter, identifiera eventuella brister i lagar och regler samt främja effektiv respekt för de mänskliga rättigheterna såsom de fastställts i olika instrument. andel av budget uppgick till , och till . andel finansieras över utgiftsområde 5 Internationell samverkan. I beräkningen av medlemsstaternas andelar tas hänsyn till befolkningsmängd och BNP. bidrag till uppgick till sammanlagt ca , varav ca gick till den ordinarie budgeten och ca till partsavtalen. Motsvarande bidrag var . var invald i . En svensk representant har därefter valts för ytterligare en tvåårsperiod. kommer , liksom , att få extra resurser. har i budgetarbetet framfört stöd för en uppjustering av budgeten enligt inflationen samt visat beredskap att överväga vissa ytterligare utgifter, t.ex. ökade resurser för domstolen. I ett motionsyrkande krävs att , i , bör uppmärksamma homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter, särskilt beträffande de delar av som inte ingår i EU eller som är ansökarländer. I betänkande 2004/05:UU11 Folkrätt påtalar utskottet att inte uttryckligen innehåller sexuell läggning som diskrimineringsgrund. Vidare påtalas att senare praxis dock har slagit fast att konventionens diskrimineringsskydd omfattar sexuell läggning. Utskottet har yttrat sig ett flertal gånger om diskriminering på grund av sexuell läggning och sexuellt likaberättigande. I betänkande 2004/05:UU9 anförs: Utskottet anser att arbetet för att försvara och genomföra principen om icke-diskriminering skall förbli en grundpelare i internationella insatser för de mänskliga rättigheterna. Bekämpande av diskriminering på grund av kön, etniskt ursprung, religion, funktionshinder eller sexuell läggning är en av de största utmaningarna för arbetet med de mänskliga rättigheterna. I betänkande 2003/04:UU11 Folkrätt redovisade utskottet relativt utförligt uppgifter om konventioner och andra internationella initiativ rörande sexuell läggning och könstillhörighet, såväl på Europanivå som inom FN-systemet. Utskottet välkomnade de framgångar - om än långt ifrån tillräckliga - som nåtts vad gäller omnämnande av sexuell läggning i . Mot denna bakgrund bedömde utskottet det som föga troligt att ett förslag om en specifik konvention mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könstillhörighet skulle kunna vinna tillräckligt gehör i det internationella samfundet. Utskottet förutsatte dock att kommer att fortsätta att motarbeta övergrepp mot och diskriminering av personer på grund av sexuell läggning varhelst de förekommer. Enligt uppgift från är det strävan i , och i andra internationella organisationer, att på olika nivåer föra in skrivningar om sexuell läggning i sammanhang som berör diskrimineringsfrågor. har det dock varit svårt att få gehör för frågan i en större krets. som skyddet mot diskriminering på grund av sexuell läggning utvecklats i med flera länder finns det fortfarande ett utbrett motstånd mot att frågan förs fram på många håll, även inom . Utskottet upprepar sin tidigare ståndpunkt att man förutsätter att kommer att fortsätta, i och andra internationella organisationer, att motarbeta övergrepp mot och diskriminering av personer på grund av sexuell läggning varhelst de förekommer. Med vad ovan anförts föreslår utskottet att motionerna 2004/05:K385 (v) yrkande 2, 2004/05:L295 (fp) yrkande 23, 2004/05:U259 (v) samt 2004/05:U315 (kd) yrkande 7 avslås och att regeringens skrivelse 2004/05:81 och redogörelse /05:ER1 läggs till handlingarna. Förteckning över behandlade förslag Skrivelse 2004/05:81 Regeringens skrivelse 2004/05:81 Redogörelse för verksamheten inom m.m. . Redogörelse /05:ER1 Från delegation vid . Motioner från allmänna motionstiden 2004/05:K385 av Sermin Özürküt m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att i internationella organisationer bör verka för att flera länder ratificerar ramkonvention om skydd för etniska och nationella minoriteter och minoritetsspråkskonventionen. 2004/05:L295 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter i EU:s kandidatländer och ansökarländer. 2004/05:U259 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av en sammanhållen och långsiktig Europarådspolitik, förankrad i . 2004/05:U315 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om ökade ekonomiska resurser till för mänskliga rättigheter.