bet · GT01NU2 · 2005-11-29 00:00:00 — Utbetalningsfunktionen i AMS för nuvarande mål 3 samt administrationen av strukturfonderna och förvaltningen av processen rörande regionala utvecklingsprogram och regionala tillväxtprogram inom övergår även de till den nya myndigheten, enligt förslaget. I förslaget berörs även beredningssekretariaten för strukturfonderna som finns vid länsstyrelserna och de kommunala samverkansorganen. Myndigheten föreslås få regionala enheter för att svara mot kraven på samordning och närhet till berörda aktörer. Myndighetens uppgift skall enligt utredningen vara att administrera regionernas strategier och utvecklingsprogram, att vara förvaltningsmyndighet för strukturfonderna och för regional utveckling samt utbetalande myndighet för medel via berörda anslag i statsbudgeten. ITPS föreslår i rapporten som tillväxtpolitik (A2005:011)förändringar av den regionala utvecklingspolitiken för att en tydligare överensstämmelse mellan ansvars-, uppgifts- och resursfördelning skall uppnås. Tillväxtmålet bör prioriteras och andra mål kan antingen behandlas som restriktioner eller som mål med lägre prioritet. Politiken bör inte belastas med konkurrerande mål som är mer lämpade att hanteras inom ramen för andra politikområden. Insatserna inom den regionala utvecklingspolitiken bör vara territoriellt fokuserade struktur- och stimulansåtgärder. Dagens partnerskap är enligt och bör ersättas av ett väl strukturerat erfarenhetsutbyte mellan de aktörer i politiken som levererar tillväxtens mer allmänna rambetingelser och de som arbetar med de konkreta tillväxtfrågorna ute i regionerna. De kompensatoriska insatserna riktade mot vissa särskilt behövande regioner bör frikopplas från den regionala utvecklingspolitiken. På så sätt kan ett tydligare fokus skapas inom politiken och sammanblandning med andra politikområden undvikas. Slutligen anser institutet att det femte och avgörande steget mot en väl fungerande utvecklingspolitik är att samla huvudansvaret för insatserna på den regionala nivån till en mer kraftfull aktör som staten koncentrerar sin del av ansvaret till en landsomfattande tillväxtpolitik. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (kammarrättslagmannen ) med uppdrag att analysera och lämna förslag till regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Utredaren skulle i första hand överväga om ett förhöjt grundavdrag kunde ges till fysiska personer bosatta inom stödområde A. I andra hand skulle utredaren överväga om andra regionala stimulansåtgärder kunde vidtas i detta område eller andra delar av där medborgare och företag kan ha höga utgifter till följd av långa transportavstånd och kallt klimat. Utredningen överlämnade betänkandet Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet (SOU 2005:68). Utredningen har visat att det inte finns något hinder mot att regionalt förhöjda grundavdrag införs, men att en sådan åtgärd enligt utredningens mening, inte är mest ändamålsenlig för att åstadkomma en effektiv regional stimulans. Utredningen föreslår i stället en ytterligare utvidgning av de särskilda avdragen enligt socialavgiftslagen (2000:980) inom ramen för den stödordning som finns på socialavgiftsområdet. I budgetpropositionen redovisar regeringen sin bedömning att skattestimulansen i första hand skall ha formen av ett förhöjt grundavdrag inom stödområde A fr.o.m. . har avsatt en ram på för ändamålet från och med . I utskottets betänkande 2004/05:NU2 hänvisades till betänkandet 2003/04:NU9 där frågan om storstadsregionernas deltagande i den regionala utvecklingspolitiken behandlades utförligt. Återigen hänvisas till sistnämnda betänkande där utskottets ställningstagande innebär att tillväxten i betraktas som beroende av alla regioners samlade utveckling och av att alla regioners särskilda möjligheter tas till vara. Storstadsregionerna har på samma sätt som andra regioner sina specifika förutsättningar för utveckling. Det är på den lokala och regionala nivån som behoven kan identifieras och förutsättningar för utveckling skapas. Statens viktigaste roll är att skapa goda förutsättningar för en sådan process. Utskottet ville sammanfattningsvis erinra om sitt tidigare framförda synsätt att tillväxt och goda levnadsvillkor med trygghet, jämlikhet och jämställdhet inte ingår i ett s.k. nollsummespel, där en uppgång för en region motsvaras av en nedgång för en annan region. En tillväxtregion kan tvärtom förväntas "spilla över" utvecklingsmöjligheter till närliggande regioner. De svenska stödområdena för företagsstöd fastställdes av , och de gäller t.o.m. . De är fastställda främst med hänsyn till de långsiktiga regionala problemens svårighetsgrad, bl.a. befolkningstäthet, i olika lokala arbetsmarknadsregioner. Indelningen i stödområde A och B har också baserats på strukturfondsområdenas omfattning. En stor vikt har härvid lagts vid överensstämmelse med de områden som fastställdes som mål 6-områden i protokoll 6 till anslutningsfördrag. gav regeringen i uppdrag till att, med utgångspunkt från kommissionens förslag "Riktlinjer för regionalstöd 2007-2013" från , göra statistiska beräkningar och analyser som skall ligga till grund för regeringens anmälan till kommissionen om nationell stödkarta . Beräkningarna och analyserna skall avse bruttoregionprodukt, arbetslöshet, befolkningsutveckling, sysselsättningsutveckling samt andelen industrisysselsatta, och göras per län, lokal arbetsmarknadsregion och kommun samt, om så anses nödvändigt och möjligt, även för mindre administrativa enheter. bereder ett ärende insänt av kommunerna . Ärendet gäller frågan att bedriva försöksverksamhet i regionalpolitiskt hänseende i vissa kommuner. I budgetpropositionen (utg.omr. 22 Kommunikationer) redovisar regeringen att den har för avsikt att lämna en transportpolitisk proposition till . Fokus inriktas på en fortsatt utveckling av transportsystemet för att uppnå tillväxt och långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Samverkan mellan transportslagen bör utvecklas för att möjliggöra effektiva transportkedjor. Som tidigare nämnts tillsatte regeringen två delegationer med mandat att medverka till att långsiktigt stärka utvecklingen inom särskilda lokala arbetsmarknadsregioner. En av delegationernas arbete avsåg norra inland (dir 2002:15). Delegationen hade bland annat till uppgift att analysera och sprida kunskap om förutsättningarna för en långsiktigt hållbar utveckling i norra inland och utgöra en kunskapsresurs om regionen för , myndigheter samt berörda kommuner och andra organ. Delegationens arbete avslutades . I samband med detta lämnade delegationen ett antal förslag som bereds av regeringen. När det gäller strandskyddet uppdrog regeringen åt att göra en kartläggning och bedömning av befintliga regler och - om så bedömdes lämpligt - lämna förslag till åtgärder. redovisade sin utredning. I utskottets betänkande 2004/05:NU2 redogörs för utredningens resultat. Inom har därefter en departementspromemoria, Ett förnyat strandskydd (Ds 2005:23), utarbetats. Denna är nu under beredning inom . Vad gäller frågan om särskilda insatser för utveckling har regeringen arbetat för detta och i olika sammanhang fattat beslut om en rad åtgärder för att främja utvecklingen på . I samband med de förra strukturomvandlingarna inom Försvarsmakten flyttades ca 150 statliga arbetstillfällen till och sammanlagt beräknades projekt inom utvecklingsprogrammet leda till 180-200 nya arbetstillfällen. Som en konsekvens av det senaste försvarsbeslutet har regeringen fattat beslut om att lokalisera 465 årsarbetstillfällen på . De satsningar som gjorts för utvecklingen på rymmer bl.a. även satsningar på Högskolan på . Vidare har landshövdingen på () fått i uppdrag att i samråd med kommunen föreslå lämpliga åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning. Utskottet har tidigare ställt sig bakom målet för den regionala utvecklingspolitiken som är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet och att jämställdhetsaspekter inkluderas i den regionala utvecklingspolitiken. Även till de resultatindikatorer som gäller för området har utskottet ställt sig positivt. I de grundläggande inriktningsfrågorna står utskottet fast vid sin tidigare redovisade positiva uppfattning. Den förändring av de regionala företagsstöden som aviserades i budgetpropositionen för har genomförts fr.o.m. . Det nya målet för stöden är en hållbar tillväxt i stödföretagen som bidrar till en hållbar regional utveckling. Förändringen skall enligt regeringens bedömning möjliggöra en ökad användning av medel för regional projektverksamhet. Enligt utskottets uppfattning, som även kom till uttryck i betänkande 2004/05:NU2, är det angeläget att minska användningen av olika bidrag inom den regionala utvecklingspolitiken. Utskottet välkomnar således de gjorda förändringarna. I flera motioner förespråkas ett ökat lokalt inflytande över regionalpolitiken. Detta är en fråga som utreds av den s.k. , vars arbete har beskrivits i det föregående. Kommittén har bl.a. i uppdrag att analysera och lämna förslag på hur ansvaret för uppgifter med anknytning till regional utveckling skall fördelas mellan staten och den kommunala nivån. I det här sammanhanget förtjänar att nämnas att i enlighet med regeringens förslag (prop. 2004/05:8) har beslutat förlänga försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning i län och (bet. 2004/05:KU7). Förlängningen motiverades med att samlade bedömning av den regionala nivåns struktur och uppgiftsfördelning inte bör föregripas. När det gäller frågan om regionalpolitiskt fokus på tillväxt vill utskottet erinra om vad utskottet anförde i betänkande 2001/02:NU4 där det nya politikområdet Regional utvecklingspolitik behandlades. Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag till mål för politikområdet och konstaterade att målet innebär att möjligheter till tillväxt i hela landet skall tas till vara. I och med det nya politikområdet kom just tillväxten att fokuseras ytterligare. Lands- och glesbygdens kännemärke är småföretagande. Avgörande för välfärd och tillväxt är att människor som driver dessa tusentals små verksamheter kan verka i ett näringslivsklimat som är uppmuntrande och underlättande. Genom det utvecklingsarbete inom den regionala utvecklingspolitiken som regeringen bedriver förstärks också denna inriktning steg för steg. Regeringen har t.ex. enligt vad som framgår i budgetpropositionen förändrat målet för verksamhetsområdet för regional näringslivsutveckling i detta syfte. Utskottet stöder denna utveckling där den regionala utvecklingspolitiken är inriktad på att skapa en hållbar tillväxt och en god servicenivå för kvinnor och män i alla delar av landet. Det finns ett starkt ömsesidigt beroendeförhållande mellan tillväxt och välfärd. Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det inte bara är välfärden som är beroende av tillväxten, utan det omvända gäller också. Välfärden - i form av t.ex. god miljö i vid mening samt god barnomsorg, skola och sjukvård - är en förutsättning för att alla skall kunna vara med och bidra till tillväxten. I en motion lyfts fram frågan om planering, både nationellt och lokalt, för utveckling av arbetsmarknadsregioner och infrastruktur. Ett av regeringens verktyg för att nå målet för politikområdet är nationell samordning och regionala hänsyn för hållbar tillväxt. Regeringen arbetar med att utveckla styrningen av politikområdet, och samordning är då en ledande princip. Samordning sker dels mellan sektorer och politikområden, dels mellan planeringsnivåerna på lokal, regional, nationell och EU-nivå. Utskottet anser att detta arbete, som syftar till att få fram effektivare instrument för samordning mellan nationell, regional och lokal nivå, är mycket angeläget. Genom en bättre samordning kan politiken utvecklas då erfarenheter bättre kan tas till vara på olika nivåer. Utskottet ser positivt på inriktningen av den kommande transportpolitiska propositionen. Fokus sätts där på utvecklingen av transportsystemet för att uppnå tillväxt och långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. För att möjliggöra effektiva transportkedjor skall samverkan mellan transportslagen utvecklas. När det gäller övriga i motionerna upptagna inriktningsfrågor som rör stödområdesindelning, glesbygsavdrag och satsningar på m.m. har en noggrann redovisning av förhållandena och utvecklingen lämnats under rubriken uppgifter i det föregående. Enligt utskottets mening innebär denna redovisning att några åtgärder inte är påkallade med anledning av dessa yrkanden. Med hänvisning till vad utskottet anfört anser utskottet att bör avslå här behandlade motionsyrkanden. EG:s nuvarande struktur- och regionalpolitik Utskottets förslag i korthet bör avslå en motion om EG:s nuvarande struktur- och regionalpolitik med hänvisning till möjligheter till successiva utbetalningar av stöd inom gällande regelverk. Strukturfonderna är viktiga instrument i den politik för ekonomisk och social sammanhållning som bedrivs inom EU. Av de geografiskt inriktade strukturfondsinsatserna i får områden med låg befolkningstäthet störst andel medel. Enligt skall, som tidigare nämnts, halvtidsutvärderingarna uppdateras i syfte att ytterligare förbättra genomförandet och för att förbereda efterhandsutvärderingen av de nuvarande programmen. Innehållet i de uppdateringar som har påbörjats kommer även att vara till nytta för kommande programperiod. I mål 1- och 2-programmen kommer tre tematiska studier att genomföras . Externa utvärderare skall studera insatser som gjorts för att stärka förutsättningarna för en attraktiv livsmiljö, insatser som genomförts för att utveckla företagande och entreprenörskap, med särskilt fokus på framgångsrika samverkansformer mellan olika aktörer, samt insatser med fokus på de regionala förutsättningarna för innovation. Studierna skall vara slutförda . Även gemenskapsinitiativens program kommer att genomföra några mindre studier. Inom det gränsregionala samarbetet görs bl.a. en studie av sambandet mellan Interreg och övrigt regionalt utvecklingsarbete. I motion 2005/06:N328 (s) konstateras att kommuner ofta är medfinansiärer vid beviljande av strukturfondsprojekt. Eftersom pengarna från strukturfonden betalas ut i efterskott mot specificerad redovisning kan medfinansieringen innebära en stor likviditetsförsämring, särskilt för en utflyttningskommun. Motionärerna utgår från att regeringen följer frågan och vidtar de åtgärder som visar sig behöva göras. Enligt förordningen (1999:1424) om förvaltning av finns möjligheter att göra förskottsutbetalningar av medel från strukturfond. Reglerna om förskott behandlas i 14 a § i förordningen där det sägs: Den myndighet som har beslutat om stöd får, om det finns särskilda skäl och efter prövning av projektets ekonomiska bärkraft, även besluta om förskott på stödet. Förskott får lämnas endast om stödmottagaren är en ideell förening, en ekonomisk förening i form av ett lokalt kooperativ, en allmännyttig stiftelse eller en lokal utvecklingsgrupp som drivs av stödmottagaren. Förskott får lämnas med högst hälften av det beviljade stödet, dock högst . Det finns även en möjlighet för projektägaren att lämna in sina rekvisitioner till utbetalande myndighet under projektets gång. Ett jämnare flöde av medel kan på det sättet erhållas. Ett liknande motionsyrkande avstyrktes i utskottets betänkande 2004/05:NU2 med motiveringen att kommunerna har möjlighet att få betalt för erlagda utgifter successivt under projekttidens gång. Dessa möjligheter borde enligt utskottets mening utnyttjas bättre. Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrker den nu aktuella motionen. styrelses redogörelse angående styrningen av regionala stöd Utskottets förslag i korthet bör lägga styrelses redogörelse angående styrningen av regionala stöd till handlingarna. Utskottet avstyrker motionsyrkanden i frågan med motiveringen att regeringen har genomfört eller avser att genomföra förändringar i linje med rekommendationer. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). har granskat det sätt på vilket regeringen och ansvariga myndigheter har förändrat inriktningen av de regionala stöden i syfte att ge dem en ökad tillväxtinriktning. Resultatet redovisades i rapporten stöd - styrs de mot ökad tillväxt? (RiR 2005:6). Med anledning av rapporten har till överlämnat en redogörelse angående styrningen av regionala stöd (2005/06:RRS3). Med syftet att få till stånd en ökad hållbar tillväxt på regional och lokal nivå, och därmed även nationellt, har regionalpolitiken fått en ändrad inriktning . har framhållit vikten av att denna politik kan följas upp på ett mer systematiskt sätt, bl.a. när det gäller ekonomisk tillväxt. Mot denna bakgrund analyseras i rapporten om målen för de regionala stöden fått en tydlig tillväxtinriktning och om de är möjliga att följa upp. Dessutom behandlar rapporten återrapporteringen till regering och riksdag och om den ger en tydlig information om hur den nya inriktningen utvecklas. Granskningen omfattar de fem regionala stöd som har ett tillväxtfrämjande syfte och är av selektiv karaktär, nämligen regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd, selektivt sysselsättningsbidrag och såddfinansiering samt projektverksamhet. anser att målformuleringarna för de olika stöden inte har fått någon tydligare inriktning mot att skapa tillväxt. I målformuleringarna för företagsstöden finns en fortsatt betoning på sysselsättningseffekter. Den fastställda målstrukturen, med mål för politikområde, verksamhetsområde och verksamhetsgren, utnyttjas inte för att formulera tydliga och mätbara mål för de aktuella stödformerna. De underliggande målen för verksamhetsgrenarna är sällan nedbrutna och tydligare än de mål som gäller för verksamhetsområdena. Målen är inte heller tillräckligt tydliga för att vara uppföljningsbara. Vidare anser att återrapporteringen till regeringen främst är inriktad på att mäta effekter på sysselsättning och jämställdhet. Ekonomiska tillväxtfaktorer har mätts enbart för ett av stöden, och den ekologiska dimensionen mäts inte alls . En ytterligare brist är att det faktiska utfallet av företagsstöden inte redovisas, utan endast förväntade värden. Vidare anser att återrapporteringen av projektverksamheten är närmast obefintlig, och det saknas grundläggande uppgifter om verksamheten. Inte heller är stödförordningarna anpassade till målen. Mål- och resultatstyrningen innehåller också andra målformuleringar och representerar parallella målstrukturer jämfört med stödförordningarna. Den inbördes relationen mellan målen och förordningarna blir därmed oklar. Enligt uppfattning saknas i regeringens återrapportering till de samlade effekterna av de regionala företagsstöden. I rapporten sägs att regeringens årliga information till i stort sett enbart innehåller uppgifter om de stöd som beslutats . Detta är en brist enligt rapporten, då effekterna av stödgivningen påverkas även av beslut fattade . Slutligen sägs i rapporten att av regeringen inte får någon separat redovisning av projektverksamheten, trots dess stora anslagsmässiga betydelse. Enligt bör regeringen överväga att formulera mer konkreta och uppföljningsbara mål för stödformerna. Dessa mål bör även vara lika för alla myndigheter som beslutar om ett visst stöd. Återrapporteringskraven för företagsstöd bör utvecklas så att den ekonomiska och den ekologiska dimensionen ingår i återrapporteringen samt att redovisningen gäller verkligt utfall. För projektverksamheten bör kraven utvecklas så att de kan ge en samlad bild av utfallet av de anslagsmedel som används till projektverksamhet. Slutligen rekommenderar att innehållet i förordningarna för stödformerna bättre anpassas till mål- och resultatstyrningen samt att informationen till utvecklas så att resultat och effekter i förhållande till uppsatta mål redovisas. konstaterar att ett huvudresultat av granskning är att de regionala stöden inte styrs på ett konsekvent sätt, bl.a. därför att målen är otydliga. Målrelaterad uppföljning är därför inte möjlig. Som en följd av oklarheterna rörande projektverksamheten har tagit initiativ till en fördjupad granskning av denna typ av stöd. Denna nya granskning väntas bli klar . Styrelsen noterar att den regionala utvecklingspolitiken är oklar och att det finns ett behov av ökad tydlighet i den regionala stödgivningen. Styrelsen vill särskilt peka på behovet av uppföljning som grund för politikens utformning och fortsatta utveckling. För att begreppet regional utvecklingspolitik skall få en konkret innebörd måste politikens innehåll och inriktning på fältet kunna beskrivas med empiriska data. Utan uppföljning finns, i ett längre tidsperspektiv, en risk för att politiska målformuleringar blir tomma på innehåll. Kritiken i handlar om tillämpningen av mål- och resultatstyrningen på de regionala stöden. Mål- och resultatstyrningens lämplighet som styrmodell för de regionala stöden har dock inte granskats. Styrelsen vill här peka på att det kan finnas styrmetoder som inte förutsätter detaljerade målformuleringar. Uppföljningar kan göras även för verksamheter med otydliga eller flerdimensionella mål. I redogörelsen redovisas att årliga rapport för visar att mer än hälften av regleringsbreven innehåller mål som är otydliga och svåra att mäta, och att mer än en tredjedel av regleringsbreven innehåller otydliga återrapporteringskrav. De empiriska iakttagelser som gjorts av bör enligt styrelsens mening beaktas i det fortsatta arbetet med att utveckla styrningen av de regionala stöden. Mot bakgrund av den kritik som framför föreslås i kommittémotion 2005/06:N1 (kd) att uppmanar regeringen att genomföra de förändringar som rekommenderar. kritik gäller dels målformuleringarna, dels återrapportering från myndigheterna och dels regeringens information till . I budgetpropositionen redogör regeringen för sin bedömning att det utvecklingsarbete som pågår och åtgärder som har genomförts och som kommer att genomföras ligger väl i linje med rekommendationer. Regeringen kommenterar därvid, med ett undantag, samtliga invändningar från . Utifrån inriktningen i politiken har regeringen t.ex. genomfört en översyn avseende de selektiva regionala företagsstöden: regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd och sysselsättningsbidrag. Efter översynen har dessa företagsstöd bl.a. fått nya syften fr.o.m. . Verksamhetsområdet för regional näringslivsutveckling får ett nytt och mer tillväxtinriktat mål . Regeringen avser dessutom att se över målen för verksamhetsgrenarna i regleringsbreven under verksamhetsområdet. För regionalt utvecklingsbidrag redovisas ekonomiska indikatorer. Regeringen har i dialog med påbörjat ett utvecklingsarbete för att förbättra uppföljningen av regionala företagsstöd. Regeringen har vidare givit i uppdrag att ta fram ett nytt system för projekt- och stödärendehantering (Nyps) för att bl.a. förbättra underlaget för uppföljning och utvärdering. Avsikten är att systemet skall tas i bruk . De medel som anslås för allmänna regionalpolitiska åtgärder (33:1) skall enligt regeringens styrning främst användas till att medfinansiera regionala tillväxtprogram och EG:s strukturfondsprogram. Regeringens uppföljning har därmed fokuserats på att följa upp dessa verksamheter. Redovisningen i årets budgetproposition avseende de regionala tillväxtprogrammen visar bättre än tidigare medfinansieringen från nyssnämnda anslag. Regeringen delar uppfattning att redovisningen av projektmedlen bör utvecklas, vilket bl.a. kommer att underlättas genom det nya projekt- och stödärendehanteringssystemet Nyps. Regeringen bedriver också ett utvecklingsarbete avseende hur politikområdet regional utvecklingspolitik bör följas upp och effektutvärderas, bl.a. för att förbättra återrapporteringen. Regeringen bedömer dock att effekterna av den verksamhet som finansieras inom utgiftsområdet inte kan redovisas . Effekter redovisas i samband med att utvärderingar har gjorts.