bet · GS01SKU23 · 2005-03-08 00:00:00 — Utskottet är inte berett att förorda attväxthusodlingens elanvändning undantas från energiskatt.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.VägtrafikbeskattningVägtrafikskatteutredningenVägtrafikskatteutredningen (Fi 2001:08, dir. 2001:12, dir. 2002:26 ochdir. 2004:7) avlämnade delbetänkandet Vissa vägtrafikskattefrågor(SOU 2002:64). I syfte att förbättra åkerinäringens konkurrenssituationoch öka miljöstyrningen för tunga motorfordon, föreslog utredningen ensärskild fordonsskatteskala som är differentierad efter de miljöklassersom finns för fordon. Utredningen föreslog vidare bl.a. en höjning avfordonsskatten för bensin- och dieseldrivna lätta lastbilar och bussarför att skatteuttaget skall närma sig nivån för fordonsskatt på personbilar.Utredningen avlämnade sitt slutbetänkande Skatt på väg (SOU2004:63). Utredningens föreslag omfattar framför allt tre större områden.För det första en likformig drivmedelsbeskattning (i ett första stegskall skatten på dieselolja höjas med per liter). För det andraen koldioxidrelaterad fordonsskatt för lätta motorfordon, och slutligenen miljöinriktad fordonsskatteomläggning för tunga motorfordon.Utredningen lämnar vidare förslag till en modern och förenkladförfattningsreglering av vägtrafikbeskattningen, bl.a. i form av en nyvägtrafikskattelag.Utredningen lämnar slutligen vissa överväganden kring beskattningen avdieselolja för arbetsmaskiner och huvuddragen kring utformningen av ettsvenskt kilometerskattesystem för tunga lastfordon.Budgetbeslutet för 2005Riksdagen (bet. 2004/05:FiU1) ställde sig bakom förslaget atttransportsektorn nu skall ingå i den gröna skatteväxlingen. beslutadehöja energiskatten på bensin med per literoch på dieselolja med per liter, exklusive moms. Härutöver tillkomhöjningar på grund av den årliga indexuppräkningen av skattesatserna.Dessutom höjdes den särskilda avgiften vid överträdelse av användningsförbudetför märkt olja. Fordonsskatten höjdes förbensindrivna personbilar, för dieseldrivna personbilar och med40 % för lätta bussar och lätta lastbilar.Regeringen aviserade en miljöinriktad fordonsskatteomläggning för lättafordon med målet att ett nytt regelverk skall kunna träda i kraft den1 januari 2006.Riksdagen avslog oppositionens avslagsyrkanden (m, fp, kd, c) rörandehöjda drivmedels- och fordonsskatter.VägavgifterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag i olika riktningar angående ett kilometerskattesystemoch om en översyn av det befintliga vägavgiftssystemet med avseende pågasdrivna lastbilar.Jämför reservation 7 (kd) och särskilt yttrande 2 (m, c).EG-direktiv m.m.Bindande minimiskattesatser för motorfordon finns i direktiv /62/EGom avgifter på tunga godsfordon för användning av vissa infrastrukturer.Kommissionen har lämnat förslag till direktiv avseendeinförande av och driftskompatibilitet mellan elektroniska vägtullssystemi gemenskapen, KOM (2003) 132 slutlig,avgifter på tunga godsfordon för användning av vissa infrastrukturer,KOM (2003) 448 slutlig, eurovinjettdirektivet.Enligt förslaget skall en obligatorisk infrastrukturavgift tas ut föralla lastbilar eller lastbilskombinationer med en bruttovikt över 3,5ton när de kör på motorvägar i transeuropeiska vägnätet, TEN-nätet.Enligt förslaget får medlemsstaterna dock ta ut avgift även på riksvägeller huvudväg som går nära motorvägen. Avgiften föreslås kunnadifferentieras med avseende på fordonstyp (vägslitage, emissioner ocholyckor), trängsel samt vägförhållanden. Avgiftsuttaget skall kunnakompenseras genom sänkt fordonsskatt. Kommissionen anser att intäkternaskall återföras till användarna av vägarna i form av bättre underhållav vägnätet, och framför allt skall avgiftsintäkterna användas för attförverkliga de infrastrukturer som saknas i TEN-nätet.BakgrundSverige deltar i vägavgiftssamarbetet Eurovinjetttillsammans med , , , och (prop. 1997/98:12, bet. 1997/98:SkU7). Avgiften tas ut för tunga lastbilareller lastbilskombinationer med en totalvikt på och gällerför . Betald vägavgift ger rätt att trafikera vägarnai anslutna länder. För dessa fordon har fordonsskatten sänkts. Riksdagenbeslöt (bet. 2000/01:SkU11 och 2000/01:SkU13) att vägavgifteni enlighet med rådets direktiv /62/EG skall differentieras eftervilka krav på utsläpp av föroreningar som ett fordons motor uppfyller.Tyskland har upphört med att ta ut vägavgift.Avsikten var att fr.o.m. detta datum i stället ta ut kilometeravgift, menmed hänvisning till tekniska problem har man valt att inte uppbäraavgiften. En avgift har dock börjat tas ut . Övrigasamarbetsländer fortsätter att ta ut vägavgift, med somansvarigt för den centrala administrationen. För att kompensera effekternaav kilometeravgiften för åkarna kommer att återbetala en delav avgiften mot uppvisande av bevis för att punktskatt på bränslebetalats i . Kompensationen betalas ut oavsett nationalitet menomfattar bara fordon på minst 12 ton.MotionernaPär Axel () efterfrågar i motion Sk422 vassare åtgärder itrafikpolitiken för att vi skall klara klimatmålen. bör enligtmotionen helst tillsammans med de övriga nordiska länderna införamiljörelaterade kilometeravgifter för vägtransporter.Jan-Evert Rådhström och () i motion Sk430 yrkande 2anser att vägtrafikskatteutredningens förslag om kilometerskattesystembör avvisas eftersom det innebär ökade kostnader för transportsektorn.Motionärerna vill i stället utreda hur ett framtida kilometerskattesystemkan utformas (yrkande 3).Bengt-Anders () vill enligt motion MJ441 yrkande 2 se översystemet för vägavgifter när det gäller gasdrivna lastbilar. Motionärenanser att vägavgiftssystemet missgynnar lastbilar som drivs med biogaseller naturgas. Orsaken är att inte klassar motorerna i bästamiljöklass trots att de miljömässigt är bättre än dieselmotorerna ibästa miljöklass.Johnny m.fl. (kd) föreslår i motion T461 yrkande 4 atttrafikbeskattningen inom EU bör harmoniseras med direkt koppling tillmiljöpåverkan. Enligt motionen bör en gemensam kilometerskatt införas medutrymme för lokala variationer. Samma motionärer redovisar i motionT462 yrkande 6 olika hänsynsfaktorer vid införande av kilometerskatt.BirgittaCarlsson och () föreslår i motion Sk415 att utländskalastbilar skall få betala vägavgift vid transporter inom landet och attavgiften skall kunna tas ut efter antalet körda kilometer eller efterden tid de vistas i landet.Utskottets ställningstagandeVägtrafikskatteutredningen har i sitt slutbetänkande Skatt på väg (SOU2004:63) lämnat vissa överväganden om huvuddragen kring utformningen avett svenskt kilometerskattesystem för tunga lastfordon. Utredningensförslag utvärderas i , och utskottetanser att resultatet av detta arbete bör avvaktas.När det gäller frågan i motion MJ441 om att vägavgiftssystemet missgynnargasdrivna tunga fordon genom att motorerna inte hänförs till bästamiljöklass, vill utskottet anföra följande. Vägavgiftens storlek ärberoende av antalet axlar på fordonet och vilka krav på utsläpp avföroreningar som fordonets motor uppfyller. När avgift betalas per dag äravgiften oavsett vilka avgaskrav fordonet uppfyller. Vid andrabetalningsintervall kan nämnas att skillnaden i vägavgift för ett fordonmed högst tre axlar som uppfyller de högsta respektive lägsta avgaskravenär vid veckobetalning, ca vid en månatlig och ca 1 900 krvid en årlig avgiftsbetalning. Förändringar av specifikationerna imiljöklassningssystemet för drivmedel är en mycket grannlaga uppgift somfordrar ingående studier och överväganden för att förhindra negativaeffekter för miljön. Utskottet är inte berett att föreslå etttillkännagivande i frågan.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.Drivmedels- och fordonsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om sänkta skatter på drivmedel, om förändringarav drivmedels- och fordonsbeskattningssystemet och om olika utredningarpå området.Jämför reservationerna 8 (m) och 9 (kd) samt särskilt yttrande 3(c).Gällande bestämmelser m.m.Enligt energiskattelagen är skatten på bensin (miljöklass 1) 4:96 krper liter (energiskatt och koldioxidskatt ) och på diesel(omärkt miljöklass 1) per m3 (energiskatt ochkoldioxidskatt ).Fordonsskatt, eller skatt på innehav av fordon, tas ut med visst beloppför oavsett i vilken utsträckning fordonet faktisktanvänds. Fordonsskatt tas ut för motorcyklar, personbilar, lastbilar,bussar, traktorer, tunga terrängvagnar, motorredskap och släpvagnar somär eller bör vara registrerade i bilregistret och som inte är avställda.Fordonsskattens storlek varierar bl.a. med fordonsslag, skattevikt,drivmedel och fordonets konstruktion.Som exempel är fordonsskatten för en bensindriven personbil med skatteviktöver + för varje hundratal över lägsta skattevikt(). Fordonsskatten för motsvarande dieseldrivna personbil är 2 870kr + för varje hundratal över lägsta skattevikt. Den högrefordonsskatten för dieselbilar har motiverats med att dieselolja beskattaslägre än bensin och att den sammanlagda beskattningen för motoralternativenbör vara ungefär lika. Vid en årlig körsträcka på ca 1 är densammanlagda skattebelastningen ungefär lika stor för en dieselbil somför en bensinbil.El- och elhybridbilar med en skattevikt av högst är befriadefrån fordonsskatt i fem år.Fordonsskatten på personbilar som ägs av boende i vissa glesbygdskommunerär nedsatt och tas i dessa områden ut till den del skattenöverstiger 384 kr.Fordonsskatten på jordbrukstraktorer slopades den 1 januari 2002.Enligt kommissionens uppfattning i meddelandet KOM (2002) 431 rörandelätta fordon bör dieselskatten höjas i nivå med bensinskatten samtidigtsom den årliga vägtrafikskatten för dieselbilar anpassas till den nivåsom gäller för bensindrivna bilar. Kommissionen anser vidare attregistreringsskatter och årliga vägtrafikskatter skall omvandlas till heltkoldioxidbaserade skatter.MotionernaInger () efterlyser i motion Sk385 en uppföljning av effekternaför busstrafiken av den i budgeten föreslagna skattehöjningen på dieselolja.Rolf () vill i motion Sk219 ha en sänkning av skatten påbensin och påtalar bl.a. att av bensinpriset är skatt.Stefan () vill i motion Sk235 också ha sänkt bensinskatt medmotiveringen att enskilda och familjer skall ha råd att äga och körabil. En sänkning förbättrar rörligheten på arbetsmarknaden och underlättarför boende i glesbygd, framhåller motionären, som det ärviktigt att transporterna blir billigare för näringslivet.Ola och () yrkar i motion Sk266 sänkt dieselskatt.Anders och () föreslår i Sk273 attfordonsskatten på dieselbilar skall jämställas med skatten på bensindrivnabilar.Anita och () framhåller i motion Sk311 attskatten på bensin och diesel inte bör höjas.Gunnar och () anser i motion Sk350 att ytterligareskattehöjningar bör skjutas upp i avvaktan på en översyn av effekternapå glesbygden av höjda bilskatter.Bengt-Anders () vill i motion Sk372 att uttalarsig om beskattningen av bilar och bilåkning. Motionären anser att gränsenhar nåtts där bilen börjar bli överbeskattad. Staten bör inte motarbetabilanvändningen, framhåller motionären, utan medborgarna bör uppmuntrasatt använda bilen mer eftersom detta bidrar till mer än vad det kostar.Jan-Evert Rådhström och () föreslår i motion Sk430yrkande 1 sänkt dieselskatt med motiveringen att höjda drivmedelskostnaderär till nackdel för svensk skogsindustri.Elizabeth m.fl. (m) tar i motion T463 yrkande 6 upp beskattningenav lätta lastbilar och framhåller att fusket med omregistrering avpersonbilar till lätta lastbilar bör lösas på annat sätt än genom generellthöjda fordonsskatter.Elizabeth och () anför i motion N396 yrkande 3att de ökande skatterna på drivmedel utgör ett stort hinder för turismenoch är starkt konkurrenshämmande gentemot grannländerna.Runar () anser i motion Sk358 yrkande 1 att straffbeskattningenpå diesel för personbilar skall avskaffas. Enligt motionen bör enutredning se över eventuella skillnader i miljöpåverkan mellan dieseldrivnaoch bensindrivna personbilar (yrkande 2). Motionären vill slutligenharmonisera skattesystemet mellan diesel och bensin så att likamiljöpåverkan får samma skatt (yrkande 3).Runar () vill vidare enligt motion Sk360 att de socialakonsekvenserna av ytterligare höjda skatter på bilismen skall utredas.Hans Backman () föreslår i motion Sk449 yrkande 2 en ändring avbensinbeskattningen så att höjningar av världsmarknadspriset inte automatisktslår igenom i form av högre bensinskatt. Samma yrkande framför motionäreni motion N346 yrkande 7.Erling Wälivaara (kd) anser i motion Sk230 att regeringen bör utredavilka effekter en höjning av vägtrafikskatten får för glesbygden iNorrland.Ulrik () i motion Sk256 vill utreda frågan om en differentieraddrivmedelsskatt. En differentiering innebär enligt motionären störrerättvisa mellan glesbygd och övriga landet.Ragnwi Marcelind (kd) vill i motion Sk280 att uttalar sig ombränsleskatten för dem som bor i glesbygd med hänvisning till attbeslutet att höja skatten på diesel och bensin drabbar människor iglesbygdskommuner.Dan () anser i motion Sk285 att regeringen skyndsamt börutreda de sociala konsekvenserna i glesbygden av höjda bilskatter.Erling Wälivaara och () betonar i motion Sk414 att endifferentiering av bensinskatten skulle innebära större rättvisa mellanglesbygden och övriga landet.Johnny m.fl. (kd) anför i motion T461 yrkande 5 att skattevillkorenför diesel respektive bensin bör bli likvärdiga och att beskattningenbör utgå från den verkliga miljöpåverkan.Kristdemokraterna anför i motion MJ6 yrkande 16 av ()att en omläggning av trafikbeskattningen i enlighet medVägtrafikskatteutredningensförslag innebär höjd skatt på dieselbränsle och därför bör åtföljas avett återbetalningssystem av den höjda dieselskatten för åkerinäring,jord- och skogsbruk samt övrig yrkestrafik.Åsa () anför i motion Sk342 yrkande 1 att det behövsskatteregler som stimulerar människors val av en grön livsstil. En grönskatteväxling bör skapa goda förutsättningar för grön livsstilsväxlingdär avstånd och bilberoende inte bestraffas med högre skatter, sägermotionären (yrkande 2).Annika Qarlsson och () föreslår i motion T290 yrkande2 att släp och lastbilar bör skattebefrias. Bilar äldreän är skattebefriade men inte släpen. Arbetet med bevarande av dehistoriska släpen skulle underlättas om också de befriades från skatt,framhåller motionärerna.Sven m.fl. (c) föreslår i motion T398 yrkande 25 att det införsen differentierad fordonsskatt som tar hänsyn till koldioxid, NOx ochpartikelutsläpp samt är teknikneutral.Solveig m.fl. (m, fp, kd, c) i motion Sk475 vill utredakonsekvenserna av skattehöjningar på bensin och diesel i glesbygd.Miljöpartiet anser i motion N307 yrkande 5 av m.fl. attfrågan om en koldioxidrelaterad registreringsskatt för bilar (jeepskatt)bör utredas. Ett yrkande med samma inriktning framför m.fl. (mp) i motion Sk352, enligt vilket frågan om en registreringsskattpå extremt bränsleslukande bilar bör utredas.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har genom budgetbeslutet (bet. 2004/05:FiU1) tagitställning till skattenivån på drivmedel som ett led i en fortsatt grönskatteväxling och i det sammanhanget avslagit oppositionens krav påsänkt skatt på bensin och diesel. tog vidare del av regeringensbedömning i budgetpropositionen om en miljöinriktad fordonsskatteomläggningfrån . Utskottet ser ingen anledning att sänka skatten på bensinoch diesel eller att i övrigt förändra drivmedels- och fordonsbeskattningenpå det sätt motionärerna föreslår. Hela vägtrafikbeskattningen har varitföremål för översyn av (Fi 2001:08), ochutskottet anser att den pågående beredningen av förslagen i utredningensbetänkanden bör avvaktas.Utskottet vill med anledning av de motioner som berör effekterna iglesbygd av höjda drivmedelsskatter också erinra om att regeringen idecember 2004 tillkallade en särskild utredare (dir. 2004:168) meduppdrag att analysera och lämna förslag till regionala stimulansåtgärderinom skatteområdet. Uppdraget avser främst förhöjt grundavdrag tillfysiska personer inom stödområde A. I andra hand skall utredaren övervägaom andra regionala stimulansåtgärder kan vidtas med syftet att stimuleraden regionala utvecklingen där medborgare och företag kan ha högautgifter till följd av långa transportavstånd och kallt klimat.Den fråga som tas upp i motionerna Sk449 yrkande 2 och N346 yrkande 7,nämligen frågan om att höjningar av världsmarknadspriset på bensinslår igenom i form av höjd skatt på bensin, har sin grund imervärdesskattesystemet och inte i punktskattesystemet. Denna ordning bygger påallmänna principer för beskattningen och gäller alla varor och intebara bensin. Höjningar av priset innebär alltid ett högre mervärdesskattebelopp.Utskottet anser inte att behöver uttala sig i frågan.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.Alternativa drivmedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om förlängning av skattebefrielsen för biogas,om lagändringar för att åstadkomma en skattemässig likställdhet förmiljövänliga bränslen, om skatterabatt på nya bilar som drivs medalternativa bränslen och om att skatteklassa RME och diesel var för sig.Jämför reservationerna 10 (kd) och 11 (c).BakgrundStatens satsningar på miljövänliga drivmedel och miljöanpassade fordonsker bl.a. genom samverkansprogram med bilindustrin och genomskattesubventioner av alternativa drivmedel. Biobränslen beskattas endastnär de används för drift av motordrivna fordon. Genom s.k. pilotprojektdispensersedan 1995 har emellertid all användning av biodrivmedel (inklusivebiogas) varit helt eller, såvitt gäller etanol i blandning medmineraloljeprodukt, i varje fall delvis skattebefriad. Genom den av riksdagengodtagna skattestrategin för alternativa drivmedel är målsättningen attkoldioxidneutrala bränslen även skall ha de skattevillkorsom krävs för att underlätta en bred introduktion av sådana bränslen påmarknaden.Utredningen om förnybara fordonsbränslen (M 2003:02) skall föreslånationella mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybarafordonsbränslen mot bakgrund av den referensnivå på och som antagits genom biodrivmedelsdirektivet. I uppdraget(dir. 2003:89) ingår att med förtur utreda frågan om skyldighet förbensinstationer att tillhandahålla minst ett förnybart fordonsbränsle2005. Utredaren skall även analysera möjligheten att införa någon formav drivmedelscertifikat (s.k. gröna certifikat). Utredningen lämnade ijanuari 2004 delbetänkandet Förnybara fordonsbränslen - nationella målet2005 och att öka tillgängligheten av dessa bränslen (SOU 2004:4).Utredningen överlämnade slutbetänkandet Introduktionav förnybara fordons bränslen (SOU 2004:133).I budgetpropositionen anför regeringen att det är angelägetatt den strategi för skattenedsättning för alternativa drivmedel somlades fast i budgetpropositionen för och utvecklades ibudgetpropositionen för kan börja tillämpas så snart erforderligtstatsstödsgodkännande erhållits från kommissionen. Kommissionen harprövat och godkänt den ursprungliga skattestrategin enligt statsstödsreglerna.Den i budgetpropositionen för utvidgade skattestrategin haranmälts till kommissionen för prövning enligt reglerna om statligt stöd.Regeringen återkommer till med förslag till de lagändringarsom är nödvändiga för att skattestrategin skall kunna tillämpas så snartkommissionens godkännande har erhållits. Intill dess beslutar regeringenom skattenedsättning i särskild ordning genom individuella dispenserfrån energiskatt och koldioxidskatt för koldioxidneutrala drivmedel. Deindividuella dispenserna upphör att gälla när lagstiftning om generellbefrielse från energiskatt och koldioxidskatt för de drivmedel somdispenserna avser träder i kraft.MotionernaJohan och () föreslår i motion Sk413 attdet skapas långsiktiga regler rörande alternativa bränslen. Motionärernaframhåller att biogas är skattebefriad fram . En tydliglångsiktig inriktning på beslut skulle underlätta för konsumenter ochproducenter. Motionärerna anser att skulle kunna följa Tysklandsexempel där reglerna gäller till år 2020.Kristdemokraterna anser i motion MJ498 yrkande 14 av m.fl. (kd) att regeringen bör föreslå lagändringar som undanröjer denskattemässiga diskrimineringen av miljövänliga bränslen. Enligt motionenär nuvarande klassningskriterier för miljövänliga drivmedel inte tidsenligaoch missgynnar nya miljövänliga drivmedel, som t.ex. ekoparaffin.Centerpartiet föreslår i motion MJ370 yrkande 5 av m.fl.att RME och diesel skall skatteklassas var för sig. Inblandningen avrapsmetylester i diesel begränsas till enligt specifikationen imiljöklass 1. Oljebolagen ser goda tekniska möjligheter att blanda in5 %. Detta skulle med dagens regler leda till ändrad skatteklass.Birgitta och () föreslår i motion Sk381 attdet införs en skatterabatt på nya bilar som drivs med alternativabränslen. Dessa bilar betingar ett högre nypris, och för att få människoratt våga satsa på en bil som drivs med alternativbränsle bör det införasen skatterabatt på , framhåller motionärerna (yrkande 1). Isamma motion betonas vidare att det måste finnas tankställen medalternativa drivmedel jämt fördelade över hela landet (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeNär det gäller motion Sk413 instämmer utskottet i att en långsiktigheti skattevillkoren kan underlätta introduktionen på marknaden av alternativabränslen. är det viktigt att en överkompensation undviks. Denskattestrategi för alternativa drivmedel ställt sig bakomomfattar en femårsperiod under vilken villkoren om skattebefrielse skallstå fast. Målsättningen är att koldioxidneutrala bränslen även på längresikt skall ha de skattevillkor som krävs för att underlätta en bredintroduktion av sådana bränslen på marknaden.Förändringar av specifikationerna i klassningssystemet för drivmedelfordrar ingående studier och överväganden för att förhindra negativaeffekter för miljön. Regeringen har lämnat flera uppdrag till främstVägverket med anknytning till alternativa drivmedel. Här kan nämnas attVägverket bl.a. skall ta fram underlag för miljöklassning av diesel medinblandning av fettsyrametylester (), bl.a. RME. I bereds för närvarandeett förslag från om miljöklassning av alternativadrivmedel. Enligt vad utskottet erfarit kan förslaget komma att liggatill grund för ett nytt uppdrag till . Likartadeförslag rörande klassningssystemet för drivmedel som de i motionernaMJ498 yrkande 14 och MJ370 yrkande 5 har behandlats och avslagitsav (2004/05:MJU4) i samband med behandlingen av regeringensproposition /05:9 Kvaliteten på bensin och dieselbränslen. Av detanförda framgår att miljöklassningen av alternativa drivmedel till endel har behandlats och i övrigt är föremål föruppmärksamhet i , och utskottet anser därför att etttillkännagivande i frågan inte behövs.Utskottet är heller inte berett att ställa sig bakom förslaget i motionSk381 yrkandena 1 och 2 om en skattesubventionering vid inköp av nyabilar som drivs med alternativbränsle. Utskottet ifrågasätter om ettsådant stöd verkligen behövs mot bakgrund av att försäljningen av fordonanpassade för drift med alternativa drivmedel stadigt ökar. Ett problemi sammanhanget är också att fordon som är anpassade till alternativbränslei mycket stor utsträckning även kan köras på vanligt fossilt bränsle.Frågan om tillgängligheten av alternativa drivmedel på tankställen ilandet behandlas av Utredningen om förnybara fordonsbränslen (M 2003:02)i delbetänkandet Förnybara fordonsbränslen - nationella målet 2005 ochatt öka tillgängligheten av dessa bränslen (SOU 2004:4).