bet · GT01SfU2 · 2005-11-15 00:00:00 — Kriminalvården gör i sitt budgetunderlag den bedömningen att en fördubbling av kostnaderna kan förväntas ske , från till . För väntas en lugnare ökningstakt, med en prognos på . Utskottet kan konstatera att kostnaderna ökat och att kostnaderna påverkas kraftigt när en allt större andel av avvisningarna genomförs med bevakning. Likaså är destinationerna av avgörande betydelse för kostnaderna. Utskottet förutsätter att regeringen granskar och följer upp användningen av tilldelade medel. Med det anförda avstyrks motion 2005/06:Sf204. 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar och 12:9 Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning. Anslaget 12:8 disponeras av för att utveckla prövnings- och mottagandesystem för asylsökande samt för integrationsinsatser till dem som fått uppehållstillstånd. Vidare används anslaget för att hjälpa personer att återvända eller återvandra till sitt hemland. Anslagsbeloppet motsvarar EU:s medfinansiering av beviljade projekt. Bidraget administreras av i samarbete med . , som inrättades 2000 för , förlängdes 2005 för . Anslaget 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar minskas med till följd av en generell reduktion för anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. föreslår regeringen för anslaget 12:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar ett ramanslag på . prövar överklaganden av beslut som fattas av avseende avvisning och utvisning samt ansökningar om uppehållstillstånd, flyktingförklaring, resedokument och svenskt medborgarskap. Nämnden prövar även s.k. ny ansökan om uppehållstillstånd enligt 2 kap. 5 b § utlänningslagen (1989:529). Regeringen har till föreslagit att en ny instans- och processordning för utlännings- och medborgarskapsärenden införs (prop. 2004/05:170). kommer därmed att upphöra. Regeringen har tillsatt en särskild utredare (dir. 2004:149) med uppdrag att tillsammans med förbereda och genomföra avvecklingen av nämnden. Anslaget föreslås tillföras för nämndens avvecklingskostnader. föreslår regeringen för anslaget 12:9 ett ramanslag på . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. Minoritetspolitiken omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. De nationella minoriteterna är samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar. De språk som omfattas av minoritetspolitiken är samiska (alla former), finska, meänkieli, chib (alla former) och jiddisch. Samerna är dessutom ett ursprungsfolk i . Målen för minoritetspolitiken är att ge skydd för de nationella minoriteterna, att stärka möjligheterna till inflytande för de nationella minoriteterna, både kvinnor och män, samt att stödja de historiska minoritetsspråken. Politikområdet omfattar anslaget 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter. 47:1 Åtgärder för nationella minoriteter Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning. Anslaget disponeras för åtgärder för de nationella minoriteterna. En del av anslaget används som statsbidrag till kommunerna och inom de områden i som har utpekats som förvaltningsområden för samiska respektive finska och meänkieli. En annan del av anslaget används bl.a. för ekonomiskt bidrag till de organisationer som företräder nationella minoriteter. i har fördelat medlen med utgångspunkt i en uppskattning av antalet invånare i respektive kommun som talar samiska respektive finska och meänkieli samt kommunernas behov av att vidta åtgärder. har i även tillförts medel ur anslaget för hanteringen av bidragen till kommuner och landsting samt till en arbetsgrupp vid som skall följa upp och utvärdera de regionala åtgärderna. Även skall få medel för bl.a. regionala uppföljningsinsatser. Av propositionen framgår att det statliga bidraget till minoritetsorganisationer är under översyn i syfte att ta fram ett nytt och författningsreglerat bidragssystem. En mindre del av anslaget kommer enligt regeringen att användas för att bidra till att bygga upp en språkvårdande verksamhet för minoritetsspråken. föreslår regeringen ett ramanslag på . Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. S.k. hedersrelaterat våld m.m., punkt 3 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju306 yrkande 20 och 2005/06:U382 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:N241 yrkande 3 och 2005/06:Sf220. De s.k. hedersmorden är ett vedervärdigt exempel på att människovärdet kan könsrelateras och på hur olika kön värderas. Detta är självklart helt oacceptabelt utifrån vår uppfattning om ett okränkbart människovärde och de mänskliga rättigheterna. Enligt vår mening är det hög tid att placera de s.k. hedersmorden högt upp på den politiska dagordningen, såväl i som inom FN. Det behövs större resurser för skyddat boende men långt viktigare är att vi lär oss att ta itu med och tackla det tänkande som ligger bakom den s.k. hederskulturen. Orsakerna till brotten står inte enbart att finna i olika invandrargruppers kulturer. Regeringens misslyckande integrationspolitik bär ett stort ansvar. Att uppmärksamma familjen är enligt vår mening minst lika viktigt som att bereda invandrade personer plats på arbetsmarknaden för att få en fungerande integration där normer och värden överförs och för att vi skall kunna bekämpa problematiken med hedersmord. Lokala satsningar m.m., punkt 5 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf383 yrkande 4 och avslår motion 2005/06:Sf236 yrkandena 1 och 4. Enligt vår mening spelar ett vitalt föreningsliv en avgörande roll i kampen mot utanförskapet. finns det ett stort antal föreningar i utsatta områden som vi anser kan bilda utgångspunkten i en rörelse för egenmakt och arbete. Därför vill vi ge dessa och nya föreningar mer resurser. Vi vill också starkt prioritera de verksamheter och projekt som klart inriktar sig mot att utveckla lokala initiativ av betydelse för möjligheten att öka sysselsättningen och delaktigheten i samhällslivet. Stöd för avhoppade nazister m.m., punkt 6 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf398 yrkandena 1-3. Samhället skall med alla medel motverka rasistiska, nynazistiska och homofobiska brott för vilka den nynazistiska rörelsen står. De unga män och kvinnor som väljer att hoppa av den nynazistiska rörelsen skall enligt vår mening kunna få stöd för det. finns inget nationellt ansvar för att detta arbete fortgår. Vi anser att personer skall kunna komma tillbaka till ett nazistfritt samhälle och kunna erhålla den eventuella vård och det stöd som kan behövas då de flesta avhopparna mår mycket dåligt. Staten bör dessutom ha ett nationellt ansvar för riktat förebyggande arbete mot den nazistiska rörelsens nyrekryteringar. Vidare vill vi framhålla att de anhöriga till nynazisterna far illa och inte erhåller stöd och hjälp från samhället i tillräcklig utsträckning. Vi anser att det bör ligga i samhällets intresse att tillvarata dessa människors rätt till stöd och hjälp. Tillsyn av tolkförmedlingarna, punkt 7 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf391. Tolkservicen för främmande språk och teckenspråk är en nödvändig och mycket viktig del i samhället för att garantera rättssäkerheten och främja integrationen. Enligt vår mening finns problem i tolkverksamheten. Kvaliteten på tolktjänsterna åsidosätts ibland till förmån för lägsta pris, och det förekommer dessutom brister i upphandlingsförfarandet och i kontrollen av tolktjänsterna. Det finns också brister i tillgången på kvalificerade tolkar. Tolkservicen är viktig och enligt vår mening måste myndigheterna kunna fullfölja sina uppgifter gentemot dem som anlitar tjänsten och är i behov av tolkning. Vi anser att det föreligger en allvarlig risk att samhällets verksamhet av tolkservice är utan någon som helst statlig insyn eller tillsyn. Handläggningstider m.m., punkt 9 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller framställning 2004/05:RRS15 punkterna 1-3 och motion 2004/05:Sf21 yrkandena 2-4 och avslår motionerna 2004/05:Sf19 yrkandena 1-3 och 2005/06:Sf388 yrkande 13. Regeringens och åtgärder har inte räckt till för att kunna hantera det ökade antalet nya asylansökningar . Detta har resulterat i långa väntetider på asylbeslut och onödigt höga kostnader för asylprocessen som helhet. En viktig orsak till de långa handläggningstiderna är brister i de förutsättningar - i form av regler och resurser - som regeringen gett . Flexibiliteten inom asylprocessen ökar genom att nu tilldelas ett ramanslag för samtliga förvaltningsutgifter. Därutöver är det emellertid nödvändigt att anlägga ett flerårigt synsätt på resursfördelningen till migrationspolitiken. verksamhet är kopplad till aktuell asylinströmning som ofta är mycket föränderlig. Inom asylprövningen, där det måste ställas höga krav på personalens kompetens, finns det gränser för hur mycket verksamheten kan utökas med kort varsel. Flera brister som konstaterats i asylprocessen kan återföras på svagheter i regeringens styrning av . Det gäller bl.a. att kvaliteten i asylprövningen inte är säkerställd inom och att uppföljningar genomförs i alltför begränsad utsträckning. Regeringen måste utveckla sin styrning av på ett sätt som understöder kvalitet och effektivitet i asylprövningen. Regeringen måste också förbättra informationen till när det gäller asylprövningen så att informationen möjliggör meningsfulla jämförelser över tiden. I landinformationssystem finns endast systematiserad information om ett tjugotal länder inlagd trots att det kom asylsökande från 120 olika länder. Kunskaper om hur situationen i landet, mot vilket asylprövningen görs, ser ut för olika individer vid ett återvändande är mycket centrala och måste förbättras. Genom uppföljning av återvändande kan också bristfälliga kunskaper om respektive land förbättras. En hög personalomsättning gör att insatser för förbättrad kvalitet i asylprocessen inte får effekt. Om kompetens och kunskap försvinner minskar rättssäkerheten i asylprocessen. En total översyn av verksamhet och organisation samt regeringens styrning av verket bör genomföras innan införandet av den nya instans- och processordningen . Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Handläggningstider m.m., punkt 9 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller framställning 2004/05:RRS15 punkterna 1-3 och motionerna 2004/05:Sf19 yrkandena 1-3 och 2005/06:Sf388 yrkande 13 och avslår motion 2004/05:Sf21 yrkandena 2-4. Myndigheternas behandling av en ansökan om uppehållstillstånd drar ofta ut . Den utdragna processen har orsakat mycket mänskligt lidande som särskilt drabbat barnen. Regeringens insatser för att förkorta handläggningstiderna har varit otillräckliga och utgått från en felaktig bedömning av orsaken till missförhållandet. Om resurser sattes in i ett tidigt skede av processen skulle handläggningstiderna bli kortare och kostnaderna minska. läggs stora pengar på långa förläggningstider och sjukvård åt asylsökande som drabbats av ohälsa bl.a. på grund av långa väntetider. I stället bör resurserna läggas på att förkorta handläggningstiderna i asylärenden. En satsad krona på kortare handläggningstid ger fyra åter, året därpå. Vidare måste anslagsstrukturen vara mycket mer flexibel så att verksamheten kan fungera även om antalet asylsökande ökar eller minskar kraftigt . I söker ca 500 ensamkommande barn asyl . Dessa barn befinner sig i en mycket utsatt situation, och de bär ofta med sig svåra upplevelser. I regleringsbrev anges målet tre månaders handläggningstid för ensamma barns ärenden. Att ange detta mål har emellertid kommit att bli en symbolhandling eftersom verket inte ges tillräckliga resurser. Målet om tre månaders handläggningstid måste uppnås. Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna. Uppehållstillstånd , punkt 10 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion 2004/05:Sf21 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:Sf20, 2005/06:Sf304 och 2005/06:Sf334 yrkande 9. De långa handläggningstiderna i asylärenden beror delvis på brister i interna mål- och resultatstyrning samt arbetssätt. Exempel på detta är att omorganisationen inom och den nya ärendehanteringen inte lett till ökad produktion och att bortsett från regeringens mål om en maximal handläggningstid vid den egna målformuleringen. Handläggningstiderna måste kortas utan att en rättssäker och individuell prövning riskeras. bör ge regeringen till känna vad som anförts. Uppehållstillstånd , punkt 10 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf334 yrkande 9 och avslår motionerna 2004/05:Sf20, 2004/05:Sf21 yrkande 1 och 2005/06:Sf304. Personer som söker asyl skall inte behöva vänta på uppehållstillstånd. Handläggningstiderna är orimligt långa. Asylsökande som får vänta mer än skall därför garanteras uppehållstillstånd. När det gäller barnfamiljer skall uppehållstillstånd garanteras efter sex månaders handläggningstid. En sådan ordning ställer höga krav på asylutredningen där det krävs välutbildad personal på , kvalificerade och auktoriserade tolkar, god psykologisk expertis och duktiga offentliga biträden samt höga krav på länderkunskap hos alla instanser i processen. Det är viktigt med en rättssäker asylutredning där alla fakta kommer fram och den asylsökande lägger fram sina grunder för asylansökan för i ett tidigt skede. Det är inte önskvärt med ett system där man kan överklaga ett beslut hur som helst. Vad som anförts om att asylsökande vuxna skall garanteras få besked om uppehållstillstånd och barn/barnfamiljer skall få besked bör som sin mening ge regeringen till känna. Uppehållstillstånd , punkt 10 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sf20 och avslår motionerna 2004/05:Sf21 yrkande 1, 2005/06:Sf304 och 2005/06:Sf334 yrkande 9. arbete måste vara så rättssäkert och humant som möjligt. kan människor vänta på besked om uppehållstillstånd. Detta är inte rimligt varför det är nödvändigt att i samband med införandet av den nya instans- och processordningen införa en bortre tidsgräns för handläggningen i asylärenden. En asylsökande skall få besked från första instans , och efter väntan skall den sökande automatiskt få uppehållstillstånd. Detta bör ge regeringen till känna. Flyktingkvoten, punkt 11 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: avslår motionerna 2005/06:Sf334 yrkande 25, 2005/06:Sf364 yrkande 10 och 2005/06:Sf379. Vi anser att anslaget bör användas flexibelt och att det bör finnas en möjlighet att använda de delar av anslaget som avsätts för kvotflyktingmottagande också för andra ändamål i den händelse kvoten inte fylls. Vidare anser vi att bör anstränga sig för att faktiskt fylla den flyktingkvot vi åtagit oss, något vi också påtalat . Vi anser att det ger tveksamma signaler att, som föreslås i motionerna, nu göra ett tillkännagivande om att kvoten bör höjas, trots att kvoten inte ens fyllts . Det torde vara ett lämpligt första steg att se till att den kvot vi har åtagit oss faktiskt uppfylls, innan pengar tas från andra delar av anslagsområdet för ett mer omfattande åtagande. I annat fall blir förslaget inget annat än symbolpolitik. Dessutom riskerar ett ökat kvotmottagande i en i övrigt mycket restriktiv migrationspolitik, där enligt vår mening människor som söker en i ofta misstros och inte får sina skäl bedömda i enlighet med internationella konventioner, att sända felaktiga signaler. I motion Sf379 uttrycks också tydligt uppfattningen att det handlar om att utöka kvotflyktingmottagandet med hjälp av medel inom ramen för flyktingmottagandet. Detta kan leda till att olika grupper av flyktingar ställs mot varandra och att det blir legitimt att betrakta dem som utvalts på flyktingkvoten som mer av "riktiga" flyktingar än dem som själva sökt sig till vårt land för att söka asyl. Det finns även en uppenbar risk att ett beslut om en utökad flyktingkvot på bekostnad av mottagande av flyktingar som sökt sig till på egen hand blir en del av strategin för det fortsatta bygget av "fästning ". Kommissionen har nämligen fört fram förslag om att EU skall se till att regionala läger för mottagande av flyktingar upprättas i länder utanför . Tanken är att hålla merparten av flyktingarna borta från , lägga bördorna på fattiga länder i tredje världen och att EU-länderna därifrån skall handplocka kvotflyktingar. Ett sådant förslag skulle effektivt kortsluta den av undertecknade . Med det anförda bör motioner om en ökad flyktingkvot avslås. Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, punkt 1 (m) Per (), () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister beslutar att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende 2006. fastställs utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . har i partimotion 2005/06:Fi240 Politik för arbete och välfärd och i kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende och utanförskap, ge fler medborgare makt över den egna vardagen samt trygga goda statsfinanser och en värdig välfärd. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett bättre sätt än kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. När majoritet genom förslaget till rambeslut valt en annan inriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. I det följande redovisar vi vilken fördelning på anslagen inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar som vi förordade i vår anslagsmotion Sf430. Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar Moderata samlingspartiet anser att det till utgiftsområde 8 för bör anvisas mer än vad regeringen föreslagit. Vi anser att en avveckling av bör inledas och att introduktionsenheten bör föras över till samt att bör distribuera kommunersättningar vid flyktingmottagande. Anslaget Integrationsåtgärder bör minskas och en avveckling av politikområdet påbörjas. Vi vill dock ge fortsatt stöd åt bl.a. verksamhet för personer som vill lämna rasistiska grupper samt till åtgärder för unga kvinnor som riskerar att utsättas för s.k. hedersrelaterat våld. Vidare vill vi införa ett nytt anslag Lärlingsintegration, anställningsstöd. Dessutom bör anslaget Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) föras över till utgiftsområde 14 Arbetsliv. Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, punkt 1 (fp) () och () anför: liberalernas budgetförslag syftar till att förändra de ekonomiska förutsättningarna så att potential kan komma till sin rätt. Det handlar om förslag som förbättrar förutsättningarna för den dryga miljon människor som står utanför arbetsmarknaden att få en möjlighet att komma in och bidra med en egen arbetsinsats och förslag som leder till nya jobb. Vi föreslår en stor inkomstskattereform för alla som arbetar och skattelättnader för företagare så att det skall bli lättare att anställa. Vi föreslår vidare reformer av arbetsmarknadspolitiken, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår ett antal åtgärder för att underlätta företagande och nya jobb. Våra utgiftsökningar avser ökade resurser för en stärkt rättssäkerhet, bättre utbildning och forskning, satsningar på vård och omsorg särskilt för äldre samt förbättringar för handikappade. Vi uppnår utrymme för detta genom ett antal besparingsåtgärder. Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar har emellertid avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. Då budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar anser att det till utgiftsområde 8 för bör anvisas mer än vad regeringen föreslagit. Vi anser att bör läggas ned. Vidare bör medel tillföras domstolsprövningen i utlänningsärenden för att kunna bevilja vissa grupper en ny asylprövning. Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar, punkt 1 (kd) () anför: budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för fler människor i arbete, minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att statens finanser och därmed den gemensamma välfärden tryggas för alla. står inför stora utmaningar. Vi vet att kommer att medföra en växande andel äldre i befolkningen, med ökade krav på vård och omsorg. Andelen i arbetsför ålder minskar, vilket ökar behovet av att öka antalet arbetade timmar för att upprätthålla skatteintäkterna. Här ser vi ett stort och växande utanförskap, där omkring 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder står utan arbete eller arbetar mindre än de skulle önska. Detta bidrar till stora kostnader för samhället och är en tragedi för de människor som önskar försörja sig själva men som av arbetsmarknadsskäl eller bristande vård tvingas till utanförskap. För att fler skall komma i arbete räcker det inte med att reformera delar av den svenska ekonomin - det krävs ett helhetsgrepp. Arbetsmarknaden måste göras mer flexibel för att möjliggöra nyanställningar i nya och växande företag. Den kraftigt ökade sjukfrånvaron måste mötas med förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering men också tydligare krav på återanpassning till arbetslivet för den som annars riskerar att hamna i utanförskap. För att åstadkomma detta måste skatterna på arbete sänkas, särskilt för dem med låga inkomster och där förtjänsten av att gå från bidragsförsörjning till arbete är särskilt låg.