bet · GT01KU1 · 2005-11-17 00:00:00 — I betänkandet behandlas budgetpropositionen (prop. 2005/06:1) såvitt avser utgiftsområde 1 och 44 motionsyrkanden med anknytning till utgiftsområdet. Vidare behandlas redogörelsen årsredovisning för (redog. 2004/05:RS2). har yttrat sig angående propositionen och motionen i de delar som rör utrikesförvaltningen (bilaga 3). Anslagen inom utgiftsområdet föreslås uppgå till de av regeringen respektive riksdagsstyrelsen föreslagna beloppen. Representanterna för Moderata samlingspartiet, liberalerna, och förklarar i var sitt särskilt yttrande att, eftersom dessa partiers förslag till ramar för utgiftsområdena inte tillstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg, de inte deltar i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 . Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. Till betänkandet har fogats 10 reservationer. Utskottet föreslår vidare att lägger riksdagsförvaltningens årsredovisning för till handlingarna. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Anslagen inom utgiftsområde 1 Fördelning av anslagen inom utgiftsområde 1 anvisar anslag inom utgiftsområde 1 i enlighet med specifikationen i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 1 punkterna 2 och 11 samt avslår motionerna 2005/06:K376, 2005/06:K420 yrkande 2, 2005/06:K427, 2005/06:K454 yrkandena 1 och 5, 2005/06:K470 yrkandena 1 och 2 i denna del, 2005/06:U227 yrkande 4, 2005/06:U239, 2005/06:U285 yrkande 6, 2005/06:U289 yrkande 14, 2005/06:U336 yrkande 7, 2005/06:U356 yrkandena 3 och 6-8 samt 2005/06:U362 yrkande 17. Anslagskredit för ledamöter och partier m.m. beslutar att för anslaget 90:2 ledamöter och partier m.m. skall 2006 finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 1 punkt 3. godkänner riksdagsstyrelsens förslag till investeringsplan för riksdagsförvaltningen för . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 1 punkt 4. bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar som används i verksamhet intill ett belopp av samt för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar intill ett belopp av . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 1 punkterna 5 och 6. beslutar att för anslaget 90:3 förvaltningskostnader skall 2006 finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 1 punkt 7. beslutar att riksdagsförvaltningen får ha en kredit på sitt räntekonto i som uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 1 punkt 8. beslutar att för anslaget 90:4 ombusdsmän, justitieombudsmännen () skall 2006 finnas en anslagskredit på högst av anvisat anslag. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 1 punkt 9. beslutar att ombudsmän, , får ha en kredit på sitt räntekonto i som uppgår till högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 1 punkt 10. bemyndigar regeringen att för ramanslaget 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information besluta om åtaganden för Sieps forskningsverksamhet som medför utgifter på högst under 2007-2009. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 1 punkt 1. avslår motion 2005/06:K420 yrkande 3. Reservation 1 (c) avslår motionerna 2005/06:K244 och 2005/06:K454 yrkande 2. Reservation 2 (kd) avslår motionerna 2005/06:K217, 2005/06:K340 yrkande 14 och 2005/06:K470 yrkande 2 i denna del. Reservation 3 (m) Avveckling av Radio- och avslår motion 2005/06:K470 yrkande 2 i denna del. Reservation 4 (m) Granskning av Kungliga hov- och slottsstaten avslår motion 2005/06:K356. avslår motionerna 2005/06:K420 yrkande 4 och 2005/06:K470 yrkande 2 i denna del. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:K292 yrkandena 1 och 2. avslår motionerna 2005/06:K357 yrkande 1 och 2005/06:A261 yrkande 2. Särskild minister för minoritetspolitiken avslår motion 2005/06:K291 yrkande 2. avslår motion 2005/06:Sf389 yrkande 36. Inrättande av departement för bostads- och planeringspolitiska frågor avslår motion 2005/06:K377. Inrättande av råd för forsknings- och framtidsfrågor avslår motion 2005/06:Ub589 yrkande 2. Reservation 6 (kd) Tillsättande av "anti-fusk-minister" avslår motion 2005/06:Sf384 yrkande 15. Inrättande av samordningskansli för frågor om våld mot äldre m.m. avslår motion 2005/06:So312 yrkande 2. Resurser för arbete med ärenden om bortrövade barn avslår motion 2005/06:U291 yrkande 1. Reservation 7 (kd) avslår motion 2005/06:L342 yrkande 4. Reservation 8 (fp, v, c, mp) Viss kompetens och verksamhet vid avslår motionerna 2005/06:Ju332 yrkande 12, 2005/06:Ju383 yrkande 9, 2005/06:L291 yrkande 6, 2005/06:U209 yrkande 30 och 2005/06:U236. avslår motion 2005/06:K420 yrkande 5. Reservation 9 (fp, c) lägger redogörelse /05:RS2 till handlingarna. avslår motionerna 2005/06:K288 yrkande 5 och 2005/06:K333. Reservation 10 (mp) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen lämnar regeringen respektive riksdagsstyrelsen förslag om anslag under utgiftsområde 1 för . Regeringen föreslår därtill att bemyndigar regeringen att för ramanslag 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information besluta om åtaganden för Sieps forskningsverksamhet som medför utgifter . Riksdagsstyrelsen föreslår därtill att godkänner den föreslagna investeringsplanen för riksdagsförvaltningen för samt bemyndigar riksdagsförvaltningen att besluta om lån i för investeringar i verksamhet samt för investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar. Vidare föreslår riksdagsstyrelsen att beslutar om anslagskredit för anslagen 90:2 ledamöter och partier m.m., 90:3 förvaltningskostnader och 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen (). Slutligen föreslår riskdagsstyrelsen att beslutar om räntekontokredit för riksdagsförvaltningen och ombudsmän, . I betänkandet behandlar utskottet också 44 motionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden . Utskottet har berett utrikesutskottet tillfälle att yttra sig angående förslagen i propositionen och motionerna i de delar som berör utrikesförvaltningen. I betänkandet behandlas vidare riksdagsförvaltningens årsredovisning för . Utskottet har i samband med beredningen av ärendet hållit en utfrågning där riksdagsdirektören , administrative direktören och ekonomichefen lämnat information om riksdagsförvaltningens årsredovisning och om budgetförslaget . kommer att behandla finansutskottets betänkande 2005/06:FiU1 vari behandlas propositionens förslag till utgiftsram för bl.a. utgiftsområde 1. Summan av de till utgiftsområdet hörande utgifterna får högst uppgå till det belopp som sålunda kommer att besluta. I sitt betänkande tillstyrker finansutskottet propositionens förslag (i denna del), enligt vilket utgifterna för utgiftsområde 1 skall uppgå till sammanlagt . Anslagen inom varje utgiftsområde skall därtill fastställas genom ett särskilt riksdagsbeslut. lägger i detta betänkande fram förslag beträffande anslagsfördelningen inom utgiftsområde 1 under förutsättning att bifaller finansutskottets förslag till utgiftsram för utgiftsområdet. Regeringen respektive riksdagsstyrelsen föreslår i budgetpropositionen att för anvisar anslagen - som samtliga är ramanslag - inom utgiftsområde 1 i enlighet med den uppställning som redovisas i propositionen. Av uppställningen framgår att anslagsbeloppen 2006 sammanlagt uppgår till 8 . Moderata samlingspartiet, liberalerna, och föreslår i kommittémotioner ändringar av vissa av anslagen inom utgiftsområdet. Företrädare för och har under beredningen av ärendet anmält att förslagen i deras kommittémotioner bör modifieras för att överensstämma med dessa partiers förslag i partimotionerna 2005/06:Fi241 (fp) och 2005/06:Fi243 (c), som bereds av finansutskottet. Förslagen till anslag inom utgiftsområdet för framgår av följande tabell. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag inom utgiftsområde 1 Belopp i 1 000-tal kronor (fp)1 (c)2 27:3 Stöd till radio- och kassettidningar 46:1 Allmänna val och demokrati 90:1 Kungliga hov- och slottsstaten 90:2 ledamöter och partier m.m. 90:4 ombudsmän, justitieombudsmännen () 90:6 Stöd till politiska partier 90:7 Expertgruppen för EU-frågor samt EU-information 1 Förslaget i kommittémotion 2005/06:K427 av m.fl. (fp) till anslag inom utgiftsområde 1 har i tabellen modifierats för att överstämma med förslaget i partimotion 2005/06:Fi241 av m.fl. (fp) yrkande 9 i denna del. 2 Förslaget i kommittémotion 2005/06:K420 av m.fl. (c) yrkande 2 till anslag inom utgiftsområde 1 har i tabellen modifierats för att överstämma med förslaget i partimotion 2005/06:Fi243 av m.fl. (c) yrkande 3 i denna del. Utgiftsområde 1 omfattar politikområdet Demokrati samt delar av politikområdena Mediepolitik och Samepolitik. I utgiftsområdet ingår även vissa anslag som inte tillhör ett politikområdet. Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att avslår ett motionsyrkande om att demokratipolitiken bör präglas av ett deltagardemokratiskt förhållningssätt och en ambition att öka de direktdemokratiska inslagen. Jämför reservation 1 (c). Politikområdet omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamheter (avsnitt 3.1). Vidare ingår betalning av statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till myndigheter och andra berörda aktörer för biträde i samband med allmänna val. Därutöver inryms i politikområdet tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek samt en satsning på mångvetenskaplig demokratiforskning. ingår en demokratisatsning och en särskild satsning med medel till riksdagspartierna inför de allmänna valen 2006. Enligt propositionen blir utgifterna för politikområdet totalt (avsnitt 3.2). beräknas utgifterna till 93,0 respektive . De stora skillnaderna i utgiftsutvecklingen beror på att det 2006 genomförs allmänna val. Målet för politikområdet är att folkstyrelsen skall värnas och fördjupas (avsnitt 3.3). Vidare har beslutat om fyra långsiktiga mål för medborgerligt deltagande (prop. 2001/02:80, bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190), vilka regeringen redovisar i propositionen. Målen är följande. - Valdeltagandet skall öka väsentligt i de nationella och kommunala valen liksom i valet till . - En ökad andel av medborgarna skall inneha någon form av politiskt förtroendeuppdrag. Ett första delmål är att antalet förtroendevalda i kommuner och landsting skall öka med 10 000 . Antalet personer som i livet har innehaft ett politiskt förtroendeuppdrag skall också öka. - Medborgarna skall ha bättre möjligheter än att delta i och påverka den politiska processen. Andelen medborgare som deltar skall också öka. - Medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen skall bli mer jämlika än de är . Andelen ungdomar, arbetslösa och personer med utländsk bakgrund som deltar i den politiska processen skall öka. Enligt budgetpropositionen delas politikområdet Demokrati in i verksamhetsområdena Demokrati och deltagande samt Integritet, yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning. För verksamhetsområdet och deltagande är målet att röstberättigade kvinnors och mäns deltagande i de allmänna valen skall öka. Allmänna val och folkomröstningar skall genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet. Kvinnors och flickors respektive mäns och pojkars deltagande i de politiska processerna mellan valen skall öka. Kvaliteten i de politiska processerna skall förbättras. Jämfört med föregående års budgetproposition är verksamhetsområdets mål således något omformulerade.1[I budgetpropositionen var verksamhetsområdets mål att medborgarnas deltagande i de allmänna valen och i övriga politiska processer skulle öka samt att de allmänna valen och folkomröstningar skulle genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet (prop. 2004/05:1 utg.omr. 1 avsnitt 3.3).] Lämpliga indikatorer när det gäller val och folkomröstningar är, enligt propositionen, valdeltagandet och antalet brister och felaktigheter i valadministrationens genomförande av val och folkomröstningar (avsnitt 3.6.1). När det gäller deltagandet i de politiska processerna mellan valen samt kvaliteten i de politiska processerna så arbetar, enligt propositionen, löpande med att utveckla indikatorer som behöver följas upp, bl.a. genom dialog med och uppdrag till olika universitet och högskolor samt SCB. Då det inte tillförts några särskilda medel för insatser mellan valen så är det, enligt regeringen, inte möjligt att i propositionen redovisa några särskilda indikatorer som varit angelägna att följa upp (se vidare nedan under Inriktning). I propositionen redovisar regeringen också målet för det nationella arbetet med de mänskliga rättigheterna (avsnitt 3.3). Målet därvidlag är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, ökad kunskap och medvetenhet om de mänskliga rättigheterna samt bättre samordning av arbetet med att främja mänskliga rättigheter. Regeringen redovisar i sammanhanget även att den har beslutat om tre integrationspolitiska mål inom politikområdet: - Valdeltagandet skall öka väsentligt bland personer med utländsk bakgrund. - Andelen förtroendevalda med utländsk bakgrund skall öka. - Medborgerliga aktiviteter och politiska resurser skall öka bland personer med utländsk bakgrund. Vad gäller verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning är målet att värna integriteten, yttrandefriheten samt rättssäkerheten i den offentliga förvaltningen. Några indikatorer anges inte (se dock nedan under avsnitten Justitiekansler och Datainspektionen). I propositionen redogör regeringen för ett flertal insatser 2004-2005 inom politikområdet (avsnitt 3.4). Bland annat omnämns en interdepartemental arbetsgrupp för demokrati, utveckling och forskning som och arbetat med olika frågor för att följa upp demokratiskrivelsen (skr. 2003/04:110), vilken utskottet behandlade (bet. 2003/04:KU19), valet till , valet till , SCB:s tillgängliggörande av en databas (den s.k. demokratidatabasen) med statistik inom demokratiområdet. Vidare omnämns framtagandet av ? (tillsammans med Kommuner och Landsting) om politisk jämlikhet och villkor för personer med utländsk bakgrund som vill delta i politiken, en kunskapssammanställning och analys av strukturella hinder som förtroendevalda i kommuner, landsting och de politiska partierna kan möta samt satsning på mångveteskaplig demokratiforskning. I propositionen omnämns också en demokratisatsning inför Europaparlamentsvalet och medel till riksdagspartierna för information inför Europaparlamentsvalet . Båda dessa insatser har utvärderats (se nedan under Resultat). Vidare omnämns insatser på europeisk och internationell nivå för arbete med demokrati och mänskliga rättigheter. Även insatser utanför politikområdet för att utveckla och stärka demokratin och främja de mänskliga rättigheterna redovisas, däribland ungdomspolitiken, folkrörelsepolitiken och minoritetspolitiken. När det gäller verksamhetsområdet och deltagande är regeringens bedömning att de statliga insatserna i flera avseenden har stärkt medborgarnas möjligheter till deltagande i den demokratiska processen samt bidragit till att valen har kunnat genomföras med maximal tillförlitlighet och effektivitet (avsnitt 3.6). Det politiska deltagandet i s.k. icke-traditionella former för inflytande fortsätter, anför regeringen, att öka bland alla delar av befolkningen, men det politiska deltagandet i de traditionella formerna för deltagande fortsätter att minska hos befolkningen i stort. Det finns enligt regeringen flera tecken på att utvecklingen går framåt när det gäller politisk jämlikhet. Exempelvis har skillnaderna mellan kvinnors och mäns politiska engagemang minskat. I valet till minskade deltagandet från till 2004. Minskning var något större bland män än bland kvinnor. Äldre deltog i större utsträckning än yngre i Europaparlamentsvalet, och denna skillnad har ökat sedan 1999 års val. Valdeltagandet bland utrikes födda var lägre än bland inrikes födda. Den ovan nämnda demokratisatsningen () års val till har på regeringens uppdrag utvärderats av . En rapport, Utvärdering av demokratisatsningen inför Europaparlamentsvalet , lämnades till regeringen . Ett resultat som, enligt propositionen, betonas i utvärderingen är att det varit alltför knapp tid för båda planering och genomförande av demokratisatsningen. De flesta aktiviteter som genomförts, t.ex. demokratiambassadörer, har enligt propositionen fungerat bra med tanke man har haft till sitt förfogande. Några entydiga mönster när det gäller demokratisatsningens effekter på valdeltagandet finns inte. Dock finns tecken på att personer i de yngsta åldersgrupperna röstade i något större utsträckning i stadsdelar som omfattades av demokratisatsningen än i jämförbara stadsdelar. Den information som efterfrågas mest av allmänheten är partipolitisk information, och i skolorna efterfrågas politikers närvaro. Av utvärderingen framgår vidare att de flesta kommunerna ser positivt på att det avsätts medel för demokratiarbete. Demokratisatsningen har gett tillfälle att involvera fler människor vars intresse och engagemang för samhälls- och demokratifrågor har ökat. Enligt regeringen visar utvärderingen att det finns ett behov av särskilda satsningar för att nå ut till de grupper i samhället som röstar i mindre utsträckning. Den ovan nämnda insatsen i form av medel (19,) till riksdagspartierna för information inför Europaparlamentsvalet har på regeringens uppdrag utvärderats av . En rapport, Moment 22 - Uppföljning och utvärdering av riksdagspartiernas informationsinsatser inför Europaparlamentsvalet , lämnades till regeringen . I utvärderingen konstateras, enligt propositionen, bl.a. att det inte är möjligt att analysera effekter av de tilldelade medlen, då dessa inte angavs rikta sig till någon särskild grupp röstberättigade. Medlen har därför flutit in i partiernas totala valbudgetar. Riksdagspartiernas mål för valrörelsen omfattade inte valdeltagandet i någon konkret mening. Riktade insatser till ungdomar och personer med utländsk bakgrund var begränsade, delvis mot bakgrund av att andra offentliga aktörer fick ansvar för det. Den generella slutsatsen i utvärderingen är att riksdagspartierna bör utveckla nya former för valrörelsen med regional förankring som främjar lokalt engagemang, utan att förlora inslaget av breda nationella valkampanjer. Med en sådan strategi bör partipolitiska resurser och informationsinsatser öka. Regeringen konstaterar i propositionen att det inte är möjligt att ange vilka effekter som de särskilda medlen haft. Regeringen bedömer att det trots det finns ett fortsatt behov av särskilda medel för riksdagspartiernas informationsinsatser inför valen. Detta för att säkerställa att informationen når ut till alla grupper röstberättigade. förberedelsearbete och genomförande av val fungerade enligt regeringens bedömning väl. Vad avser myndighetens insatser i samband med Sametingsvalet konstaterar regeringen att myndigheten gjort ett bra arbete, men det är för tidigt att ge en helhetsbedömning. När det gäller verksamhetsområdet , yttrandefrihet och en rättssäker förvaltning bidrar, enligt regeringen, Justitiekanslern till att målen uppfylls (avsnitt 3.7). Regeringen hänvisar härvidlag till Justitiekanslerns tillsynsverksamhet, bevakning på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området, reglering av skadestånd och andra ersättningsanspråk mot staten. Även Datainspektionen bidrar till att målen uppfylls genom sin tillsyn av behandling av personuppgifter. Regeringen återger i propositionen vad den slog fast i demokratiskrivelsen (skr. 2004/05:110), nämligen att demokratipolitiken bör omfatta såväl insatser för ett ökat och mer jämlikt medborgerligt deltagande som insatser för att främja de mänskliga rättigheterna (avsnitt 3.9). Regeringen aviserar att den, för att ta nya steg i det kontinuerliga arbetet och för att ta ett helhetsgrepp om demokratipolitiken och de mänskliga rättigheterna, kommer att bjuda in till ett rådslag om demokrati och inleda en process som skall bygga på deltagande och en öppen dialog för att ringa in områden och frågor och att identifiera utmaningar och möjligheter för den framtida demokratipolitiken. Denna diskussion kommer att ske inom ramen för demokratisatsningen 2005/06 och utgöra grunden för det fortsatta demokratiutvecklingsarbetet. Politiken för att främja och underlätta medborgerligt deltagande har tre utgångspunkter: att stärka förutsättningarna för deltagande, att undanröja hinder för deltagande samt att skapa möjligheter för ett ökat och mer jämlikt deltagande. När det gäller stärkandet av förutsättningarna för deltagande nämner regeringen bl.a. till och pågående arbete, förslaget till ny vallag (prop. 2004/05:163) som regeringen har lämnat till samt en särskild satsning om för riksdagspartiernas informationsinsatser års allmänna val. När det gäller undanröjandet av hinder för deltagande nämner regeringen ett uppdrag till och Handisam2[Myndigheten för handikappolitisk samordning, som avses inrättas (dir. 2005:58).] för att stärka funktionshindrades möjligheter till politiskt deltagande, jämställdhetsintegrering inom politikområdet bl.a. när det gäller kvinnors och mäns deltagande som förtroendevalda, olika aktiviteter som belyser bemötandefrågorna samt det pågående arbetet av Kommittén om hot och våld mot förtroendevalda. När det gäller skapandet av möjligheter för ett ökat och mer jämlikt deltagande nämner regeringen en kommande kartläggning av förutsättningarna för beslutsfattande på distans, en demokratisatsning om års val bestående av insatser för ökat valdeltagande och om röstningens betydelse, dels en bred dialog om demokrati, en pågående utredning av om användningen av informationsteknik i demokratiska beslutsprocesser, forsknings- och uppföljningsinsatser samt olika insatser i europeiska organ. Regeringen betonar även att demokratiperspektivet måste genomsyra alla politikområden för att lyckas, och arbetet med att stärka samverkan mellan olika politikområden genomförs bl.a. av den interdepartementala arbetsgruppen för demokrati, forskning och utveckling. Vidare anför regeringen att uppföljningen av demokratipolitiken utvecklas kontinuerligt, och att flera utvecklingsprojekt kommer att genomföras 2005/06 för att bl.a. utveckla indikatorer för demokratipolitikens mål och de integrationspolitiska målen inom politikområdet. Vidare kommer SCB:s demokratidatabas att utvecklas med ytterligare uppgifter om kommunernas och landstingens förnyelsearbete. Politiken för att främja de mänskliga rättigheterna inriktas på arbetet med att ta fram en ny nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna, vilken man planerar att lägga fram i form av en skrivelse . Regeringen nämner även vikten av information om mänskliga rättigheter riktad mot allmänheten, varvid regeringens webbplats för mänskliga rättigheter uppges vara en central informationskanal. Vad gäller insatser för individens yttrandefrihet och integritet samt en rättssäker förvaltning nämner regeringen tillsynsverksamhet och skaderegleringsverksamhet. I propositionen redovisar regeringen iakttagelser som berör politikområdet (avsnitt 3.8). har lämnat revisionsberättelser avseende Justitiekanslern, och . Samtliga dessa revisionsberättelser har lämnats utan invändning. I motion 2005/06:K420 av m.fl. (c) föreslås att tillkännager för regeringen att demokratipolitiken bör präglas av ett deltagardemokratiskt förhållningssätt och en ambition att öka de direktdemokratiska inslagen (yrkande 3). Motionärerna anför att demokratins själva väsen handlar om medborgarnas möjligheter att vara delaktiga i det allmänna och att eftersträvar demokrati byggd underifrån. avstyrkte utskottet i betänkande 2004/05:KU1 ett yrkande av samma innebörd som den aktuella. Utskottet hänvisade till att tidigare beslutat om långsiktiga mål för demokratipolitiken och att det mot den bakgrunden inte var nödvändigt med något uttalande från i enlighet med vad som efterfrågades i motionen.