bet · GS01LU14 · 2005-03-08 00:00:00 — Förslaget i departementspromemorian om prövningstillståndi familjemålen bör därför enligt regeringen inte genomföras inom ramenför detta lagstiftningsärende.Den ovan nämnda parlamentariska kommitté som tillkallats för att utvärdera1998 års vårdnadsreform, vårdnadskommitté, skall redovisaresultatet av sitt arbete (dir. 2002:89 och2004:167).Utskottets ställningstagandeDet förslag som regeringen nu i en lagrådsremiss har lagt fram om enutvidgning av kravet på prövningstillstånd i hovrätt omfattar även målom äktenskapsskillnad och upplösning av partnerskap. En sådan förändringligger i linje med motionärernas önskemål om att snabbare få till stånden lagakraftvunnen dom. Utskottet är för sin del inte berett att föreslånågon sådan begränsning i överklaganderätten som förespråkas i motionL304, och utskottet föreslår att avslår motionen.Förutsättningar för sambolagens tillämpningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om förutsättningarna för sambolagenstillämpning. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden.Jämför reservation 6 (m, fp, kd).MotionenInger m.fl. (m) anser i motion L237 att tiden nu är mogen för attpröva om ett anmälningsförfarande bör införas i sambolagen samt vilkaför- och nackdelar som skulle vara förenade med en sådan ordning. Enligtmotionärernas uppfattning är det principiellt tveksamt att en tämligenomfattande familjerättslig lagstiftning blir tillämplig på par utan attde själva har avsett eller känt till detta. Ett tillkännagivande begärsi enlighet härmed (yrkande 1).Tidigare ställningstagandenMotionsyrkanden med motsvarande inriktning har tidigare behandlats avutskottet. , i samband med behandlingen av proposition 2002/03:80Ny sambolag, avstyrkte utskottet de då aktuella motionerna med motiveringenatt de faktiska förhållandena skall vara avgörande för om lagen skalltillämpas (bet. 2002/03:LU19). följde utskottet.När utskottet senast, , behandlade ett motsvarande motionsyrkandeansåg utskottet att det inte fanns skäl att frångå sitt tidigareställningstagande (bet. 2003/04:LU22).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser alltjämt att det inte finns skäl att frångå riksdagensställningstaganden . Motion L237 yrkande 1 bör såledesavslås.Följdändringar till den nya sambolagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden som gäller följdändringar till den nyasambolagen. Utskottet hänvisar till en aviserad proposition.MotionernaI motion L237 av m.fl. (m) anförs att regeringen i proposition2002/03:80 Ny sambolag valde att inte föreslå följdändringar i deförfattningar som berörs av sambolagens tillämpningsområde. Enligtmotionärerna får detta till följd att de berörda författningarna får etttillämpningsområde som står i strid med deras ordalydelse. Mot dennabakgrund begär motionärerna ett tillkännagivande om att regeringensnarast bör återkomma till med förslag till erforderligaföljdändringar (yrkande 2).Liknande synpunkter framförs i motion L295 av m.fl.(fp). I motionen yrkas att regeringen före utgången av innevaranderiksmöte lägger fram de av beställda lagförslagen med följdändringartill sambolagen (yrkande 3).Tidigare ställningstagandenI samband med beredningen av proposition 2002/03:80 Ny sambolag behandladeutskottet ett motionsyrkande med motsvarande inriktning. Utskottetuttalade då att man ansåg det angeläget att några följdändringar i vissaandra författningar, utom de med anknytning till assisterad befruktningför lesbiska par, skulle komma till stånd. Risken var annars,enligt utskottet, att det kunde bli svårigheter att tillämpa dessa.Utskottet ansåg att regeringen skyndsamt borde återkomma till riksdagenmed förslag till sådana författningsändringar, och förordade etttillkännagivande med detta innehåll (bet. 2002/03:LU19). följdeutskottet (rskr. 2002/03:211).Ett motsvarande motionsyrkande avstyrktes av utskottet , dåutskottet förutsatte att regeringen utan dröjsmål skulle återkomma tillriksdagen med erforderliga lagförslag (bet. 2003/04:LU22).Utskottets ställningstagandeRegeringen har överlämnat en lagrådsremiss om assisteradbefruktning och föräldraskap. I lagrådsremissen föreslås också ändringari vissa lagar som utgör följdlagstiftning till sambolagen och somtydliggör att även sambor av samma kön omfattas av lagstiftningen. Enproposition är aviserad till . Mot bakgrund härav ärdet, enligt utskottets mening, inte nu påkallat med någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionerna L237 yrkande 2 och L295yrkande 3. Motionerna bör således avslås.Översyn av samäganderättslagenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande i vilket det begärs en översyn avsamäganderättslagen. Jämför reservation 7 (m, fp, kd, c).BakgrundSärskilda bestämmelser om samäganderätt finns i lagen (1904:48 s. 1) omsamäganderätt. Kan delägarna inte enas om den samägda egendomensförvaltning och nyttjande kan varje delägare enligt 3 § ansöka om att rättenförordnar att egendomen omhändertas av god man. Ärdelägarna inte eniga om hur man upplöser ett samägande, kan varjedelägare enligt 6 § vända sig till en domstol och begära att den samägdaegendomen skall säljas på offentlig auktion för delägarnas räkning.Detta kan förhindras om en delägare kan visa synnerliga skäl för anstånd.Domstolen skall i samband med förordnandet om försäljningen ocksåbestämma ett pris under vilket egendomen inte får säljas. Samäganderättslagenär tillämplig även på samägande mellan makar, registrerade partner ochsambor.MotionenI motion L359 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivandeom behovet av att omgående göra en översyn av samäganderättslagen isyfte att komma till rätta med de problem som uppstår för makar,registrerade partner och sambor när de inte är eniga om hur ett samägandeskall upplösas.Tidigare ställningstagandenEtt motionsyrkande med samma inriktning avstyrktes av utskottet våren2004 (bet. 2003/04:LU22). Utskottet noterade då att Samboendekommitténi sitt betänkande (SOU 1999:104) Nya samboregler tagit upp frågan om enöversyn av samäganderättslagen men konstaterat att den föll utanförutredningsuppdraget. Kommittén framhöll dock att det är av stor viktatt frågan utreds i annan ordning. Vidare pekade utskottet på attregeringen i proposition 2002/03:80 Ny sambolag konstaterat att praktiskaskäl i och för sig kan tala för att samäganderätt borde kunna upplösasi en bodelning. En sådan ordning kräver dock ganska ingripande förändringarav bodelningsreglerna och måste analyseras noggrant. Detta, anförderegeringen, kunde inte göras då, men det kan finnas anledning attöverväga frågan vid en eventuell framtida översyn av bodelningsreglernai . Utskottet delade regeringens bedömning att det finnsanledning att närmare överväga frågan om samäganderätt borde kunnaupplösas i en bodelning, och förutsatte att regeringen kommer att övervägafrågan i ett lämpligt sammanhang.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar alltjämt den av regeringen tidigare uttalade bedömningenatt det finns anledning att närmare överväga frågan om samäganderättborde kunna upplösas i en bodelning. Som utskottet tidigare anfört börfrågan övervägas i ett lämpligt sammanhang, och utskottet utgår frånatt regeringen följer frågan och vidtar erforderliga åtgärder.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion L359.Jämkning av bodelningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden som gäller jämkning av bodelning.Utskottet hänvisar till pågående arbete inom Regeringskansliet.BakgrundI samband med en äktenskapsskillnad skall makarnas egendom fördelasgenom bodelning såvida inte makarna har endast enskild egendom och ingenav dem begär att få överta bostad eller bohag från den andra maken (9 kap.1 § ). Vid beräkningen av makarnas andelar i boet skallså mycket avräknas från en makes giftorättsgods att det täcker de skuldersom den maken hade när talan om äktenskapsskillnad väcktes (11 kap. 2 §äktenskapsbalken). Sålunda skall den ena makens anspråk på att få varamed och dela på den andre makens giftorättsgods tillgodoses först efterdet att den maken har tilldelats egendom som täcker de skulder han ellerhon ådragit sig före den för bodelningen avgörande tidpunkten. Om dessaskulder är större än den makens giftorättsgods finns det ingenting kvarför den förstnämnda maken att vara med och dela på.Enligt 12 kap. 1 § finns det möjlighet att jämka enbodelning. I den mån det med hänsyn särskilt till äktenskapets längdmen även till makarnas ekonomiska förhållanden och omständigheterna iövrigt är oskäligt att en make vid bodelningen skall lämna egendom tillden andra maken i den omfattning som följer av 11 kap. ,skall bodelningen i stället göras så att den förstnämnda maken fårbehålla mer av sitt giftorättsgods.MotionernaJan Ertsborn m.fl. (fp) begär i motion L248 ett tillkännagivande om enändring av jämkningsregeln i 12 kap. 1 § (yrkande 8).Motionärerna anser att en möjlighet till jämkning bör införas äventill förmån för den av makarna som har minst giftorättsgods. En allmänjämkningsregel som har till syfte att förhindra oskäliga bodelningsresultatbör, enligt motionärerna, erbjuda makarna likhet inför lagen.I ett flertal motioner behandlas frågan om möjligheterna till jämkningav bodelning i situationer när en make har gjort sig skyldig tillövergrepp mot den andre maken eller någon annan närstående och förpliktatsatt betala skadestånd. Sålunda begär () i motionL216 ett tillkännagivande med innebörden att jämkningsreglerna i dethär avseendet behöver ses över för att otillfredsställande bodelningsresultatskall kunna undvikas. Liknande krav framställs i motionerna L248 av JanErtsborn m.fl. (fp) (yrkande 4), L258 av m.fl. (s), L302av m.fl. (v), L309 av (), L321 av JohanPehrson (fp), L329 av och (båda s), L338av och (båda c) (yrkande 2), L345 avBritta och (båda s), L363 av Elisebeht (), L388 av och (båda s), Ju292 avJohan m.fl. (fp) (yrkande 13), Ju293 av m.fl.(fp) (yrkande 22) och Ju488 av m.fl. (m) (yrkande 7).Tidigare ställningstagandenMotionsyrkanden om möjligheterna till jämkning av bodelning avstyrktesav utskottet . Utskottet var då inte berett att förorda någonriksdagens åtgärd med anledning av motionerna (bet. 2003/04:LU22).Pågående arbeteJustitiedepartementet gav en sakkunnig person i uppdragatt biträda departementet med att utreda frågor om skadestånd ochbodelning. Enligt den promemoria som ligger till grund för uppdraget (Ju2004/10515/P) skall det övervägas om det finns anledning att ändrajämkningsregeln i 12 kap. 1 § så att möjlighet tilljämkning ges i fler fall. Ställning skall tas till om jämkning liksomi dag endast bör kunna ske till förmån för den make som har störstgiftorättsgods eller om regeln i stället bör få en mer generell utformning.I promemorian anges att jämkningsregler av den typen finns t.ex. iandra nordiska länder. Vid övervägandena skall uppmärksammas dels desituationer där en make gjort sig skyldig till övergrepp mot den andramaken eller någon annan närstående och förpliktats att betala skadestånd,dels andra situationer där en jämkning kan vara motiverad.Vidare anges i promemorian att även andra möjligheter får övervägas föratt undvika otillfredsställande bodelningsresultat i de situationer somhar uppmärksammats, dvs. främst när medel har betalats ut till en makepå grund av en fordran på skadestånd eller brottsskadeersättning ellernär en make har en sådan skuld. Tänkbara åtgärder skulle, enligt vadsom anförs i promemorian, kunna vara att medel som har betalats ut make görs till enskild egendom eller att särskilda undantag görs närdet gäller vilken egendom som skall ingå i bodelningen och vilka skuldersom skall avräknas (10 och 11 kap. ). Uppdraget skallredovisas senast den 1 september 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser med tillfredsställelse på att det nu har inletts ett arbeteinom för att se över frågor om skadestånd och bodelningi syfte att otillfredsställande bodelningsresultat skall kunna undvikas,främst i de situationer där en make har gjort sig skyldig till övergreppmot den andra maken eller någon närstående och förpliktats att betalaskadestånd. Utskottet har stor förståelse för de synpunkter som i dessadelar kommer till uttryck i motionerna och anser att arbetet med denhär frågan bör prioriteras. Enligt utskottets mening bör dock resultatetav det pågående utredningsarbetet nu avvaktas, och någon vidare åtgärdav är därför inte påkallad.Såvitt gäller motion L248 yrkande 8 finner utskottet att de synpunktersom framförs i detta sammanhang ligger i linje med vad som skall övervägasinom ramen för nu pågående arbete. Med hänvisning till den pågåendeöversynen föranleder därför inte heller detta motionsyrkande någon åtgärdfrån sida.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna L216,L248 yrkandena 4 och 8, L258, L302, L309, L321, L329, L338 yrkande 2,L345, L363, L388, Ju292 yrkande 13, Ju293 yrkande 22 och Ju488 yrkande7.Gemensamma lån m.m. vid bodelningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden som gäller uppdelning av gemensammalån och andra krediter vid äktenskapsskillnad och bodelning. Utskottethänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservationerna8 (v, c) och 9 (kd).BakgrundNär två eller flera personer gemensamt tar ett lån är de enligt 1 kap.2 § skuldebrevslagen (1936:81) solidariskt ansvariga för skulden, såvidainte förbehåll har gjorts om delad ansvarighet. Det solidariska ansvaretinnebär att långivaren har rätt att vända sig mot vilken som helst avlåntagarna och utkräva hela skuldbeloppet. Den låntagare som därvidtvingas att betala mer än vad som belöper på henne eller honom har sedanrätt att kräva övriga gäldenärer på vad som belöper på dem, s.k.regressrätt.MotionernaTasso Stafilidis m.fl. (v) begär i motion L301 att regeringen skalllägga fram lagförslag som innebär att det vid äktenskapsskillnad respektiveupplösning av partnerskap alltid skall göras en uppdelning av lån somhar tagits för gemensamt bruk. Liknande krav framställs i motion L338av och (båda c) (yrkande 6). Därutöveranser motionärerna att från den dag begäran om äktenskapsskillnadregistrerats skall personligt betalningsansvar gälla för den make ellersambo som utnyttjar en gemensam kredit. Ett tillkännagivande begärs ienlighet härmed (yrkande 7).Tidigare ställningstagandenMotionsyrkanden med motsvarande inriktning har behandlats av utskottetvid ett flertal tidigare tillfällen. Utskottet har tidigare bl.a. uttalatatt lånevillkoren till alla delar måste betraktas som en integrerad delav låneavtalet, och att ändringar i avtalet - i enlighet med grundläggandecivilrättsliga principer - inte kan komma till stånd utan att avtaletsparter är överens om det. En lösning på problemet måste således, framhöllutskottet, innefatta en överenskommelse med långivaren. Utskottet hartidigare även uttalat att den allmänna utgångspunkten för kreditavtal,liksom för andra civilrättsliga avtal, måste vara att villkor inte kanändras såvida inte båda parter är överens om detta (se bet. 1995/96:LU18och 1996/97:LU6). har följt utskottet.När utskottet senast, , i sitt av godkända betänkandebehandlade liknande motionsyrkanden fann utskottet inte skäl att frångåsina tidigare ställningstaganden. Utöver vad utskottet tidigare anförtkonstaterade utskottet att ett bifall till motionsyrkandena skulleinnebära en genomgripande förändring av svensk rätt som utskottet intekunde ställa sig bakom (2003/04:LU22).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller den inställning som utskottet tidigare gett uttryckför och kan således inte ställa sig bakom kraven i motionerna. Riksdagenbör därför avslå motionerna L301 och L338 yrkandena 6 och 7.Tidsfrister vid bodelningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden med krav på att bestämmelser om vissatidsfrister skall införas i lagstiftningen om bodelning. Jämförreservationerna 10 (m, fp, kd, c) och 11 (fp, c).BakgrundNär ett äktenskap upplöses skall makarnas egendom fördelas mellan demgenom bodelning (9 kap. 1 § ). Bodelning behövs dockinte, om makarna endast har enskild egendom och ingen av dem begär attfå överta bostad eller bohag från den andra maken. Bodelning kan skeantingen genom avtal, varigenom makarna själva bestämmer om egendomensfördelning på andelar och lotter, eller genom s.k. tvångsbodelning. Detsenare innebär en särskild förrättning verkställd av en bodelningsförrättare,vars avgörande kan klandras till domstol.Bodelning med anledning av äktenskapsskillnad skall förrättas näräktenskapet har upplösts (9 kap. 4 § ). Om någon av makarnabegär bodelning när ett mål om äktenskapsskillnad pågår, skall bodelningendock förrättas genast. Någon tid inom vilken bodelning senast skallbegäras finns inte i äktenskapsbalken.I ett rättsfall har ansett att en makeförlorat sin rätt att påkalla bodelning efter äktenskapsskillnad näransökan om bodelningsförrättare kom in först efter äktenskapsskillnadenoch den f.d. maken inte åberopade någon omständighet som förklaradedröjsmålet (NJA 1993 s. 570).Det kan vidare noteras att sambolagen (2003:376) innehåller en bestämmelseom tidsfrist för bodelning. Begäran om bodelning skall framställas senastett år efter det att samboförhållandet upphörde (8 §). I propositionenmed förslag till sambolag (prop. 2002/03:80) anförde regeringen att ensådan tidsfrist skulle medföra ett avsteg från samstämmigheten mellansambolagen och , men att den inte skulle innebära attskyddet för sambor skulle bli mer långtgående än skyddet för makar.Enligt regeringens mening framstod dessutom olikheten som motiverad medhänsyn till att bodelning enligt sambolagen - i motsats till vad somgäller enligt - inte är obligatorisk.MotionenJan Ertsborn m.fl. (fp) begär i motion L248 ett tillkännagivande ominförande av en tidsgräns för rätten att påkalla bodelning (yrkande 7).Motionärerna pekar på att det är otillfredsställande för såväl makarsom andra berörda att ekonomiska mellanhavanden hålls svävande under enmycket lång tid.I samma motion begärs också ett tillkännagivande om att det bör införasregler om att lösöre som har tilldelats den ena maken i en bodelningoch som skall avhämtas hos den andre maken, skall ha avhämtats senastvid en i bodelningen angiven tidpunkt (yrkande 6). Enligt motionärernakan förvaring av lösöret förorsaka kostnader och olägenheter för denpart som har att förvara lösöret till dess att det avhämtas. Det bördärför införas möjlighet för en bodelningsförrättare att föreskriva attavhämtande skall ha skett vid en viss angiven tidpunkt och att rättentill lösöret annars förfaller.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna om detangelägna i att makars ekonomiska mellanhavanden efter en äktenskapsskillnadklaras ut och att detta gäller även andra konsekvenserav en äktenskapsskillnad, t.ex. omhändertagande av lösöre. Utskottetutgår från att regeringen uppmärksammar frågan och vidtar erforderligaåtgärder utan något formellt tillkännagivande från sida.Motion L248 yrkandena 6 och 7 bör därför avslås.BodelningskostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande med krav på en utvidgning av den s.k. ersättningsgarantin vid bodelning. Jämför reservation 12 (m, fp, v,c).BakgrundOm två makar inte kan enas om en bodelning skall domstol efter ansökanav en make förordna en bodelningsförrättare. Denne har rätt att få arvodeoch ersättning för sina utgifter och kostnaderna skall, som huvudregel,betalas av makarna med hälften vardera.Enligt rättshjälpslagen (1996:1619) får rättshjälp inte beviljas i enangelägenhet som rör bodelning i annat fall än vid av bodelning(10 § första stycket 8). I samband med införandet av rättshjälpslagtillkom en bestämmelse i 17 kap. 7 a § om en ny formav bistånd vid bodelning (prop. 1996/97:9, bet. JuU3, rskr. 55).Bestämmelsen innebär att ersättning till bodelningsförrättare för högstfem timmars arbete kan betalas av allmänna medel och att domstol kanbesluta om en s.k. ersättningsgaranti. Ett sådant beslut innebär attersättning till bodelningsförrättaren betalas av allmänna medel om denmake som har gjort ansökan vid bodelningen tillskiftas egendom till ettvärde som understiger . I annat fall får bodelningsförrättarenrätt till ersättning av makarna enligt de regler som gäller i allmänhetvid bodelning. Ansökan skall bifallas om det är skäligt med hänsyn tillmakens ekonomiska och personliga förhållanden samt omständigheterna iövrigt.MotionenI motion L248 begär m.fl. (fp) ett tillkännagivande om enutvidgning av ersättningsgarantins tillämplighet (yrkande 5). Motionärernaanser att befintliga begränsade möjligheter till ersättning av allmännamedel innebär svårigheter för den som vill få till stånd en bodelningi fall där den andre maken är passiv eller obstruerar. Ett sätt att fåfler bodelningar genomförda skulle, enligt motionärerna, vara att utvidgagränserna för ersättningsgarantins tillämplighet.Utskottets ställningstagandeSom redovisats ovan bidrar staten i viss utsträckning till kostnadernaför bodelningsförrättare. Utskottet är inte berett att nu föreslå någonutvidgning av bestämmelsens tillämpningsområde, och motion L248 yrkande5 bör därför avslås.Nordisk lagharmoniseringUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande med krav på en harmonisering avfamiljerätten och successionsrätten inom . Utskottet hänvisartill pågående arbete inom . Jämför reservation 13 (fp, c).MotionenJan Ertsborn m.fl. (fp) begär i motion L248 ett tillkännagivande om enharmonisering av familjerätten och successionsrätten inom (yrkande1). Eftersom de olika rättsliga lösningarna i de nordiska ländernakraftigt skiljer sig åt i vissa viktiga frågor anser motionärerna att enlagharmonisering bör komma till stånd.Pågående arbete inom Nordiska rådetEn arbetsgrupp har fått i uppdrag av de nordiska justitieministrarnaatt undersöka möjligheten att harmonisera familje- och arvsrätten iNorden. Jämförande studier har genomförts beträffande äktenskapsrätten,successionsrätten samt rättsförhållandet mellan barn och föräldrar.Den senare studien kommer såvitt utskottet erfarit att följas upp medett seminarium om barnrätt i . Även en konferens omarvsrättsliga frågor planeras.Den arbetsgrupp som består av tjänstemän från berörda departement i denordiska länderna (Den nordiska expertgruppen för familjerätt) har fåttmandat av att fortsätta utvärderingen av de praktiskabehoven av en lagharmonisering. Detta arbete kommer att ske kontinuerligtunder de närmaste åren.Tidigare ställningstagandenVåren 2004 avstyrkte utskottet ett likalydande motionsyrkande medhänvisning till pågående arbete inom . Utskottet ansåg attdet inte fanns skäl att föreslå någon åtgärd från , och riksdagenföljde utskottet (bet. 2003/04:LU22).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser alltjämt att det pågående arbetet inom Nordiska rådetbör avvaktas. Motion L248 yrkande 1 bör därför avslås.EgendomsförhållandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden som behandlar olika frågor omegendomsförhållanden mellan makar, registrerade partner och sambor. Utskottethänvisar till pågående arbete inom . Jämför reservationerna14 (m, fp) och 15 (v).BakgrundEnligt 1 kap. 3 § råder varje make över sin egendomoch svarar för sina skulder. Av 7 kap. 1 § följer atten makes egendom är giftorättsgods i den mån den inte är enskild egendom.I 7 kap. 2 § regleras vilken egendom som är enskild.Av bestämmelsen följer att enskild egendom bl.a. är egendom som tillföljd av äktenskapsförord är enskild, egendom som en make har fått igåva av någon annan än den andre maken med det villkoret att egendomenskall vara mottagarens enskilda, egendom som en make har erhållit genomtestamente med det villkoret att den skall vara mottagarens enskilda,egendom som en make har ärvt och som enligt testamente av arvlåtarenskall vara mottagarens enskilda. Bestämmelser om vad som skall ingå ien bodelning finns i 10 kap. äktenskapsbalken.MotionernaInger m.fl. (m) begär i motion L238 ett tillkännagivande om attegendom som en make, partner eller sambo erhållit i arv eller gåva somhuvudregel skall vara mottagarens enskilda egendom.