bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Dessa skall också kunna reagera på brister i efterlevnaden och vidta åtgärder i syfte att återställa staters efterlevnad. Med vad som ovan anförts i fråga om en internationell miljödomstol och betydelsen av efterlevnad av miljökonventioner anser utskottet att motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 4 bör lämnas utan någon ytterligare åtgärd av i den mån den inte kan anses tillgodosedd med det anförda. Ytterligare verktyg i miljöarbetet Sektorsansvar, forskning m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker tre yrkanden (mp, -) om bl.a. miljöhänsynen i det politiska arbetet. Dessutom avstyrker utskottet sju yrkanden (fp, kd, mp) med olika aspekter på forskningsfrågor. Jämför reservationerna 211 (mp), 212 (kd), 213 (fp, kd, c, mp) och 214 (mp). Regeringen anser att det särskilda sektorsansvaret för miljömålsarbetet bör tydliggöras och samspelet mellan det särskilda sektorsansvaret och arbetet med miljökvalitetsmålen stärkas. De myndigheter som fortsättningsvis bör ha ett särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet är , , , , , , , Luftfartsstyrelsen, Myndigheten för skolutveckling, Verket för näringslivsutveckling, , , , , och . Nya myndigheter med särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet blir och . har ansvar för att följa upp, utvärdera och ge förslag till vidareutveckling av arbetet med särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet. Vidare bör stödja, vägleda och samordna myndigheterna med särskilt sektorsansvar. kommer att svara för den övergripande integreringen av arbetet med det särskilda sektorsansvaret med övrigt miljömålsarbete. Regeringen anser att den indirekta miljöpåverkan i miljöledningsarbetet bör utvecklas och uppföljningen och revisionen bör förbättras. Den kunskap som genereras av forskning är ett viktigt stöd för arbetet att nå miljökvalitetsmålen och dess delmål. En god utbildning om miljö och hållbar utveckling är av stor betydelse för miljöarbetet och för att nå miljökvalitetsmålen. En bred utbildning bidrar till en medvetenhet om de miljöproblem vi står inför, skapar förståelse för de miljöinsatser som behöver göras i samhället för att nå miljökvalitetsmålen och gynnar en livsstil som är hållbar. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) bör regeringen intensifiera sitt arbete med att på allvar integrera ekologiskt hållbar utveckling i alla relevanta politikområden (yrkande 1). Motionärerna anser det inte acceptabelt att man låter bli att ta hänsyn till miljön med motiveringen att en åtgärd har andra syften än miljöpolitiska. Därför bör alla politiska beslut, stöd och styrsystem prövas från miljösynpunkt (yrkande 10). Miljöpolitiken bör dessutom integreras i alla politikområden och få en överordnad roll (yrkande 15). Miljömålen bör enligt motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 43 vara föremål för fortgående forskning. Motionärerna anser att universiteten får för små basanslag. Anslagen skall vara stora nog för universiteten att finansiera den långsiktiga forskningen. Uppföljningen av miljömålen måste anses tillhöra den långsiktiga forskningen. Enligt motion 2004/05:Bo218 (kd) yrkande 6 behövs en bred satsning på den oberoende miljöforskningen. Riskerna med läderhantering och dess samband med cancer tas upp i motion 2003/04:MJ279 (mp) yrkande 2. Motionärerna anser att forskningsresurser behöver satsas på detta område. Unga kvinnor drabbas alltmer frekvent av s.k. foglossning eller symfysiolys vid graviditet, och ny forskning visar nu på att en av orsakerna kan vara de ökande utsläppen av hormoner i naturen hävdas det i motion 2003/04:MJ278 (mp) yrkande 4. Forskning behövs för att klargöra detta samband. Yrkandet upprepas i motion 2004/05:MJ435 (mp) yrkande 4. I motion 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 11 efterlyses ytterligare forskning och incitament för att möjliggöra övergång till förnybara drivmedel. Enligt motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 44 behövs ett forskningsprogram med syfte att göra till ett samhälle där huvuddelen av fordonen drivs med alternativa bränslen. Det är viktigt att påpeka att ansvaret för att nå miljökvalitetsmålen delas av alla och det torde inte vara möjligt att nå målen utan ett aktivt deltagande från kommuner, näringsliv, organisationer och enskilda. Miljöproblemen kan inte lösas enbart genom agerande av de traditionella miljöaktörerna. Regeringen redogjorde också redan i propositionen Miljöpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr. 1987/88:373) för sin syn att alla samhällssektorer har ett miljöansvar inom sitt verksamhetsområde. I svensk miljöpolitik har sektorsansvaret kommit att utgöra en grundbult i det fortsatta arbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Som exempel härpå kan nämnas att bl.a. de areella näringarna har vitala roller att fylla för strategin för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Utskottet anser i likhet med regeringen att miljömålsarbetet med sin systematik, delmål, vägledande åtgärdsstrategier och regelbundna utvärderingar skapar stabilitet och kontinuitet som det stimulerar och är pådrivande för att förnya och utveckla miljöpolitiken. Regeringen anför i propositionen avsikten att närmare följa upp hur sektorsansvaret och därmed integreringen av miljöhänsyn har fungerat , t.ex. genom att analysera framgångsfaktorer och hinder. Regeringen avser därför att tillkalla en särskild utredare med uppgift att följa upp och utvärdera hur sektorsansvaret och integreringen av miljöhänsyn har fungerat, i syfte att ytterligare förbättra och tydliggöra sektorsansvaret. Koncentrationen skall ligga på de verksamheter som påverkar den biologiska mångfalden. Utskottet anser att det finns goda skäl att tro att omfattande miljöförbättringar kommer att uppnås men att det kommer att kräva stora insatser. Målet att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta är därför en stor utmaning och ett uttryck för en stark viljeriktning. I likhet med vad som framgår av motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 1, 10 och 15 förutsätter möjligheterna att nå målet bl.a. att alla krafter i samhället drar åt samma håll och att engagemanget och miljöarbetet hos företag, kommuner och hushåll m.fl. ökar. Den första fördjupade utvärderingen av arbetet och utvecklingen mot miljökvalitetsmålen visar att målens tillkomst har inneburit att nya idéer, nya samarbeten och nya samverkansformer utvecklats. Många aktörer bidrar på betydande sätt i arbetet för att miljökvalitetsmålen skall nås. Samarbetet mellan myndigheter har fördjupats och fortsätter att utvecklas. Enligt utskottets mening föreligger det ingen motsättning mellan regeringens uppfattning och den uppfattning som kommer till uttryck i motionen. Utskottet föreslår därför att inte vidtar några åtgärder, utan avstyrker motionen i berörd del. Forskning är en mycket viktig del i miljömålsarbetet. har genom sitt anslag för miljöforskning ett särskilt ansvar för forskning till stöd för miljökvalitetsmålen. Även Formas och finansierar omfattande forskning som bidrar med underlag för arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen, liksom och Verket för innovationssystem. och finansierar inom ramen för sitt sektorsansvar viss forskning med koppling till miljökvalitetsmålen. Utförare av forskning om miljökvalitetsmålen är vid sidan av universitet och högskolor även , geologiska undersökning, och . Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att det finns behov av att öka stödet till forskning för miljö och hållbar utveckling, bl.a. för att stödja den kunskapsutveckling som behövs för att nå miljökvalitetsmålen. har senast i samband med behandlingen av propositionen Forskning för ett bättre liv beslutat om forskningens omfattning och inriktning samt förstärkning av viss forskning (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289). Beslutet innebär bl.a. att forskningen om miljö och hållbar utveckling stärks med för . Dessa medel skall fördelas av Formas (), av () samt av Verket för innovationssystem (). Dessa medel förbättrar möjligheterna att finansiera forskning till stöd för den kunskapsuppbyggnad som är nödvändig för att nå miljökvalitetsmålen. Utskottet anser att det inte behövs något uttalande från i den här frågan och avstyrker därför motionerna 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 43 och 2004/05:Bo218 (kd) yrkande 6. Med det anförda avstyrker utskottet också motionerna 2003/04:MJ278 (mp) yrkande 4, 2003/04:MJ279 (mp) yrkande 2 och 2004/05:MJ435 (mp) yrkande 4. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift att föreslå mål och strategier för en fortsatt introduktion av förnybara fordonsbränslen (dir. 2003:89). I slutbetänkandet, som överlämnades , föreslår utredaren att det nationella målet skall sättas till . Målet skall nås bl.a. genom att verkar för en ändring i direktivet (98/70/EG i dess lydelse enligt direktiv /17/EG) om kvaliteten på bensin och bränslen så att en ökad låginblandning av biodrivmedel i bensin kan komma till stånd samt att gränsen för inblandning av FAME (fettsyrametylestrar, Fatty Acid Methyl ) i miljöklass 1-dieselolja ökas till . Utredaren föreslår också att ett drivmedelscertifikatsystem bör utredas vidare med målet att detta system skall kunna träda i kraft . Detta slutbetänkande bereds i . När det gäller forskningen om alternativa fordonsbränslen har utskottet erfarit att bedriver omfattande forskning om såväl framställning som användning. bedriver också viss forskning när det gäller användning och emissioner från alternativa bränslen. Inom (Verket för innovationssystem) finns Programrådet för fordonsforskning (PFF) som bedriver samfinansierad forskning med biltillverkare verksamma i . Detta råd finansierar forskning tillsammans med biltillverkarna när det gäller bl.a. motorutveckling för alternativa bränslen. Inom rådet finns ett särskilt forskningsprogram som heter "Gröna bilen" som särskilt bedriver forskning och utveckling av miljöanpassade fordon. Det anförda innebär att syftet med motionerna 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 44 och 2004/05:MJ508 (fp) yrkande 11 är tillgodosett. Utskottet avstyrker motionerna. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker fem motioner (m, fp, mp, -) med olika förslag om lagändringar. Ytterligare två motioner (fp, mp, -) om strandskyddsreglerna avstyrks av utskottet. Jämför reservationerna 215 (kd, mp), 216 (mp), 217 (m), 218 (fp), 219 (kd), 220 (c), 221 (v, mp) och 222 (m). Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 11 bör kommittéförordningen (1998:1474) ändras så att miljökonsekvenser av olika förslag i utredningsbetänkanden måste redovisas. Enligt motion 2004/05:MJ334 (m) yrkande 5 bör handläggningstiderna för olika ansökningsärenden fastläggas så att svenskt lantbruk får tillgång till nya produkter i samma takt som lantbruket i andra europeiska länder. Landets kommuner måste inrätta skyddszoner kring vattentäkter och förbjuda användning av kemiska bekämpningsmedel i dessa anförs det i motion 2003/04:MJ366 (mp) yrkande 2. Frågan om ersättning till markägare bör avgöras på nationell nivå genom en förtydligad lagstiftning. Enligt motion 2004/05:MJ261 (mp) yrkande 2 bör regeringen göra en översyn som syftar till att produktvalsprincipen i även skall tillämpas på läkemedel. Enligt motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 5 behöver det generella strandskyddet stärkas. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 57 efterlyses en skärpning av strandskyddsreglerna så att det vid dispensgivning skall krävas synnerliga skäl i stället för som särskilda skäl. Enligt motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 14 bör miljömålen integreras i . När det gäller kravet i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 11 vill utskottet påpeka att det framgår av propositionen att regeringen vid nästa översyn avser att komplettera kommittéförordningen (1998:1474) med krav på att alla utredningar skall beskriva miljökonsekvenserna av sina förslag. Eftersom motionens förslag på ett till kännagivande är fullt ut tillgodosett, avstyrks det. Utskottet vill inte gå in på enskilda myndigheters handläggningstider. Däremot vill utskottet framhålla att förvaltningsmyndigheternas handläggning av ärenden regleras i förvaltningslagen (1986:223). Enligt 7 § skall varje ärende där någon enskild är part handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Även på andra sätt skall myndigheten underlätta för den enskilde att ha med den att göra. Enligt utskottets uppfattning innebär de gällande bestämmelserna att motion 2004/05:MJ334 (m) yrkande 5 är tillgodosedd. Lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar (va-lagen) har varit föremål för utredning. presenterade sitt betänkande Allmänna vattentjänster. Enligt utredningen bör självkostnadsprincipen fortsatt gälla. Denna princip innebär att avgiftsuttaget inte får överstiga de nödvändiga kostnaderna. Vilka kostnader som är nödvändiga låter sig inte lämpligen uttryckas i lagtexten. Det får som klarläggas i rättstillämpningen. Utredningen nämner som exempel att kostnader för miljöåtgärder måste ha ett mycket starkt samband med den egna avloppshanteringen för att kunna betraktas som nödvändiga. Utskottet avstyrker motion 2003/04:MJ366 (mp) yrkande 2 i den mån den inte kan anses tillgodosedd med det anförda. Produktvalsprincipen (substitutionsprincipen eller utbytesprincipen) i 2 kap. 6 § innebär en skyldighet att undvika riskabla produkter, varor eller organismer, om de kan ersättas med mindre farliga. Enligt förarbetena till lagen (prop. 1997/98:45 I s. 228) är regeln inte avsedd som ett förbud mot försäljning eller användning av vissa kemikalier utan bara som en hänsynsregel eller ett förhållningssätt som alla skall iaktta. Enligt läkemedelslagen (1992:859) får ett läkemedel säljas endast om det godkänts för försäljning. Utskottet avstyrker motion 2004/05:MJ261 (mp) yrkande 2. När det gäller bestämmelserna om strandskydd vill utskottet anföra följande. En arbetsgrupp inom tillsattes med uppgift att utarbeta förslag till ändrade strandskyddsbestämmelser på grundval av en utredning som utfört (rapport 5185 - Kartläggning m.m. av strandskyddsbestämmelserna - En redovisning av uppdraget med förslag till författningsändringar). Arbetsgruppens arbete resulterade i skrivelsen Ds 2005:23 Ett förnyat strandskydd. Tyngdpunkten i förslaget ligger, i fråga om skärpningar av bestämmelserna, på att förbättra tillämpningen och att särskilt värna om de från strandskyddssynpunkt generellt sett mest värdefulla områdena. Med anledning av detta föreslås bl.a. att strandskyddets syften förtydligas, att inte skall delegera dispensbeslut inom vissa typer av områden samt att ges viss möjlighet att på eget initiativ överpröva kommunala dispensbeslut. I skrivelsen påpekas att tillämpningsproblem i huvudsak dock inte kan avhjälpas genom ny lagstiftning. Utöver lagändringar föreslås därför att vägledning, utbildning, information och tillsyn förbättras i syfte att ytterligare precisera, förmedla och omsätta bestämmelsernas innebörd. De lättnader som föreslås har inriktningen att skapa tydliga ramar för när strandskyddet skall kunna upphävas vid planläggning, att ange villkoren för ett differentierat strandskydd och att något öka möjligheterna att undanta åtgärder inom tomtplatser från dispenskrav. Differentieringen av strandskyddet utgår från dels en geografisk indelning baserad på tillgången till stränder, dels lättnader i materiellt hänseende för dispenser och planläggningssituationer med kopplingar till lokal och regional utveckling. Möjligheten att göra en översyn av det utvidgade strandskyddet innebär en lättnad i förhållande till nuvarande reglering. Resultatet av översynen bedöms i första hand resultera i en viss inskränkning av det nuvarande utvidgade strandskyddet, men det kan även innebära en utökning i vissa fall. Utskottet, som senast behandlade frågan (se bet. 2004/05:MJU15 s. 15 f.), vidhåller sin uppfattning och anser att inte bör föregripa arbetet med att utveckla bestämmelserna för strandskyddet med ett uttalande. Utskottet avstyrker därför motionerna 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 5 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 57. Sambandet mellan miljökvalitetsmålen och framgår såväl i förarbetena till (prop. 1997/98:45 del 2 s. 8) som i propositionen Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130, s. 219 f.). Så som där angivits har både och miljökvalitetsmålen till syfte att främja en hållbar utveckling. mål om att främja en hållbar utveckling kommer till uttryck i balkens portalbestämmelse, 1 kap. 1 §. Samtliga bestämmelser i skall tillämpas på det sätt som bäst tillgodoser balkens mål och syfte, dvs. på det sätt som bäst främjar en hållbar utveckling. Miljökvalitetsmålen innebär en konkretisering av den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. De ger vägledning om hur bestämmelserna i skall tillämpas och utgör ett värdefullt tolkningsunderlag för de myndigheter som skall tillämpa balken. Utskottet anser att motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 14 är tillgodosedd härmed. styrelses redogörelse angående tillsynen av miljögifter vid avfallsförbränning (2004/05:RRS24) granskning visar att det finns stora brister i den operativa tillsynen av de giftiga resterna från avfallsförbränning. Granskningen visar också att inte har byggt upp tillräckliga kunskaper på området, vare sig när det gäller hur miljötillsynen fungerar på fältet eller när det gäller arten och omfattningen av de miljöproblem som är förknippade med förbränningsrester. Därtill saknas sådana preciseringar av regelverket som skulle underlätta för de operativa tillsynsmyndigheterna att fylla sin uppgift. Regeringen bör överväga att ta initiativ till närmare preciseringar av krav. Genom sådana preciseringar skulle de operativa tillsynsmyndigheterna få bättre förutsättningar att kontrollera efterlevnaden av regelverket och fortlöpande bedöma tillståndsvillkoren. Behovet av preciseringar gäller bl.a. tillämpningen av de allmänna hänsynsreglerna på förbränningsanläggningar och deponier så att miljökraven på dessa blir tillräckligt tydliga. Behovet av preciseringar gäller även utformningen av rapporteringsregler för anläggningarna. bör överväga åtgärder för att förbättra verkets kunskaper om kvaliteten på den operativa tillsynen enligt på avfallsområdet. Rekommendationen skall ses mot bakgrund av att det nu har gått trädde i kraft. Tillsyn skall enligt utövas "i nödvändig utsträckning". Detta ställer krav på att utvärderingar som bedömer den utförda tillsynen i förhållande till hur väl egenkontrollen fungerar görs. bör utvärdera tillsynen även inom andra branscher som är betydelsefulla för miljömålen, för att därmed förbättra verkets möjligheter att ge stöd och råd och att samordna de operativa tillsynsmyndigheternas arbete. presenterade sin redogörelse efter det att regeringen presenterat den nu föreliggande propositionen. Utskottet konstaterar emellertid att regeringen i propositionen ingående behandlar flera av de frågor och problem som tar upp. Därutöver behandlar regeringen dessa frågor i budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, volym 11, utg.omr. 20 s. 60 f.) Utskottet vill i detta sammanhang särskilt lyfta fram följande. Vissa av de aspekter på utformning som nämner i sin rapport behandlas i betänkande sanktionssystem och hänsynsregler (SOU 2004:37) som är under beredning i . Vidare pågår ett övergripande arbete med tillsynsfrågor där tillsynsutredningen haft i uppdrag att bl.a. utreda hur den statliga tillsynen kan göras till ett tydligare och effektivare instrument som bättre bidrar till kontrollen och genomförandet av demokratiska beslut. har i sitt betänkande Förslag om en tydligare och effektivare offentlig tillsyn (SOU 2004:100) lagt fram ett förslag till ny tillsynslagstiftning. Även detta förslag bereds inom . Regeringen har också tagit upp tillsynsfrågan med i samband med den årliga mål- och resultatdialogen och då särskilt framhållit vikten av att arbetar med vägledning på tillsynsområdet. Härutöver påpekar regeringen att redovisade ett regeringsuppdrag gällande kvaliteten på det avfall som förs till förbränning (dnr M2004/4338/Kk) som innehåller förslag till kompletterande krav om karakterisering och kontroll av avfall som förbränns. Rapporten har remitterats och bereds i . redovisade ett uppdrag om en nationell avfallsplan till regeringen vilken bl.a. syftar till att möjliggöra bättre kunskap om utvecklingen på avfallsområdet. Vidare bereds delbetänkandet (en Bra-skatt - Beskattning av avfall som förbränns, SOU 2005:23) och slutbetänkande (en Bra-skatt - Beskattning av avfall som deponeras, SOU 2005:64) från den s.k. som haft i uppdrag att dels föreslå hur en skatt på förbränning av avfall kan se ut, dels utvärdera skatten på avfall som deponeras. går av hushållsavfallet till förbränning, har import av avfall till nästan fyrdubblats. Med den expansion av avfallsförbränning som pågår är det viktigt att miljö- och hälsoeffekter som följer avfallsförbränning hålls under kontroll. Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att kritiken i kräver handlande och att det inom pågår arbete med de frågeställningar som aktualiserar. Med det anförda föreslår utskottet att lägger utskottets redogörelse /05:RRS24 till handlingarna. Uppföljning och utvärdering samt styrelses redogörelse angående miljömålsrapporteringen (2004/05:RRS21) Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett förslag (m, fp, kd, c) om att slå samman miljökvalitetsmålen Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö. Vidare avstyrker utskottet tre motioner (fp, kd) om olika uppföljnings- och utvärderingsfrågor. Slutligen avstyrker utskottet två motionsyrkanden (m, fp, kd, c) med anledning av styrelses redogörelse. Jämför reservationerna 223 (m, fp, kd, c) och 224 (m, fp, kd, c, mp). Regeringen anser att bör ansvara för en översyn av de miljöövervakningsprogram som följer tillståndet i miljön. Miljömålsmyndigheterna bör bidra aktivt i denna översyn på sina respektive ansvarsområden. bör stödja miljömålsmyndigheterna och garantera en hög kvalitet i utvecklandet av övervakningsprogrammen. bör även i fortsättningen ansvara för en samlad enhetlig uppföljning och rapportering om utvecklingen mot miljökvalitetsmålen med delmål samt belysa eventuella målkonflikter mellan dessa mål och andra samhällsmål som antagit. Som ett led i att effektivisera de berörda myndigheternas arbete och förbättra underlaget ser över myndigheternas rapportering med anknytning till systemet med miljökvalitetsmål. Konsekvensanalyser som speglar alla tre dimensionerna av hållbar utveckling är ett nyckelverktyg i detta arbete. Med om miljömålsarbetet som utgångspunkt bör regeringen även se över sin styrning av myndigheternas miljömålsarbete och om ställning behöver anpassas. Rådet bör sammanställa åtgärdsförslag som utarbetas av miljömålsmyndigheterna och de myndigheter som har ett särskilt sektorsansvar för miljön. Regeringens redovisning av utvecklingen inom miljöområdet till bör i fortsättningen ha samma uppläggning som . Eftersom flertalet av dagens delmål löper ut bör ta ställning till förslag till nya eller ändrade delmål under miljökvalitetsmålen. anser att den granskning utfört visar att miljömålsrapporteringen inte följer de beslutade riktlinjerna. Informationen är alltför detaljerad och ger inte tillräcklig överblick. Ändå saknas viktig information, främst vad gäller orsaker till miljöproblem och konflikter mellan miljömål och andra mål som har beslutat om. Bristerna kan enligt till en del ses som en följd av de organisatoriska förutsättningar som gäller för uppföljnings- och rapporteringsarbetet. Detta gäller inte minst , vars ställning, sammansättning och uppgifter inte är väl balanserade i förhållande till varandra. För att skapa bättre förutsättningar för att rapporteringen skall ge den information som efterfrågats rekommenderar att regeringen överväger åtgärder i förtydligande syfte: - Förtydliga uppgifter, exempelvis vad gäller rapporteringens innehåll, - precisera kraven på rapporteringen från myndigheterna i regleringsbrev och instruktioner, särskilt vad gäller kostnader och konsekvensbeskrivningar,