bet · GS01AU6 · 2005-03-03 00:00:00 — Bland annat har en särskildbedömningsmodell tagits framför att underlätta för inspekterande personal att bedrivatillsynsarbete enligtAML och föreskrifter. Modellen rör arbetsorganisation,utbildning, kunska-per, tekniska hjälpmedel och geografiskt läge. Den hartestats praktiskt av AVvid ett antal arbetsmiljöinspektioner inom servicehandeln.Enligt AV fungerarden bra och är användbar vid planering och uppföljning avinspektioner.Däremot fungerar modellen inte som en checklista vid självainspektionen.För detta ändamål har i stället en särskild broschyr,Undersök riskerna förvåld och hot på jobbet, utarbetats. Broschyren finns atthämta på AV:s hemsi-da, liksom en broschyr med rubriken hot inom omsorgoch skola.Utskottet vill framhålla att det är viktigt att företag ochförvaltningar harbra säkerhetsrutiner och att personalen fått utbildning omdessa liksom att detfinns rutiner för krisstöd.De uppgifter som utskottet inhämtat från AV ger vid handenatt verket påsenare år ägnat betydande uppmärksamhet åt frågor om hot ochvåld. Utskot-tet ser positivt på detta och noterar att ytterligareinsatser är inplanerade.Under 2005 kommer AV att genomföra en översyn av deovannämnda före-skrifterna om ensamarbete. Vidare planerar man att görasärskilda tillsynsin-satser inom bl.a. bevakningsbranschen och inom kriminalvården.Frågor om våld och hot vid bl.a. butiksarbete togs under2004 upp av AVbl.a. i broschyren Att arbeta i kassa där ett särskiltavsnitt behandlar sådanafrågor. Broschyren finns tillgänglig på AV:s hemsida.Som nämnts är socialtjänstemän en yrkesgrupp som utsättsför hot ochvåld. AV har bistått , som organiserararbetstagareinom denna yrkesgrupp, med granskning av en broschyr på detaktuella tematoch som riktas till personal som kan utsättas för hot ochvåld.När det gäller våld och hot inom handeln kan i dettasammanhang nämnasatt polisen i samarbete med handelns arbetsmarknadsparter harsammanställtett nationellt åtgärdsprogram med 13 punkter som tar fasta pågrundläggandeåtgärder mot rån. I den ovannämnda Brårapporten refererasäven till interna-tionella studier av strategier för att förebygga butiksrån.De visar bl.a. attbrottsfrekvensen kan minskas om mängden tillgängligakontanter i butiken ärså liten som möjligt i kombination med tydlig information omatt kassan barainnehåller ett maximibelopp. Andra former av åtgärder ärsådana som syftartill att öka upptäcktsrisken, t.ex. tysta överfallslarm ochövervakningskame-ror.Enligt vad utskottet har inhämtat från Näringsdepartementetbereds där förnärvarande ett drygt tjugotal överklagningsärenden om våldoch hot respekti-ve ensamarbete inom handeln. Ärendena är föranledda av att AVriktat före-lägganden vid vite mot 7-Eleven-butiker om att förbättrasäkerheten i derasnattöppna butiker. Efter att AV skaha avlämnatyttranden väntas regeringen fatta beslut iöverklagningsärendena.Utskottet konstaterar med det ovan anförda att frågor omvåld och hot äruppmärksammade i olika delar av AV:s verksamhet och även inomexempel-vis branschorganisationer.Mot denna bakgrund är utskottet inte berett att förordanågot tillkännagi-vande till regeringen utan avstyrker motionerna 2003/04:A251(s),2003/04:A362 (s), 2003/04:A366 (mp), A235 (s) och A376 (s).När det gäller motionsförslagen om mobbning i arbetslivetkonstaterar utskot-tet att motsvarande förslag behandlades i betänkande2002/03:AU5. Utskottetredovisade där förhållandevis utförligt (s. 31-34 ibetänkandet) uppgifter ombl.a. gällande föreskrifter från AV om systematisktarbetsmiljöarbete (AFS2001:1) och kränkande särbehandling i arbetslivet (AFS1993:17) liksom omdiskrimineringslagstiftningen och forskning om mobbning. Isitt resonemangom motionsförslagen betonade utskottet bl.a. vikten avförebyggande arbets-miljöarbete kompletterat med relevanta tillsynsåtgärder.Enligt uppgift från AV planerar verket att kring årsskiftet2005/06 påbörjaen revidering av föreskrifterna om kränkande särbehandling iarbetslivet så attdessa blir mer ändamålsenliga som instrument vidinspektionsarbete.I den enskilda motionen 2003/04:A248 (kd) efterlysermotionären en defi-nition av begreppet mobbning. Enligt stora svenskaordbok betyderverbet mobba att "utsätta för (kollektiv) förföljelse".I AV:s föreskrifter Kränkande särbehandling i arbetslivetsägs följande i1 §: "Med kränkande särbehandling avses återkommandeklandervärda ellernegativt präglade handlingar som riktas mot enskildaarbetstagare på ett krän-kande sätt och kan leda till att dessa ställs utanförarbetsplatsens gemenskap. "Begreppet trakasserier används i de tre lagarna (1999:133)om förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning,(1999:132) omförbud mot diskriminering i arbetslivet på grund avfunktionshinder respekti-ve (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet pågrund av etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning.Trakasserier definieras i denförstnämnda lagen som "uppträdande i arbetslivet som kränkeren arbetssö-kandes eller en arbetstagares värdighet och som har sambandmed sexuellläggning". Motsvarande definition återfinns i de båda andralagarna.Med hänvisning till sitt tidigare ställningstagande,pågående arbete inomAV och vad som i övrigt anförts avstyrker utskottetmotionerna2003/04:Ub441 yrkande 12 (kd), 2003/04:A247 yrkande 19 (c)och2003/04:A248 yrkandena 1 och 2 (kd).Vissa frågor om lagstiftningUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motionsförslag om ändringar ilagstift-ningen. Samtliga motioner avstyrks, bl.a. med hänvisning tillpågå-ende utredningsarbete. Jämför reservation 15 (v).MotionerVänsterpartiet hänvisar i motion 2003/04:A314 yrkandena 1, 2,5 och 6 till attsjuktalen fr.o.m. ska redovisas i företagensårsberättelser.Möjligheterna bör prövas att på motsvarande sätt redovisa enarbetsgivaresorganisation och rutiner som har bäring på det systematiskaarbetsmiljöarbe-tet.AML bör enligt partiet förstärkas när det gäller deanställdas inflytande påden egna arbetsplatsen. Lämpliga delar av medbestämmandelagen(MBL) börsamordnas och integreras i AML. Sanktionsreglerna vidarbetsmiljöbrottmåste skärpas så att påföljderna blir kännbara för större ochekonomiskt star-ka företag och arbetsgivare. AML bör tillföras ett nyttkapitel som avser ar-betsmiljön för personer som deltar i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Dettaskulle leda till tydligare ansvarsförhållanden och bättrerutiner.Vänsterpartiet begär i motion 2003/04:K362 yrkande 5 enkompletteringav dagens lagstiftning så att anställda inom hotellnäringenskyddas mot sexu-ella trakasserier från gäster och andra kunder.I motion 2003/04:A224 tar () upp vitesreglerna iAML. Privataarbetsgivare och offentliga arbetsgivare som kommuner ochlandsting kanenligt motionären dömas att betala vite vid brott mot lagen,medan det råderoklarhet om detta gäller även statliga myndigheter,affärsverk och bolag.Därför bör vitesreglerna i AML ses över.Siw och (båda s) anser i motion2003/04:A368att det är hög tid att och länsstyrelserna iegenskap av till-synsmyndigheter ser över tolkningen och tillämpningen avlagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS) och AML så att detklargörs förarbetsgivare och arbetstagare vilka regler och villkor somska gälla för arbetei arbetsgivares hushåll.I motion A240 föreslår m.fl. (s) att AMLändras så att denblir ett bättre verktyg för att förebygga ohälsa iarbetslivet. Lagens bestäm-melser om förebyggande arbete bör enligt motionärerna görascivilrättsliga.Några av lagens kapitel bör inordnas i lagen om rättegång iarbetsprocesser(utskottets anm.: Här torde avses lagen (1974:371) omrättegången i arbets-tvister). Förhandlings- och skadeståndsregler, liknande desom finns i MBL,bör skapas. På detta sätt skulle arbetsmarknadens partertvingas ta ett störreansvar för att förebygga ohälsa i arbetslivet.Ronny m.fl. (s) förespråkar i motion A330 attregeringen tillsammansmed arbetsmarknadens parter ser över vilka paragrafer i bygg-och anlägg-ningskungörelsen (utskottets anm.: Här torde avses ombyggnads- och anläggningsarbete, AFS 1999:3) som börstraffsanktioneras.Bakgrunden till förslaget är att många arbetsgivare inombyggsektorn brytermot bestämmelserna om upprättande av arbetsmiljöplan ochriskinventeringutan att detta leder till någon påföljd.Samma motionärer som i motion A330 behandlar i motion A360 avReynoldhFurustrand m.fl. (s) förekomsten av arbetsolyckor inombyggbranschen. Idagsläget medför brister i regelverk och rutiner attdokumentationen vidolyckor ofta är så bristfällig att den inte kan användas somunderlag för åtal.Motionärerna föreslår ändringar i AML för att komma tillrätta med proble-men.Utskottets ställningstagandeI motion A240 (s) förespråkar motionärerna ändringar i AML såatt arbets-marknadens parter tvingas ta ett större ansvar förförebyggande arbetsmiljö-insatser.Regler om förebyggande arbetsmiljöarbete finns i AML och iAV:s före-skrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1).Regelverket innefat-tar bestämmelser om bl.a. arbetsgivares ansvar och samverkanmed arbetsta-gare, vilket redovisats tidigare i betänkandet. Reglerna haroffentligrättsligkaraktär.I uppdraget för den pågående utredningen (dir. 2004:91) omöversyn avvissa delar av AML ingår att utreda hur bestämmelserna omsystematisktarbetsmiljöarbete och rehabilitering i AML och skulle kun-na göras dispositiva för att ge möjlighet åt arbetsmarknadensparter att genomkollektivavtal reglera vad arbetsgivaren ska göra för attfullgöra sina skyldig-heter i de nämnda avseendena. I denna prövning ska ävenövervägas vilkakonsekvenser en sådan förändring skulle få för bevakningen avarbetsmiljön,särskilt på de arbetsställen där det lokala skyddsarbetet ärsvagt samt i frågaom tillsyn och påföljder.Med hänvisning till pågående utredningsarbete avstyrkerutskottet motionA240 (s).Som framgått anser i motion 2003/04:A314 attmöjligheternabör prövas att ställa krav på en obligatorisk redovisning avarbetsgivaresorganisation och rutiner avseende systematisktarbetsmiljöarbete. Partiethänvisar till de ändringar som gjorts i årsredovisningslagen(1995:1554) m.fl.lagar och som innebär att privata arbetsgivare, kommuner ochlandsting skalämna uppgifter om anställdas sjukfrånvaro i årsredovisningen.Motsvaranderegler finns för myndigheter i förordningen (2000:605) omårsredovisningoch budgetunderlag.Syftet med redovisningen är att öka medvetenheten omsjukfrånvarons för-delning på olika verksamheter. I sin motivering förlagstiftningen anförderegeringen att ökade kunskaper på området kan påverkaarbetsgivare att vidtaåtgärder för att minska sjukfrånvaron. Lagändringarna träddei kraft den 1 juli2003 (prop. 2002/02:6, bet. 2002/03:LU1, rskr. 2002/03:43).De utgör ett led iåtgärderna för att nå målet om att till 2008 halverafrånvaron från arbetslivetpå grund av sjukskrivning i förhållande till 2002.I rapporten arbetsliv för alla från de s.k.trepartssamtalen fördes ett re-sonemang om hur målet om att halvera sjukfrånvaron skullekunna uppnås.Man slog där fast att det är viktigt att, genompartsgemensamma processer, ivarje bransch och på varje arbetsplats, fastställa mål förminskad ohälsa. Irapporten från trepartssamtalen betonades att tillämpning avföreskrifterna omsystematiskt arbetsmiljöarbete är ett viktigt medel för attuppnå fastställdamål liksom att den obligatoriska redovisningen avsjukfrånvaro är ett viktigthjälpmedel i sammanhanget.Enligt vad utskottet erfarit diskuterades itrepartssamtalen däremot inte nå-got förslag om en lagreglerad, obligatorisk redovisning avdet systematiskaarbetsmiljöarbetet av den karaktär som gäller i fråga omsjukfrånvaron.Däremot betonades, som nämnts, vikten av att tillämpaföreskrifterna omsystematiskt arbetsmiljöarbete.Dessa föreskrifter innebär, som utskottet redovisattidigare i detta betän-kande, att arbetsgivaren är skyldig att undersöka, genomföraoch följa uppverksamheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall iarbetet förebyggsoch en tillfredsställande arbetsmiljö uppnås. Här bör ocksåerinras om att detenligt ska finnas en arbetsmiljöpolicy sombeskriver hurarbetsförhållandena ska vara för att detta ska åstadkommas. Isammanhangetbör också nämnas de dokumentationskrav som finns i SAM-föreskrifternaoch som bl.a. innebär att sådana åtgärder för att förebyggaohälsa och olycks-fall i arbetet som inte kan genomföras ska förasin i en skriftlighandlingsplan där det ska anges när åtgärderna ska varagenomförda och vemsom ska se till att de genomförs. Genomförda åtgärder skakontrolleras. Ar-betsgivaren ska göra en uppföljning av detsystematiska arbetsmiljö-arbetet. Denna ska dokumenteras skriftligt om det finns minsttio arbetstagarei verksamheten.Utskottet vill här erinra om vad som tidigare redovisats ibetänkandet omatt AV i sitt verksamhetsprogram för 2004-2006 betonar detförebyggandearbetet, bl.a. genom prioritering av insatser som avsersystematiskt arbetsmil-jöarbete. I ett tidigare avsnitt i detta betänkande harutskottet redovisat sin synpå bl.a. uppföljningen av Statskontorets rapport - En utvärdering av insatser (2004:13).När det gäller förslagen i motion2003/04:A314 om sam-ordning av inflytanderegler, arbetsmiljölagens tillämpningvid deltagande iarbetsmarknadspolitiska program och sanktioner vidarbetsmiljöbrott villutskottet peka på uppdraget för utredningen om en översyn avvissa delar avAML (dir. 2004:91).Utredningen ska överväga om samverkansbestämmelserna i 6kap. AMLbör ges en mer ändamålsenlig utformning mot bakgrund avutvecklingen avsamverkan i arbetsmiljöfrågor på arbetsplatserna. En annanuppgift för utred-ningen är att pröva om det är lämpligt att direkt i AMLreglera lagens till-lämpningsområde avseende kvinnor och män som omfattas avolika arbets-marknadspolitiska program. I utredningsuppdraget ingår ocksåatt övervägavissa frågor om hur ett effektivare sanktionssystem börutformas och om dettabör innefatta ändringar i AML. Utöver det uppdrag somuttryckligen angivitsi utredningsdirektiven står det utredaren fritt att ocksålämna andra förslag tillförfattningsändringar eller åtgärder som uppdraget kan geanledning till.Mot bakgrund av vad som anförts om pågåendeutredningsarbete kan nå-got initiativ inte anses påkallat, varför utskottet avstyrkermotion2003/04:A314 yrkandena 1, 2, 5 och 6 (v).Ytterligare en fråga som tas upp såväl i direktiven tillutredningen om enöversyn av vissa delar av AML som i en motion, 2003/04:A368(s), avserundantaget i AML när det gäller arbete i arbetsgivarenshushåll och fråganom samband mellan AML och lagen om stöd och service tillvissa funktions-hindrade (LSS).I utredningsdirektiven (dir. 2004:91) konstateras bl.a. attdet i AML finnsundantag från lagens tillämpning när det gäller arbete iarbetsgivarens hus-håll. Där sägs också att "lagen om arbetstid m.m. iarbetsgivarens hushåll[utskottets anm.: rätteligen lagen om arbetstid m.m. ihusligt arbete] ställerbetydligt lägre krav på arbetsgivaren och gertillsynsmyndigheten sämremöjligheter att ingripa mot brister i arbetsmiljön. Frågan omsärbehandlingeni arbetsmiljöhänseende av arbetstagare som utför husligtarbete har aktualise-rats bl.a. av att personer med funktionshinder numera fårhjälp i sitt hem avpersonliga assistenter enligt lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissafunktionshindrade (LSS), som i många fall formellt äranställda av den som ärberättigad till insatsen enligt LSS. "I utredningsuppdraget ingår mot denna bakgrund - somtidigare nämnts ianslutning till motionsförslag om au pair-arbete - att prövalämpligheten avatt upphäva undantaget i AML när det gäller arbete iarbetsgivarens hushåll.Om ett upphävande av undantaget föreslås, ska utredaren lämnaförslag omnödvändiga ändringar i lagen om arbetstid m.m. i husligtarbete.Utskottet vill inte föregripa det pågåendeutredningsarbetet och avstyrkerdärför motion 2003/04:A368 (s).Med anledning av förslaget i motion 2003/04:A224 (s) om enöversyn avvitesreglerna i AML vill utskottet peka på att en särskildutredning, (dir. 2000:62), haft till uppgift att utreda hurden statliga tillsynenkan göras till ett tydligare och effektivareförvaltningspolitiskt instrumentsom bättre bidrar till kontroll och genomförande avdemokratiskt fattadebeslut. Utredningen avlämnade slutbetänkandetTillsyn. För-slag om en tydligare och effektivare tillsyn (SOU 2004:100).Ett av de spörsmål som behandlats av Tillsynsutredningengäller vitesinsti-tutet. Utredningen konstaterar att enligt förarbetena tillviteslagen kan viteinte användas mot statliga myndigheter om inte "ett heltspeciellt undantags-fall är för hand". Frågan har enligt utredningen behandlatsvid ett flertal till-fällen. föreslår en samlad allmän översynav vitesinstru-mentet. Utredningens förslag bereds iJustitiedepartementet.Med hänvisning till pågående beredningsarbete avstyrkerutskottet motion2003/04:A224 (s).Byggbranschens arbetsmiljöproblem tas upp i motionerna A330(s) och A360(s).Med anledning av motionsförslaget om straffsanktioner iAV:s föreskrifterom byggnads- och anläggningsarbete (AFS 1999:3) närarbetsgivare brytermot bestämmelserna där om upprättande av arbetsmiljöplan ochriskanalysvill utskottet framhålla att föreskrifternas bestämmelser omupprättande avarbetsmiljöplan m.m. (9-13 §§) redan är straffsanktionerade,vilket framgårav 101 § i föreskrifterna. Utskottet kan därför inte se någotbehov av att ändrabestämmelserna i bygg- och anläggningsföreskrifterna i dennadel.Utskottet vill däremot starkt betona vikten av att gällandeföreskrifter till-lämpas. Därför värdesätter utskottet att AV satsar storaresurser på att stärka det förebyggande arbetsmiljöarbetetinom byggbran-schen. Parallellt med breda insatser mot byggherrar ochprojektörer bedrivsflera projekt för att komma till rätta med de traditionellariskerna i branschen,främst belastningsskador och fallolyckor. I arbetet ingårockså att kontrolleraatt det vid alla byggarbetsplatser upprättasarbetsmiljöplaner. Resultatet av etttidigare projekt, Hälsofarlig stress i byggprocessen, användsnu i tillsynsarbe-tet. Representanter för arbetsgivar- och arbetstagarsidanmedverkar i utarbe-tande och genomförande av ett särskilt branschprogram förarbetsmiljön inombygg- och anläggningsverksamhet.Tveklöst finns det enligt utskottet anledning att taarbetsmiljöproblemeninom byggbranschen på största allvar. I en särskildinspektionskampanj i juni2004 granskades 550 byggarbetsplatser runtom i landet. Flerän två tredjede-lar av dessa fick anmärkningar. Bland de ca 450 arbetsställendär det fannsrisk för fallolyckor bröt fler än hälften mot reglerna omriskbedömning ochskyddsåtgärder. Ett hundratal saknade arbetsmiljöplan och ettmindre antalslarvade enligt AV rejält i fråga om säkra lyft ochanvändning respektiveunderhåll av lyfthjälpmedel. AV utfärdade vid inspektionerna15 omedelbaraförbud. Ett tjugotal ärenden gick vidare till åtalsprövning.I september 2004gjordes ett hundratal uppföljningsinspektioner.Utskottet ser i likhet med motionärerna allvarligt påproblemen med attdokumentationen av arbetsolyckor inom byggbranschen kan hasådana bristeratt den inte kan användas som underlag för åtal. Enligt vadutskottet erfarit ärdet inte i första hand brister i regelverket som orsakarproblemen utan i ställetbrister i tillämpningen av gällande regler, däriblandofullständiga polisutred-ningar. Den lösning som utskottet i första hand förordar ärinte ändrade reglerutan effektivare tillämpning av befintliga regler. Utskottetförutsätter också attden aktuella problemställningen tas upp i AV:stillsynsverksamhet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna A330 (s)och A360 (s).Slutligen vill utskottet i detta avsnitt ta uppmotionsförslaget från Vänsterpar-tiet i motion 2003/04:K362 om lagändringar för att skyddaanställda inomhotellnäringen från sexuella trakasserier.Resultaten av SCB:s undersökning Arbetsmiljön 2003 visaratt det är be-tydligt vanligare att kvinnor utsätts för sexuellatrakasserier än män. Blandkvinnor uppgav att de under de senaste tolv månadernautsatts försexuella trakasserier från andra personer än chefer ellerarbetskamrater, dvs.kunder, patienter, elever, klienter m.fl. Motsvarande andelbland män var1,. Sexuella trakasserier från andra är därmed betydligtvanligare än frånchefer eller arbetskamrater, där andelarna för kvinnor ochmän låg på 2,2 %respektive 1,2 %.Andelen utsatta var som störst bland unga kvinnor iåldersgruppen 16-29år där den uppgick till . Vid en uppdelning pånäringsgrenar var ande-len störst inom omsorg och sociala insatser , öppnasociala insat-ser respektive hotell- och restaurangverksamhet med 12,8 %samt handel ochservice av motorfordon och detaljhandel med drivmedel med12,7 %.Siffrorna från SCB-undersökningen visar på förekomsten avsexuella tra-kasserier i arbetslivet. Utskottet, som ser allvarligt pådetta, delar dock inteVänsterpartiets uppfattning att lagändringar skulle vara detfrämsta medlet föratt komma till rätta med problemet.När det gäller sexuella trakasserier arbetstagare emellanvill utskottet pekapå vad som anges i 22 a § jämställdhetslagen (1991:433) omatt arbetsgivareska sätta stopp för och utreda fall av sexuella trakasseriersom kommer tillarbetsgivarens kännedom. Likaså vill utskottet peka påbetydelsen av dejämställdhetsplaner som arbetsgivare med mer än tio anställdaenligt jäm-ställdhetslagen är ålagda att utarbeta . Dessa planerska enligt 6 §innehålla tillräckliga åtgärder mot sexuella trakasserier.Motionen avser situa-tioner som inte täcks av dessa bestämmelser.Enligt AML har arbetsgivaren ett allmänt ansvar för en godarbetsmiljö påarbetsplatsen. I de fall sexuella trakasserier förekommer ianslutning till en-samarbete är AV:s föreskrifter om ensamarbete (AFS 1982:3)tillämpliga.Det är enligt utskottets uppfattning av största vikt på det lokalaplanet har kunskap, vilja och förmåga att ta itu med sexuellatrakasserier. Debestämmelser som redan nu finns i arbetsmiljö- ochjämställdhetslagstiftning,föreskrifter och avtal ska tas till vara i det lokalaarbetsmiljöarbetet och dåinte minst i den fackliga verksamheten. Enligt vad utskotteterfarit från Hotelloch Restaurang Facket är detta den linje som man driver där.Fackförbundethar bl.a. tagit fram i hantering av sexuellatrakasserier riktad tillanställda och förtroendevalda. Något krav på lagändringar föratt komma tillrätta med problemet med sexuella trakasserier mothotellanställda har inteförts fram av Hotell och Restaurang Facket.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion2003/04:K362yrkande 5 (v).Kostnader för arbetsmiljöarbeteUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motioner om kostnader förarbetsmiljöar-bete. Samtliga motioner avstyrks.MotionerI fyra motioner från enskilda socialdemokrater läggs förslagfram om ändradfinansiering av verksamheten med regionala skyddsombud.Claes-Göran m.fl. (s) konstaterar i motion2003/04:A313 att AMLinnebär att produktionen ska stå för kostnaderna förarbetsmiljöarbetet. Defackliga organisationernas medlemmar betalar dock viasina med-lemsavgifter miljonbelopp för verksamheten med regionalaskyddsombud.Det finns enligt motionären risk för att denna verksamhetinte kan säkerställasom de fackliga organisationerna kommer att stå för alltstörre kostnader. Dettaproblem bör enligt motionärerna uppmärksammas av regeringen.Britt-Marie och (båda s) framhålleri motion2003/04:A328 att lagstiftningen innebär att produktionen skabära kostnader-na för arbetsmiljöarbetet. Detta framgår enligt motionärernaockså av EU:sarbetsmiljödirektiv (89/391/EEG). Det ökade antaletsmåföretag i ett större behov av regional skyddsombudsverksamhetutan att defackliga organisationerna får motsvarande kostnadstäckning.En översynbehöver göras av skyddsombudsverksamheten.Ronny och (båda s) anser i motion2003/04:A342att det finns behov av en ändrad ansvarsfördelning inomskyddsombudsverk-samheten. Arbetsgivarna har huvudansvar för arbetsmiljön ocharbetsmiljöar-betet och kostnader som är förknippade med detta.