bet · GS01NU13 · 2005-05-24 00:00:00 — Den unikaallemansrätten i innebär att naturupplevelser blir tillgängliga på ettsätt som inte har motsvarighet i många andra länder. En satsning på turistnär-ingen är gynnsam eftersom verksamheten till största delen består av tjänster,t.ex. inom hotell- och restaurangföretag.Turismen är en nationell angelägenhet, framhålls det i motion 2004/05:N412 (kd). Det behövs en översyn av statens engagemang och en samordningav insatserna så att bästa möjliga resultat kommer ut. Förutsättningarna för enväxande turistnäring är goda med bl.a. lockande natur- och kulturområden,hög säkerhet och kvalitet samt hög kompetens. Ändå har haft svårt atthävda sig som turistland. budgetalternativ innebar 100miljoner kronor utöver regeringens anslag till turistfrämjande åtgärder. Ensådan satsning på marknadsföring skulle göra mera likt de övriganordiska länderna.En väl fungerande infrastruktur är av avgörande betydelse för turismen pålandsbygden. Enligt motionärerna måste anslagen till infrastrukturinvester-ingar, drift och underhåll öka kraftfullt av minskade an-slag. Ett stöd till en järnvägsbana, t.ex. , skulle också betydamycket för dem som lever på turism längs banan. Motionärerna framhållervikten av att deltar aktivt i den forskning som bedrivs kring turism.Bland annat nämns att efterfrågan på kvalificerad arbetskraft ökar successivtinom turistnäringen. Utbildningsvägar bör därför skapas för att de som harerfarenhet skall kunna komplettera med teoretiska studier. Enligt motionärer-na finns det en stor tillväxtpotential i konferensturism och evenemangsturism.Så länge har en avsevärt högre turistmoms än andra länder är detdock svårt att konkurrera fullt ut. Nyföretagande och investeringar i den egnakommunen leder till att evenemangsturismen, som t.ex. resor till utomhus-konserter i , lockar till sig alltfler besökare. Den småskaliga lands-bygdsturismen bygger på ett lokalt engagemang som innebär att de som dri-ver företagen och är sysselsatta inom näringen finns på orten. Målsättningenskall vara att skapa förutsättningar för en ekologiskt uthållig näring. Turistfretagens behov av kapital är mycket varierat, beroende på typ av företag.Företagens största tillgång är ofta en god service; detta kan innebära problemeftersom banker och andra långivare inte ger lån utan säkerhet i fasta tillgångar.I motion 2004/05:Kr354 (c) framhålls att kulturturism är ett sätt att utveck-la turismen och tänka i andra banor än de traditionella. Vidare behövs sam-verkan mellan kulturlivet och turistorganisationerna. Enligt motionärerna börTuristdelegationen få ett uppdrag att studera hur kulturen på ett mer aktivt säkan komma in i turistsammanhang.Naturintresset kan främjas bl.a. genom en ekologiskt hållbar turism i skyd-dade naturområden, hävdas det i motion 2004/05:MJ507 (c). Entreprenörersom vill skapa och utveckla nya resmål på landsbygden och i skyddade natur-områden bör stödjas, anser motionärerna. Det bör vara en ekologiskt hållbarturism, där de lokalt boende får utkomst av t.ex. reservat och naturskyddsom-råden.I motion 2004/05:N204 (c) anförs att är bland de sämsta länderna iEuropa när det gäller anslag till turismen - per invånare och år. Enligtmotionären tyder detta på att inte har förstått den stora potential somfinns för hela turistnäringen. Fler turister skapar fler arbetstillfällen, vilkviktigt inte minst för glesbygderna.I motion 2004/05:N230 (c) hävdas att turismen skulle kunna expanderaännu mer och ge ytterligare arbetstillfällen, inte minst i de norra delarna avSverige. Vid en jämförelse med andra nordiska länder är den svenska statenssatsning på marknadsföring av som turistland ca per invånaremedan övriga länder satsar per invånare. Förutsättningarnamåste därför förbättras och en ökad satsning göras på svensk turism, ansermotionärerna.Vissa kompletterande uppgifterEtt näringsfrämjande perspektiv och företagande inom turistsektornOlika typer av problem för småföretagen inom turistsektorn har berörts i ovanredovisade motioner.Turistdelegationens synpunkter på möjligheter och hinder inom branschenhar bl.a. formulerats i skriften Sundare förnuft (). En utgångs-punkt är att har potential som turistland, men att det behövs en tydligfokusering på det turistiska företagandet. De hinder som redovisas är bl.a.följande:- Turismen, som är en ung näring, har svårt att hitta riskvilligt kapital.- Det finns många säsongsföretag inom näringen vilket försvårar möjlighe-ten att få krediter.- Skatter på arbetskraft är relativt höga vilket är en nackdel för en näringmed hög andel arbetskraftskostnader. Momssatserna är betydligt högre än förgenomsnittet av EU-länderna.- Underprissättning av offentliga och ideella aktörer hämmar den entre-prenörsmässiga utvecklingen inom näringen.Beträffande frågan om mervärdesskatt kan upplysas att Mervärdesskatteut-redningen (dir. 2002:141) enligt sina direktiv har att göra en översyn av till-lämpningsområdet för de reducerade skattesatserna och undantagen frånbeskattning inom mervärdesskatteområdet. I uppdraget (särskild utredare:regeringsrådet ) ingår att kartlägga de avgränsningsproblemsom finns med nuvarande regler. Översynen skall också innefatta en analys avskattesatsernas struktur utifrån rättsliga, administrativa, ekonomiska, fördel-ningspolitiska och statsfinansiella aspekter. Mervärdesskattens påverkan påkonkurrenssituationen mellan och inom olika branscher skall belysas. Utreda-ren skall lämna förslag till de förändringar som behövs. Vid utformningen avförslagen skall även internationella aspekter på det svenska mervärdesskatte-systemet beaktas. Utredaren skall slutligen även se på effekterna av den mer-värdesskattelagstiftning inom kulturområdet som trädde i kraft den 1 januari1997. fick utredningen tilläggsdirektiv och beslut om förlängd tid(dir. 2004:154). Ett delbetänkande skall redovisas senast ochslutbetänkandet senast i oktober 2006.De nuvarande reglerna för regionalt nedsatta socialavgifter i stödområde Aträdde i kraft . Avdraget - som görs utöver det generellaavdraget på - uppgår till av lönesumman, dock högst perår. Nedsättningen gäller de flesta former av näringsverksamhet, inklusiveturism. Den gäller dock inte för verksamhet som bedrivs av kommun, lands-ting, statlig myndighet eller trossamfund.Den nu gällande resegarantilagen (1972:204) har till syfte att ge konsu-menter på reseområdet ett skydd mot förluster som en researrangörs betal-ningsinställelse eller betalningsoförmåga kan medföra. För att åstadkommadetta skydd skall de företag som anordnar eller förmedlar resor som omfattasav resegarantilagen ställa säkerhet för sin verksamhet hos Kammarkollegiet.Lagen baseras på ett EG-direktiv. I lagutskottets betänkande 2004/05:LU8(s. 40) - till vilket hänvisas - redogörs för tidigare överväganden och ställ-ningstaganden kring det nuvarande systemet. Enligt lagutskottets nämndabetänkande kan tiden vara mogen för den av motionärernaefterfrågade översynen. förutsatte att en sådan översyn skallkomma till stånd utan något formellt tillkännagivande från sida. reservation (m, fp, kd, c) uttryckte reservanterna att en alternativ modellför ställandet av resegaranti måste utredas i syfte att bättre tillgodose de smreseföretagens intressen och konsumenternas behov av skydd.Ett Sverigefrämjande perspektiv och marknadsföring inomturistsektornDe ekonomiska satsningarna på marknadsföring av från statens sidaredovisas i propositionen (s. 10). För har det ordinarie ansla-get till turistfrämjande höjts med ; för innevarande budget-år 2005 uppgår anslaget till drygt 101 miljoner kronor.Det kan vidare erinras om att i samband med be-handlingen av regeringens förslag om en ny regional utvecklingspolitik beslu-tade om för ett projekt som syftade till marknadsföring avvarumärket (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4). Pengarnaavsåg ett projekt, som skulle genomföras , 2002-2004,under ledning av i nära samverkan med bl.a. Turistdelegationen,turistforskningsinstitutet , berörda branschorganisationer och rese-och turistföretagen i området. Enligt uppgift har regeringen beslutat om för-längd tid för projektet. En slutrapport med en utförlig redovisning av pro-grammets genomförande, finansiering och effekter skall redovisas till reger-ingen senast den 5 augusti 2005.I en rapport från ETOUR, Hur användbar är svensk turiststatistik (U2005:28), är slutsatsen att dagens statistiska underlag inte håller för bredarekvantitativa studier av turism i . I rapporten görs en sammanställningoch en jämförelse av tillgänglig statistik över resor och gästnätter . Särskilt har möjligheten till regionala studier undersöktsliksom också turismen under kortare tidsintervall, t.ex. . Enligtrapportförfattarna finns det stora brister i nuvarande statistiska underlag.Bland annat på grund av skillnader i insamlingsmetod är källorna inte jämför-bara. I rapporten redovisas behov av förbättringar och presenteras ett antalmöjliga åtgärder.På uppdrag av Turistdelegationen har utfört en studie om turismens betydelse. SkriftenTurismens betydelse - en studie av Glasriket, fjäll och Icehotelpresenterades . Syftet med studien var att studera detre turistmålen och deras betydelse för sina respektive regioner. Istudien konstateras att vissa förutsättningar måste finnas för att ettresmål skall kunna utvecklas, bl.a. attraktionskraft, serviceutbud,kommunikationer till orten samt försäljningskanaler genom vilkaupplevelserna kan marknadsföras och säljas. Resultatet av studien varatt det finns stora skillnader i antalet gästnätter i de tre regionerna.Glasriket skiljer sig från de två övriga genom få gästnätter per capitatrots att regionen beräknas ha en miljon besökare. I Älvdalenåterfanns av den förvärvsarbetande dagbefolkningen ituristnäringen (), vilket är fem gånger högre än genomsnittetför riket, medan Glasriket hade få sysselsatta inom turistnäringen (). Utredarnas slutsats var att turismens potential inte tagits till varafullt ut i Glasriket.KapitalförsörjningRese- och Turistindustrin i (RTS), en förening för branschorganisa-tioner och företag i turistnäringen, tog inom ramen för Framtids-programmet initiativ till bildandet av Rese- och Turistindustrins består av representanter för den svenska kapitalmarknaden, rese-och turistnäringen, , Verket för näringslivsutveck-ling () och Turistdelegationen. Rådet har bildats för att säkerställa riskkapital för utveckling av rese- och turistföretagen i . Turistnäringenstöds genom att erbjudas kontakter med kapitalmarknaden. Det enskildaföretaget får hjälp med rådgivning när det gäller finansiering, marknadsföringoch expansion. vill förse kapitalmarknaden med kom-petens och kontakter inom rese- och turistindustrin.Nutek har beslutat erbjuda för delfinansie-ring av produktutveckling inom små företag. När det gäller små rese- ochturistföretag samlas de i ett partnerskap inom ramen för RTS, som gör ensamlad ansökan för branschen. kan rese- ochturistföretag eller företagsnätverk kontakta RTS för att få ansökningsunderlagoch diskutera sina produktutvecklingsbehov. som beslutar att delfinansiera skall vara slutförda senast i no-vember 2006.Villkor för att få del av dessa Nutekmedel är att medlen skall finansierakonkreta insatser i små företag för utveckling av deras varor och tjänster.Stödmedlen kan användas inom områdena teknik, miljö, design, marknad,ekonomi och organisation. Stöd kan ges till enskilda företag och företagsnät-verk. Stödföretagen, som skall ha mellan 1 och 100 anställda, måste själva ståför av kostnaden med kontanta medel. Exempel på insatser hosföretag som kan finansieras är konsultinsatser, projektanställningar, utbild-ningsinsatser, investeringar i t.ex. prototyper och marknadsundersökningar.För rese- och turistnäringen handlar det om som i ettförsta steg skall tilldelas företagen. Det maximala beloppet som varje företageller nätverk kan få är 800 000 kr.Infrastruktur och turismDen infrastrukturplan som beslutade om omfattade 364miljarder kronor (prop. 2001/02:20, bet. 2001/02:TU2). konstaterade (prop. 2003/04:95, bet. 2003/04:TU10) att det övergripande transportpolitiska målet om att säkerställa ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet alltjämt hade hög relevans samt attdet utgjorde den centrala utgångspunkten för åtgärder i transport-infrastrukturen. såg med tillfredsställelse på att uppgiften atbevara och säkerställa befintliga vägar och järnvägar prioriteras under perio-den. De av regeringen fastställda långsiktsplanerna och strategierna för perio-den , som totalt omfattar , utgick enligttrafikutskottets bedömning från en god avvägning mellan olika typer av åt-gärder, de transportpolitiska delmålen och samhällsekonomiska bedömningar.Trafikutskottet har behandlat motioner på infrastrukturområdet,där även turismens behov berörs. I betänkande 2004/05:TU11 anförde trafik-utskottet bl.a. att det stod fast vid sin tidigare redovisade ståndpunkt, nämligen att de utökade planeringsramarna för väg- och järnvägsinvesteringarmöjliggjorde en kraftfull modernisering och utveckling av transportinfrastruk-turen. Därmed avstyrkte trafikutskottet motionerna på området. I en reserva-tion (m, fp, kd) sades att väginfrastrukturen var en grundförutsättning för attlandets företag skall kunna växa samt att eftersläpande underhåll måste åtgär-das.Även digital infrastruktur är av betydelse för turismen. Här kan påminnasom att svarar för den officiella turistsajten , som blev klar . Webbplatsen är engemensam sajt för allt Sverigefrämjande och har tagits fram gemensamt av defrämjandeorganisationer som ingår i i utlan-det. Den administreras av Svenska institutet.Kultur och turismInom ramen för Innovationsprogrammet diskuterar och driver Turistdelega-tionen ett antal konkreta samarbetsprojekt med ochStatens fastighetsverk rörande bl.a. världsarv och affärsutveckling av kultur-turistiska produkter.Även inom ramen för pågår ett stort antalutvecklingsprojekt inom det kulturturistiska området. Svenskakulturprojekt fick en kvarts miljard kronor i stöd från EG:sstrukturfonder . Sammanlagt tilldelades 245 projekt 251miljoner kronor enligt den årliga redovisningen frånRiksantikvarieämbetet, , och . Om medfinansieringen räknas med fick de 245projekten tillsammans . (Redovisningen gäller beslutade medel; ej förbrukade.) Större delenav stödet gick till och utsatta regioner i södra och mellerstaSverige, ofta för att utveckla kulturarv och främja kulturlivet i syfte attfrämja turism och göra områdena mer attraktiva. Mångakulturanknutna projekt syftar till att bevara och tillgängliggörakulturarvet och att stärka den lokala och regionala identiteten.Vanliga är också projekt som syftar till ett ökat, samordnat och mertillgängligt kulturutbud. Huvudsakliga nationella offentligafinansiärer har varit landsting, länsstyrelser och kommuner. Blandövriga medfinansiärer kan nämnas länsarbetsnämnder, länsmuseer,högskolor, , , , samt Stiftelsen och ekoturismSom framgår av tidigare avsnitt har och tillsammans lanserat en kvalitetsmärkning för ekoturismarrangemang -Naturens Bästa. Även står bakom NaturensBästa. Inom ramen för Innovationsprogrammet är Turistdelegationen en part iutvecklingen av märkningssystemet Naturens Bästa som hanteras av . Systemet är riktat mot spetsarrangemang inom ekotu-rismområdet. Naturens Bästa bestod av drygt 60 godkändaarrangörer och över 220 olika naturresor. Arbetet med att bygga upp kvali-tetsmärkningen finansieras med medel från i första hand , , , länsstyrelserna i , , och , företagen själva, ochTuristrådet.Vid arrangerades fem seminarier om natur-baserad turism. Programmet omfattade bl.a. information kring kvalitetssäk-ringssystem.Som redovisats tidigare tas frågan om allemansrätten och samtycke avmarkägaren upp i motion 2004/05:N11 (c, m, fp, kd). Likartade frågeställ-ningar har behandlats av bl.a. i samband med införan-de (prop. 1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20). Det dåvarande jordbruksutskottetklargjorde (s. 70) att generella regler om miljöhänsyn skall gällaäven för verksamheter som - kommersiellt eller ideellt - organiserar frilufts-liv med utnyttjande av allemansrätten. Bland annat var innebörden att enverksamhetsutövare skall vidta de åtgärder som behövs för att förebyggaskador för miljö och hälsa. En person som arrangerar friluftsliv för andra kanbehöva styra deltagarna till mindre känslig mark samt informera om innebör-den av allemansrätten, förklarade jordbruksutskottet.Under riksdagsåren 2001/02 och 2002/03 togs frågor om allemansrättenoch kommersiell verksamhet upp i miljö- och jordbruksutskottet. I betän-kande 2002/03:MJU15 redovisade miljö- och jordbruksutskottet följandeöverväganden:Utskottet har tidigare uttalat att allemansrätten är en sedvanerätt som börligga fast och som bör värnas som det är av största betydelse attrespekten för allemansrättens gränser alltid visas och att de skyldighetersom följer med rättigheterna iakttas (skr. 2001/02:173 En samlad natur-vårdspolitik, bet. 2001/02:MJU24, rskr. 2001/02:316). Utskottet är välmedvetet om att ett felaktigt eller ovarsamt nyttjande av allemansrättenleder till konflikter med markägarna. Sådana konflikter bör alltid före-byggas. Goda vanor måste grundläggas tidigt i skola och förskola. Ocksåen god planering för friluftsliv kan hjälpa till att vidmakthålla respekt ochförståelse för allemansrätten. Allemansrätten har under de senaste årtion-dena delvis fått ändrade förutsättningar genom den ökade motoriseringenrespektive kommersialiseringen av friluftslivet. Urbanisering och ändradefritidsvanor har gjort att aktiviteterna i naturen, såväl till karaktär som tilomfattning, ser annorlunda ut . Detta understryker ytterligare viktenav kunskap om allemansrätten och en god planering för friluftsliv, därinte minst markägarna involveras. Upplevelseturism i olika former tende-rar att öka. För såväl offentlig som privat mark bör stor vikt läggas vidkontakt och samråd med markägaren och, i relevanta fall, fiskevattenäga-ren innan kommersiell verksamhet påbörjas. Ett kommersiellt turistisktnyttjande kan ge både incitament och ekonomi för naturvård samtidigtsom de upplevelser som naturturismen förmedlar kan medföra ökad för-ståelse för och kunskap om naturvård. Detta gäller i synnerhet om turist-företagen och turistprodukterna har en god lokal förankring. Vid samrådoch prövning bör generellt prioritet ges åt de turistaktiviteter som medförminst miljöpåverkan. Utskottet ansåg vid behandlingen av regeringensskrivelse att de bedömningar regeringen gjorde innebär att de olika in-tressekonflikter som kan uppstå på ett verksamt sätt skulle kunna mötas.Utskottets uppfattning kvarstår, och därmed avstyrks motionerna - - -I en reservation (m, kd, c) sades att allemansrättens utformning bör ses överoch att kommersiell friluftsverksamhet på privat mark måste förutsätta attmarkägaren är vidtalad och har lämnat sitt godkännande. Enligt reservanternaborde det vara ett krav att skriftliga avtal om villkoren för verksamhetenupprättas. De begärde att i enlighet härmed ändras så att miss-bruk av allemansrätten förhindras. Detta bör ges regeringen till känna, ansågreservanterna.Enligt sin planering skall miljö- och jordbruksutskottet under senvåren2005 ånyo ta upp frågor om allemansrätten och kommersiellt utnyttjande isamband med behandling av propositionen om en effektivare miljöprövning(prop. 2004/05:129).Frågan om turistflyg i fjällen, vilken berörs i motion 2004/05:N11 (c, m,fp, kd), har varit föremål för diskussion, där meningarna varit mycket delade.Luftfartsverket och har förespråkat restriktioner för fjällflyget med hänvisning bl.a. till bullret. De båda myndigheterna har föreslagitstart- och landningsförbud i de områden där skoterförbud finns. Mot dettaförslag har turistföretag m.fl. i protesterat. Miljöminister har uttryckt att hon vill förena turism och god naturvård; de skallgå hand i hand.Frågan om eventuella fjällflygsbegränsningar tas upp i den tillriksdagen överlämnade propositionen om svenska miljömål - ett gemensamtuppdrag (prop. 2004/05:150). Där informeras att regeringen noga kommer attfölja utvecklingen när det gäller buller från luftfartyg i fjällen. Regeringensavsikt är att införa en skyldighet för flygoperatörerna i de aktuella områdenaatt redovisa uppgifter om antalet starter och landningar, start- och landnings-platser samt färdväg. Syftet är att få en bättre bild av bullersituationen. Omdet visar sig att behov föreligger kommer regeringen att åter-komma med förslag om ytterligare åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmåletStorslagen fjällmiljö, delmål 2 om buller.Hästsektorns växande betydelse har bl.a. lett till att hästfrågor har utrettsoch att betänkandet En svensk hästpolitik (SOU 2000:109) har presenterats. Idecember lämnade regeringen en skrivelse till om en hand-lingsplan för åtgärder inom hästsektorn, vilken behandlats av miljö- och jord-bruksutskottet (skr. 2003/04:54, bet. 2003/04:MJU15). Regeringens initiativatt inrätta en samarbetsgrupp rörande allmänna hästfrågor för att genom sam-verkan bättre kunna ta till vara hästsektorns utvecklingspotential välkomnadesav miljö- och jordbruksutskottet. Många frågor av strategisk karaktär för olikadelar av hästsektorn kan med fördel diskuteras inom ramen för en sådan allsi-digt sammansatt grupp, ansåg miljö- och jordbruksutskottet.I slutbetänkandet (SOU 2004:135) av Inlandsdelegationen (ordförande: f.d.kommunalrådet ) sägs att turistnäringen har stora möjligheter attväxa och utvecklas i inlandet. Ett av många förslag är att ett centrum förutbildning och kompetensutveckling för hästturism etableras i Wången, ienlighet med förslaget i Turistdelegationens utredning om somupplevelseindustri. Enligt uppgift kommer att besluta omden fortsatta hanteringen av betänkandet under hösten 2005.På en fråga (fr. 2004/05:1455) av () om byråkrati ihästnäringen svarade jordbruksminister att det främstaskälet till att det krävs tillstånd från kommunen för att hålla hästar är vikteav att undvika vanvård av djur. Statsrådet ansåg att företag inte skall behövadrabbas av onödig byråkrati, oavsett bransch. Hon utgick från att aktivt arbetar med att så långt som möjligt förenkla förberörda företagare.När det gäller fisketurismen gjordes en undersökning, publicerad ,av Fisketurismföretagare i samarbete med , och Turistdelegationen. Av rapporten företagande iSverige 2002 - En kartering och undersökning av fisketuristiska företag,deras ekonomi och resursutnyttjande framgår att det finns minst 20 miljoneraktiva sportfiskare bara i , av vilka reser internationellt föratt fiska.Sverige har enligt rapporten kanske bättre naturliga förutsättningar än nå-got annat europeiskt land för att kunna nå en ledande position påmarknaden. Vid undersökningstillfället var dock utvecklingsnivån på deupplevelseproducerande företagen ännu låg, och det fanns en mängd områdendär insatser behövdes.Inom ramen för undersökningen identifierades 334 fisketuristiska upple-velseföretag. Företagen hade en god spridning över landet med en viss över-vikt till Norrlandslänen. De flesta företag återfanns i glest befolkade områdendär de sannolikt spelade, eller kan komma att spela, en viktig roll för denlokala ekonomin. Få av företagen arbetade enbart med fisketurism.I genomsnitt omsatte företagen på sin fisketuristiska verksamhet endast ca400 per årsarbete, vilket sammanhängde med branschens ännu lågautvecklingsnivå. Tidigare undersökningar av marknaden har påvisat en storfisketuristisk potential för förutsatt att entreprenörer kan förädlanaturlig råvara till attraktiva hållbara produkter. Framtida insatser för attfrämja utvecklingen av fisketurism behövde därför framför allt inriktas på attunderlätta det fisketuristiska entreprenörskapet och på att öka attraktionskraften i produkterna.På regeringens uppdrag har tillsammans med Fiskeriver-ket m.fl. utrett möjligheter och hinder för en expansion av fisketurismen, ochi redovisades rapporten för fisketurismensutveckling i - Rapport från ett regeringsuppdrag.