bet · GS01UBU12 · 2005-04-07 00:00:00 — ILpf 94 bör avsnittet om genusperspektiv placerasdirekt efter det etiska perspektivet och gesföljande lydelse: Genusperspektivet stödjerelevernas utveckling och identitetsskapande process.Det skall ge kunskap om maktrelationen mellangruppen kvinnor och gruppen män samt om hurbegreppen kvinnligt och manligt konstrueras inom enpatriarkal ordning. Det skall ge elevernaförutsättningar att själva ta ställning och kunnapåverka rådande könsmaktsstrukturer.På högskolenivå måste som ett första stegkunskapsaspekten av jämställdhet skrivas in iexamensordningen. Det gäller alla examina, men detär särskilt viktigt i alla de utbildningar som ledertill yrken som medför arbete med människor ochbehandlar människors liv, såsom lärare, läkare,sjuksköterskor, jurister, socionomer, psykologer,studievägledare m.fl. Den nuvarande formuleringenför lärarexamen är både vag och oklar. Den bör istället lyda: Lärarstudenten skall inse betydelsenav könsmaktsordning i skolans hela verksamhet och iundervisning, i relationen till eleverna likaväl somvid val av och presentation av ämnesstoff.Genuskunskap måste också prioriteras i alllärarfortbildning liksom i fortbildning för deövriga nämnda yrkesgrupperna.45. Frågor om homo-, bi- och transsexualitet(punkt 32) - fp, mpav (), Axel Darvik (fp) och JanLindholm (mp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 32 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:L295 yrkande 9och bifaller delvis motionerna2004/05:Ub442 yrkande 7,2004/05:U257 yrkande 28 och2004/05:So604 yrkande 10.StällningstagandeAv en kartläggning som redovisades avFolkhälsoinstitutet framgår att undervisningvid högskolor om homosexuellas, bisexuellas ochtranspersoners situation förekommer endast ibegränsad omfattning. Högskoleutbildningar för yrkeni vilka man kommer i kontakt med homosexuella,bisexuella och transpersoner som behöver stöd, ärviktiga. Det gäller t.ex. lärare, socionomer,läkare, präster, psykologer, jurister och poliser.Högskoleverket bör få i uppdrag att lägga upp enplan för hur undervisningen skall kunna förbättraspå denna punkt inom ramen för arbetet med deallmänna demokratiska grundvärdena om respekt förmångfalden.46. Frågor om homo-, bi- och transsexualitet(punkt 32) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:U257 yrkande 28och bifaller delvis motionerna2004/05:Ub442 yrkande 7,2004/05:L295 yrkande 9 och2004/05:So604 yrkande 10.StällningstagandeHögskolan har en viktig roll för att undanröjadiskriminering och osynliggörande av homo-, bi-eller transsexuella (HBT) personer. Det är därförviktigt att säkerställa att undervisning om homo-och bisexuella och transpersoner är integrerad ochsystematisk. Regeringen bör ge iuppdrag att verka för att undervisningen vidhögskolor har ett integrerat HBT-perspektiv.47. Frågor om homo-, bi- och transsexualitet(punkt 32) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 32borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:So604 yrkande 10och bifaller delvis motionerna2004/05:Ub442 yrkande 7,2004/05:L295 yrkande 9 och2004/05:U257 yrkande 28.StällningstagandeI många yrken där man möter människor i känsligasituationer eller fattar beslut om människorspersonliga förhållanden är det viktigt attpersonalen har kompetens om homo-, bi- ochtranssexualitet (HBT) för att man skall undvikadiskriminerande eller kränkande behandling.Högskoleverket bör undersöka för vilka yrken det kanvara befogat att säkerställa att kunskaper om HBT-frågor och bemötandefrågor förmedlas och på vilketvis detta bör ske.48. Språkutbildning (punkt 35) - vav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 35borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub333 yrkandena 1 och 2och avslår motionerna2004/05:Ub244,2004/05:Ub245 yrkande 1 och2004/05:Ub438 yrkande 1.StällningstagandeI och med undertecknandet av den europeiska stadganom landsdels- eller minoritetsspråk har Sverigeförbundit sig att tillhandahålla undervisning i denationella minoritetsspråken på allautbildningsnivåer, däribland högskolenivån. Mångaspråkämnen har en utsatt position vid universitetoch högskolor med ansträngd ekonomi och fåstuderande. De nationella minoritetsspråkensställning vid högskolan är hotad.De nationella minoritetsspråken förekommer i fleraav de nordiska länderna. harföreslagit att man skall stärka det nordiskasamarbetet vad gäller dessa språk. Det som behövs ären gemensam nordisk strategi för minoritetsspråkinom den högre utbildningen. Regeringen bör ageraför att och Nordiska ministerrådetfår i uppdrag att utarbeta en sådan strategi inomramen för det nordisk språksamarbetet.Vad gäller jiddisch och chib, som intefinns i det reguljära kursutbudet vid något av desvenska lärosätena och inte heller vid något annatstörre nordiskt universitet, har Högskoleverketföreslagit att det utarbetas en nationell policy förvilka språk som anses oundgängliga i den svenskahögskolan, både avseende undervisning och forskning.Regeringen bör ge i uppdrag att isamarbete med ta fram en sådanpolicy.49. Gemensam europeisk examensordning (punkt39) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 39 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub293 yrkande 8och avslår motion2004/05:Ub378 yrkande 17.StällningstagandeBolognaprocessen, som syftar till att ökarörligheten inom när det gäller studenter ochlärare, är viktig. Att underifrån kunna harmoniserade olika europeiska högre utbildningssystemen föratt underlätta för studenter att tillgodogöra sigkurser från flera universitet i i sin examenär viktigt. En gemensam europeisk examensordning,med en treårig grundnivå och en tvåårig masternivå,är också en god idé så länge den arbetas framunderifrån, bygger på frivillighet och inte innebäratt nationella examina tas bort. De svenskauniversitet och högskolor som så önskar skall redanfrån början kunna delta i systemet för en europeiskexamensordning.50. Gemensam europeisk examensordning (punkt39) - fpav () och Axel Darvik (fp).Vi anser att utskottets förslag under punkt 39 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub378 yrkande 17och avslår motion2004/05:Ub293 yrkande 8.StällningstagandeNär nu regeringen inleder arbetet på att skapa ensvensk masterexamen som skall passa i en gemensameuropeisk examensordning, måste det ställas högakrav på att denna examen skall innehållaämnesfördjupning, kvalificerad vetenskaplig uppsatsm.m. Den magisterexamen med ämnesbredd somregeringen har infört bidrar till att sänkastatusen på magisterexamen, eftersom denna exameninte längre behöver innehålla kvalificeradämnesfördjupning.51. Gemensamt europeiskt betygssystem (punkt40) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 40borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub276 yrkande 19.StällningstagandeBolognaprocessen eftersträvar att utveckla deteuropeiska samarbetet inom högre utbildning i syfteatt främja studenternas rörlighet över gränserna.Sverige bör också på nationell nivå agera för attfrämja detta syfte. Det är dock viktigt att Sverigearbetar för att betygen även fortsatt skall varamålrelaterade, dvs. vara ett "kvitto" på att denstuderande har uppnått en viss kunskaps- ochfärdighetsnivå inom ämnesområdet.52. Utbildning för yrkesexamen (punkt 41) -m, fp, kdav (), (), MargaretaPålsson (m), Axel Darvik (fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 41 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub378 yrkande 19.StällningstagandeHögskoleutbildning skall kunna leda till en generellexamen eller en yrkesexamen. Båda typerna av examenbehövs, eftersom arbetslivet efterfrågar klarakompetenser för anställning. Inom vissa fackområdenhar en tradition utvecklats där examen mer ellermindre betraktas som en yrkesexamen, även om deninte officiellt kallas för det, t.ex.civilekonomutbildningen. En yrkesexamen medför ocksåstörre förutsägbarhet genom att studenter ocharbetsgivare vet att utbildningen är uppbyggd medsammanhängande kurser. Många studenter vill veta attderas utbildning är gångbar i arbetslivet.Branschorganisationerna skall vara med och värderaexamina. Regeringen bör göra en översyn av vilkautbildningar som skall kunna ge en yrkesexamen.53. Treterminssystem (punkt 42) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 42 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub321 yrkande 7,bifaller delvis motionerna2004/05:Ub464 och2004/05:Ub473 yrkande 29samt avslår motion2004/05:Ub458.StällningstagandeDet bör vara möjligt att ägna sig åt seriösaheltidsstudier med stöd av studiemedel även undersommaren. Därför bör ett treterminssystem införas.Detta är en reform som många studenter önskar sig.Det skulle innebära ökad ekonomisk trygghet, i ochmed att en del av studieåret som inte ärstudiemedelsberättigad kan bli det. Flera högskolorhar uttryckt sitt intresse för att pröva påtreterminssystem, men de skulle vilja att statenföljer upp hur det går med t.ex. lärarnas arbetstid.Högskolorna bör inbjudas att delta i enförsöksverksamhet med treterminssystem. Attstudenterna kan ta examen snabbare än på andrahögskolor kan bli ett sätt för de lärosäten somdeltar i försöket att attrahera fler studenter.54. Treterminssystem (punkt 42) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 42borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub473 yrkande 29,bifaller delvis motionerna2004/05:Ub321 yrkande 7 och2004/05:Ub464samt avslår motion2004/05:Ub458.StällningstagandeI dag finns möjlighet att införa treterminssystem,men det har inte skett. Motiven bakomtanken på ett sådant system är att ökagenomströmningen, säkerställa studentens försörjningför en större del av året, förenkla utbytet medutlandet samt förkorta utbildningstiderna förstudenterna. Lärosätena bör få i uppdrag att aktivtutveckla ett treterminssystem. Dock kantreterminssystemet fungera sämre för doktorander änför studenter i grundutbildning. Attinföra krav på 45 poäng per läsår skulle således ökapressen ytterligare på doktoranderna och faktisktvara omöjligt att genomföra inom ramen för detbefintliga poängräkningssystemet.55. Studieorganisatoriska frågor i övrigt(punkt 43) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 43borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub276 yrkande 9och avslår motionerna2004/05:Ub418 och2004/05:Kr239 yrkande 15.StällningstagandeStudenters möjlighet att ha offentliga uppdrag ärviktig. För att möjliggöra detta bör studenter sominnehar offentliga uppdrag få rätt att fullgöra sittuppdrag utan att studierna påverkas negativt. Därförmåste studenter med offentliga uppdrag ges möjlighetatt genomföra examination och andra obligatoriskamoment i utbildningen vid andra tillfällen undersamma termin, när deltagande i dessa omöjliggörs avdet offentliga uppdraget.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i yttrandet.1. Det ekonomiska ansvaret för lärcentrum(punkt 8) - vav ().Kommunala lärcentrum erbjuder såvälgrundläggande vuxenutbildning som gymnasialvuxenutbildning, påbyggnadsutbildningar,kvalificerad yrkesutbildning och högskoleutbildning.Glesbygdsverkets rapport om lärcentrum visar tydligtatt dessa växt upp utifrån lokala och regionalabehov och förutsättningar. Dessvärre drivs oftaverksamheten som tidsbegränsade projekt, vilketskapar osäkerhet och otrygghet.Vänsterpartiet menar att verksamheten vidlärcentrum bör få möjlighet att utvecklas och få enbetydligt fastare form. Vår uppfattning är också attflera kommuner bör kunna samarbeta om en gemensaminfrastruktur med ett större lärcentrum i en störrekommun som nav och med olika mindre lärcentrum iangränsande mindre kommuner som lättillgängligasatellitenheter. Den typen av organisation har mangoda erfarenheter av i . Verksamhetenbör tillföras ytterligare medel. De 20 miljoner somfördelas av CFL, , förinvesterings- och utvecklingskostnader och de350 miljoner som avsattes för för att stärkakommunernas arbete med utvecklingen avinfrastrukturen för vuxnas lärande, varav bidragtill lärcentrum var en möjlighet, har visat sig varaotillräckliga. Vi anser att en hållbar lösning förfinansieringen av lärcentrum som permanentalärmiljöer måste tillskapas.2. Urvalsfrågor i övrigt (punkt 11) - fpav () och Axel Darvik (fp).Folkpartiet har i annan motion fört fram förslag omatt betygen skall viktas efter sin betydelse för densökta utbildningen. har vi föreslagit attobligatoriska kurser i språk, naturvetenskapligaämnen m.m. skall öka i gymnasieskolansstudieförberedande program. Vi har också föreslagitatt en studentexamen skall införas och att den skallge behörighet till högskolestudier. Vi återkommer isamband med kommande beslut om antagningsreglernamed förslag till regler, som premierar studerandesom valt teoretiskt kvalificerade kurser igymnasieskolan.3. Validering (punkt 20) - vav ().I dag måste en asylsökande vänta till dess att haneller hon fått uppehållstillstånd, innan betygöversätts och kompletterande yrkesutbildning ges.Den nedbrytande väntan som detta ofta leder tillförsämrar möjligheterna till en positiv integration.Vänsterpartiet anser det viktigt att vuxnas betygekvivaleras och nödvändig kompletterande utbildningges utan dröjsmål.4. Dramapedagogutbildning (punkt 37) - kdav ().Dramapedagogiken används med stor framgång i olikaproblemsituationer i skolan, men ocksåorganisationer, föreningar, vårdsektorn, näringslivoch teater använder sig av dramapedagogik. Behovenav dramapedagogik är stora och efterfrågan påutbildade dramapedagoger överstiger med rågetillgången.5. Dramapedagogutbildning (punkt 37) - vav ().Utbildning inom drama kan ha stor och positivbetydelse i skolan för att stärka elevernassjälvförtroende och förmåga till empati. Det ärdärför viktigt att blivande lärare kan ta med dramai sin utbildning, vilket den nuvarande lärarexamenger möjlighet till. Det är också angeläget atthögskolor som ger lärarutbildning erbjuder kurser idrama.6. Gemensamt europeiskt betygssystem (punkt 40)- vav ().Den sjugradiga betygsskalan i ECTS-systemet, somrekommenderas som ett led i Bolognaprocessen, ärgrupprelaterad. Tanken att skulle användaden skalan men tillämpa den målrelaterat är absurd.Därmed skapas definitivt inte någon tydlighet ijämförelsen mellan utbildningar från olika länder.En sjugradig betygsskala skulle sannolikt fåskadliga effekter. Risken är uppenbar för attexaminationen förskjuts i riktning mot detaljer ochkvantifierbara resultat, och detta i sin tur kommerofrånkomligen att påverka studenternas lärande påett sätt som inte alls överensstämmer med målenenligt högskolelagen och examensordningen. Dessutomfinns det en risk att den sjugradiga skalan skallsmitta av sig på betygssystemet i gymnasieskolan ochgrundskolan, vilket inte heller är önskvärt.7. Utbildning för yrkesexamen (punkt 41) - vav ().Det finns goda skäl att överväga om det skall finnasen yrkesexamen för civilekonomer, liksom det redanfinns för civilingenjörer. utgår frånatt examensordningen kommer att ses över medanledning av Bolognaprocessen. Vi vill dock inväntaregeringens förslag i den aviseradehögskolepropositionen och har därför avstått frånatt reservera oss på denna punkt.8. Lunds universitets historiska museum (punkt44) - 1 fpav ().Problemen för Lunds universitets historiska museumkvarstår trots de tillskott som beskrivs ibetänkandet. Enligt vår mening borde problemen lösasgenom att museet ges status som filial till Statenshistoriska museum. Museets verksamhet i , medansvar bl.a. för insamlingen av fornfynd från södraSverige, skall säkras inom ramen för Statenshistoriska museums verksamhet. Detta bör medföraåtgärder i budgeten för utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid. För dettautgiftsområde har kulturutskottetberedningsansvaret.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden20042004/05:Ub201 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om Lunds universitetshistoriska museum.2004/05:Ub203 av de ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att avskaffakårobligatoriet vid de svenska högskolorna ochuniversiteten.2004/05:Ub211 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om tillsättning av styrelseroch ordförande för högskolor och universitet.2004/05:Ub220 av och Skånberg(kd):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att avskaffakårobligatoriet vid de svenska högskolorna ochuniversiteten.2004/05:Ub225 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att den politiskarepresentationen i universitets- ochhögskolestyrelser kraftigt bör minskas.2004/05:Ub227 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad som i motionen anförs om avskaffande avkårobligatoriet.2004/05:Ub240 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om rekrytering avtandsköterskor.2004/05:Ub244 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av att bevarauniversitetsutbildning i småspråken.2004/05:Ub245 av ():1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om åtgärder för attbefrämja mandarinkinesiskans ställning i svenskutbildning.2004/05:Ub259 av m.fl. (m):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kårobligatoriet.2004/05:Ub261 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om ökat utrymme förbemötandefrågor vid juristlinjens utbildningar.2004/05:Ub276 av m.fl. (c):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att högreutbildning skall nå hela folket i hela landet samtske under hela livet och att den är en viktig deli det livslånga lärandet.3. begär att regeringen lägger framförslag om hur rekryteringen av högskolelärare kangenomföras.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att stärkalärosätenas självbestämmande.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om vikten avlärosätenas uppföljning av hur det går förstudenterna under inledningen av studietiden.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om en ökad lokalantagning och urvalsprocess.7. begär att regeringen lägger framförslag om hur högskolan skall komma till rättamed den rådande situationen vad gällerjämställdhetsproblematiken.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om högskolanstredje uppgift.9. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om att studenterskall ges rätt att ta igen examination och andraobligatoriska moment som de missat på grund avoffentliga uppdrag.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om ettavskaffande av kårobligatoriet.15. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om ettförtydligande av högskoleförordningen för attsäkra studenternas rättssäkerhet.16. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om attlikabehandlingslagen måste åtföljas avsanktionsmöjligheter.19. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om vikten av attSverige arbetar för att betygen fortsatt skallvara målrelaterade, dvs. att den studerandeuppnått en viss kunskaps- och färdighetsnivå inomämnesområdet.20. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om värdet avdistansutbildning, Nätuniversitetet och lokalalärcentra samt behovet av vidareutveckling avdessa.2004/05:Ub282 av ochSusanne ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om tandsköterskeutbildning.2004/05:Ub292 av m.fl. (m):4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kvotering inomutbildningsväsendet.2004/05:Ub293 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att avskaffa detcentrala antagningssystemet.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av en högreutbildningspremie.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om vikten av eninternationalisering av högskolan ochuniversiteten.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om akademiernassjälvständighet.6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jämställdhet inomhögre utbildning och forskning.7. beslutar att varken positiv ellernegativ särbehandling skall få förekomma inom denoffentligt finansierade högre utbildningen.8. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om Bolognaprocessen.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om kårobligatoriet.13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om andra former förfristående högskolor än stiftelseformen.2004/05:Ub296 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att stimulera utvecklingeninom högskolan så att den utbildning på högskolenivåsom erbjuds inom hotell- och restaurangområdet möterde krav som ställs i branschen i dag.2004/05:Ub300 av ochCatharina ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om genusperspektivet inomsjukvården.2004/05:Ub310 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att följa utvecklingen ochse över behovet av grundutbildning och högreutbildning inom området animation.2004/05:Ub314 av och ():begär att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag på en förbättrad grund- ochvidareutbildning i pedagogik för universitets- ochhögskolelärare.2004/05:Ub317 av m.fl. (mp):begär att regeringen tillsätter enutredning som ser över konsekvenserna av ettavskaffande av kårobligatoriet.2004/05:Ub319 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sinmening att högskolelagen bör kompletteras med etthållbarhetsperspektiv i enlighet med motionen.2. tillkännager för regeringen som sinmening att hållbar utveckling skall vara en del avHögskoleverkets kvalitetsgranskning.2004/05:Ub321 av m.fl. (fp):7. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om införandet av etttreterminssystem.2004/05:Ub326 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att examina frånuniversitet och högskolor skall utfärdas påvärdepapper.2004/05:Ub329 av ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om statens ansvar atttillhandahålla dramapedagogutbildning.2004/05:Ub333 av m.fl. (v):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att Nordiska rådetoch bör utarbeta engemensam nordisk strategi för minoritetsspråkeninom den högre utbildningen.2.