bet · GS01FIU23 · 2005-05-12 00:00:00 — Tillgångarna är placerade i sex valutor - i amerikanska dollar,i euro, i brittiska pund, i yen, i kanadensiska dollarsamt i australiensiska dollar. För att öka avkastningen förvaltasen del av valutareserven av tre depåbanker som mot säkerheter lånar utRiksbankens värdepapper. I balansräkningen finns ingen aktuell uppgiftom storleken på utlåningen via depåbanker, men /2004uppgick den till ca 40 miljarder kronor.Minskade penningpolitiska reporEn viktig del i penningpolitiken är s.k.refinansieringstransaktionereller penningpolitiska repor. Omfattningen av reporna redovisas underposten utlåning till bankerna på balansräkningens tillgångssida. Under2004 sjönk utlåningen till banksystemet med knappt 7 miljarder kronor.Enligt not 4 (RB1 s. 69) i balansräkningen beror nedgången främst påatt utdelningen till statsverket på 6,1 miljarder kronorfinansierades genom en minskning av den penningpolitiska repan. Sedanslutet av 2001 har de penningpolitiska marknadsoperationerna minskatmed , från till 17 miljarderkronor . En del av minskningen förklaras av attrepotransaktionerna var extra stora till följd av att Riksbankenunder året genomförde omfattande interventioner på valutamarknaden.Riksbanken stödköpte kronor, och för att balansera den indragning avlikviditet som stödköpen gav upphov till ökades utlåningen tillbanksystemet.Minskad sedelmängdMängden utelöpande sedlar och mynt sjönk med knappt 50miljoner kronor, vilket framgår av balansräkningens skuldsida. På skuldsidanfinns också enligt nya redovisningsprinciper ettvärderegleringskonto uppfört. På kontot redovisas orealiserade vinsterom sammanlagt som till största delen utgörs avhöjda värden på obligationsinnehav till följd av sjunkandeinternationella räntor. Om redovisningsprinciperna inte förändrats skulledetta belopp ha redovisats i resultaträkningen.På skuldsidan redovisas också en post avsättningar om totalt drygt 300miljoner kronor. Av dessa består av ännu ej utbetalatkapitaltillskott till Pengar i Sverige AB.Lägre eget kapitalEnligt de ändrade redovisningsprinciperna redovisas eget kapital uppdelat på grundfond och reserver. Det egna kapitalet minskadeunder året med till (inklusiveårets resultat), varav beror på årets resultat och6,på förra årets utdelning till statsverket.ResultaträkningenSom framgår av tabell 6 gav verksamhet ettnegativt resultat före bokslutsdispositioner på 2,8 miljarder kronor.Ändrade redovisningsprinciper har emellertid påverkat resultatet negativtmed , eftersom orealiserade vinster till skillnadfrån tidigare nu redovisas på det särskilda regleringskontot ibalansräkningen. Som redovisats tidigare beror de orealiserade vinsternatill största delen på höjda värden på obligationsinnehavtill följd av sjunkande räntor. Resultatet kan jämföras medresultatet 2003 då verksamheten gav ett underskott på 9,3 miljarderkronor.Tabell 6. resultat 2004Miljoner kronor2004 2003Ränteintäkter 4 778 5 316Priseffekt -109 -627Valutakurseffekt -5 617 -12 480Guldvärderingseffekt -591 -180Övr. kostnader/intäkter -1 265 -1 309Årets resultat -2 804 -9 280Riksbanken är inte vinstdrivande, och resultatet påverkas av en mängdolika faktorer utanför kontroll. Resultatet kan därför inteses som en indikator på hur väl verksamheten bedrivs.Det negativa resultatet förklaras, liksom resultatet ,av att kronan sammantaget stärkts mot de valutor som ingår i valutareserven.När kronan blir starkare blir tillgångar i utländsk valutamindre värda i kronor räknat. Effekten av valutakursförändringarna ärdock betydligt mindre 2004 jämfört med . steg kronans värdemot t.ex. den amerikanska dollarn med . Sammantaget drog valutakurseffekten ned 2004års resultat med , mot en neddragning på 12,5miljarder kronor 2003.Posten övriga kostnader/intäkter minskade med 2004till . Posten består i huvudsak av kostnaderför inköp av sedlar och mynt (), personalkostnader ()samt administration ().Riksrevisionens redogörelseRiksrevisionen tillstyrker i sin redogörelse RRS11 att fullmäktige ochdirektionen i beviljas ansvarsfrihet för sin förvaltning2004. tillstyrker också att balans- och resultaträkningarnaför 2004 fastställs.Riktlinjer för vinstdispositionRiksbanken har sedan 1987 års bokslut värderat tillgångar och skuldertill marknadsvärden. Principen innefattade från början inte guldinnehavetsom fram fördes upp med samma, mycket lågabokföringsvärde som gällt sedan 1950-talet.Övergången till en marknadsvärdering medförde att Riksbankensvärdepappersportfölj kom att exponeras för valuta- och ränterisker på ett merpåtagligt sätt . För att motverka de fluktuationer dettakunde ge upphov till på resultatet och inleveranserna till staten,fastställde riksbanksfullmäktige 1988 nya riktlinjer för dispositionenav resultat. De nya riktlinjerna innebar förenklat attRiksbanken skulle leverera in av sitt överskott till staten,medan resterande skulle användas för att bygga upp det egnakapitalet. Mer detaljerat innebar riktlinjerna följande:Inleveranserna till statsverket ska motsvara av de femsenaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner. Detinlevererade beloppet ska avrundas till jämnt 100-tal miljoner kronor.Till dispositionsfonden ska avsättas av samma underlag.Avsättningar till dispositionsfonden ska dock bara göras i den mån åretsresultat överstiger den beräknade inleveransen till staten.Återstoden av årets resultat före bokslutsdispositioner ska föras tilleller från resultatutjämningsfonden.Den resultatpåverkan som uppkom vid en eventuell uppskrivning ellernedskrivning av kronans värde skulle enligt de ursprungliga riktlinjernainte påverka det årsgenomsnitt som lades till grund för inleveransernatill statsverket. Vid en av fullmäktige beslutad justering av växelkursenborde i stället dispositionsfonden utnyttjas.Riktlinjerna i denna form tillämpades fram års bokslut.Efter det att kronan släppts fri modifierade emellertid fullmäktige denfjärde punkten, och års bokslut har gällt att underlagetför inleveranserna ska utgöras av de fem senaste årens genomsnittligaresultat före bokslutsdispositioner och exklusive valutakurseffekter.Varje förändring av kronkursen påverkar därmed underlaget för inleveranserna.Har kronan fallit i värde blir inleveransen mindre eftersom ett beloppmotsvarande effekten av kursfallet då ska reserveras på dispositionsfonden.Har den stärkts blir inleveransen på motsvarande sätt större eftersomkursstegringseffekten då räknas av mot samma fond.I 1999 års bokslut modifierades riktlinjerna i ytterligare ett avseende,vilket hade sin upprinnelse i att året innan hade gått övertill att marknadsvärdera sitt guldinnehav. Den orealiserade värdestegringsom uppkommit på detta innehav har i de fem senaste boksluten behandlatspå samma sätt som en valutakurseffekt och således fått påverka inleveransensstorlek. Underlaget för inleveranserna utgörs därmed numera av de femsenaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner menefter det att valutakurseffekter och guldvärdeeffekter räknats bort.Fullmäktiges förslag till vinstdisposition av resultatFullmäktige anger i sin framställning till (RB2) att 1988 årsvinstdispositionsprincip inklusive de kompletteringar som gjorts sedandess ligger till grund för förslaget till disposition av 2004 årsresultat.Riksbankens verksamhet gav ett resultat före bokslutsdispositionerpå -. Enligt vinstdelningsprincipen ska valutakurseffekteroch guldvärderingseffekter räknas bort (se tabell 2). Det ger ettresultat på (-+ 5 617 miljonerkronor + ).Fullmäktige noterar emellertid att orealiserade vinster fr.o.m. 2004inte ingår i resultat, i enlighet med direktionens beslutom förändrade redovisningsprinciper. Fullmäktige lägger därför tillorealiserade priseffekter om till Riksbankensresultat (se not 22 RB1). Det ger ett underlag för vinstdisposition på4 (+ ).När läggs till de senaste fyra årens resultatefter valutakurs- och guldvärderingseffekter fås ett genomsnittligtresultat på . av resultatet, motsvarande , ska enligt fullmäktiges förslag levereras in tillstatsverket. Eftersom inleveransen är större än årets resultat ska ingenavsättning till dispositionsfonden om genomföras.I tabell 7 redovisas kortfattat fullmäktiges förslag till dispositionav resultat.Tabell 7. Fullmäktiges förslag till resultatdispositionMiljoner kronorUnderskott före bokslutsdispositioner 2 804Inleverans till statsverket 6 700DispositionerFrån dispositionsfonden förs valutakurseffekten 5 617Från dispositionsfonden för guldvärdeeffekten 591 6 208Från resultatutjämningsfonden förs 3 296Förslaget innebär att levereras till statsverket.De föreslagna vinstdispositionerna betyder att dispositionsfondenminskar med netto samt att resultatutjämningsfondenminskar med 3,3 miljarder kronor.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har i sin granskning av 2004 intefunnit något som ger anledning till ett särskilt uttalande från riksdagenssida. I likhet med tillstyrker därför utskottet attriksbanksfullmäktige och direktion beviljas ansvarsfrihetför 2004.Riksbanksfullmäktige föreslår, i enlighet med vinstdispositionsprincipinklusive de kompletteringar som gjorts , att skaleverera in till statsverket. Enligt de nyaredovisningsprinciper som direktionen antog ingår inteorealiserade vinster resultat. Utskottet noterar attriksbanksfullmäktige därför lägger till orealiserade priseffekter om till resultat för att uppnå en oförändradvinstdispositionsprincip.Fullmäktiges förslag innebär att under de senaste fem årenlevererat in sammanlagt till statsverket, varav40 miljarder kronor i form av särskilda inleveranser. egetkapital har minskat med under samma period.Utskottet har inget att invända mot fullmäktiges förslag till dispositionav resultat. I likhet med tillstyrker utskottetockså att balans- och resultaträkningar i årsredovisningenför fastställs. Balansräkningen och resultaträkningen framgår ävenav bilaga 2 i betänkandet.I årsredovisning saknas uppgifter om avkastning på Riksbankensutelöpande sedelstock, det s.k. seignioraget. För att allmänheten skafå en allsidig genomlysning av verksamhet och resultat börenligt utskottets mening storleken på seignioraget redovisas offentligt.Utskottet utgår därför ifrån att i årsredovisningen för2005 redovisar uppgifter om avkastningen på den utelöpande sedelstocken.Lagreglering av vinstdispositionUtskottets förslag i korthetEnligt utskottets mening bör regeringen närmare utreda och analyseraRiksbankens kapitalstruktur och vinstdisposition samt förbereda förslagtill lagreglering av principerna för disposition av resultat.Analysen bör bl.a. omfatta vilka vinst- och balansräkningssystem somtillämpas i andra centralbanker inom och utanför EU samt belysa hurstort eget kapital behöver för att lösa sina uppgifter.Analysen bör även belysa vilka för- och nackdelar som finns med attstrukturera eget kapital enligt den modell som fullmäktigeförordar samt jämföra effekterna för både och statsverket avolika vinstdelningssystem.Fullmäktiges framställningRiksbanksfullmäktige anger i sin framställning RB2 att den villuppmärksamma på att de ändrade redovisningsprinciperna i Riksbankenmöjliggör en övergång till en modell till vinstdisposition där Riksbankenseget kapital tydligare än i dagens modell kopplas till bankens olikauppgifter. Fullmäktige skulle därför välkomna en fortsatt beredning avfrågan om framtida reglering av vinstdisposition med siktepå en lagreglering av principerna för vinstdisposition.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat förslag omlagreglering av dispositionen av resultat, senast i betänkande2003/04:FiU23.Våren 2002 bifogade fullmäktige i anslutning till förslaget om dispositionav resultat (2001/02:RB2) en PM från direktionen om Riksbankenseget kapital. I PM:en, som byggde på en expertpromemoria utarbetad inomRiksbanken, föreslog direktionen att det egna kapitalet i balansräkningeni fortsättningen skulle delas upp i tre fonder - en fond för täckningav driftkostnader, en fond för täckning av förluster iverksamheten som t.ex. förluster vid lämnade nödkrediter samt fonderingartill följd av orealiserade vinster. Den vinst som återstod efter attavsättningar gjorts för orealiserade vinster och för att värdesäkraövriga avsättningar skulle sedan, enligt direktionen, i sin helhet kunnadelas ut till statsverket. Vidare föreslogs att bestämmelser omfonderingarna skulle införas i riksbankslagen samt att det i riksbankslagenäven skulle införas en skyddsbestämmelse som skulle förhindra attRiksbankens vinst disponerades på sätt som riskerade att åsidosätta bankensmöjligheter att självständigt utföra sina lagstadgade uppgifter.Fullmäktige bedömde vid tillfället att någon lagreglering av Riksbankensbalansräkning och vinstdisposition inte bör aktualiseras förrän i sambandmed ett eventuellt inträde i valutaunionen. Samma bedömning gjordeutskottet när det i samband med behandlingen av verksamhet2001 (bet. 2001/02:FiU23) avstyrkte ett antal motionsförslag i frågan.Folkomröstningen slutade med ett nej till övergång tilleuron. Riksbanksfullmäktige vill ändå ha en fortsatt beredning avprinciperna för vinstdisposition och en övergång till en redovisningsmodelldär eget kapital kopplas till bankens olika uppgifter. Siktetbör, enligt fullmäktige, vara inställt på en lagreglering av principernaför vinstdelning.Regeringen bör därför enligt utskottets mening närmare utreda ochanalysera kapitalstruktur och vinstdisposition samt förberedaförslag till lagreglering av principerna för disposition av Riksbankensresultat. Analysen bör bl.a. omfatta vilka vinstdelnings- ochbalansräkningssystem som tillämpas i andra centralbanker inom och utanför EUsamt belysa hur stort eget kapital behöver för att lösa sinauppgifter. Vidare bör analysen belysa vilka för- och nackdelar som finnsmed att strukturera eget kapital enligt den modell somfullmäktige förordar samt jämföra effekterna för både ochstatsverket av olika vinstdelningssystem. I sedvanlig ordning börförslaget sändas ut på remiss till berörda remissinstanser.Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.Riksbankens ställningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om att ställning och ledningbör bli föremål för en samlad översyn.Jämför reservation 1 (v).MotionenI motion Fi248 av m.fl. (v) anförs att och bör återställas till den organisation som gälldeföre då fick en mer oberoende ställninggentemot och regeringen. Räntebesluten tas av tjänstemän- en direktion som inte är demokratiskt utsedd. Även om nuväljer att inte fullt ut återställa organisation och ledningtill den tidigare ordningen finns det enligt motionärerna skäl att vidtaandra åtgärder som syftar till att stärka det demokratiska inflytandetöver och sambandet mellan och . Fråganom ställning och ledning bör därför bli föremål för en samladöversyn (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat liknande motionsförslag.I betänkande 2000/01:FiU23 anförde utskottet att beslutet att ökaRiksbankens självständighet togs av en bred majoritet i riksdag.Beslutet var en följd av att i samband med medlemskapet i EUåtog sig att öka självständighet, men också ett uttryck fören ambition att öka omvärldens förtroende för den svenska penningpolitikenoch låginflationspolitiken.Utskottet avstyrkte då förslagen med motiveringen att erfarenheterna avRiksbankens nya organisation och ställning är goda samt att en genomgripandeförändring skulle innebära att inte uppfyllde gjorda internationellaåtaganden.Utskottet anser att det inte finns någon anledning att omvärdera dettaställningstagande. Någon översyn av ställning och ledningär därför inte nödvändig. Motion Fi248 (v) yrkande 2 avstyrks.Undantag för från EMU:s tredje stegUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion om att bör ta initiativ tillförhandlingar med EU om ett formellt undantag för att införaeuron.Jämför reservation 2 (v, mp).MotionenI motion Fi248 av m.fl. (v) anförs att folkomröstningen hösten2003 om ett svenskt medlemskap i tredje steg resulterade i etttydligt nej från det svenska folket. Motionärerna anser att nej-resultatetinnebär att i fortsättningen inte ska vara bundet av EMU:s olikasteg, varken fördragsmässig eller formellt. Regeringen bör därför tainitiativ till förhandlingar med EU om ett formellt undantag för EMU:s tredje steg. Ett sådant undantag skulle undanröja diskussionenom huruvida folkomröstningsresultatet är förenligt med Sverigesfördragsmässiga åtagande eller inte samt visa att såväl EU som riksdagenoch regeringen formellt respekterar folkomröstningsresultatet (yrkande1).Finansutskottets ställningstagandeMotionärerna vill att regeringen tar initiativ till förhandlingar medEU om ett formellt undantag för från EMU:s tredje steg.Utskottet behandlade ett liknande motionsförslag i sitt yttrande (yttr.2003/04:FiU1y) till det sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetför behandling av det europeiska konventet och EU:s framtid.Utskottet avstyrkte förslaget bl.a. med motiveringen att EG-kommissionenefter folkomröstningen förklarat att ett formellt undantag om att Sverigeinte behöver införa euron inte är nödvändigt.Utskottet ser ingen anledning att omvärdera detta ställningstagande.Motion Fi248 (v) yrkande 1 avstyrks därför.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. ställning, punkt 4 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en översyn av ställning ochledningsorganisation. Därmed bifaller motion 2004/05:Fi248yrkande 2.StällningstagandeVänsterpartiet gick emot beslutet att föra över besluten om räntepolitikenfrån den av valda ledningen för till en direktionav tjänstemän. Enligt mening minskar nuvarandeorganisation det demokratiska inflytandet över ekonomin och den ekonomiskapolitiken. principiella uppfattning är därför attRiksbankens legala ställning och ledningsorganisation bör återställastill det som gällde före då nya organisationbörjade gälla.Även om inte i detta läge tar beslut om att fullt ut återställaRiksbankens ledning och organisation till tidigare ordning finns detskäl att vidta andra åtgärder som syftar till att stärka det demokratiskainflytandet över och sambandet mellan och Riksbanken.De senaste årens penningpolitiska utveckling visar dessutom attRiksbankens nuvarande och enda mål om prisstabilitet bör kompletteras medytterligare mål som syftar till full sysselsättning i den svenskaekonomin. Flera centralbanker, t.ex. den amerikanska , har denna typ av mål för sin verksamhet.Jag anser därför att en samlad översyn av ställning ochledningsorganisation bör genomföras.Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad jag anfört om en översyn av ställning och ledningsorganisation.Jag tillstyrker därmed motion Fi248 (v) yrkande 2.2. Undantag för från EMU:s tredje steg, punkt 5 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om ett formellt undantag från EMU:s tredje steg.Därmed bifaller delvis motion 2004/05:Fi248 yrkande 1.StällningstagandeFolkomröstningen resulterade i tydligt nej från svenskafolket till att byta kronan mot euron. Alla partier i harlovat att respektera folkomröstningens resultat och har därmed ettgemensamt ansvar att förvalta resultatet på bästa sätt. Folkomröstningenhandlade formellt om medlemskap i tredje steg. Nej-resultatet börinnebära att fördragsmässigt och formellt inte ska vara fortsattbundet av EMU:s olika steg.Beslut att säga nej till att införa Euron i gör det lättare förSverige att driva en nationellt anpassad ekonomisk politik och ger ökademöjligheter för att verka för en politik som prioriterar måletom full sysselsättning. Vi vill i detta sammanhang erinra om att av defyra länder inom EU som lyckats att nå Lissabonsprocessens mål om ensysselsättningsgrad på eller mer, så står tre av dessa länder,, och , också utanför euroområdet.Vi anser att beslutet att stå utanför eurosamarbetet också måste innebäraatt i fortsättningen inte ska vara bundet av de olika stegen ivalutaunionen (EMU). måste t.ex. i praktiken och även formelltha friheten att fortsätta att driva den framgångsrika politiken medrörlig växelkurs, utan att vara bundet av avtal om att den svenska kronani EMU:s andra steg ska låsas i växelkurssystemet anser att folkomröstningens resultat också bör avspeglas i Sverigesfördrag med EU. Enligt vår uppfattning bör därför regeringen ta initiativtill förhandlingar med EU om ett formellt undantag för frånEMU:s tredje steg. Ett sådant undantag skulle undanröja diskussionen omfolkomröstningsresultatet är förenligt med fördragsmässigaåtaganden samt visa att såväl och regeringen som EU formelltrespekterar folkomröstningens resultat.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi anfört om ett formellt undantag från EMU:s tredje steg. Vitillstyrker därmed delvis motion Fi248 (v) yrkande 1.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagFramställning 2004/05:RB1Framställning 2004/05:RB1 Årsredovisning för riksbank förräkenskapsåret 2004:Direktionen föreslår att fastställer resultaträkningoch balansräkning enligt förslaget.Framställning 2004/05:RB2Framställning 2004/05:RB2 Förslag från fullmäktige i tilldisposition av vinst för m.m.:Fullmäktige föreslår:Miljoner kronorTill statsverket inlevereras (enligt vinstdispositionsprincipen) 6700Från förs ./. 6 208Från förs ./. 3 296Redogörelse /05:RRS11Redogörelse /05:RRS11 styrelses redogörelse angåenderevisionsberättelsen över årsredovisning för år 2004.Motion från allmänna motionstiden /05:Fi248 av m.fl. (v):1. begär att regeringen tar initiativ till undantag för EMU:s tredje steg i enlighet med vad som anförs i motionen.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en utredning om ställning, den demokratiskastyrningen och insynen i Riksbanken.Bilaga 2Resultat- och balansräkningResultaträkningBalansräkningBilaga 3Finansutskottets offentliga utfrågningDen aktuella penningpolitikenTid: kl. 10.00-12.06Lokal: Skandiasalen i NeptunusInbjudenRiksbankschef () ordförandeMikael ()()()()()()offentliga utfrågning om den aktuellapenningpolitikenOrdföranden: Jag hälsar alla välkomna till utfrågningen om den aktuellapenningpolitiken med riksbankschefen. Särskilt välkommen till LarsHeiken-sten med hans medarbetare.Riksbankschef : Låt mig som vanligt börja med att tackaför inbjudan hit till utskottet. Jag behöver knappast säga det, men dehär utfrågningarna är ett väldigt värdefullt inslag i den öppna diskussionom penningpolitiken som vi alla är måna om att vi ska ha i landet.Förhoppningsvis kan de också bidra till att sprida lite informationbredare, särskilt nu när de här utskottsförhören är tv-sända.Apropå information tänkte jag passa på att inför tv-kamerorna slå ettslag för en film som har tagit fram med information tillgymnasieelever. Vi hoppas att varje gymnasieklass ska ta tillfället iakt att titta på den. Vi har med oss exemplar av denna film, så de somär intresserade kan få ett efteråt.Jag har tänkt göra så att jag som brukligt är vid de här vårförhörenväljer att inledningsvis blicka tillbaka lite på det gångna året. Detfinns ett underlag i rapporten som berör inflationen och den ekonomiskautvecklingen . Jag tänker i det sammanhanget också kommentera dendebatt som har förts kring penningpolitiken och som har fått extra näringav den svaga sysselsättningsutveckling som vi har haft i underdet . Därefter tänkte jag gå vidare och tala om hur vi serpå läget och kommentera penningpolitiken med utgångspunkt i denrapport som vi har lagt på bordet.Jag vill börja med tillbakablicken och kan konstatera att fjolåretkännetecknades av en hög tillväxt i kombination med en påfallande låginflation.