bet · GS01SKU23 · 2005-03-08 00:00:00 — föreslårvidare i motion MJ6 yrkande 20 att en reducerad elskatt bör utgå under5-10 år i de hårt stormdrabbade områdena i västra och östra kan snabba på förnyelsen av elnätet och hålla elpriset oförändratför elkunderna trots de investeringar som krävs.Yvonne och (m, kd) anser i motion N276 yrkande2 att det behövs en översyn av effektskatten på kärnkraft för attfastställa hur den kan avvecklas.Claes Västerteg och () vill enligt motion Sk262 gesvensk hotell- och restaurangnäring samma villkor som tillverkningsindustrini energibeskattningen.Yvonne Ruwaida m.fl. (mp) begär enligt motion Sk461 en utredning om attinföra en landningsskatt på inrikes flygtrafik som svararmot dess klimatpåverkan.Miljöpartiet, slutligen, föreslår i motion N307 yrkande 8 av PeterEriksson m.fl. (mp) att skatten på kärnkraft bör höjas.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har i samband med den gångna höstens budgetbehandling godtagiten skatteväxling som omfattar . Tyngdpunktenför 2005 ligger på höjda skatter för transportsektorn. Det övergripandesyftet med skatteväxlingen är att bidra till att de av riksdagenfastställda miljömålen nås vilket förutsätter att åtgärder riktas mot flerasektorer. Transportsektorn beräknas svara för större delen avutsläppsökningarna under de kommande åren.Det pågår ett arbete inom som syftartill en reformering av energiskattesystemet. Arbetet bedrivs i enarbetsgrupp inom . Regeringen följer även utvecklingenav alternativa styrmedel på energiområdet. Införandet av alternativastyrmedel fordrar samordning med energibeskattningen. infördeett system för handel med elcertifikat (bet. 2002/03:NU6).Riksdagen införde vidare ett program förenergieffektivisering (2004/05:NU7). Programmet omfattar energiintensivaindustriföretag som använder el i tillverkningsprocessen. Ett deltagandei programmet innebär att företaget åtar sig att genomföra åtgärder somleder till en effektivare elanvändning i utbyte mot att de medgesbefrielse från energiskatten på el. Ett system för handel med utsläppsrätterinfördes i EU . Systemet omfattar utsläpp av koldioxidfrån förbränningsanläggningar inom industri, kraft- och värmeverk ochanläggningar som producerar och bearbetar järn, stål, glas, glasfiber,cement och keramik, papper och pappersmassa samt oljeraffinaderier.Riksdagen har antagit den nödvändiga lagstiftningen för attgenomföra handelssystemet i svensk lagstiftning (bet. 2003/04:MJU19 ochbet. 2004/05:MJU5). Den arbetsgrupp som inom arbetarmed en reformering av energiskattesystemet skall även se över möjligheternaatt justera koldioxidskatten så att kostnaderna för utsläppsrätternabeaktats. Regeringen har aviserat sin avsikt att komma med ett samlatställningstagande till koldioxidskattens framtida utformning i denhandlande sektorn ekonomiska vårproposition.De motioner som tas upp i avsnittet rör bl.a. de i samband medbudgetbeslutet genomförda höjningarna av energi- och drivmedelsskatterna,reformeringen av energibeskattningen, effektskatten på kärnkraftsel,skatt på flygbränsle respektive landningsskatt på inrikes flyg, hotell-och restaurangnäringens energiskatter, kompensation till frivilligorganisationeroch samfund, miljöbonus på el producerad i vindkraftverk, införseln ochbeskattningen av röd finsk olja, EU-arbetet såvitt avser bl.a. fråganom en gemensam miniminivå för koldioxidskatt och beslutsordningen ommiljöskatter, andra internationella aspekter på energibeskattningen bl.a. frågan om att belägga dansk kolkraftproducerad el med miljöavgiftvid import till , frågan om att slopa styrmedel för koldioxidför anläggningar som inte ingår i handelssystemet för utsläppsrättersamt slutligen frågan om en reducerad elskatt i de stormdrabbade områdenai . Utskottet anser att ifrågavarande motioner i alltväsentligt rör frågor som redan tagit ställning till eller somnyligen utretts och som är föremål för utvärdering i ,och utskottet anser inte att det i något fall finns anledning förriksdagen att rikta ett tillkännagivande till regeringen. Utskottetbegränsar sig därför till följande kommentarer.I motion N397 yrkande 1 framförs invändningar mot den gröna skatteväxlingenoch de vid budgetberedningen genomförda höjningarna av energi-och drivmedelsskatterna. Motionärerna anser sammanfattningsvis attskattehöjningarna uppenbart missgynnar företagsamheten i allmänhet.Utskottet anser dock inte att det finns anledning att ompröva nivån påenergi- och drivmedelsskatterna eftersom beslutat ifrågan.I motionerna Sk405 yrkandena 3 och 4, N405 yrkandena 4-6 och N410 yrkande6 lämnas olika förslag för den förestående reformeringen av energibeskattningen.Utskottet noterar att flera av förslagen sammanfaller med den inriktningav energibeskattningen som förordat. Fråganbereds i och utskottet anser att dettaarbete inte bör föregripas.Flera motioner tar upp effektskatten på kärnkraftsel. Förslagen imotionerna Sk453 yrkande 12, N348 yrkande 3, N405 yrkande 7, N415 yrkande2, Sk284, N410 yrkande 4, N276 yrkande 2 och N307 yrkande 8 har envarierande inriktning. Förslagen varierar från ett slopandeav effektskatten, en successiv reduktion, en omläggning till skatt påproducerad energi, en översyn av skatten för att fastställa hur den kanavvecklas och slutligen, till en höjning av effektskatten. Utskottethar och senast i samband med höstens budgetbehandling,motsatt sig krav som går ut på en avveckling eller en sänkning aveffektskatten. Utskottet vidhåller detta ställningstagande och finnerinte heller anledning att gå in på några av de andra framförda förslagen.När det gäller valet av beskattningsmetod för kärnkraftverk genomfördesen omläggning från en produktionsskatt till nuvarande effektskatt underår 2000 för att på det sättet minska risken för snedvridningar inomelproduktionen.Förslag om att regeringen i EU skall verka för en obligatorisk skatt påflygbränsle framförs i motion U311 yrkande 18, och i motion Sk461föreslås en översyn av frågan om en miljörelaterad landningsskatt påinrikes flygtrafik på sträckor . Enligt energiskattedirektivetfår medlemsstaterna inte beskatta energiprodukter som används förkommersiell flygtrafik. Skattefriheten får dock begränsas till flygfotogen.Medlemsstaterna får också begränsa skattefriheten till att gällainternationella transporter och transporter mellan gemenskapens medlemsstater.EG-kommissionen anser att en lämplig strategi är att fortsättadiskussionen i frågan med ()och att rådet när beskattning av flygbränsle blir tillåten internationelltskall besluta om undantaget i energiskattedirektivet skall upphävas.Utskottet anser inte att det behövs något uttalande i frågan frånriksdagens sida. tar ut landningsavgifter sombl.a. är buller- och avgasrelaterade. tillämpade tidigare ettsystem med avgasskatt inom luftfarten som emellertid avvecklades efteratt funnit det oförenligt med det tidigare mineraloljedirektivet.Riksdagen avslog (bet. 1999/2000:FiU1) i samband med budgetbehandlingenför förslag om miljöskatt på inrikesflyg. Utskottet är inteberett att tillstyrka att en skatt ånyo införs på den inrikes luftfarten.Motion Sk262 tar upp tjänstenäringarnas främst hotell- och restaurangnäringensenergiskatter. Enligt motionen bör villkoren bli desamma som förtillverkningsindustrin. I en annan motion, motion Sk428, föreslås attfrivilligorganisationer och samfund behöver kompenseras för de senasteårens energiskattehöjningar. Utskottet konstaterar att frågan om industrinsskattenedsättning och avgränsningen av det nuvarande området förenergiskattenedsättning mot andra sektorer bereds iRegeringskansliet med anledning av betänkande.När det gäller näringslivets energiskatter och energiskattenedsättningaranser utskottet att resultatet av beredningen bör avvaktas. Beträffandeövriga skattenedsättningar på energiområdet bör sådana enligt utskottetinte aktualiseras i andra sammanhang än när det gäller konkurrensutsattverksamhet. Hit hör inte frivilligorganisationer och samfund.I motion N410 yrkandena 20 och 21 föreslås att en utredning skall seöver gränsen för s.k. miljöbonus i samband med beskattningen av elproducerad i vindkraftverk. Enligt motionen bör vidare den övre gränsför när producenter kan konsumera egenproducerad vindkraft utan elskattslopas eller höjas kraftigt. Enligt motionen kan exempelvis en lantbrukareinte bygga större vindkraftverk än 50 kW utan att betala energiskatt påden el som han själv förbrukar.Den s.k. miljöbonusen på vindkraftsel regleras i energiskattelagen. Densom yrkesmässigt levererar vindkraftsel får göra avdrag med perkWh för havsbaserad vindkraft och med per kWh för landbaseradvindkraft. Avdragsrätten upphör när den sammanlagda elproduktionen ivindkraftverket uppgår till 20 000 kWh. De befintliga stödsystemen förden förnybara elproduktionen löpte ut eller i anslutning tillinförandet av elcertifikatsystemet . Det nya stödsystemetinnebär en sänkning av befintliga stödnivåer för vindkraft. Bedömningenhar varit att vindkraften behöver en övergångsperiod, och en avtrappningav miljöbonusen inleddes fr.o.m. . infördesen produktionsgräns för skatteavdraget. Utskottet ställde sig så sentsom bakom den påbörjade avtrappningen av vindkraftens miljöbonus.Utskottet vidhöll att de överväganden som låg bakom utfasningen avdetta stöd alltjämt var hållbara. Utskottets ställningstagande ärfortfarande giltigt.Enligt energiskattelagen är all egenproducerad vindkraftsel som förbrukasav producenten befriad från energiskatt oavsett generatorns storlek. Såsnart producenten yrkesmässigt börjar sälja el vidare inträderskattskyldighet även för den egenförbrukade elkraften. Utskottet anser inteatt reglerna bör ändras.Motionerna Sk354 och Sk268 gäller införseln och beskattningen av rödfinsk olja. Motionärerna vill legalisera privatinförseln av oljan ochavskaffa den dubbla punktbeskattningen. har alltsedan EU-inträdetutnyttjat cirkulationsdirektivets möjligheter att på nytt beskattamineralolja som inköpts beskattad i en annan medlemsstat om oljantransporteras med ovanliga transportsätt av enskilda individer eller förderas räkning. Avsikten är att förhindra att privatpersoner för störremängder med bränsle mellan länderna. Utskottet anser det angeläget attSverige kan föra en egen politik när det gäller punktbeskattningen aveldningsolja och motsätter sig motionärernas krav på att tillåtaprivatpersoner att fritt föra in kommersiella kvantiteter eldningsolja ilandet.Utskottet övergår härefter till de motioner som rör EU-samarbetet ochfrågor om bl.a. en gemensam europeisk miniminivå för koldioxidskatt,att miljöskatter skall kunna beslutas med kvalificerad majoritet i rådet.Dessa frågor tas upp i motionerna MJ369 yrkande 5 respektive N410yrkandena 14 och 15. I motion MJ498 yrkande 10 anförs att i EUbör vara pådrivande för att skattesystem och statliga subventioner verkari riktning mot effektiv energianvändning och stopp för subventioner avfossila bränslen. Som utskottet har redovisat har Sverigei EU aktivt stött arbetet med det nya energiskattedirektiv som antogsden och som innebär att positiva minimiskattenivåer förel och samtliga energiprodukter, dvs. såväl mineraloljor som kol ochnaturgas, därigenom gäller fr.o.m. . Direktivet innebärhöjda minimiskattesatser på mineraloljor men ökad flexibilitetför medlemsstaterna, bl.a. vad gäller möjligheten till differentieringutifrån bränslets miljöegenskaper.Frågan om utvidgad användning av kvalificerad majoritet i rådet varaktuell vid regeringskonferensen i . Konferensenbeslöt att enhällighet även i fortsättningen skall gälla alla bestämmelseri fördraget som rör beskattning. Beslutet överensstämmer med den svenskainställningen. Även utskottet anser att den nuvarande ordningen för attfatta beslut i skattefrågor i EU är den som långsiktigt gynnar svenskaintressen. Det kan i detta sammanhang framhållas att Amsterdamfördragetinnebar att miljöfrågorna fick en ökad tyngd inom EU:s målformuleringaroch att formerna för beslut om åtgärder för att uppnå miljömålen ändrades.Europaparlamentet har fått en större roll i lagstiftningsarbetet.Fördraget innebar också att området för beslut med kvalificerad majoritetutsträcktes till nya områden.När det härefter gäller förslaget i motion N410 yrkande 5 om att beläggadansk kolkraftsproducerad el med miljöavgift vid import till ärutskottet övertygat om att elproduktion som inte är miljövänlig kommeratt bli dyrare och därmed mindre konkurrenskraftig i samband med attstaterna skall minska utsläppen av koldioxid för att säkerställa åtagandenaunder Kyotoprotokollet. skall inom ramen för EU:s internabördefördelning minska sina utsläpp av drivhusgaser jämfört med1990 års nivå. Enligt den danska genomförandeplanen kommer danskakolkraftverk att kunna exportera el endast om de köper kvoter som uppvägerutsläppen.Enligt motion Sk424 vill motionärerna slopa dubbla styrmedel för koldioxidför mindre anläggningar som inte ingår i handelssystemet för utsläppsrätter.Genom proposition 2003/04:132 Handel med utsläppsrätter 1 ändrades ienlighet med Flex Mex 2-utredningens förslag 16 kap. 2 § såatt villkor om begränsning av koldioxidutsläpp inte får beslutas förverksamhet som ingår i handelssystemet. Inte heller villkor om attbegränsa använd mängd fossilt bränsle i syfte att begränsa koldioxidutsläppenfår meddelas i miljötillstånden för anläggningarna. För anläggningarsom inte ingår i handelssystemet innebar propositionen ingen förändringi detta avseende. Utskottet är inte berett att föreslå en ändring avmiljöbalkens regler.När det slutligen gäller förslaget i motion MJ6 yrkande 20 om en reduceradelskatt i de stormdrabbade områdena i vill utskottetframhålla att regeringen tillsammans med och Miljöpartietnyligen presenterat ett brett åtgärdsprogram för att så snart som möjligtfå ut det stormfällda virket ur skogen. Bland de aviserade åtgärdernakan, såvitt är av intresse i det här sammanhanget, nämnas endieselskattenedsättning i för skogsbrukets arbetsmaskiner.Utskottet avstyrker med det ovan anförda samtliga i avsnittet behandlademotioner i motsvarande delar.Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag om skattebefrielse för växthusodlingenselanvändning och befrielse från elcertifikatavgift, om gränsdragningen irättstillämpningen mellan jordbruk och annan verksamhet, om utvidgningav den genomförda sänkningen av dieselskatten på jord- och skogsbruketsarbetsmaskiner till andra dieseldrivna motoraggregat och motorpaket, omvådan för jord- och skogsbruket av att genomföra vissa avVägtrafikskatteutredningens förslag, om att slopa skatten på handelsgödsel ochskatten på bekämpningsmedel, om en miljödifferentiering av skatten påbekämpningsmedel, om skattelättnader för jordbruket vid inblandning avförnybara drivmedel och om en harmonisering av skattebelastningen förjordbruket, växthusodlingen och trädgårdsnäringen.Jämför reservationerna 4 (m), 5 (fp) och 6 (kd) samt särskilt yttrande1 (c).BakgrundSedan den 1 juli 2000 omfattas jordbrukssektorn av samma skattelättnadersom tillverkningsindustrin vid förbrukning av el och bränslen. Enbeskrivning av energibeskattningen har lämnats ovan.Skatterna på bekämpningsmedel och gödselmedel infördes båda 1984.Gödselmedelsskatten är för varje helt kilo kväve, förutsatt attandelen kväve i medlet är , och för varje helt gramkadmium i gödselmedel, till den del kadmiuminnehållet överstiger 5 gramper ton fosfor. Bekämpningsmedelsskatten är för varje helt kiloverksam beståndsdel i bekämpningsmedlet.Den s.k. (Fi 2001:12) har utvärderat skatterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. I betänkandet Skatt på handelsgödseloch bekämpningsmedel? (SOU 2003:9) föreslår utredningen att skatten påhandelsgödsel skall vara kvar och att skattesatserna behålls oförändrade.För att minska riskerna med användningen av bekämpningsmedel föreslåsatt uttaget av en skatt differentieras efter medlets farlighet för hälsaoch miljö. I avvaktan på ett sådant system föreslogs en höjning avskatten med till . I samband med budgetpropositionen för 2004beslutade att skatten på bekämpningsmedel skulle höjas till30 kr fr.o.m. den 1 januari 2004.Riksdagen har efter förslag i budgetpropositionen beslutat omen återföring av skatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel tilljordbruksnäringen (vilken inbegriper växthusnäringen). Uppburen skattpå bekämpningsmedel och kväve i handelsgödsel återförs till jordbruketvia ett särskilt anslag. Huvuddelen av den återförda skatten användstill åtgärder för att minska växtnäringsförluster från jordbruket ochminska miljöriskerna inom växtskyddsområdet. En mindre del av beloppetåterförs kollektivt till jordbruksnäringen för bl.a. informations-,utbildnings-, rådgivnings- och utvecklingsinsatser med syfte att främjahållbara produktionsmetoder. Skatten på bekämpningsmedel återförskollektivt för forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att främjaen hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen.Budgetbeslutet för 2005Riksdagen beslutade att koldioxidskatten på dieselolja som används iyrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamhet för driftav andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar fr.o.m. sätts ned (ca per liter från 2005års nivå). avslog förslag (c) om att dieselskatten skullesänkas till per liter för jord- och skogsbruk och förslag (m, c)om att skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel skulle slopas(2004/05:SkU1y, FiU1).MotionernaMichael () anför i motion Sk410 att införandet av EU:s minimiskattpå el utgör en mycket besvärande kostnadsökning för växthusodlingen somär beroende av belysning för produktionen. Liksom industrin harväxthusodlingen tidigare varit befriad från skatt på el. Den gällandeskattebefrielsen på el för kemisk reduktion bör även innefatta växthusodlingensel för belysning för fotosyntes.Samme motionär påtalar i motion Sk411 att elcertifikat och kvotplikthar betydligt ökat kostnaderna för växthusföretagen och försämratkonkurrenssituationen. Regeringen har aviserat en översyn av vilka sektorerav näringslivet och vilka företag som bör komma i fråga för en befrielsefrån kvotplikt och elcertifikatsavgift.Michael () begär slutligen i motion Sk412 ett tillkännagivandeom energiskattereduktion för kooperativa producentorganisationer inomjordbruket (fruktodlingen). Det är enligt motionären betydelsefullt medett förtydligande om att kooperativ jordbruksverksamhet i energiskattesammanhangåtnjuter samma regelverk som enskilda fruktodlingsföretag.Kenth () framhåller i motion Sk485 att den föreslagna sänkningenav dieselskatten på jord- och skogsbrukets maskinpark har inneburit attde dieseldrivna motoraggregat och motorpaket som används vid sidan avden mobila fordonsparken beskattas fullt ut. Motionären ifrågasätter ominte meningen bör vara att likställa alla förekommande dieseldrivnaarbetsredskap.Rolf () anser i motion Sk209 att ett genomförande av vissaförslag från kan komma att slå hårt mot jord-och skogsbruken. Det gäller förslagen om höjda drivmedels- och fordonsskattersamt kilometerskatten.Catharina m.fl. (m) föreslår i motion Sk405 yrkandena 1och 2 att beslutar slopa skatterna på handelsgödsel ochbekämpningsmedel.Anita m.fl. (fp) anför i motion MJ508 yrkande 6 att koldioxidutsläppenbehöver sänkas och jordbruket behöver få bättre konkurrensvillkor genomskattelättnader vid inblandning av förnybara drivmedel.Dan m.fl. (kd) anser i motion Sk455 yrkandena 1 och 2 att detbehövs en harmonisering av skattebelastningen för växthus- ochträdgårdsnäringarna i EU:s medlemsländer. Enligt motionen bör man utnyttjaden möjlighet som finns i energiskattedirektivet att sätta ned skattenpå växthusodlingens elanvändning till noll.Sven m.fl. (kd) slutligen, anser i motion MJ497 yrkande35 att det är angeläget att inom EU kraftfullt driva frågan om harmoniseringav avgifter och skatter för jordbruket. Enligt motionen bör regeringenvidare återkomma med förslag om en miljödifferentiering av skatten påbekämpningsmedel där det totala skatteuttaget inte höjs (yrkande36).Utskottets ställningstagandeNär det först gäller skattebefrielsen i samband med kemisk reduktion,som tas upp i motion Sk410, baseras denna skattebefrielse påenergiskattedirektivet och infördes i den svenska lagstiftningen den 1 juli2004 (prop. 2003/04:144, bet. 2003/04:SkU36). Utskottet anser att fråganendast har varit aktuell i samband med industriella processer och attdet knappast föresvävat någon, vare sig vid direktivets tillkomst elleri samband med lagstiftningsärendet i , att kemisk reduktionskulle omfatta de biologiska processer som äger rum i växter. Utskottetåterkommer i det följande till den möjlighet som öppnas genom artikel15.3 i energiskattedirektivet att sätta ned skatten på el till noll ibl.a. trädgårdsnäringen.När det gäller motion Sk411 och frågan om att elcertifikat och kvotplikthar ökat kostnaderna för växthusföretagen pågår i ettarbete med anledning av en rapport från där manförsöker klara ut gränsdragningsfrågorna och om och hur reglerna förelcertifikat kan behöva förändras.Motion Sk412 gäller uppenbarligen tillämpningen och tolkningen avnuvarande bestämmelser för skattenedsättning såvitt gäller gränsdragningenmellan jordbruk och annan verksamhet. Det ankommer på skatteförvaltningenatt sköta denna uppgift, och utskottet går inte närmare in påfrågan.Utskottet anser, i enlighet med vad som sägs i motion Sk485, att den avriksdagen genomförda sänkningen av koldioxidskatten på dieseloljai yrkesmässig jord-, skogs- och vattenbruksverksamhet endast omfattarvissa motordrivna fordon. Något annat har inte varit avsikt.De förslag av som nämns i motion Sk209, bl.a. frågan om höjda drivmedels- och fordonsskatter samt frågan omkilometerskatt, utvärderas i , och utskottetfinner ingen anledning att föregripa detta arbete. har förövrigt i samband med budgetbeslutet för tagit ställning tillvissa förändringar av fordons- och drivmedelsskatterna. harnyligen även behandlat skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel,som tas upp i motion Sk405, och i det sammanhanget avvisat förslag omatt slopa dessa skatter. En miljödifferentiering av skatten påbekämpningsmedel ingick i förslag. Eftersom frågan därmedär aktualiserad i anser utskottet att det inte behövsnågot uttalande från med anledning av motion MJ497 i dennadel.Frågan om skattelättnader för jordbruket i samband med inblandning avförnybara drivmedel som berörs i motion MJ508 bör enligt utskottetsmening tas upp i ett vidare sammanhang. Det är lämpligt att avvaktaregeringens utvärdering av de förslag som lämnats av Utredningen förförnybara fordonsbränslen (M 2003:02).Utskottet kan i och för sig instämma i det önskvärda i en harmoniseringav skattebelastningen för jordbruks, växthus- och trädgårdsnäringarnai EU i enlighet med motionerna Sk455 och MJ497 men ser ingen anledningför att uttala sig särskilt i frågan.När det slutligen gäller förslaget i motion Sk455 om att undantaväxthusodlingens elanvändning från elskatt vill utskottet endast anföraföljande. Enligt artikel 15 punkt 3 i energiskattedirektivet fårmedlemsstaterna tillämpa en skattenivå ned till noll för bl.a. el somanvänds inom jordbruk, trädgårdsskötsel eller fiskodling samt inomskogsbruk. Enligt direktivet skall rådet före undersökaom möjligheten att tillämpa en skattenivå ned till noll skall avskaffas.Frågan om beskattningen av näringslivets elförbrukning behandlades iSkattenedsättningskommitténs betänkande SOU 2003:38 Svåra skatter!Utredningen föreslog en enhetlig skattesats för hela näringslivet. Somframgått ovan ersattes den nollskattesats som gällde tidigare på el somförbrukas inom tillverkningsindustrin samt inom jordbruks-, skogsbruks-och vattenbruksnäringarna med en skattesats på 0,5 öreper kWh, motsvarande energiskattedirektivets miniminivå (bet. 2003/04:FiU1).Energiintensiva företag som använder elektrisk kraft i tillverkningsprocessenhar möjlighet att delta i femåriga program förenergieffektivisering i utbyte mot skattebefrielse på el. Denna möjlighetär begränsad till industrin.