bet · GS01SKU20 · 2005-03-08 00:00:00 — Utskottet anser att detta ställningstagande inte skall ändras.Motionen avstyrks.Skatteberäkning vid omarronderingUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om lagändring i fråga om beräkning av skattpå kapitalvinst som kan uppkomma till följd av omarrondering.MotionenI motion Sk210 yrkar () att det skall klargöras i vilkenomfattning kapitalbeskattning skall ske i samband med omarronderingar.Enligt motionen har skogsägare i samband med omarronderingar i Dalarnafått olika besked om skattesatsen vid olika tillfällen.Utskottets ställningstagandeEn fastighetsreglering kan leda till att det uppkommer en skattepliktigvinst. Kapitalvinsten skall behandlas enligt de allmänna reglerna förkapitalvinster på näringsfastigheter. I inkomstslaget kapital innebärdetta att av kapitalvinsten tas upp till beskattning (45 kap. 33§ IL), vilket medför att skatten blir av vinsten (av ).I dåvarande finansministerns svar på fråga 2002/03:622har anförts att bakgrunden till de besked som lämnats antagligen är denatt det på grund av ägosplittringen i har varit svårt att fåfram de rätta uppgifterna för att beräkna fastigheternas omkostnadsbelopp.För att komma till rätta med detta har skattemyndigheterna använt sigav ett slags schablonregler där omkostnadsbeloppet beräknats som enviss del av köpeskillingen. Naturligtvis skall myndigheterna göra vadde kan för att beräkna omkostnadsbeloppen korrekt. Hur beräkningen skallgå till ansågs i svaret i första hand vara en tillämpningsfråga förSkatteverket och i sista hand kan frågan komma att prövas av de allmännaförvaltningsdomstolarna.Motionären tog upp samma fråga i en motion som väcktes när riksdagenvåren 2003 behandlade propositionen om direktavdrag för lantmäteriavgifter(prop. 2002/03:79, bet. 2002/03:SkU17). Utskottet avstyrkte motionenmed hänvisning till finansministerns svar och att det inte hade någonannan uppfattning i frågan. Utskottet hänvisar till detta ställningstagandeoch avstyrker motion Sk210.Stödrättigheter i jordbruketUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om beskattningen i samband med avyttring avstödrättigheter för det frikopplade jordbruksstödet.Jämför reservation 12 (kd, c).MotionenI motion MJ497 av m.fl. (kd) yrkas att stödrättigheternaför de frikopplade jordbruksstöden skall beskattas som fast egendom,dvs. att stödrättigheternas värde fortsatt skall ses som en del avfastighetsvärdet (yrkande 8) och att systemet med stödrättigheter intefår innebära ökade problem för nyetablering och generationsskiften ijordbruksnäringen (yrkande 17).BakgrundEU beslutade om en genomgripande jordbruksreform som innebäratt i princip samtliga nuvarande direktstöd inom vegetabiliesektorn ochanimaliestöden skall frikopplas från produktionen. Genomförandet av dennya jordbrukspolitiken har behandlats i en skrivelse till riksdagenvåren 2004 (skr. 2003/04:137, bet. 2003/04:MJU22). Enligt den modellsom valts för det frikopplade stödet (se närmare budgetprop. 2004/05:1och prop. 2004/05:33) kan stödrättigheter överlåtas mellan personer somäger eller arrenderar jordbruksmark. Utnyttjandet av stödrättigheter ärkopplat till marken. Eftersom det i princip kommer att finnas stödrättighetermotsvarande markarealen bedöms handel med stödrättigheter framför alltkomma att ske i samband med försäljning av mark. Det förefaller vidaresannolikt att överlåtelse av stödrättigheter huvudsakligen kommer attske mellan personer som bedriver jordbruk, antingen på egen fastigheteller på arrenderad mark. Undantagsvis kan dock förekomma att jordbrukaresäljer stödrättigheter till en person som inte bedriver jordbruk. Dennaperson kan därefter sälja stödrättigheter till någon annan person sombedriver jordbruk och som kan utnyttja rättigheterna. Det kommer ävenatt ske byteshandel med stödrättigheter som har olika värden eller ärförknippade med olika rättigheter eller skyldigheter.Stödrättigheter har inte något nominellt värde. Stödrättigheter gerdock rätt till en i förväg fastställd stödutbetalning under vissa villkor.Värdet av en stödrättighet varierar inom och mellan regioner. Marknadsvärdetav stödrättigheten beror bl.a. på det stöd som betalas ut då stödrättighetenutnyttjas. En stödrättighet måste utnyttjas under tre år.EU-stöd och nationellt stöd till jordbruket beskattas enligt de reglersom gäller för näringsbidrag i 29 kap. IL. Enligt den bedömning somSkatteverket har gjort kommer bildandet av från fastigheten friståendestödrättigheter att leda till att en del av det marknadsvärde påfastigheten som utgörs av kapitaliserade stöd överförs tillmarknadsvärdet på de nya stödrättigheterna. Värdeöverföringen frånfastigheten till de fristående stödrättigheterna kan därför vid enfastighetsförsäljning leda till en högre beskattning jämfört med i dageftersom stödrättigheten beskattas i inkomstslaget näringsverksamhetoch fastigheten i inkomstslaget kapital. För att lindra effekterna avvärdeöverföringen har föreslagit en övergångsregel närstödrättigheter avyttras i samband med en fastighetsförsäljning. Regelnutgör ett undantag från vad som annars föreslås gälla för dessa rättigheteroch kan i korthet sägas innebära att ersättningen för stödrättigheten,under vissa förutsättningar, skall beskattas i inkomstslaget kapitali stället för i inkomstslaget näringsverksamhet. Hur stor värdeöverföringenskulle komma att bli har inte kunnat bedöma eftersom detnär uppdraget genomfördes inte stod klart hur systemet med stödrättigheterskulle komma att se ut.Utskottets ställningstagandeFrågan om de skattefrågor som aktualiseras till följd av omläggningenav jordbruksstödet togs upp i proposition 2004/05:33Skatteregler för elcertifikat och utsläppsrättigheter. Regeringen anfördedär att den i likhet med övervägande antal remissinstanser anser attfrågan om stödrättigheternas beskattning måste utredas ytterligare innanlagstiftning sker. Till dess får stödrättigheterna hanteras inom ramenför befintligt regelverk och eventuella tillämpningsproblem lösas irättstillämpningen. Utskottet (bet. 2004/05:SkU16) delade regeringensuppfattning. Med hänvisning till det tidigareställningstagandet avstyrker utskottet även de nu aktuella motionsyrkandena.Allmännyttiga ideella föreningar och stiftelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandena om översyn av reglerna för skatteförmånligbehandling av vissa allmännyttiga stiftelser och föreningar med hänvisningtill tidigare tillkännagivande till regeringen.Jämför reservation 13 (m, fp, kd, c).Gällande rättEn stiftelse är skattskyldig bara för inkomst av näringsverksamhet,dock ej kapitalvinster och kapitalförluster, om något av stiftelsenshuvudsakliga ändamål består i att främja vård och uppfostran av barn,lämna bidrag för undervisning eller utbildning, bedriva hjälpverksamhetbland behövande, främja vetenskaplig forskning, främja nordiskt samarbeteeller stärka försvar under samverkan med militär eller annanmyndighet. (7 kap. 4 § IL).Även en allmännyttig ideell förening är skattskyldig bara för inkomstav näringsverksamhet. Förutom att kapitalvinster och kapitalförlusterundantas från skattskyldighet finns för föreningen också regler (7 kap.7 § IL) som innebär undantag för inkomster som till huvudsaklig delkommer från självständig näringsverksamhet som är ett direkt led ifrämjandet av föreningens allmännyttiga ändamål eller som har annannaturlig anknytning till sådana ändamål eller kommer från verksamhet somav hävd utnyttjas som finansieringskälla för ideellt arbete. Ändamålskravetför ideella föreningar är mer allmänt formulerat. Föreningen skall hatill huvudsakligt syfte att främja vissa allmännyttiga ändamål, såsomreligiösa, välgörande, sociala, politiska, idrottsliga, konstnärligaeller liknande kulturella ändamål (7 kap. 8 § IL).Ett trettiotal särskilt angivna juridiska personer, däribland stiftelsermed viss allmännyttig verksamhet, är skattskyldiga bara för inkomst pågrund av innehav av fastighet (7 kap. 17 § IL, den s.k. katalogen).För både stiftelser och föreningar gäller vidare ett verksamhetskravsom innebär att deras verksamhet uteslutande eller så gott som uteslutandeskall tillgodose sitt huvudsakliga ändamål. Ett s.k. fullföljdskravskall också uppfyllas. Det innebär att stiftelsen eller föreningen,sett av , skall bedriva en verksamhet som skäligenmotsvarar avkastningen av stiftelsens respektive föreningens tillgångar.För föreningar gäller dessutom ett öppenhetskrav av innebörd attföreningen inte får vägra någon inträde som medlem, om det inte finnssärskilda skäl för det med hänsyn till arten eller omfattningen avföreningens verksamhet eller föreningens syfte eller annat.Allmännyttiga ideella föreningar som uppfyller villkoren för skattefrihethar enligt 63 kap. 11 § IL rätt till grundavdrag med om deskall beskattas för skattepliktiga rörelseinkomster.Tidigare och pågående utredningarSkattskyldighetens omfattning för stiftelser och ideella föreningarlämnades vid skattereform i sak oförändrade i avvaktan på enpågående översyn (prop. 1989/90:110 s. 579 och s. 707). föreslog sedermera en modernisering av systemetför skattebefrielse (SOU 1995:63 Översyn av skattereglerna för stiftelseroch ideella föreningar). Betänkandet har inte lett till lagstiftning.Regeringenutfärdade direktiv (dir. 2004:92) till en kommitté somskall se över bestämmelserna om inkomstbeskattning av idrottslig verksamhet.I ett svar på fråga 2004/05:63 om beskattningen avideella organisationer svarade dåvarande finansministern den 6 oktober2004 att utredningen är oförhindrad att lämna förslag till förändringari de fall dessa skattefrågor även berör ideella föreningar som bedriverannan verksamhet. En sådan fråga gäller de allmänna villkoren förskattefrihet.MotionernaI flera motioner yrkas att de skatteregler som gäller för ideellaföreningar och stiftelser med allmännyttig verksamhet skall ses över isyfte att förenkla reglerna och ge dem en modernare utformning vad gällerbeskrivningen av ändamålskraven eller andra krav som ställs på verksamhetenoch hur dessa fullföljs. En sådan inriktning har motionerna Sk269 yrkande1 av och (), Sk283 av och (), Sk297 av och (), Sk298 av (), Sk330 av m.fl. (m, fp, kd, c), Sk339 av och (), Sk384 av (), Sk388 av (),Sk418 av (), Sk452 yrkande 31 av Per m.fl.(kd), Sk454 yrkande 12 av m.fl. (fp), Sk456 yrkande 2av m.fl. (s), Sk464 av och () och Kr355 yrkande 13 av m.fl. (kd).Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslog att skulle tillkännage för regeringenatt den borde se över de regler som anger omfattningen av skattebefrielseför vissa allmännyttiga stiftelser och andra juridiska personer sombedriver allmännyttig verksamhet. beslutade den 24 november2004 i enlighet med utskottets förslag (bet. 2004/05:SkU11, rskr.2004/05:61). Utskottet anser det inte vara motiverat med ytterligare etttillkännagivande och avstyrker motionerna.Företag inom den sociala ekonominUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om att skall uttala sig fören utredning om företag inom den sociala ekonomin.MotionenI motion N406 yrkande 5 av och ()förordas en utredning om effekterna av skattelagstiftning och andrastatliga styrinstrument på företag som har sociala mål för sin verksamhetoch inte är vinstutdelande.Utskottets ställningstagandeI finns en arbetsgrupp med företrädare från olikadepartement som arbetar med folkrörelsefrågor och social ekonomi. Underhösten 2004 har hållits seminarier inom ramen för ett s.k. folkrörelseforum.Seminarierna har handlat om bidrag till ideella organisationer, denideella sektorns mervärdesbeskattning och demokratins behov av ettsjälvständigt föreningsliv. I det fortsatta arbetet planeras ytterligareett seminarium som skall behandla den sociala ekonomin.Utskottet anser att motionärerna bör anses vara tillgodosedda med detarbete som pågår och avstyrker följaktligen motionen.AvkastningsskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslaget om att avkastningsskatt på pensionskapitalinte skall tas ut om försäkringskapitalet gått ned i värde.Gällande rättSkatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel tasut på tjänstepensionskapital i försäkringsbolag, tjänstepensionskapitali stiftelser, tjänstpensionsavsättningar i företagens balansräkningaroch privat pensionskapital. Avkastningsskatten infördes genom 1990 årsskattereform. Av motiveringen (prop. 1989/90:110, s. 484) framgår attavsikten var att minska skillnaderna i beskattningen av privatpersonersdirekta sparande och försäkringssparande. Avkastningsskatten förpensionssparande är alltså tänkt att kompensera för att pensionssparandetinte beskattas under sparandetiden.Skattesatsen för avkastningsskatten på pensionssparande har bestämtstill i stället för den vanliga kapitalskattesatsen . Ursprungligenvar skattesatsen ännu lägre, , för tjänstepensionssparande. En lägreskattesats än den allmänna kapitalinkomstskattesatsen har motiveratsmed det sparstimulerande syftet och att pensionssparandet är ettlångsiktigt och bundet sparande (prop. 1989/90:110, s. 488).Skatten beräknas på ett schabloniserat kapitalunderlag. Förlivförsäkringsföretag utgörs kapitalunderlaget i princip av värdet avtillgångarnavid ingången av beskattningsåret efter avdrag för finansiella skuldervid samma tidpunkt.Pensionssparande är befriat från förmögenhetsbeskattning. Det är ocksåförmånligt behandlat genom den avdragsrätt som finns för pensionssparandeupp till ett halvt basbelopp årligen.UtredningarI betänkande Våra skatter? (SOU 2002:47) harföreslagits en höjd avkastningsskatt som en del i en skattereform.Förslaget motiveras med att den halverade avkastningsskattesatsen innebärett stort skattebortfall, är negativt omfördelande och snedvriderekonomiska beslut.Avkastningsskatten skall utredas vidare av den tillsattasärskilda utredare som skall göra en översyn av den skattemässigabehandlingen av tjänstepensioner och privat pensionssparande, m.m. Enligtutredarens direktiv (dir. 2004:99) utgör den lägre skattesatsen påavkastningen på pensionssparande den mest betydande subventionen tillett sådant sparande. Tillsammans med skattesatsen för den särskildalöneskatten utgör den därför ett motiv för att omvandla löneinkomstertill tjänstepensioner. Mot denna bakgrund skall utredaren överväga omskattesatsen för avkastningsskatten med nuvarande beskattningsunderlagäven i fortsättningen bör uppgå till eller om skattesatsen ellerbeskattningsunderlaget bör ändras. I sitt arbete med frågan om förändringarav avkastningsskatten skall utredaren beakta den pågående utvecklingenmot en gemensam inre marknad för pensionssparande.MotionenI motion Sk310 av och () yrkas att regeringenskall göra en översyn av avkastningsskatten på pensionssparande.Motionärerna vänder sig särskilt mot att skatt tas ut oavsett om värdet påpensionskapitalet ökar eller minskar . Avkastningsskatt kanalltså tas ut även om man inte fått någon avkastning. Det är enligtmotionen orimligt att behöva betala skatt för något som man inte fått.Frågan borde enligt motionen ses över och rättas till.Utskottets ställningstagandeSom utskottet har redovisat ovan skall den schablonmässiga beräkningenav avkastningsskatten medföra en viss neutralitet mellan pensionssparandeoch annat sparande där avkastningen beskattas . Attavkastningsskatten utgår även när kapitalet minskat i värde är i principriktigt. Skatten beräknas då på ett lägre värde, och därigenom tas hänsyntill att värdeförändringen inneburit att kapitalets förmåga att lämnaavkastning har minskat.Eftersom avkastningsskatten utreds finns det enligt utskottets meninginte nu anledning att gå närmare in på skattens konstruktion. Utskottetavstyrker motionen.Uppskov med beskattning av fysiska personers kapitalvinsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om utvidgade uppskovsregler vid beskattningenav kapitalvinster.Jämför reservation 14 (kd) och särskilt yttrande (v).Gällande rättNuvarande regler om beskattning av kapitalvinst vid avyttring av tillgångarbygger på principen att vinsten tas upp till beskattning det beskattningsårunder vilket avyttringen sker. Med avyttring avses försäljning, byteoch liknande överlåtelse. Fysiska personers kapitalvinster vid avyttringav aktier eller andra delägarrätter beskattas i inkomstslaget kapitalmed en statlig skatt på . Det gäller t.ex. kapitalvinster vidförsäljningar av marknadsnoterade och onoterade aktier och andelar ivärdepappersfonder. Kapitalvinster vid försäljning av delägarrätter ifåmansföretag beskattas enligt särskilda regler, till en del som inkomstav tjänst och till en del som inkomst av kapital.Vid överlåtelser av fysiska personers näringsverksamhet ses överlåtelsensom den sista affärshändelsen och vederlaget skall - utom vad avsernäringsfastighet som skall beskattas i inkomstslaget kapital - tas upptill beskattning i näringsverksamheten och beskattas som förvärvsinkomst,dvs. enligt tillämplig kommunalskattesats och med statlig inkomstskattom inkomsten överstiger vissa belopp. Om en näringsfastighet ingår iöverlåtelsen beskattas vederlaget i denna del lägre till följd av attendast en del av vinsten är skattepliktig. Skatten på näringsfastighetenblir därmed reducerad till (x ).Sammanläggning eller delning av värdepappersfonder föranleder intebeskattning av delägarna. Beskattningen skjuts också förden som vid andelsbyten i samband med företagsuppköp får aktier ellerandelar i det uppköpande företaget som vederlag för aktier i ett uppköptföretag. De särskilda skatteregler som gäller vid vissa andelsbyten hartillkommit för att strukturaffärer i näringslivet inte skall hindras avden beskattning som normalt skall ske när aktier och andra andelar byterägare. För att andelsbytesreglerna skall vara tillämpliga måste vissagrundläggande krav vara uppfyllda. En avgränsning som har gjorts är attandelsbytesreglerna endast skall omfatta rena delägarrätter, dvs. aktieroch andelar, och inte andra instrument, t.ex. terminer, optioner ochkonvertibla skuldebrev, som inte innebär en rätt till en del i enjuridisk person. Vidare skall andelsbytet ske på marknadsmässiga villkor,och det skall leda till att det företag som byter till sig andraföretags andelar får röstmajoritet i det företag vars aktier det bytertill sig. Bland villkoren finns också en kontantgräns, dvs. en regel omatt bara en mindre del av vederlaget vid andelsbytet får utgå i kontanter(av den mottagna andelens nominella belopp).Vid beräkning av vinster på finansiella instrument tillämpas en s.k.genomsnittsmetod. Metoden tillämpades års skattereformpå aktier som innehafts eller längre. Denna innebär att engenomsnittlig anskaffningsutgift beräknas för andelar av samma slag ochsort som ingår i innehavet. Under utredningsarbetet inför skattereformenundersöktes ett antal olika metoder för beskattning av kapitalvinsterpå finansiella instrument, bl.a. olika s.k. saldometoder som i denenklaste versionen skulle innebära full återinvesteringsrätt under åretutan att detta utlöser beskattning. Utredningen om reformeradinkomstbeskattning (RINK) föreslog en s.k. portföljmetod, som i princip varen vidareutveckling av en saldometod och som bedömdes kunna innebäraeffektivare kontroll och enklare kapitalvinstberäkningar. Med hänsyntill en omfattande kritik under remissbehandlingen, bl.a. att beskattningskulle kunna ske av orealiserade kapitalvinster, ansågs en sådan omläggningi kapitalvinstbeskattningen inte vara genomförbar (prop. 1989/90:110,s. 426).MotionernaI motion 2002/03:Sk293 av Per m.fl. (v) föreslås en utredningom möjligheten att införa uppskov med kapitalvinst vid försäljning avföretag om vederlaget investeras i ny verksamhet. I motion2004/05:Sk397 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkas att regeringenskall lägga fram ett förslag om uppskov med kapitalvinstbeskattning omåterinvestering av vederlaget görs i ett annat onoterat företag. Enligtmotionerna 2004/05:Sk267 av och () och2004/05:Sk474 av () bör det införas en möjlighettill fondbyte utan skattekonsekvenser.I två motioner begärs ändringar i de undantagsregler som redan finnsför byte av delägarrätter i samband med företagsuppköp. I motion2004/05:Sk399 av m.fl. (kd, m, fp, c) vill motionärernautvidga gällande regler om uppskjuten beskattning av andelsbyten genomatt kontantgränsen slopas. Enligt motion 2004/05:Sk450 yrkande 13 avPer m.fl. (kd) bör den utvidgning av andelsbytesreglerna tillfåmansföretag som beslutade fullföljas.Utskottets ställningstagandeYrkanden om att införa en mer generellt utformad uppskovsmöjlighet vidavyttringar av andelar än den som redan finns för bl.a. andelsbyten isamband med företagsuppköp har avslagits av vid ett flertaltillfällen. avslog motioner med förslag om generelltuppskov med beskattning av kapitalvinst vid byte av aktier och fondandelar(bet. 2003/04:SkU21). Vid behandlingen av utgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna avslog ett motionsyrkande omskatteuppskov när vederlaget vid försäljning av ett eget företag återinvesterasi ett annat företag (bet. 2003/04:FiU1).Viktiga skäl mot olika former av undantagsregler vid kapitalbeskattningenkan härledas ur de principer som skattereform vilar på.Skattebasen skall vara så bred som möjligt för att skattenivån skall kunnahållas låg. Olika avvikelser från huvudregeln om beskattning vid avyttringriskerar i förlängningen att leda till att skattebasen urholkas, vilketi sin tur - om skatteintäkterna skall bibehållas - medför ett behov avatt höja skattesatsen för de transaktioner som fortfarande skall omfattasav huvudregeln. Avvikelser kan också motivera till skattebetingade valav investeringsobjekt och på det sättet vara ofördelaktigt församhällsekonomins sätt att fungera.Förutom att olika former av särbehandling vid beskattningen kommer ikonflikt med grundläggande principer i skattesystemet skulle ett systemmed skatteuppskov vid företagsförsäljningar numera inte heller kunnainföras utan att hänsyn tas till att EG-rätten ställer krav på attåterinvesteringar i företag i andra länder inom EU inte diskrimineras.Trots att en återinvestering görs utanför skulle den därmedändå påverka den svenska skattebasen.Utskottet anser att tidigare ställningstaganden i fråga omuppskov med kapitalvinstbeskattningen inte bör ändras. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionerna 2002/03:Sk293, 2004/05:Sk267, 2004/05:Sk397 och2004/05:Sk474.Enligt vad utskottet erfarit bereds vissa kvarvarande frågor med anknytningtill andelsbytessystemet, bl.a. kontantgränsen, i samråd mellan företrädareför och samarbetspartierna. Utskottet anser attriksdagen bör avvakta resultatet av den pågående beredningen och avstyrkeräven motionerna 2004/05:Sk399 och 2004/05:Sk450 yrkande 13.RiskkapitalavdragUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att införa ett riskkapitalavdrag.Jämför reservation 15 (kd).MotionenI motion N393 yrkande 13 av m.fl. (kd) föreslås att detskall införas ett riskkapitalavdrag förinvesteringar i onoterade bolag.Utskottets ställningstagandeEtt tidsbegränsat riskkapitalavdrag infördes . Avdraget varavsett att gälla till dess problemen kring de små och medelstora företagenskapitalförsörjning kunde få en permanent lösning. Sådana permanentaregler har numera införts genom de särskilda lättnader som gäller sedan1997 vid beskattningen av utdelningar och kapitalvinster på onoteradeaktier.Ett motsvarande motionsyrkande avslogs av (bet. 2004/05:FiU1) med hänvisning till de genomförda lättnaderna föronoterade företag. Utskottet får med hänvisning härtill avstyrka det nuifrågavarande yrkandet.PensionskostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om tillkännagivanden om olikaförändringar i skattereglerna om avdrag för pensionskostnader.Gällande rättArbetsgivarens avdragsrätt för pensionskostnader bygger på attpensionsutfästelsen är tryggad på något sätt som anges i 28 kap. IL, t.ex.överföring till pensionsstiftelse enligt lagen (1967:531) om tryggandeav pensionsutfästelse m.m. eller betalning av premie för pensionsförsäkring.För att säkra att avsättningarna har ett pensioneringssyfte skall olikakvalitativa och kvantitativa krav vara uppfyllda.