bet · GS01SOU10 · 2005-02-01 00:00:00 — Kommittén föreslår, med hänvisning tillatt behovet kan vara livslångt, att den nuvarandeåldersgränsen för rätt till prisnedsatta livsmedel iläkemedelsförmånen tas bort. ett system, där ett medicinskt konstateratbehov av speciallivsmedel för såväl barn som vuxnajämställs med behov av läkemedel och ges ettsamhällsstöd. Kommitténs förslag har inte lett tilllagstiftning.Socialminister har i ett frågesvar den9 (fråga 2003/04:1461) ommerkostnadsersättning för glutenintoleranta anförtföljande:Helena har frågat mig om jag avser attverka för stöd och ersättning för specialkost somkan jämställas med annan medicinsk behandling.En rapport som behandlar speciallivsmedel förbarn och vuxna bereds inomRegeringskansliet. När rapporten är slutförd kom-mer förslagen att skickas ut på remiss tillberörda instanser.Frågan om stödsystem för glutenintoleranta har ävenberörts av socialminister iinterpellation 2003/04:532. I debatten (snabbpro-tokoll 2003/04:131) anförde socialministern bl.a.följande:Ibland kan den statliga utredningskvarnen verkakomplicerad. Men den här gången är den ganskaenkel, det vill säga att det finns ett antaltidigare utredningar som inte har blivitnågonting eller i alla fall blivit väldigt lite.För att se till att vi kan gå till medett aktuellt förslag, som också formellt ärbehandlat på korrekt sätt med en remissomgång,bad vi att göra en utredning. Denbereds , och vi kommer att remissbehandla den.Avsikten är att vi ska kunna ta ett viktigt stegför att lösa det gamla problemet och ge ettfungerande och rättvist stöd, som Kerstin-MariaStalin frågar efter.Jag hoppas att vi ska kunna komma tillbaka tillriksdagen relativt snart efter en remissomgångoch att vi inte bara har genomfört förslagen utanockså har löst finansieringsfrågan, som inte äroöverstiglig. Det ligger mycket i det säger, att får vi ordning på det härär frågan om de samhälleliga kostnaderna i självaverket minskar. Men inledningsvis måste vi varaöverens med sjukvårdshuvudmännen och ha hittat enlösning. Jag är optimistisk och tror att ettsådant förslag ska komma ganska snart.Från har inhämtats attutredningen för barn och vuxnaalltjämt bereds inom Regeringskansliet.Utskottet uppvaktades avföreträdare för Svenska Celiakiförbundet.Utskottets ställningstagandeFrågan om hur ett förmånssystem för speciallivsmedelskall utformas har under en lång följd av år och iolika sammanhang varit föremål för översyn avkommittéer och utredningar. Detta till trots harinte något väl fungerande och rättvist systempresenterats. Dagens system är orättvist ochinnefattar, enligt utskottets mening, ekonomiskaorimligheter i olika avseenden. Mot denna bakgrundanser utskottet att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag till nytt förmånssystemsom åtgärdar de brister som det nuvarande systemethar. Vad utskottet nu anfört bör meddelvis bifall till motionerna 2003/04:So351 (c),2003/04:So543 (mp), 2004/05:So360 (c) 2004/05:So382(s), 2004/05:So400 (kd), 2004/05:So547 (fp)yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:So674 (fp) geregeringen till känna.Frysning av könsceller, surrogatmoderskapm.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med hänvisning till tidigareuttalanden i saken, avslå motionsyrkanden ombehandling med befruktning utanför kroppen,surrogatmoderskap och transsexuellasmöjlighet att frysa könsceller förekönskorrigering. Jämför reservationerna 63(v) och 64 (mp).MotionerI motion 2004/05:So521 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att tillsätta enutredning med uppdrag att utreda möjligheten attföreta en ändring i lagen (1988:711) om befruktningutanför kroppen som innebär att det blir möjligt atttillåta behandling både med ett donerat ägg ochdonerad sperma (yrkande 2).I motion 2004/05:So439 av () begärs etttillkännagivande om att tillsätta en utredning omtillåtande av surrogatmoderskap.I motion 2003/04:So568 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om transsexuellasmöjligheter att frysa könsceller förekönskorrigering (yrkande 19). Motionärerna anför atttranssexuella skall ges samma rätt att frysakönsceller som den som tvingas till sterilisering avmedicinska skäl.Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.Enligt 1 § lagen (1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall krävs det för att nykönstillhörighet skall kunna meddelas att personen ifråga undergått sterilisering eller av annan orsaksaknar fortplantningsförmåga. Av förarbetena tilllagen (prop. 1972:6) framgår att kravet påsterilisering föreslogs för att förebygga att entranssexuell person efter fastställande av den nyakönstillhörigheten får egna barn, dvs. att den somofficiellt har manligt kön blir mor och den somofficiellt har kvinnligt kön blir far.Enligt 3 § lagen (1988:711) om befruktning utanförkroppen får ett befruktat ägg föras in i en kvinnaskropp endast om kvinnan är gift eller sambo ochmaken eller sambon skriftligen samtyckt till detta.Om ägget inte är kvinnans eget skall ägget habefruktats av makens eller sambons spermier.I betänkande 2001/02:SoU16 Behandling av ofrivilligbarnlöshet med anledning av proposition 2001/02:89med samma namn som betänkandet uttalade utskottetföljande med anledning av den i propositionenföreslagna nya lydelsen av 3 § lagen 1988:711 ombefruktning utanför kroppen:Utskottet delar regeringens och Statensmedicinsk-etiska råds bedömning att behandlingmed befruktning utanför kroppen där antingenägget eller spermien kommer från utomstående börtillåtas. Utskottet ansluter sig tillresonemanget att det är svårt att motivera varförofrivilligt barnlösa par skall behandlas olikaberoende på vilka medicinska hinder somföreligger för befruktning på naturlig väg.Liksom vid givarinsemination får barnet ettdelvis bevarat genetiskt samband med föräldrarna.Barnet är också önskat samt buret och framfött avden kvinna som blir dess mor.I proposition 2001/02:89 Behandling av ofrivilligbarnlöshet anförde regeringen följande angåendefrågan om surrogatmoderskap (s. 55):Surrogatmoderskap innebär att det ofrivilligtbarnlösa paret tar hjälp av en annan kvinna sombär barnet i sin livmoder. Olika kombinationer avgenetiskt samband mellan barnet och paret ärmöjliga. Både ägg och spermier kan härstamma fråndet barnlösa paret eller från en av dem ellerfrån helt utomstående donatorer.Surrogatmoderskap kan medföra sådana problem somatt en kvinna före graviditeten samtycker tillatt "låna ut" sin livmoder men senare ändraruppfattning. Detta kan medföra svåra konfliktermellan inblandade parter, där barnet oundvikligenblir indraget. Regeringen anser attsurrogatmoderskap inte är etiskt försvarbart ochatt det därför inte skall tillåtas. Det kan inteanses förenligt med människovärdesprincipen attanvända en annan kvinna som medel för att lösadet barnlösa parets problem. Inte heller urbarnets perspektiv är surrogatmoderskap önskvärt.Ett motionsyrkande likalydande med motion So439 (v)behandlades och avstyrktes av utskottet i betänkande2001/02:SoU16. Utskottet anförde i sin bedömning (s.17) att det ställde sig bakom regeringensuppfattning att surrogatmoderskap inte är etisktförsvarbart och därför inte kan tillåtas (ej res. ).Ett motionsyrkande om transsexuellas möjligheter attfrysa könsceller före könskorrigering, liknande dethär aktuella, behandlades i betänkande /03:SoU3Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (s. 40 f.). ansågs denna begäran stå i strid medsyftet bakom kravet på sterilisering i lagen(1972:119) om fastställelse av könstillhörighet ivissa fall. Till betänkandetfogades i denna del en reservation av mp. Riksdagenföljde utskottet (prot. 2002/03:98).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin inställning att befruktningutanför kroppen kan tillåtas där antingen äggeteller spermien kommer från utomstående. Utskottetanser således inte att någon utredning börtillsättas för att utreda möjligheten att företa enändring i lagen om befruktning utanför kroppen sominnebär att behandling med ett donerat ägg ochdonerad sperma blir tillåtet. Motion2004/05:So521 (v) yrkande 2 avstyrks därför.Utskottet är alltjämt av uppfattningen attsurrogatmoderskap inte är etiskt försvarbart ochdärför inte bör tillåtas. Motion 2004/05:So439 (v)avstyrks.Utskottet har inte heller ändrat inställning i frågan omtranssexuella skall ges möjlighet att frysakönsceller före könskorrigering. Utskottet vidhållersåledes att en sådan begäran står i strid med syftetbakom kravet på sterilisering i lagen (1972:119) omfastställande av könstillhörighet i vissa fall.Motion 2003/04:So568 (mp) yrkande 19 avstyrks.JournalföringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, mot bakgrund av pågåendearbete på området, avslå motionsyrkandenrörande journalföring. Jämför reservationerna65 (m, kd, c) och 66 (v).MotionerI motion 2003/04:So354 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om privatisering ochpatientjournaler (yrkande 2). Enligt motionärernamåste frågan om hur överföring av journaler skallgöras i samband med konkurrensutsättning avprimärvård och äldrevård beaktas vid beredningen aven ny patientjournallag.I motion 2003/04:So319 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om patientens rätt tilldelaktighet och insyn. Motionärerna anför att en avde viktigaste hörnstenarna i hälso- och sjukvårdenär patientens rätt till delaktighet. Patienten skallpå ett enkelt sätt ha tillgång till sin egenjournal. Frågor om delaktighet och insyn måstebeaktas vid utarbetandet av en ny patientjournallag,anförs det.I motion 2003/04:So343 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om patientanpassadejournaler (yrkande 37). Motionärerna anför att man ivissa länder har infört journaler på s.k. smartkortvilket innebär att patienten kan ha sin journal isjälva patientbrickan.I motion 2004/05:So281 av () begärs etttillkännagivande om en översyn av nuvarande lag föratt underlätta arkivering av privatpraktiserandeläkares journaler när läkaren går i konkurs,avvecklar sin verksamhet eller avlider. En översynav lagen, samt ett tydligt ansvar för region ellerlandsting att ta ansvar för förvaring av journalerunder liknande omständigheter är alldeles nödvändig.Tidigare behandling och pågående arbeteUtskottet behandlade motioner om journalföringsenast i betänkande 2002/03:SoU3 Hälso- ochsjukvårdsfrågor (s. 48 f.). avslog mo-tionerna med hänvisning till att en proposition omändringar i patientjournal-lagen förväntades i maj2003. följde utskottet (prot. 2002/03:98).Till betänkandet i denna del fogades en reservationav v och mp.Regeringen uppdrog 2001 åt att seöver lagen om patientjournaler samt komma medförslag på ny lagstiftning. rapportresulterade i nya och svåra frågeställningar varfördet bedömdes vara angeläget att utreda fråganvidare. Utredningen om författningsreglering avnationella kvalitetsregister inom hälso- ochsjukvården, m.m. (S 2003:03) fick därmed i juni 2004ett tilläggsdirektiv att se över frågan och kommamed en rapport (dir. 2004:95).Den särskilda utredaren skall se över hurbehandlingen av personuppgifter inom hälso- ochsjukvården regleras samt lämna förslag till en välfungerande och sammanhängande reglering av området.Utredaren skall vid utformningen av sina förslaggöra en avvägning mellan enskildas behov av skyddför den personliga integriteten och nyttan församhället och patientsäkerheten. Utredaren skallinom ramen för uppdraget överväga frågor som rörelektroniska patientjournaler, för vilka ändamålpersonuppgifter skall få behandlas, överföring avuppgifter både mellan olika organisatoriskavårdenheter inom den offentliga hälso- och sjuk-vården, samt mellan den offentliga hälso- ochsjukvården och verksamhet som bedrivs av andra änlandsting.Även i huvudbetänkandet Ny sekretesslag (SOU2003:99) av Offentlighets- och sekretesskommitténberördes frågan om patientjournaler bl.a. vad gälleruppgiftsutbytet mellan vård- och omsorgsområdena ochdå särskilt uppgiftsutbytet mellan olika hälso- ochsjukvårdsmyndigheter och kliniker.Av överenskommelsen mellan staten ochLandstingsförbundet om vissa ersättningar tillhälso- och sjukvården för (Dagmaröverenskommelsen) framgår bl.a. att ensärskild satsning skall göras för samordning av IT-stöd i hälso- och sjukvården. Projektet stöds under2005 med . Ett av de områden somsärskilt skall prioriteras av projektet ärutvecklingen av en nationellt kompatibel elektroniskpatientjournal.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att en omfattande översyn förnärvarande pågår av hur behandlingen avpersonuppgifter inom hälso- och sjukvården skallregleras. Utskottet anser inte att resultatet avdetta utredningsarbete bör föregripas. Motionerna2003/04:So319 (v), 2003/04:So343 (c) yrkande 37,2003/04:So354 (v) yrkande 2 samt 2004/05:So281 (s)avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda.FörskrivningsrättUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör, främst med hänvisning till atten rapport på området är föremål förberedning, avslå motionsyrkande om utvidgadförskrivningsrätt för sjuksköterskor. Jämförreservationerna 67 (m) och 68 (kd).MotionerI motion 2003/04:So305 av ()begärs att regeringen skall återkomma med förslag omförskrivningsrätt för skolsköterskor. Motionärenanför att skolsköterskor inte har rätt att skriva utläkemedel till sina elever, trots att de kan ha denvidareutbildning som ger distriktssköterskor rättatt skriva ut läkemedel. Även i motion 2003/04:Ub248av () begärs ett tillkännagivandeom tilläggsdirektiv, som medger att sjuksköterskamed formell kompetens har rätt att använda sinförskrivningsrätt även vid anställning inomskolhälsovård.I motion 2003/04:So321 av ()begärs ett tillkännagivande om vikten av att snarastmöjliggöra också för sjuksköterskor utbildade före1993 att efter genomgången utbildning tillåtasförskriva vissa läkemedel. Motionären förespråkarförskrivningsrätt för dessa sjuksköterskor inom äld-reomsorgen.I motion 2003/04:So322 av ()begärs ett tillkännagivande om att utvidgaförskrivningsrätten för sjuksköterskor och barn-morskor. Motionären anför att rätten försjuksköterskor att förskriva läkemedel enbart börvara knuten till kompetens och inte som tilltjänstgöring.Tidigare behandling och pågående arbete, m.m.I betänkande 2002/03:SoU3 Hälso- och sjukvårdsfrågorbehandlade utskottet senast motionsyrkanden omförskrivningsrätt för sjuksköterskor, vartill hänvi-sas (s. 49 f.). Utskottet avstyrkte motionsyrkandenamed hänvisning till att uppföljningav den utvidgade förskrivningsrätten bör avvaktasinnan ytterligare utvidgning av förskrivningsrättenkan ske (res. m+fp+kd+c).Riksdagen följde utskottet (prot. 2002/03:98).Socialminister har i ett frågesvar den7 (fråga 2002/03:864 om sjuksköterskorsförskrivningsrätt i skolhälsovården) anförtföljande:Chatrine har frågat mig om jag avser attlägga ett förslag som ger sjuksköterskor med rättkompetens möjlighet att använda sin förskriv-ningsrätt även när de är anställda iskolhälsovård.År 1994 infördes en generell förskrivningsrättför distriktssköterskor som uppfyllde vissasärskilt uppställda kunskapskrav i farmakologioch sjukdomslära. uppföljning avdenna reform visade att förskrivningsrätten hadebidragit till en enklare och effektivare hand-läggning, till exempel genom attdistriktssköterskan fått en bättre överblick föruppkomna läkemedelsproblem. Andra positivaeffekter var att andra behandlingsmetoder änläkemedel valts i ökad omfattning eller att manavvaktat läkemedelsbehandling. Framför allt hadeden också medfört ett mervärde för patienten iform av bättre omvårdnad.Mot bakgrund av de positiva resultatenSocialstyrelsen såg i samband med sin uppföljningföreslog man att det skulle göras en utvidgningav förskrivningsrätten så att även andrasjuksköterskekategorier skulle få förskrivaläkemedel. Mot den bakgrunden gav regeringenstyrelsen i uppdrag att, i samråd, medLäkemedelsverket bland annat överväga enutvidgning av förskrivningsrätten.Med beaktande av förslagföreslog regeringen att rätten attförskriva läkemedel skulle omfatta flersjuksköterskor. Med hänvisning till utvecklingenmot allt mer öppen vård, framför allt i kommunalregi, föreslog regeringen att sjuksköterskor somuppfyller vissa uppräknade utbildningskrav, ochdessutom arbetar som distriktssköterska vidvårdcentral eller motsvarande, inom kommunalhälso- och sjukvård för äldre ochfunktionshindrade eller inom hemsjukvård bör gesförskrivningsrätt. Verksamheten där arbetet skerska bedrivas av landsting, kommun eller av annanoffentligt finansierad vårdgivare.De utbildningskrav som uppställdes kan i vissafall innebära att sjuksköterskor med äldreutbildningar måste komplettera sin utbildning föratt kunna få förskrivningsrätt.Socialstyrelsen har utfärdat närmareföreskrifter om de förutsättningar som ska gällaför sjuksköterskornas förskrivningsrätt. De nyabestämmelserna har varit i kraft under enbegränsad period. Innan man går vidare med enytterligare utvidgning av förskrivningsrättenbedömer jag att de erfarenheter som gjorts av denu införda ändringarna måste utvärderas. ISocialstyrelsens regleringsbrev gavregeringen därför styrelsen i uppdrag att följaupp och utvärdera effekterna av den utvidgadeförskrivningsrätten av läkemedel försjuksköterskor och redovisa detta arbete senastden 30 september 2004.Mot denna bakgrund avser jag inte att nu vidtaåtgärder för att sjuksköterskor anställda iskolhälsovård ska få förskrivningsrätt.Socialstyrelsen har i en rapportredovisat sin uppföljning av förskrivningsrätten försjuksköterskor i den kommunala hälso- och sjukvår-den. I sina överväganden (s. 8 f.) anförSocialstyrelsen följande:Socialstyrelsen vill framhålla behovet av attsjuksköterskor får goda kunskaper i farmakologioch sjukdomslära genom sin grund- och specia-listutbildning, samt lyfta fram vårdgivarensansvar för kontinuerlig fortbildning på området.Socialstyrelsen avser att i samråd medLäkemedelsverket pröva alternativa former för hurreceptfria läkemedel ska hanteras i förhållandetill förskrivningsrätten. Effekter påläkemedelsförmånssystemet ska beaktas i detarbetet.Mot bakgrund av äldre människors komplexaproblem och känslighet för läkemedelsbehandling,har inte för avsikt att för när-varande utöka antalet receptbelagda läkemedel somsjuksköterskor får förskriva till denna grupp.Socialstyrelsen anser att man, utifrån olikapatientgruppers behov, böröverväga möjligheten att låta sjuksköterskor medlämplig utbildning förskriva vissa receptbelagdaläkemedel inom ramen för ett specifikt be-handlings- eller vårdprogram, enligt lokalarutiner som upprättas av verksamhetschefen.Rapporten bereds för närvarande.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att , enligt 6kap. 4 § förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhetpå hälso- och sjukvårdens område, får meddelaföreskrifter om kompetenskrav för sjuksköterskor föratt de skall få förskriva läkemedel och om denbehörighet som sådan kompetens ger. Frågan omförskrivningsrätt är således inte i första rummet enfråga för . Mot denna bakgrund och dåSocialstyrelsens rapport är föremålför beredning anser utskottet att något initiativinte bör tas med anledning av vad som anförs imotionerna 2003/04:So305 (m), 2003/04:So321 (m),2003/04:So322 (kd) och 2003/04:Ub248 (kd).Medicinska specialiteterUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om indelningen imedicinska specialiteter, främst medhänvisning till att rådande ordninginnebärande att regeringen och inte riksdagenbeslutar i dessa frågor inte bör ändras.Jämför reservation 69 (kd).MotionerI motion 2003/04:So516 av m.fl.(kd, m, v, mp) begärs ett tillkännagivande om denfortsatta hanteringen av läkarnasspecialistutbildning och strukturen för demedicinska specialiteterna. Enligt motionärerna harSocialstyrelsen i sitt förslag till ny indelning förde medicinska bas- och grenspecialiteterna, när denföreslår att reumatologin skall underordnas somgrenspecialitet invärtes medicin, inte tagittillräcklig hänsyn till den prioriteringsordning isjukvården som antagit. Även i motionerna2004/05:So617 av () yrkande 1,2003/04:So588 av och (), 2003/04:So463 av () samt2004/05:Ub451 av m.fl. (fp) yrkande1 framställs yrkanden med innebörd att reumatologinskall fortsätta att vara en basspecialitet.I motion 2003/04:So355 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att överföra beslutetför de medicinska specialiteterna från regeringentill . Motionärerna anför att det är enbrist att beslutet om specialistindelning inommedicinen kan tas av regeringen. Enligt motionärernabör bära det politiska ansvaret för attpeka ut vilka områden som skall prioriteras isjukvården.I motion 2004/05:So605 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om ett beslut i fråganom den framtida indelningen av medicinskaspecialiteter (yrkande 16). Enligt motionärerna börriksdagen besluta i frågan om den framtidaindelningen medicinska specialiteter. Ettlikalydande yrkande framförs i motion 2003/04:So591av m.fl. (kd) (yrkande 11).I motion 2003/04:So591 av m.fl. (kd) yrkande 12begärs ett tillkännagivande om att geriatriken ävenfortsättningsvis bör vara en egen specialitet.Motionärerna anför att efterfrågan på geriatriskkompetens är mycket stor, inte minstfrån kommunernas sida. Ett liknande yrkande framförsi motion 2003/04:So230 av ().BakgrundVilka medicinska specialiteter inom vilkaspecialistkompetens kan uppnås för läkare regleras i4 kap. 1 § i förordning (1988:1513) omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.I regleringsbrevet för gav regeringenSocialstyrelsen i uppdrag att genomföra en översynav de specialiteter inom vilka specialistkompetenskan uppnås för läkare. I uppdraget ingick att görainternationella jämförelser i syfte att försöka nåstörre samstämmighet. Utifrån översynen skulleSocialstyrelsen föreslå de förändringar som man fannvara påkallade.Socialminister har i ett frågesvar den7 (fr. 2002/03: 865) anfört följande:Chatrine har frågat mig om jag avser attlåta besluta i frågan om den framtidaindelningen av medicinska specialiteter. Jag hartidigare besvarat denna fråga och då sagt att jagvill avvakta de synpunkter som remissinstansernakan komma att lämna innan jag tar ställning tillvilka beslut som bör fattas.I bugetpropositionen (utg.omr. 9) anförregeringen följande (s. 28):har på regeringens uppdraggenomfört en översyn av läkarnas specialistut-bildning och strukturen för de medicinska spe-cialiteterna. Rapporten överlämnades till rege-ringen och har remissbehandlats.Av remissvaren har det framkommit att det finnsbehov av att vissa frågor som framför allt rörden kliniska forskningen och forskarutbildningenbelyses ytterligare innan regeringen kan taställning till förslaget. hardärför initierat ett arbete med att analysera ochredogöra för de konsekvenser som Socialstyrelsensförslag till ny specialitetsstruktur kan medföraför rekrytering till den kliniska forskningen ochforskarutbildningen, samt till grundutbildningenför läkare. Arbetet skall redovisas senast den 30oktober 2004.Från har inhämtats attresultatet av det ovan beskrivna arbetet förnärvarande är föremål för gemensam beredning inomRegeringskansliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har förståelse för motionärernassynpunkter när det gäller den föreslagna ändradespecialistindelningen. Frågan om indelning imedicinska specialiteter regleras som redovisatsovan emellertid inte i lag utan i förordning. Det ärsåledes regeringen som disponerar över frågan.Utskottet anser att denna ordning bör bestå och attfrågan om specialistindelning lämpar sig mindre välför att regleras i lag. Utskottet vill således inteföreslå att skall överta ansvaret fördessa frågor. Utskottet vill dock framhålla att detär väsentligt att specialistindelningen följer denmedicinska utvecklingen och att indelningentillgodoser såväl medicinska som forskningsmässigabehov. Sammanfattningsvis avstyrker utskottetmotionerna /04:So230 (kd), 2003/04:So355 (v),2003/04:So463 (fp), 2003/04:So516 (kd, m, v, mp),2003/04:So588 (s), 2003/04:So591 (kd) yrkandena 11och 12, 2004/05:So605 (kd) yrkande 16, 2004/05:So617(mp) yrkande 1 och 2004/05:Ub451 (fp) yrkande 1.Plastikkirurgi utan medicinsk indikationUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om bl.a.åldersgräns för plastikkirurgi utan medicinskindikation.