bet · GT01SfU2 · 2005-11-15 00:00:00 — Med det ovan anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrker motionerna 2005/06:Sf430 yrkandena 4 och 7 i denna del samt 2005/06:Sf373 yrkande 28 i denna del. 10:3 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Utskottets förslag i korthet bör med ändring av regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget anvisa mer än vad regeringen har föreslagit. Därmed bifalls en motion och avslås motionsyrkanden om annan användning av medlen. Anslaget finansierar statlig ersättning till kommunerna för kostnader i samband med mottagandet och introduktionen av flyktingar m.fl. och deras anhöriga. Huvuddelen av ersättningen utgår i form av schablonersättning som lämnas med ett fast belopp per mottagen person. Beloppet fördelas och börjar betalas ut månaden efter det att flyktingen har folkbokförts i en kommun. Därutöver lämnas ersättning för faktiska kostnader för försörjningsstöd och vissa andra kostnader för äldre, varaktigt sjuka, barn utan vårdnadshavare och personer med funktionshinder. Omfattningen av kommunmottagandet styrs enligt regeringen i grunden av händelser utanför . Stora variationer kan därför förekomma mellan åren i antalet mottagna personer i kommunerna. Med utgångspunkt från tidigare faktiskt kommunmottagande och prognoserna för (9 900 personer respektive 6 700 personer) framhåller propositionen att utgifterna för förväntas fortsätta att minska i förhållande till vad som beräknades i budgetpropositionen 2005. Inom anslagsramen får använda högst för ersättning till kommunerna för extraordinära kostnader samt för att kompensera kommuner som tar emot flyktingar som ursprungligen togs emot i storstäder eller en förortskommun med liknande situation. föreslår regeringen ett ramanslag på 1 . m.fl. (s, v, mp) begär i motion 2005/06:Sf431 yrkande 4 i denna del att anvisar mer än vad regeringen har föreslagit. I samband med utarbetandet av budgetpropositionen för har regeringen, och slutit en överenskommelse om flyktingpolitiken. Överenskommelsen innefattar lagändring för ny prövning av vissa avvisnings- och utvisningsbeslut. Lagändringen får konsekvenser för kommunersättningsanslaget och med anledning av detta föreslår motionärerna en höjning av anslaget. Per m.fl. (m) begär i motion 2005/06:Sf430 yrkande 7 i denna del att anvisar i nytt anslag, A0 Lärlingsintegration, anställningsstöd. överväger att föreslå att en statlig etableringspeng införs för nyanlända flyktingar och anhöriginvandrare. Vidare föreslås att arbetsgivare som anställer en nyanländ flykting eller anhöriginvandrare som deltar i undervisning i svenska för invandrare skall få en lönesubvention. I samma motion yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om lärlingsintegration genom införandet av ett anställningsstöd för nyanlända flyktingar och invandrare. m.fl. (kd) begär i motion 2005/06:Sf373 yrkande 25 ett tillkännagivande om att införa en utvecklingspeng som följer individen och administreras av socialförsäkringsadministrationen. Motionärerna vill avskaffa systemet med förhandlingar och avtal för kommunplacering av flyktingar. m.fl. (kd) begär i motion 2005/06:Sf389 yrkande 23 ett beslut om att systemet med förhandlingar och avtal med kommuner avseende flyktingar avskaffas till förmån för att en "utvecklingspeng" införs. Kommunersättningen avser att täcka de kostnader som flyktingmottagandet medför för kommunerna i samband med mottagande och introduktion av flyktingar och deras anhöriga. En fungerande introduktion är enligt utskottet av stor vikt för att integrationsprocessen skall fungera och för att de personer som omfattas av flyktingmottagandet skall få så goda förutsättningar som möjligt att trivas och leva i . Utskottet noterar att regeringen avser att presentera en proposition med förslag som förbättrar svenskundervisningen och gör det lättare för nyanlända personer att få arbete samt en proposition om etablering av nyanlända. Beräkningarna av anslaget utgår från redan mottagna flyktingar samt prognoser om asylsökande, antal beslut i asylärenden, invandringen av anhöriga till flyktingar samt s.k. kvotflyktingar som har tagits emot i och som kan väntas få uppehållstillstånd. De ändringar i utlänningslagen som trätt i kraft (bet. 2005/06:SfU5) möjliggör en ny prövning av lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut som inte har verkställts. Härigenom skall vissa grupper ges nya och ökade möjligheter att få uppehållstillstånd under vissa förutsättningar. Främst innefattas vissa barnfamiljer och personer vars avlägsnandebeslut på grund av förhållanden i mottagarländerna inte bedömts ha kunnat verkställas med tvång. Lagändringen leder till att fler människor än tidigare beräknat kommer att beviljas uppehållstillstånd och därmed omfattas av kommunernas flyktingmottagande. Vid utskottets utfrågning av och framkom bl.a. att det finns knappt 13 000 personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut i mottagningssystem. Hur många av dessa och eventuellt ytterligare personer som kan komma att beviljas uppehållstillstånd genom den nya prövningen är däremot svårt att bedöma, menar . Inledningsvis menar verket att den föreslagna ökningen med för kommunersättningar bör vara tillräcklig. Utskottet anser att det är av största vikt att den kommun som tar emot personer som omfattas av flyktingmottagande har kapacitet att erbjuda boende och en god introduktion och därmed tillstyrker utskottet förslaget till medelsanvisning i motion 2005/06:Sf431 yrkande 4 i denna del och avstyrker motion 2005/06:Sf430 yrkande 6 och yrkande 7 i denna del. Även motionerna 2005/06:Sf373 yrkande 25 och 2005/06:Sf389 yrkande 23 avstyrks. Utskottets förslag i korthet bör dels bifalla regeringens förslag till medelsanvisning, dels godkänna att lån får tas upp i för det samlade beloppet av 2 . bör vidare avslå ett motionsyrkande om lånens utformning. Flyktingar och vissa andra personer från utlandet kan få statliga lån till hemutrustning när de skall etablera hushåll i . Lånen administreras av och tas upp i . Upplåningen uppgick till ca . Underskottet i verksamheten - i huvudsak låneeftergifter och bristande inbetalningar av räntor och amorteringar - täcks via anslaget. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna flyktingar m.fl. och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. Jämfört 2003 och 2004 närmast halveras antalet personer som kan bli aktuella för att ta hemutrustningslån . Eftersom även antalet mottagna flyktingar och räntenivån för lånet tenderar att fortsätta minska innebär detta att anslaget kan beräknas till en lägre nivå i förhållande . föreslår regeringen ett ramanslag på . Vidare föreslås att godkänner att lån tas upp i för det samlade behovet av hemutrustningslån intill ett belopp av 2 . Motion utan anslagseffekt 2006 I motion 2005/06:Sf268 begär och () ett tillkännagivande om hemutrustningslån. En växande skuldsättning kan enligt motionärerna bli ett permanent hinder för att komma in på arbetsmarknaden. Lånen måste därför utformas så att de möjliggör en bra start i . Till följd av lagändringen om ny prövning i vissa utlänningsärenden som medför en ökning av antalet kommunplacerade flyktingar noterar utskottet att detta kan komma att påverka omfattningen av låneverksamheten. Regeringen bör därför följa utvecklingen och återkomma till om det samlade behovet av hemutrustningslån skulle komma att bli högre än beräknat för . Utskottet har tidigare uttryckt förståelse för oron när det gäller risken att låntagarna skall fastna i en skuldfälla (bet. 2004/05:SfU2). Utskottet ser emellertid fortfarande ingen anledning att föreslå någon ändring av reglerna för hemutrustningslån men anser att regeringen även fortsättningsvis noga bör följa utvecklingen och återkomma till om problem skulle uppstå. Med det anförda får motion 2005/06:Sf268 i huvudsak anses tillgodosedd. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning samt att godkänner att lån får tas upp i till angivet belopp. 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag till medelsanvisning och avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning. Från anslaget finansieras Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) och . DO har som huvudsaklig uppgift att förebygga och motverka etnisk och religiös diskriminering i arbetslivet och på andra samhällsområden. Ny lagstiftning och ökad kännedom om förekomsten av diskriminering har medfört ökade krav på DO:s verksamhet. DO måste därför få bättre möjligheter att snabbt kunna utreda anmälningar och driva mål i domstol. DO skall också utveckla sin verksamhet för att nå ut till utsatta grupper samt för att driva på arbetsgivare att vidta aktiva åtgärder mot diskriminering. DO:s tillsyn av hur arbetsgivare uppfyller lagens krav på aktiva åtgärder men även arbetet med romer kräver fortsatt omfattande insatser. Anslaget till DO tillförs därför samt ytterligare . Verksamheten hos beräknas uppgå till en kostnad på . föreslår regeringen ett ramanslag på . Motioner med anslagseffekt 2006 Per m.fl. (m) begär i motion 2005/06:Sf430 yrkande 7 i denna del att inte anvisar några medel till anslaget. Motionärerna föreslår en hopslagning av de olika diskrimineringsombudsmännen och vill flytta pengarna under anslaget till utgiftsområde 14 Arbetsliv. m.fl. (kd) begär i motion 2005/06:Sf373 yrkande 28 i denna del att anvisar mer än vad regeringen har föreslagit. I samma motion yrkande 27 begär motionärerna ett beslut att DO tilldelas ytterligare medel och ges särskilt ansvar för opinionsbildning mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. Även i motion 2005/06:Sf389 av m.fl. (kd) begärs i yrkande 20 ett beslut om att DO ges särskilt ansvar för opinionsbildningen mot diskriminering, främlingsfientlighet och rasism. I motion 2004/05:Sf365 yrkande 16 begär m.fl. (kd) ett tillkännagivande om att förstärka kunskaperna om diskrimineringslagstiftningen. Regeringen avser att ge stor uppmärksamhet åt insatser mot diskriminering. Den strukturella diskrimineringen skall bekämpas och regeringen planerar att återkomma med förslag mot etnisk diskriminering i samband med vårpropositionen 2006. Ett tydligt fokus på diskrimineringsfrågor kommer även att prägla den andra nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter som kommer att överlämnas till . Som ett led i arbetet mot diskrimineringen tillförs DO ytterligare medel. För att öka möjligheterna att bedriva ett mer kraftfullt och utåtriktat arbete föreslår regeringen att DO förstärks permanent med och dessutom tillförs ytterligare . En skärpning av lagstiftningen mot etnisk och religiös diskriminering är dessutom att vänta. Den diskrimineringskommitté som tillsattes har regeringens uppdrag att överväga en gemensam diskrimineringslagstiftning som omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder. I uppdraget ingår bl.a. att se över ansvarsområden och uppgifter för ombudsmännen mot diskriminering samt att överväga en samordning eller sammanslagning av några eller samtliga diskrimineringsombudsmän och om den eller de framtida ombudsmannainstitutionerna skall underställas regeringen eller . Kommittén skall vara klar med sitt arbete . Utskottet anser att antidiskrimineringsarbetet är oerhört viktigt och välkomnar att DO förstärks samt att antidiskrimineringsarbetet ges ökad uppmärksamhet. Med det ovan anförda tillstyrker utskottet därmed regeringens förslag till medelsanvisning samt avstyrker motionerna 2005/06:Sf430 yrkande 7 i denna del, 2005/06:Sf373 yrkandena 27 och 28, 2005/06:Sf389 yrkande 20 och 2004/05:Sf365 yrkande 16. Utskottet noterar också att enligt tilläggsbestämmelsen till 5 kap. 12 § riksdagsordningen skall beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som skall innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Något beslut om att flytta anslaget har inte fattats av (bet. 2004/05:KU29). Mot bakgrund av att det i storstadsregionerna finns flera stadsdelar som präglats av en tilltagande social och ekonomisk segregation driver regeringen på uppdrag en nationell storstadspolitik. Som ett led i detta arbete har regeringen tecknat lokala utvecklingsavtal med 7 storstadskommuner om insatser i 24 stadsdelar. Storstadspolitiken omfattar frågor om hur en god utveckling kan främjas i storstädernas mest utsatta stadsdelar, hur förutsättningarna för tillväxt skapas i storstadsregionerna och hur tillväxten kommer alla till del. Storstadspolitiken är i huvudsak tvärsektoriell och omfattar flera olika politikområden. Storstadspolitikens övergripande mål är att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt och därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällen skapas såväl inom storstadsregionerna som i övriga delar av landet samt att bryta den sociala, etniska och diskriminerande segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika och jämställda levnadsvillkor för storstädernas invånare. Enligt propositionen är utvecklingen i storstadsarbetets områden tvetydig och svår att dra slutsatser av. Bortser man från konjunkturutvecklingen kan man dock konstatera att det storstadspolitiska arbetet tycks bidra till en positiv utveckling. Tecken på detta är bl.a. att sysselsättningen har ökat och mottagandet av försörjningsstöd minskat genomsnittligt mer i de 24 stadsdelar som omfattas av utvecklingsarbetet, än för hela storstadsregionerna samt för riket som helhet. Utgifterna inom politikområdet styrs av det lokala utvecklingsarbetet. Kommunerna med lokala utvecklingsavtal tilldelas medel i samband med att avtalen revideras. Medel rekvireras i efterhand mot redovisade kostnader. De kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal har kvar att rekvirera och 2006. Regeringen framhåller att då de extra resurser som avsatts för storstadsarbetet förbrukats måste arbetet med att på lång sikt öka tillväxten och minska segregationen i de stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal fortsätta inom ramen för statens och kommunernas ordinarie verksamhet. Politikområdet har inte tillförts några nya medel för eller för . Inte heller tilldelas några medel för . Politikområdet tilldelas inte några nya anslag. Utskottet har mot bakgrund av det pågående arbetet inom politikområdet inget att erinra häremot. Migrationspolitiken omfattar frågor som rör migration till och från vårt land, flyktingpolitiken inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Inom politikområdet verkar och t.o.m. . har som central förvaltningsmyndighet inom migrationsområdet ett samordningsansvar för ärendeprocesserna asyl, besök och bosättning samt medborgarskap gentemot utlandsmyndigheterna och övriga berörda myndigheter, dvs. , och polismyndigheterna. Målen är att värna asylrätten i och internationellt, upprätthålla en reglerad invandring samt öka harmoniseringen av asyl- och migrationspolitiken i EU. I arbetet med målens uppfyllande skall verksamheten präglas av rättssäkerhet, humanitet och respekt för individens rättigheter. Utskottets förslag i korthet bör med ändring av regeringens förslag till medelsanvisning besluta att för till anslaget anvisa mer än vad regeringen föreslagit. Därmed bifalls en motion och avslås motionsyrkanden om annan medelsanvisning. bör vidare avslå motionsyrkanden bl.a. om handläggningstider i asylärenden och om uppehållstillstånd . bör också avslå styrelses framställning om snabbare asylprövning. Jämför reservationerna 5 (fp), 6 (kd), 7 (fp), 8 (c) och 9 (mp). Anslaget avser i huvudsak förvaltningskostnader för och finansierar samtliga kostnader för handläggning och prövning av ärenden, genomförandet av organiserad verksamhet, förvar respektive myndighetens uppgifter vid överprövning av utlänningsärenden i domstol. I syfte att förstärka och förbättra den ekonomiska styrningen av verksamheten föreslås utgifter för personal och lokaler, exklusive bostäder, finansieras från ett anslag. har kostnaderna för personal och lokaler inom mottagandet finansierats via anslaget 12:2 Mottagande av asylsökande. Regeringen bedömer att antalet nya asylsökande kommer att uppgå till 16 000. dimensioneras för att kunna fatta beslut i 18 000 asylärenden. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för de ändrade arbetsuppgifter som verket kommer att få när den nya instans- och processordningen införs . För att öka kvaliteten i mottagandet av asylsökande föreslås att anslaget tillförs . föreslår regeringen ett ramanslag på 1 . styrelses framställning angående snabbare asylprövning har granskat handläggningstider och kvalitet vid prövning av asylärenden. Resultatet redovisades i rapporten asylprövning (RiR 2004:24). Med anledning av granskningen överlämnar en framställning till (2004/05:RRS15). I framställningen anges bl.a. att granskning visar att regeringens och åtgärder inte har räckt till för att kunna hantera det ökade antalet nya asylansökningar . Detta har resulterat i långa väntetider och onödigt höga kostnader. De långa handläggningstiderna har delvis orsakats av andra problem än de som regeringens och verkets åtgärder varit avsedda att lösa. En viktig orsak till de långa handläggningstiderna är brister i de förutsättningar - i form av regler och resurser - som regeringen gett . Av granskningen framgår också att det finns brister i regeringens information till . Dessutom har asylprövningen delvis finansierats från ett annat anslag än vad reglerna medger. Styrelsen anser att regeringen nu bör ta ett nytt initiativ för att förkorta handläggningstiderna och därvid anlägga ett flerårigt synsätt på resurstilldelningen till migrationsområdet. Vidare framhåller styrelsen att regeringen har möjligheter att styra på ett sätt som understöder kvalitet och effektivitet i asylprövningen. I framställningen begärs tillkännagivanden om att regeringen dels inför ett system för dimensionering av asylprövningen som är utformat så att det fastlagda målet för handläggningstiderna kan uppnås även vid kraftiga variationer i antalet asylsökande, dels förbättrar sin styrning av på de punkter uppmärksammat i sin granskning, dels förbättrar sin information till vad gäller asylprövningen så att informationen möjliggör meningsfulla jämförelser över tiden. Motioner med anslagseffekt 2006 I motion 2005/06:Sf431 av m.fl. (s, v, mp) yrkande 4 i denna del begärs att anvisar mer än regeringen föreslagit till följd av motionärernas förslag om en lagändring för ny prövning i vissa utlänningsärenden. Lagändringen får konsekvenser för anslaget på så sätt att kommer att handlägga ytterligare ett stort antal ärenden. m.fl. (kd) begär i motion 2005/06:Sf373 yrkande 28 i denna del att anvisar mer än vad regeringen föreslagit. Ytterligare medel tillförs för att korta handläggningstiderna och för att tidsfristen för handläggning av ensamkommande barns ärenden skall kunna hållas . , som frigörs som en följd av slopade utredningar om uppehållstillstånd för adopterade och nyfödda, skall kunna disponera för informationsfrågor. I yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att tillförs ytterligare medel för att förkorta handläggningstiden för asylansökningar. Enligt motionärerna kan på så sätt resurser frigöras som annars skulle läggas på sjukvård och boende. Slutligen begärs i yrkande 23 ett tillkännagivande om att slopa prövningen av uppehållstillstånd avseende de av svensk domstol meddelade adoptionerna för barn i åldern samt nyfödda barn till föräldrar med uppehållstillstånd i . I motion 2004/05:Sf21 av m.fl. (fp) anförs att handläggningstiderna måste kortas, utan att en rättssäker och individuell prövning riskeras. För de fall där handläggningstiden överstiger bör uppehållstillstånd beviljas, dock inte när allvarliga misstankar om brottslig verksamhet i utlandet eller i förekommer. Kunskap om situationen i det land mot vilket asylprövningen görs är mycket central. personal måste därför ha en stor landkunskap, och verket måste satsa på långvarig kompetensförsörjning. Landinformationen bör sammanställas systematiskt och finnas tillgänglig för myndigheter och aktörer inom asylprocessen. Det är viktigt att uppföljning sker när det gäller återvändande samt att asylprocessen kvalitetssäkras. En total översyn av verksamhet och organisation samt regeringens styrning av verket bör genomföras innan den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden införs. I motionens yrkandena 1-4 begärs tillkännagivanden härom. I motionerna 2004/05:Sf19 yrkande 3 samt 2005/06:Sf388 yrkande 13 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivanden om att handläggningstiden för asylsökande barn bör vara högst . I motion 2004/05:Sf19 yrkandena 1 och 2 begärs tillkännagivanden om och påtalas vikten av ökade resurser för att korta handläggningstiderna i asylärenden. Motionärerna anser att regeringens insatser för att korta handläggningstiderna har varit otillräckliga och utgått från en felaktig bedömning av orsaken till missförhållandet. Den dominerande orsaken till lång handläggningstid är den "passiva tiden" i ett ärende. Vidare måste ges en ökad möjlighet till större flexibilitet i användningen av anslagsmedlen. m.fl. (c) begär i motion 2005/06:Sf334 yrkande 9 ett tillkännagivande om att asylsökande vuxna skall få besked om uppehållstillstånd samt att barn och barnfamiljer skall få besked . Handläggningstiderna är enligt motionärerna orimligt långa och tidsgränserna bör inte enbart vara målsättningar, utan asylsökande skall garanteras uppehållstillstånd efter . I motion 2005/06:Sf304 av Per och () begärs förslag om en bortre tidsgräns för handläggningen av asylärenden. Motionärerna anser att det bör lagstiftas om att handläggningen av ett asylärende inte får ta mer än i varje instans, dvs. hos , hos överklagandeinstansen och vid verkställigheten. Överskrids tidsgränsen skall uppehållstillstånd automatiskt beviljas om inte särskilda skäl talar emot. m.fl. (mp) begär i motion 2004/05:Sf20 ett tillkännagivande om en bortre tidsgräns för handläggningen av asylärenden. Motionärerna anser att en asylsökande skall få besked från första instans , och efter väntan skall den sökande automatiskt få uppehållstillstånd. Vid utgången av juni månad 2005 hade tagit emot 7 988 nya asylansökningar, vilket är en minskning jämfört med . Utskottet kan konstatera att en ökning av anslaget föreslås för de ändrade arbetsuppgifter får till följd av den nya instans- och processordningen i utlänningsärenden. Vidare tillförs medel för att öka kvaliteten i mottagandet av asylsökande och för införandet av det gemensamma europeiska viseringsdatasystemet (VIS). har beslutat i enlighet med utskottets förslag i betänkande 2005/06:SfU5 Ny prövning av avvisnings- och utvisningsbeslut om en lagändring avseende möjlighet till ny prövning i vissa utlänningsärenden. Förslaget möjliggör en ny prövning av lagakraftvunna avvisnings- och utvisningsbeslut för vissa grupper, främst vissa barnfamiljer och personer vars avlägsnandebeslut på grund av förhållanden i mottagarländerna inte bedömts kunnat verkställas med tvång. Lagändringen medför att kommer att handlägga ytterligare ett stort antal ärenden, vilket får budgetära konsekvenser. När det gäller frågan om långa handläggningstider i asylärenden kan utskottet inledningsvis konstatera att frågan behandlats tidigare i utskottet vid ett flertal tillfällen, bl.a. betänkandena /05:SfU2 och 2004/05:SfU10. Det uppsatta målet är att den totala väntetiden för asylsökande skall vara högst från ansökan till ett lagakraftvunnet beslut. var emellertid den genomsnittliga handläggningstiden för såväl som drygt . Målet om högst tolv månaders total väntetid har således inte uppnåtts. Ökningen av handläggningstiden beror enligt propositionen främst på att verket har prioriterat äldre ärenden. När det gäller antalet öppna ärenden hos har dessa emellertid halverats till 12 430. Enligt propositionen kan detta förklaras dels av det minskade antalet asylsökande, dels av att resurser för handläggning har förstärkts.