bet · GS01UBU4 · 2005-02-17 00:00:00 — I uppdraget ingår att tainitiativ till dialog med Svenska Kommunförbundetoch andra aktörer om ansvarsfördelningen mellanstaten och respektive huvudman när det gällerutbildning och utveckling av ledarskapet i förskola,skola och vuxenutbildning. Myndigheten förskolutveckling skall lämna en delrapport tillregeringen och slutrapportsenast den 1 september 2006.Vid flera av lärosätena anordnaspåbyggnadsutbildning som riktar sig bl.a. tillskolledare. Sedan en magisterexamen med ämnesbreddinfördes anordnas numera påbyggnadsutbildningarna iledarskap ofta i form av utbildning till sådanexamen. Den som har genomgått den statligarektorsutbildningen (befattningsutbildningen) medgodkänt resultat har i allmänhet möjlighet atttillgodogöra sig delar av denna inom ramen för enmagisterexamen, men det är vanligen inte fråga omnågot automatiskt tillgodoräknande. I ställetförekommer det att den som genomgåttrektorsutbildningen får genomgå nytt prov innan vissdel av denna tillgodoräknas ipåbyggnadsutbildningen, eller att högskolan erbjuderen kurs i vetenskaplig metod som villkor förtillgodoräknande.En särskild utredare avlämnade i november 2004betänkandet Skolans ledningsstruktur. Om styrningoch ledning i skolan (SOU 2004:116). Utredaren harförslag om rektorers utbildning ochkompetensutveckling.Folkpartiet begär i motion 2004/05:Ub242 yrkande 15ett tillkännagivande om vikten av att värnaläraryrkets kompetens. Motionärerna anser attpolitiker inte skall lägga sig i det pedagogiskaarbetet i skolan. Politiker har till uppgift attsätta upp målen för skolans verksamhet och meduppföljning och utvärderingar tillse att målen nås,men det är skolans pedagoger, lärare och skolledare,som måste bestämma hur målen skall uppnås, skrivermotionärerna. Vid beslut som gäller skolan - såsomvid utarbetandet av nya kursplaner - måste lärarnasprofessionella synpunkter få komma fram.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande yrkande har behandlats av riksdagenflera gånger, senast i betänkande 2003/04:UbU7 s. Utskottet hänvisar även nu till vadSkollagskommittén skrev i sitt kapitel om förstärktmålstyrning (SOU 2002:121s. Som nämnts ovan planerar regeringen atttill nästa lägga fram en proposition om nyskollag. I den senaste budgetpropositionen (prop.2004/05:1 utg.omr. 16 s. 75) meddelade regeringenatt den avser att i skollagspropositionen också taupp frågan om inflytande för elever och föräldrar.Skolverket arbetar med att reviderasamtliga programmål och kursplaner förgymnasieskolan. Bakgrunden till detta arbete ärriksdagens beslut om utveckling avgymnasieskolan (prop. 2003/04:140, bet.2003/04:UbU13, rskr. 2004/05:4). knyterför detta arbete till sig ämnesexpertis, somrekryteras bl.a. via lärarnas ämnesföreningar.Verket använder sig av Internet för att under handlägga ut förslag, som den som är intresserad kanyttra sig över. har också inbjuditsamtliga gymnasieskolor att utse två kontaktpersonervar för arbetet med programmål och kursplaner.Kontaktpersonerna är vanligen lärare ellerskolledare. Verket håller kontinuerlig kontakt meddessa för att via dem få in reaktioner från deprofessionella i skolorna i hela landet.Värdegrunden bör enligt motion2004/05:Ub472 yrkande 18 genomsyralärarutbildningen. Undervisningen om värdegrundenbör göras obligatorisk i lärarutbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Som utskottet redovisat ovan är värdegrunden ettav de centrala kunskapsområden som är avsedda attingå i det allmänna utbildningsområdet inom den nyalärarutbildningen. De tre utbildningsområdena ilärarutbildningen skall enligt examensordningen varaintegrerade. Motionärernas yrkande är enligtutskottets uppfattning tillgodosett med vad somredan är föreskrivet i examensordningen.Centerpartiet begär i motion 2004/05:Ub477 yrkande15 att regeringen skall tillsätta en utredning föratt se över hur karriärmöjligheter för lärare kanvidareutvecklas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen har behandlat liknande yrkandentidigare, senast i betänkande 2003/04:UbU7 s. 26 f.Enligt utskottets mening är karriärmöjligheternafrämst en fråga för huvudmännen för skolan, somlärarnas arbetsgivare. Utbildningsdepartementetbedriver tillsammans med , , och Svenska Attraktiv skola. Iprojektet deltar 34 kommuner. Den gemensammaambitionen är att göra skolan till en mer attraktivarbetsplats. Kommunerna planerar bl.a. att inrättakarriärtjänster som kan ge lärare nya utmaningar ochmöjligheter att söka andra tjänster inomutbildningssystemet. Regeringen har uppdragit åtMyndigheten för skolutveckling att ansvara fördriften av projektet.Andra motionsyrkandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå 23 motionsyrkanden ifrågor där det enligt gällandekompetensfördelning ankommer på andra änriksdagen att fatta beslut.Motioner och utskottets ställningstagandeAnsvaret för skolväsendet och den högre utbildningenär delat mellan staten, kommunerna och respektiveskola/lärosäte. Enligt gällande kompetensfördelningskall främst fatta beslut om övergripandeoch nationella frågor.Ett antal motionsyrkanden rör frågor där detankommer på främst respektive lärosäte medlärarutbildning att fatta beslut.U t s k o t t e t föreslår med hänvisning tillgällande ansvarsfördelning att avslårföljande motionsyrkanden:Motion 2004/05:Ub230 (mp) yrkande 17 om attlärarutbildningen bör innehålla moment om detmångkulturella samhället.Motion 2004/05:Ub242 (fp) yrkande 2 om attsärskilda karriärtjänster bör inrättas för lärare.Motion 2004/05:Ub253 (m) yrkande 2 omvidareutbildning i EU-kunskap.Motion 2004/05:Ub271 (mp) yrkande 2 om moment ilärarutbildningen om ekonomiskt utsatta barn.Motion 2004/05:Ub279 (s) om stimulans att studeraläsinlärning.Motion 2004/05:Ub360 (c) yrkande 1 om att olikayrkesgrupper skall få goda kunskaper om alkohol,narkotika och tobak ().Motion 2004/05:Ub368 (s) yrkande 3 om att höjaungdomslitteraturens status i lärarutbildningen.Motion 2004/05:Ub384 (mp) yrkande 3 omutomhuspedagogik i lärarutbildningen.Motion 2004/05:Ub406 (fp) yrkande 2 omgenuskunskap i förskollärarutbildningen.Motion 2004/05:Ub443 (kd) yrkande 1 ommedieutbildning i lärarutbildningen.Motion 2004/05:Ub446 (s) yrkande 2 om fortbildningi mångkulturella frågor.Motion 2004/05:Ub447 (s) om adhd/damp ilärarutbildningen.Motion 2004/05:Ub472 (kd) yrkande 2 om ökademöjligheter för lärarna att ägna sig åtundervisning.Motion 2004/05:Ub472 (kd) yrkande 4 om att gelärarutbildade bättre möjligheter att kombineralärartjänst med forskning på hel- eller deltid.Motion 2004/05:Ub472 (kd) yrkande 7 om attsamtliga nya lärare skall garanteras kvalificeradementorer.Motion 2004/05:Ub472 (kd) yrkande 12 om attutveckla forskningsinriktade påbyggnadskurser förlärare.Motion 2004/05:Ub472 (kd) yrkande 13 om att införafler lärartjänster för forskarutbildade.Motion 2004/05:Ub472 (kd) yrkande 20 omledarskapsutbildning som en tydlig del ilärarutbildningen.Motion 2004/05:Ub480 (kd) yrkande 6 omjämställdhet i skolan.Motion 2004/05:Ub483 (s) yrkande 4 om att lärareskall utbildas i feminism, genustänkande och HBT-kompetens.Motion 2004/05:So248 (m) yrkande 2 om adekvatakunskaper i näringslära och kosthållning iutbildningen av barnskötare, förskollärare ochlärare för tidigare skolår.Motion 2004/05:So508 (fp) yrkande 4 om att lärar-,barnskötar- och fritidspedagogutbildningarnakompletteras med stärkande av den psykiska hälsanoch förebyggande av psykisk ohälsa bland barn ochungdomar.Motion 2004/05:So611 (s) yrkande 1 omlärarutbildningen och kunskap om missbruksproblem.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Ökad rekrytering till läraryrket i allmänhet(punkt 1) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub242 yrkande 4,2004/05:Ub313 yrkande 1 och2004/05:Ub477 yrkande 12.StällningstagandeLärarna är skolans viktigaste resurs. Det råder en oroväckande lärarbrist, som bl.a. innebär atten påfallande stor andel av dem som undervisar iskolan inte har lärarutbildning eller inte harutbildning i de ämnen de undervisar i.Lärarutbildningarna har svårt att rekryterastudenter som är behöriga till utbildningen,särskilt när det gäller inriktningen motmatematik/naturvetenskap. En viktig anledning är attläraryrket har blivit mindre attraktivt. Läraryrketslåga popularitet är särskilt allvarlig just nu närvi står inför ett generationsskifte i svensklärarkår. Åtgärder för att kraftigt höja läraryrketsattraktionskraft och status måste därför vidtassnarast.2. Fler yrkeslärare (punkt 2) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub472 yrkande 16.StällningstagandeBristen på utbildade yrkeslärare är oroande ochkommer att förvärras i och med att medelåldern blandde nuvarande lärarna är hög. Alla möjligheter attutbilda fler yrkeslärare bör användas, såsom att öka satsningen på distansutbildning, använda den norska och danska modellen därbranschen och skolan gemensamt rekryterar enkunnig yrkesverksam person som anställs somobehörig lärare och förbinder sig att som endel av arbetet på skolan påbörja enlärarutbildning på distans,· utveckla valideringsinstrumentet i samverkanmellan branschen och universitetensantagningsenheter, så att dagens formella krav på60 poäng i yrkesämnet inte blir ett hinder,·· se över de ekonomiska villkoren föryrkeslärarutbildningens studenter.·3. Lektorstjänster (punkt 4) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub313 yrkande 5och bifaller delvis motion2004/05:Ub242 yrkande 1.StällningstagandeLektorstjänster i den svenska gymnasieskolan harnästan helt försvunnit sedan skolankommunaliserades. Eftersom arbetsgivaren kommunernainte har visat något intresse för frågan borde nyalösningar prövas. Lektorer som tjänstgör såväl inomgymnasieskolan som inom högskolan kan vara enlösning, samverkan med företag en annan. Kanske kanforskare visstidsanställas som pedagoger inomämnesområden där bristen på kvalificerade lärare ärsärskilt stor, som t.ex. i matematik ochnaturvetenskap. Regeringen bör ta initiativ för attåstadkomma sådan samverkan.4. Lektorstjänster (punkt 4) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub242 yrkande 1och bifaller delvis motion2004/05:Ub313 yrkande 5.StällningstagandeI dag har lektoraten i stort sett försvunnit ur detsvenska skolväsendet. Vi anser att bör fåi uppdrag att upprätta en plan där målet skall varaatt var tionde gymnasielärare är lektor inom enfemårsperiod. Verket bör aktivt verka för att dettamål nås. Lärare måste få möjlighet att göra uppehållför forskningsarbete och studier utan att riskerasin tjänst.5. Fler lärare med utländsk bakgrund (punkt 5)- m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub306 yrkande 3.StällningstagandeSkolan skall främja förståelsen för som ettmångkulturellt samhälle. För att åskådliggöra dettaär det viktigt att det bland skolans personal finnspersoner med utländsk bakgrund. har alldelesför få lärare i den svenska skolan utländskbakgrund. Arbetsmarknaden är generellt sett mycketsvår för personer med utländsk bakgrund, även när dehar den kompetens som krävs. Det finns tyvärr ingenanledning att tro att den offentliga sektorn skullevara förskonad från sådan diskriminering. Fråganmåste därför granskas och förslag läggas fram påförbättringar på alla nivåer inom skolsystemet.Representanter för den berörda gruppen - utländskaakademiker - bör delta i ett sådantutredningsarbete.6. Utvärderingen av den nya lärarutbildningen(punkt 6) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub472 yrkande 15.StällningstagandeSedan den nya lärarutbildningen startade har ettantal brister uppmärksammats av studenter ochlärarutbildare via studentkårer och fackförbund. Ioktober 2003 presenterade enenkätstudie med 705 svarande från 14 orter.Studenterna är huvudsakligen nöjda medlärarutbildningen, men det allmännautbildningsområdet bedöms av många som "flummigt"eller "uselt". De som besvarat enkäten är positivatill den handledning de fått inom denverksamhetsförlagda utbildningen, men det äralarmerande att många av dem inte fått sådan itillräcklig omfattning. Att så är fallet bekräftasockså i den undersökning som LR lät genomförahösten 2004 och som publicerades . Motdenna bakgrund är det viktigt att den utvärderingsom skall genomföras av den nya lärarutbildningensärskilt uppmärksammar det allmännautbildningsområdet och den verksamhetsförlagdautbildningen.7. Kompletterande utbildning till lärare förpersoner med annan akademisk utbildning(punkt 7) - m, fp, kdav (), (), IngerDavidson (kd), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub313 yrkande 4 och2004/05:Ub472 yrkande 24.StällningstagandeDen borgerliga regeringen införde möjligheten att efter akademisk examenkomplettera med två terminer i lärarutbildningen.Det stora flertalet gymnasielärare valde därefterdenna väg. De bestämde sig för läraryrket förstsedan de bedrivit akademiska studier i stället föratt påbörja en lärarutbildning från första åretsstudier. har genom den nya lärarutbildningendenna möjlighet försämrats. En filosofie magistermåste gå tre terminer på - genomgådet allmänna utbildningsområdet - för att blibehörig. Detta medför en termins längre studier ochökad studieskuld, vilket verkar orimligt i ensituation med svår lärarbrist. Akademiker med exameni relevanta ämnen bör kunna bli behöriga lärareefter två terminers kompletterande lärarutbildning.8. Förändring av lärarutbildningens strukturi övrigt (punkt 8) - mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub313 yrkande 2och bifaller delvis motionerna2004/05:Ub242 yrkandena 8, 10 och 12 samt2004/05:Ub472 yrkandena 17, 22 och 23.StällningstagandeMed den nya lärarutbildning som infördes harman inte löst uppgiften att säkrakompetensförsörjningen av lärare. Det stora allmännablocket i utbildningen ger för lite utrymme fördelvis olika krav på skolans olika nivåer, ochämneskunskaperna har blivit eftersatta. Det bordefinnas ett större inslag av ämneskunskaper ochkoppling till forskningen och dess utveckling inomrespektive ämnesområde. Antagningskraven tillutbildningen borde vara högre, exempelvis vad gällerkunskaper i svenska. Det är allvarligt att ingaansträngningar görs för att ordna praktikplatser åtlärarkandidater, eftersom bristen på sådana platseri dag är stor. Staten måste hitta andra former förfinansieringen än vad som är fallet.9. Förändring av lärarutbildningens struktur iövrigt (punkt 8) - fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub242 yrkandena 8, 10 och 12och bifaller delvis motionerna2004/05:Ub313 yrkande 2 samt2004/05:Ub472 yrkandena 17, 22 och 23.StällningstagandeAntalet examinerade från lärarutbildningarna kanfortfarande inte fylla behovet av lärare, bl.a. närdet gäller förskollärare och yrkeslärare. En viktiganledning är att den nya lärarutbildningen harminskat attraktionskraften i yrket. Tre terminer avlärarutbildningen ägnas åt gemensamma studier förstudenter med helt olika inriktning, t.ex. motgymnasienivå eller mot tidigaårskurser. Praktiken (den verksamhetsförlagdautbildningen) har ökat på bekostnad avämneskunskaperna. Lärare blir inte kunnigare i sinaämnen genom att man ersätter tid för ämnesstudiermed praktik. Följden av reformen har blivit attämnesstudierna för gymnasielärare minskat med upptill 60 poäng. Vi motsätter oss en utveckling mot"enhetslärare" eftersom det minskar kraven påämneskunskaper. Det är stor skillnad mellan attpedagogiskt arbeta med en treåring och att lära utkomplicerade ekvationer till en artonåring - menbåda uppgifterna är lika viktiga och för att utföradem krävs en specialiserad utbildning.10. Förändring av lärarutbildningens struktur iövrigt (punkt 8) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub472 yrkandena 17, 22 och 23och bifaller delvis motionerna2004/05:Ub242 yrkandena 8, 10 och 12 samt2004/05:Ub313 yrkande 2.StällningstagandeEn fast förankrad kunskap är grunden försjälvförtroende och yrkesmässig trygghet.Det finns risk att inte tillräcklig tidläggs på ämneskunskaperna i den nyalärarutbildningen. Omfattningen av detallmänna utbildningsområdet bör minskas från60 till 40 poäng. De överskjutande 20poängen bör i stället inriktas motämnesstudier eller andra för professionenrelevanta studier, detta i syfte att skapaen trygg kunskapsbas. Regeringens satsningarpå alternativa vägar in i läraryrket - såsomSÄL, kompletterande utbildning för utländskaakademiker, utbildning för ingenjörer tilllärare, utbildning till specialpedagog ochtill lärare i modersmål m.m. - är bra. Manbör i det sammanhanget slå fast attlärarexamen endast skall kunna utfärdas avlärosäte med lärarutbildning. Det är viktigtmed en enhetlig examen som gäller i helalandet.11. Finansieringen av denverksamhetsförlagda utbildningen (punkt 9) -fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sinmening vad som framförs i reservationen. Därmedbifaller motion2004/05:Ub242 yrkande 9och avslår motion2004/05:Ub472 yrkande 25.StällningstagandeSystemet för finansiering av praktikplatser bör sesöver. Den ersättning som kommunerna får frånhögskolorna för att ta emot lärarstuderande iskolorna har på de flesta håll inte höjts sedan1993. Även om skolorna på lång sikt tjänar på att taemot praktikanter är det ett merarbete för lärarnaatt ta hand om lärarstuderande.12. Finansieringen av den verksamhetsförlagdautbildningen (punkt 9) - kdav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub472 yrkande 25och bifaller delvis motion2004/05:Ub242 yrkande 9.StällningstagandeÅr 1993 träffade staten och Svenska Kommunförbundeten överenskommelse om statens ersättning tillkommunerna för kommunernas medverkan ilärarutbildningen. Den relativt låga statligaersättning som då bestämdes har inte justerats underde . Regeringen meddelade ibudgetpropositionen att en förhandlareoch en intern expertgrupp hade fått i uppdrag att seöver villkoren för den verksamhetsförlagda delen avlärarutbildningen. I årets budgetpropositionmeddelas att parterna har konstaterat att lokalaöverenskommelser är den mest ändamålsenliga formenför samverkan mellan lärosätena och skolan. Det ärett misslyckande att regeringen inte har lyckatsfastlägga en central miniminivå för hur kommunernaskall kompenseras för den extra kostnaden som VFUinnebär. Ett centralt ramavtal bör enligt min meningreglera ersättningen till skolor för VFU.13. Alternativa lärarutbildningar (punkt 10) -mav (), () ochTobias ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 10 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub293 yrkande 14.StällningstagandeDet är viktigt att stimulera utvecklingen avalternativa lärarutbildningar. Staten bör prövaförutsättningarna för att ställa sådana utbildningarunder statlig tillsyn och tilldela dem statsbidrag.Däremot finns det ingen anledning att ställa sammakrav på innehållet som görs på statligautbildningar. Ambitionen med sådana frialärarutbildningar är att stimulera en nödvändigutveckling inom undervisningssektorn.En av lärarhögskolorna bör ges möjlighet till ensjälvständig ställning. Fristående institutioner medstatens uppdrag att bedriva lärarutbildning ligger ilinje med de aktuella trenderna som går mot störrevalfrihet och egenmakt.14. Utbildning i specialpedagogik (punkt 11) -m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 11 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub313 yrkande 7 och2004/05:Ub477 yrkande 16.StällningstagandeBesparingarna har inneburit attspecialundervisningen har minskat och att mångaspecialinriktade lärare saknas. Bristen på sådanahar blivit ett hinder för ett kvalificerat stöd tillelever i och en begränsande faktor förökad måluppfyllelse. finns någonspeciallärarutbildning, utan man har i ställetinrättat specialpedagogutbildning. Specialpedagogerär utbildade till att handleda vanliga lärare attundervisa elever med inlärningsproblem, men desaknar den kompetens som speciallärarna hade när detgäller att arbeta med barn med läs- ochskrivsvårigheter. Speciallärarutbildningen måstedärför återinföras.15. Kunskaper om läs- och skrivinlärning (punkt12) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), (), () och HåkanLarsson (c).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 12 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub242 yrkande 11 och2004/05:Ub472 yrkande 21.StällningstagandeUtbildningen för lärare som skall undervisa yngreelever bör starkare än fokuseras på läs- ochskrivinlärning. Grundläggande läs- ochskrivinlärning bör göras till ett obligatorisktmoment för alla lärare inriktade mot förskola ochskolans genom att skrivas in iexamensordningen som ett mål för lärarexamen meddenna inriktning. Där bör också anges krav på ettvisst antal poäng i svenska för sådan lärarexamen.16. Kunskaper om funktionshinder (punkt 13) -fpav () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 13 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub242 yrkande 7,2004/05:Ub258 yrkande 10 och2004/05:So397 yrkande 8.StällningstagandeSå gott som varje lärare kommer under sitt yrkeslivatt möta elever med funktionshinder.