bet · GT01KrU4 · 2005-11-17 00:00:00 — I avvaktan på regeringens slutliga ställningstagande avstyrker utskottet motion 2005/06:Kr381 (fp) yrkande 43. Översyn av stödet till kulturtidskrifter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om en översyn av stödet till kulturtidskrifter. Jämför särskilt yttrande 7 (fp). och (båda s) kräver i motion 2004/05:Kr280 en översyn av stödet till kulturtidskrifterna. Att värna om kulturtidskrifterna innebär enligt motionärerna ytterst ett värnande om demokratin och yttrandefriheten. Med kulturtidskrift avses en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmän publik med samhällsinformation eller med ekonomisk, social eller kulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentation inom de skilda konstarternas områden. För att främja en kulturellt värdefull mångfald i utbudet av kulturtidskrifter finns ett statligt stöd till kulturtidskrifter i form av produktionsstöd och utvecklingsstöd. Dessutom finns ett s.k. prenumerationsstöd till bibliotek, vilket innebär att folkbiblioteken får ansöka om ersättning för prenumerationskostnaden för högst fem tidskrifter som stöder och som inte redan prenumererar på. ger vidare ut en årlig kulturtidskriftskatalog. Årets katalog innehåller över 300 kulturtidskrifter och nättidskrifter. Katalogen är gratis och distribueras till folkbibliotek, skolbibliotek och bokhandlar. beslutade att förstärka distributionsstödet till kulturtidskrifter med för ytterligare insatser i form av marknadsföring och kommissionsförsäljning. Vidare kan nämnas att Nätverkstan i erhållit från för att arbeta med ett treårigt projekt för att synliggöra kulturtidskrifter och stärka deras ställning. Projektet syftar till att exponera tidskrifterna på nya sätt, att finna nya försäljningsställen och att förbättra för de ca 230 återförsäljare som redan finns. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att biträda motionärernas önskemål om en översyn. Utskottet avstyrker därmed motion2004/05:Kr280 (s). Översyn av den idéburna organisationspressens villkor Utskottets förslag i korthet Motionsyrkanden om en översyn av den idéburna organisationspressens villkor avstyrks med hänvisning till att det finns viss möjlighet för organisationstidskrifter att erhålla stöd inom ramen för kulturtidskriftsstödet. Jämför reservation 18 (kd). Det finns enligt motionerna 2004/05:Kr359 yrkande 1 och 2005/06:Kr413 yrkande 1 av ett betydande antal tidningar och tidskrifter som utan offentligt stöd ges ut av idéburna rörelser. Några av tidningarna och tidskrifterna har ambitionen att inte bara vara interna medlemsorgan utan söker ett samtal med andra i det offentliga rummet. Dessas roll har dock försummats såväl inom forskningen som i mediepolitiken. Denna försummelse bör rättas till genom att en snabb översyn görs av den idéburna organisationspressens villkor och möjligheter. Dessutom bör ett särskilt statligt stöd ges för att säkerställa en kvalitativ utveckling av denna press. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden, senast i betänkande 2003/04:KrU4. Utskottet angav då följande: Fram till fanns ett särskilt organisationstidskriftsstöd som för /86 uppgick till . Stödet avvecklades emellertid efter förslag budgetproposition (1985/86:100, bil. 10, bet. KU 1985/86:16, rskr. 1985/86:145). I samband härmed utökades i stället stödet till kulturtidskrifter med , för att bereda plats även för vissa organisationstidskrifter inom stödformen. behandlade redan året efter avvecklingen ett antal motioner där ett återinförande av organisationstidskriftsstödet föreslogs. Utskottet avstyrkte dessa motioner med hänvisning till att det inte framkommit något som kunde motivera att denna särskilda stödform återinfördes (bet. KrU 1986/87:17). Utskottet har också senare, bl.a. i betänkande 2000/01:KrU5, avstyrkt motioner som syftar till ett återinförande av stödet till organisationstidskrifter. Utskottet har med hänvisning till ovan nämnda proposition understrukit att den omständigheten att en tidskrift är förlags-, myndighets- eller organisationsägd inte automatiskt kommer att utesluta tidskriften från stöd utan att det i fråga om varje bidragsansökan också måste göras en prövning av de ekonomiska förutsättningarna för utgivningen. Utskottet konstaterar, liksom tidigare, att det finns en viss möjlighet för organisationstidskrifter att erhålla stöd inom ramen för kulturtidskriftsstödet. Med hänvisning härtill och till vad utskottet tidigare anfört avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Kr359 (kd) yrkande 1 och 2005/06:Kr413 (kd) yrkande 1. Etablering av bokhandlar i kommuner som saknar sådana Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om en analys av situationen för bokhandlarna. Jämför reservation 19 (v). kräver i motion 2004/05:Kr248, mot bakgrund av att ett stort antal kommuner fortfarande saknar tillgång till en bokhandel inom den egna kommungränsen, en analys av situationen för bokhandlarna och förslag på åtgärder som syftar till att möjliggöra ett mer vittförgrenat bokhandelsnät. Detta i syfte att underlätta etablering av bokhandlar i de kommuner som saknar sådana (yrkande 4). Anslaget Stöd till bokhandeln avvecklades . Syftet med stödet var att förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät och att öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bokhandeln. Medlen under anslaget fördelades av () som hade till uppgift att följa utvecklingen inom bokdistributionen och göra bedömningar av täckningsgraden och tillgängligheten. BFI bedömde att de orter som 2002 saknade bokhandel och där det möjligtvis skulle gå att etablera en bokhandel var få. BFI gjorde vidare bedömningen att det behövs minst 10 000 invånare i en ort för att en bokhandel ska kunna etableras (bet. 2001/02:KrU13). I tidningen (SvB) nummer 14 och 15 redovisas att 86 kommuner saknar bokhandel. SvB:s granskning visar att antalet kommuner utan egen boklåda ökar. visar det sig att ett växande antal kommuner har två eller flera butiker. Försäljningen av allmänlitteratur genom den fasta bokhandeln uppgår enligt SvB till . Andra kanaler för bokinköp nämns, som nätbokhandel, varuhus och dagligvarubutiker. Nätbokhandeln, som inte existerade i , har enligt SvB efter en trevande inledning vuxit sig allt starkare. De fem etablerade svenska nätbokhandlarna omsatte 2004 . De ca 200 varuhus och stormarknader som säljer böcker ligger nästan undantagslöst i de stora kommunerna där det redan tidigare finns bokhandlar. Därutöver finns det dock ca 2 000 dagligvarubutiker, kiosker och servicebutiker som säljer pocketböcker. Även här sker merparten av försäljningen i de stora kommunerna, men ställ med pocketböcker har enligt SvB även letat sig ut på glesbygden. De olika pocketdistributörerna spelar enligt SvB en viktig roll för att göra böcker tillgängliga på orter som saknar bokhandel. Sammanfattningsvis anges att boken är tillgänglig på ett sätt som aldrig . Till detta kan läggas det stora antal bokklubbar som erbjuder ett rikt utbud av böcker över hela landet samt de Internetbokhandlar som ökat sina marknadsandelar. Utskottet delar inte mot denna bakgrund motionärernas uppfattning att det finns behov av att göra en analys av situationen för bokhandlarna. Motion 2004/05:Kr248 (v) yrkande 4 avstyrks därför. Ändring i lagen om pliktexemplar av dokument Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att lagen om pliktexemplar inte bör ändras och avstyrker därför motionsyrkande härom. Jämför reservation 20 (c). i samt universitetsbiblioteken i , , , , och har alla rätt att fritt få ett exemplar var av de dokument som omfattas av bestämmelserna i lagen om pliktexemplar av dokument. har fem universitet tillkommit i . För att upprätthålla en god kvalitet på verksamheten är det enligt motion 2004/05:Kr221 av och (m, c) av vikt att det finns tillgång till ett omfattande och aktuellt universitetsbibliotek. De anser därför att det finns goda skäl att ändra lagen om pliktexemplar, så att även biblioteken vid de nya universiteten blir mottagare av pliktexemplar. Frågor om pliktexemplartogs upp i betänkandet KB - ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129). Av betänkandet framgår att vissa av de nya universiteten önskade få pliktexemplar, andra inte. Också hos en del av högskolorna fanns önskemål om pliktexemplar. Något förslag om utökning av antalet mottagare av pliktexemplar fördes inte fram av utredningen. Frågan togs inte heller upp i den proposition som lämnades , Forskning för ett bättre liv (2004/05:80), och som behandlade delar av betänkandet. Utskottet har tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till bl.a. att mottagandet av pliktexemplar också är förbundet med kostnader (bet. 2003/04:KrU4). Utskottet anser liksom tidigare att lagen om pliktexemplar inte bör ändras i enlighet med motionärernas önskemål. Motion 2004/05:Kr221 (m, c) avstyrks. Utskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden har föranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet. Mål för en nationell språkpolitik, punkt 1 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om mål för en nationell språkpolitik. Därmed bifaller proposition 2005/06:2 och motionerna 2002/03:Kr215, 2002/03:Kr305 yrkande 1, 2003/04:Kr280, 2003/04:Kr367 yrkande 1, 2005/06:Kr2 yrkande 1, 2005/06:Kr3 yrkande 1 och 2005/06:Kr4 yrkande 1. Vi anser att svenska språkets ställning som majoritetsspråk bör lagfästas liksom redan lagskyddat ett antal minoritetsspråk. Det är enligt vår mening motsägelsefullt att ha fem lagfästa minoritetsspråk men inget officiellt majoritetsspråk. Att lagstifta om svenskan som majoritetsspråk har också en stor praktisk och symbolisk betydelse. Det skulle ge en tydlig signal om svenskans betydelse i vårt samhälle och garantera att svenskan även ska vara vårt huvudspråk. Vi vill i detta sammanhang också väga in demokratiaspekten. Det svenska språket är ju viktigt för att alla ska kunna ta del av det allmänna rummet. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla proposition 2005/06:2 samt motionerna 2002/03:Kr215 (s), 2002/03:Kr305 (kd) yrkande 1, 2003/04:Kr280 (m), 2003/04:Kr367 (kd) yrkande 1, 2005/06:Kr2 (m) yrkande 1, 2005/06:Kr3 (kd) yrkande 1 och 2005/06:Kr4 (c) yrkande 1. Förslag på ytterligare mål, punkt 2 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om förslag på ytterligare mål. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr4 yrkande 7. I propositionen anges att den nya språkvårdsorganisationen aktivt bör delta i det nordiska samarbetet och verka för att den nordiska språkgemenskapen stärks. Det är dock en klar brist enligt att målet om en stärkt nordisk språkgemenskap inte nämns bland målen för språkpolitik. Ett ytterligare mål bör tillföras, nämligen att ska bidra till att den ömsesidiga språkförståelsen i vidmakthålls och förbättras. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla motion 2005/06:Kr4 (c) yrkande 7. Terminologi och språkteknologi, punkt 3 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om terminologi och språkteknologi. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr2 yrkande 4. Moderata samlingspartiet vill understryka vikten av att det finns en ordentlig, välfungerande och genomarbetad svensk terminologi inom alla de områden där bl.a. forskningsrapporter avhandlas på engelska och andra språk. Det är också av betydelse att det fortlöpande utvecklas svensk terminologi för begrepp inom Internet. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion 2005/06:Kr2 (m) yrkande 4. Nordisk språkgemenskap, punkt 4 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nordisk språkgemenskap. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr5 yrkandena 1 och 3 samt avslår motion 2005/06:Kr321 yrkandena 1 och 2. anser att det är mycket viktigt att aktivt deltar i det nordiska samarbetet i språkfrågor. Det är av betydelse inte bara för svenskans roll i den ömsesidiga språkförståelsen i utan även för de nationella minoritetsspråken i . Det samarbete som sker i är väsentligt och bör ges högre prioritet. I propositionen saknas, anser vi, åtgärder för att vi inom ska kunna stärka den nordiska språkgemenskapen. Den nya språkvårdsorganisationen bör därför enligt uppfattning ges i uppdrag att ta fram ett program med åtgärder i i syfte att stärka den nordiska språkgemenskapen. Detta program bör omfatta åtgärder i skolväsendet och på kultur- och medieområdet. Det bör också omfatta åtgärder för att vi i samverkan med ska stärka de svenska och finska språken i båda länderna genom ökat utbyte och samarbete. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla motion 2005/06:Kr5 (c) yrkandena 1 och 3 samt avslår motion 2005/06:Kr321 (s) yrkandena 1 och 2. Svenska språkets ställning i EU, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om svenska språkets ställning i EU. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr2 yrkande 2, 2005/06:Kr4 yrkande 2 och 2005/06:Kr8 yrkande 12. Vi anser att det är av central betydelse att svenska språkets ställning inte undergrävs inom Europeiska unionen. Det är också viktigt att med större kraft än värnar om svenskans ställning och bruk inom EU och att man i instruktionerna för svenska delegater och tjänstemän inom EU inskärper att det inte ligger i vårt nationella intresse att bereda vägen för engelskan som ett överordnat arbetsspråk inom unionen. Att få tala och läsa sitt eget språk vid förhandlingar är enligt vår uppfattning en självklar rättighet för att garantera att svenska intressen och åsikter inte tappas bort på grund av brist på kunskaper i främmande språk. Tolkning till och från svenska har dock inte tillhandahållits i den utsträckning som begärt eller så har s.k. relätolkning tillämpats, dvs. tolkningen från svenska har skett via ett annat språk. Detta anser vi är oacceptabelt. Genom att behöva tillgripa engelskan blir svenskarnas möjligheter att nyansera sina framföranden sämre. Dessutom riskerar de att bli missförstådda genom relätolkning. Genom att EU utvidgas kontinuerligt föreligger det enligt vår uppfattning en risk att svenskan, som ett relativt litet språk, inte får behålla sin ställning som officiellt språk i EU. Om svenska språket lagstadgades som officiellt språk i torde det enligt vår uppfattning bli lättare för de svensktalande som arbetar inom EU att använda sig av det svenska språket. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motionerna 2005/06:Kr2 (m) yrkande 2, 2005/06:Kr4 (c) yrkande 2 och 2005/06:Kr8 (fp) yrkande 12. EU-språkvården, punkt 6 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om EU-språkvården. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr2 yrkande 3. Av propositionen framgår att regeringen vill förmå institutionerna i EU att dels utforma källtexterna på engelska och franska så klart och enkelt som möjligt, dels samverka med de svenska översättarna för att få översättningar av bra kvalitet. Vi efterlyser dock en konkret strategi för hur detta arbete ska gå till. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion 2005/06:Kr2 (m) yrkande 3. Språkundervisning för elever med utländsk bakgrund, punkt 7 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om språkundervisning för elever med utländsk bakgrund. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr7 yrkande 2 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Kr6 yrkande 1 och 2005/06:Kr7 yrkande 1. Många språk blandas nu i vardag. Det är en följd av den massmediala expansionen och migrationens ständiga förändringar. Mot denna bakgrund är det enligt vår uppfattning viktigt med en djup och nyanserad kunskap om majoritetens språk och arbetet med detta språk bör därför intensifieras på alla nivåer, i förskola, skola, högskola och universitet. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion 2005/06:Kr7 (fp) yrkande 2 och delvis bifalla motionerna 2005/06:Kr6 (fp) yrkande 1 och 2005/06:Kr7 (fp) yrkande 1. Utvärdering av de statliga insatserna för läsfrämjande, punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvärdering av de statliga insatserna för läsfrämjande. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr362 yrkande 8, 2005/06:Kr3 yrkande 2 och 2005/06:Kr416 yrkande 6 och avslår motion 2004/05:Kr248 yrkande 1. Staten har försökt öka läsandet genom olika former av läsfrämjande insatser. Genom olika kanaler har statligt stöd gått till föreningar och organisationer för detta ändamål. Satsningarna har varit viktiga och även flera av förslagen i propositionen på detta område är bra. är det viktigt att de statliga insatserna verkligen leder fram till positiva effekter på läsandet. görs ytterst sällan några utvärderingar av vilka effekter de statliga stöden har för läsandet och någon stor övergripande utvärdering av samtliga statliga insatser på detta område har aldrig gjorts. Detta är särskilt beklagligt mot bakgrund av att läsandet bland lågutbildade minskar. beslutade att en utvärdering av de statliga insatserna för läsfrämjande skulle ske. har dock inget hänt. Vi tycker det är anmärkningsvärt och kräver att regeringen följer beslut och genomför en utvärdering av statens insatser för att främja läsandet. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motionerna 2004/05:Kr362 (kd) yrkande 8, 2005/06:Kr3 (kd) yrkande 2 och 2005/06:Kr416 (kd) yrkande 6 och avslår motion 2004/05:Kr248 (v) yrkande 1. Utvärdering av de statliga insatserna för läsfrämjande, punkt 11 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om utvärdering av de statliga insatserna för läsfrämjande. Därmed bifaller motion 2004/05:Kr248 yrkande 1 och avslår motionerna 2004/05:Kr362 yrkande 8, 2005/06:Kr3 yrkande 2 och 2005/06:Kr416 yrkande 6. Läsandet är i allra högsta grad en klassfråga, där läsandet och läsförståelsen är intimt kopplad till läsarens sociala bakgrund och verklighet. har länge påpekat att det krävs en rad åtgärder för att bryta detta mönster och för att öka läsandet. Bland annat krävs åtgärder i förskola och skola. Satsningar behövs vidare på skol- och folkbibliotek samt på barnbibliotekarier ute i kommunerna. Det krävs också att föräldrarna tar ett större ansvar och stimulerar de egna barnens läsande. Detta genom att de själva köper, lånar och läser böcker för eget nöje men också för att göra det för sina barn. vill få till stånd en bred och djupgående analys av läsandet och läsfrämjande åtgärder i syfte att underlätta för alltfler individer och nya grupper att på ett naturligt och fungerande sätt komma i kontakt med böcker och ett ökat läsande. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motion 2004/05:Kr248 (v) yrkande 1 och avslå motionerna 2004/05:Kr362 (kd) yrkande 8, 2005/06:Kr3 (kd) yrkande 2 och 2005/06:Kr416 (kd) yrkande 6. Översyn av det statliga inköpsstödet till biblioteken m.m., punkt 12 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om översyn av det statliga inköpsstödet till biblioteken m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr3 yrkandena 4 och 5. anser att det bör göras en översyn av det mycket viktiga statliga inköpsstödet till biblioteken. Med den nuvarande utformningen låses stödet till barn- och ungdomsböcker och kan inte användas till t.ex. IT. En översyn är enligt vår uppfattning också viktig för att tillse att stödet till biblioteken inte minskar som en följd av att för nya uppdrag inom det läsfrämjande arbetet som ska finansieras inom det befintliga anslaget. Även stödet till En bok för alla bör enligt utvärderas. Det är enligt vår uppfattning inte rimligt att regeringen återkommande förlänger avtalet med bok för alla och lägger på dem nya uppgifter utan att göra en utvärdering. Med hänvisning till det anförda anser jag att bör bifalla motion 2005/06:Kr3 (kd) yrkandena 4 och 5. Litteraturens betydelse, punkt 13 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om litteraturens betydelse. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Kr233 yrkande 8 och 2005/06:Kr233 yrkande 12. Boken är enligt Moderata samlingspartiet en viktig kulturbärare. Tidig kontakt med litteraturen kan enligt vår uppfattning lägga grunden till ett framtida brett kulturintresse. Vi anser att författare precis som andra kulturskapare genom ändrade och förenklade skatteregler ska ges bättre möjligheter att leva på sitt författarskap. De ska inte behöva vara så starkt beroende av stipendier och statliga förmåner. Vidare bör enligt vår uppfattning de författare som publiceras i tidskrifter få del av de upphovsrättsliga ersättningarna. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motionerna 2004/05:Kr233 (m) yrkande 8 och 2005/06:Kr233 (m) yrkande 12. Upphävande av bibliotekslagen, punkt 15 (m, fp, c) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om upphävande av bibliotekslagen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Kr233 yrkande 13 och 2005/06:Kr381 yrkande 18. Vi anser att bibliotekslagen inte garanterar någonting, varken kvalitativt eller kvantitativt. I stället för att garantera att det finns bibliotek över landet, finns det risk att lagen skapar hinder för förnyelse och mångfald. beslutade riksdagsmajoriteten att skärpa bibliotekslagen och lägga på biblioteken och deras huvudmän ytterligare byråkratiska formaliteter rörande samverkan och framtagande av planer för verksamheten. Detta är enligt vår uppfattning ett utslag av misstro mot den kommunala självstyrelsen. Den riskerar att få till effekt att verksamheten fördyras och motverkar kommunernas möjligheter att bedriva en verklighetsanpassad verksamhet fokuserad på bibliotekens egentliga syfte. Mot bakgrund av det anförda anser vi att bibliotekslagen ska upphävas. Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motionerna 2005/06:Kr233 (m) yrkande 13 och 2005/06:Kr381 (fp) yrkande 18. Nationell plan för biblioteksverksamhet m.m., punkt 16 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nationell plan för biblioteksverksamhet m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr334 yrkande 7 och avslår motionerna 2005/06:Kr3 yrkande 3, 2005/06:Kr334 yrkande 6, 2005/06:Kr382 yrkande 39 och 2005/06:Kr416 yrkandena 1-4. Det finns inga undersökningar och utvärderingar av hur biblioteken fungerar och hur de kan behöva förändras. Enligt vår uppfattning bör det därför bedrivas forskning på detta område för att visa på eventuella åtgärder som behöver genomföras för att göra litteraturen mer tillgänglig för människor.