bet · GT01MJU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Skogspolitiken kännetecknas av att den har två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål. Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthålligt god avkastning. Skogsproduktionens inriktning skall ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar. Miljömålet innebär att skogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras. Biologisk mångfald och genetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter och naturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden skall värnas. Skogspolitiken utvärderas regelbundet, och en första utvärdering redovisades för (prop. 1997/98:158, bet. 1998/99:MJU3, rskr. 1998/99:32). Regeringen gjorde då bedömningen att skogspolitikens mål skulle ligga fast. hade ingen erinran mot detta. Den andra utvärderingen av skogspolitikens effekter redovisades till regeringen av , och regeringen har i skrivelsen Uppföljning av skogspolitiken (skr. 2003/04:39) redovisat utvärderingen för . Regeringen ansåg med stöd av utvärderingen att skogspolitikens mål bör ligga fast. När det gäller möjligheten att nå målen pekar redovisningen på att det krävs förbättringar på flera delområden. I skrivelsen anger regeringen områden som bör prioriteras för att fortsatt förbättra genomförandet av den nationella skogspolitiken. Eftersom skogen har stora värden för rekreation och friluftsliv och därmed för folkhälsan ansåg regeringen att skogens sociala värden behöver lyftas fram tydligare. skogspolitiska beslut slogs fast att skogspolitiken måste ges en långsiktig och ekologisk inriktning. Det framhölls också att det inte är möjligt och rimligt att med alltför korta intervaller ändra grunderna för skogspolitiken mot bakgrund av det grundläggande kravet på god hushållning och med hänsyn tagen till de långa växttider som gäller för den svenska skogen. Beslut som fattas och åtgärder som vidtas i vår generation ger resultat först för kommande generationer. Å andra sidan måste nya kunskaper och värderingar få komma till uttryck i den konkreta utformningen och tillämpningen av skogspolitiken. beslutade om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med god servicenivå i alla delar av landet. Skogspolitiken har av regeringen pekats ut som ett viktigt politikområde för uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål. Den svenska skogspolitiken påverkas i allt större utsträckning av medlemskapet i EU, trots att ingen gemensam skogspolitik finns, och flera aktuella EU-förslag berör skogspolitiken. Resultatredovisning, analys m.m. var produktionen av svenska skogsindustriprodukter rekordhög. Produktionen av pappersmassa uppgick till jämfört med . Mer än en tredjedel gick till export, främst till EU-länderna. Produktionen av papper steg till . Produktionen av sågade trävaror uppgick preliminärt varav gick till export. Enligt preliminära beräkningar låg avverkningen vilket motsvarar barkat virke. Det innebär en ökning jämfört med . Skogsnäringens totala produktionsvärde var . Skogsindustrins förädlingsvärde var av tillverkningsindustrins totala förädlingsvärde . Det totala skogsbruksvärdet vid allmänna fastighetstaxering var . Skogsbruksvärdet efter den årliga omräkningen var . Importen av rundvirke och flis var barkat virke, vilket är en ökning jämfört med . Det totala importvärdet av rundvirke och flis uppgick till . Skogsindustrins rundvirkesförbrukning var barkat virke. Sågverksindustrin förbrukade barkat virke samt producerade biprodukter för förbrukningen inom massa- och pappersindustrin. Massa- och pappersindustrin förbrukade barkat rundvirke och biprodukter. Träskiveindustrin förbrukade 1 miljon kubikmeter. Möjligheterna till ökade avverkningsvolymer skiljer sig dock över landet. Inom vissa regioner kan t.o.m. de årliga avverkningarna minska på grund av skillnader i skogens åldersfördelning. Den senaste uppföljningen av föryngringsresultaten visar att av de undersökta områdena inte uppfyller de krav som ställs i skogsvårdslagen. När det gäller generell naturvårdshänsyn uppfylls inte kraven i av områdena. Båda utvärderingarna visar på ytterligare behov av insatser i form av rådgivning i produktions- och miljöfrågor samt tillsyn särskilt av återväxtåtgärder. Vidare behövs ökade insatser för områdesskydd. Naturvårdsavtal och biotopskyddsområden är två verktyg för naturvård som administreras av skogsvårdsorganisationen. Totalt uppgick arealerna av dessa vid utgången av till ca 13 400 respektive ca produktiv skogsmark, varav ca 3 495 respektive produktiv skogsmark tillkom . Dessa siffror kan jämföras med att ca 4 400 respektive ca produktiv skogsmark tillkom . Den största delen av biotoparealen var äldre naturskogsartade skogar. Genomsnittsersättningen var för naturvårdsavtal per hektar och för biotopskydd per hektar. EU-arbete fokuserade på mot illegalt avverkat virke, and Trade, och översynen av . Uppdragsverksamheten utgör av verksamheten, beräknat som tjänstgöringsdagar, och av omsättningen. Omsättningen ökade mycket kraftigt i förhållande . Ökningen beror på Gröna jobb som är ett arbetsmarknadsprojekt i samverkan med och svenska . Uppdragsverksamheten förväntas öka ytterligare genom att regeringen 2005 beslutat satsa ytterligare medel på Gröna jobb. har i uppdrag att bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken uppnås, bl.a. genom att vara samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen. Enligt årsredovisningen har omfattningen anpassats till möjligheterna att finansiera projekten och till det gensvar som skogsvårdsstyrelsernas tankar och idéer fått. Enligt regeringen kommer fortsatta insatser att krävas både av skogsnäringen själv och av skogsvårdsorganisationen i syfte att nå de båda skogspolitiska målen. Arbetet med biotopskydd och naturvårdsavtal i syfte att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar har utvecklats väl. Skogsvårdsstyrelsernas lokala anknytning, goda lokalkännedom och regelbundna kontakter med skogsägarna även i andra sammanhang antas vara de viktigaste framgångsfaktorerna, vilket även den skogspolitiska utvärderingen antyder. Skogsägarna är särskilt positiva till instrumentet naturvårdsavtal. Rådgivning, och även tillsyn, har visat sig vara ett effektivt redskap för att nå skogspolitikens mål. Rådgivningen är också ett mer effektivt medel för att nå skogspolitikens mål än omfattande statliga subventioner som tillämpas i många andra länder. Regeringen bedömer därför att rådgivning och tillsyn, jämte biotopskydd och naturvårdsavtal, är de viktigaste statliga styrmedlen för att nå de skogspolitiska målen. har inte haft några invändningar i revisionsberättelsen för avseende skogsvårdsorganisationen. skogspolitiska beslut slogs det fast att skogspolitiken måste ges en långsiktig och ekologisk inriktning. Det framhölls också att det inte är möjligt och rimligt att med alltför korta intervaller ändra grunderna för skogspolitiken mot bakgrund av det grundläggande kravet på god hushållning och med hänsyn tagen till de långa växttider som gäller för den svenska skogen. skogspolitik ger också skogsägaren frihet och eget ansvar att själv besluta hur de skogspolitiska målen skall nås. Skogsvårdslagstiftningen uttrycker statens minimikrav på skogsbruket och kompletteras av som innehåller vissa bestämmelser som skall medverka till att skogspolitikens miljömål tillgodoses. Statligt ekonomiskt stöd till skogsbruket är av begränsad omfattning. I princip lämnas endast sådant stöd till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder som har en omfattning som går utöver de krav som ställs i skogsvårdslagstiftningen. Det är viktigt att poängtera att den svenska modellen med en avreglerad skogspolitik utan subventioner är närmast unik såväl i ett europeiskt som globalt perspektiv. Denna princip kännetecknar även de skogsbruksstöd som finns i de svenska strukturfondsprogrammen och miljö- och landsbygdsprogrammet. Vid den första utvärderingen av skogspolitik gjordes bedömningen att inget av de två målen hade nåtts men att målen borde ligga fast. De brister som konstaterades vad gällde lagstiftning, ekonomiska resurser för områdesskydd och kunskaper hos skogsägarna föranledde förändringar i skogsvårdslagen, skogsvårdsförordningen, samt föreskrifter och allmänna råd till dessa. Vidare förstärktes skogsvårdsorganisationens resurser för rådgivning till skogsägare . Möjligheter skapades för medfinansiering från EU av . Resurserna för skydd av värdefulla skogsmiljöer i form av biotopskyddsområden och genom naturvårdsavtal förstärktes. Därutöver har också en kraftig förstärkning gjorts inom ramen för miljöpolitiken av resurserna för bildande av naturreservat på skogsmark. beslutade om en ny regional utvecklingspolitik i enlighet med regeringens proposition En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4, bet. 2001/02:NU4, rskr. 2001/02:118). Målet för politiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Skogspolitiken har av regeringen pekats ut som ett viktigt politikområde för uppfyllandet av den regionala utvecklingspolitikens mål. Inom politiken utgör de regionala tillväxtprogrammen centrala instrument för det långsiktiga arbetet för en hållbar regional utveckling. Internationellt kommer regeringen att fortsätta verka för ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart skogsbruk i alla delar av världen. Flera viktiga förhandlingar pågår på det globala planet. Det globala avtalet om tropiskt timmer (), där deltar på konsumentsidan, håller på att omförhandlas. Inom FN pågår skogsförhandlingar . Bland de viktiga frågor som debatteras kan nämnas avskogning och resurser för hållbart skogsbruk i fattiga länder. Den svenska skogspolitiken påverkas i allt större utsträckning av medlemskapet i EU, trots att ingen gemensam skogspolitik finns. Flera aktuella EU-förslag berör skogspolitiken. Det gäller de s.k. FLEGT-förhandlingarna om skogsvårdslagstiftningens efterlevnad framför allt när det gäller handel. Ett annat exempel är EU:s nya landsbygdsförordning om stöd för landsbygdsutveckling. som antogs har utvärderats. skall uppdatera skogsstrategin och ta fram en handlingsplan för skog och skogsbruk. Utvecklingen måste följas noga när flera stora skogsländer blivit medlemmar i unionen . Det framgår av propositionen att det krävs förbättringar på flera delområden när det gäller möjligheten att nå de skogspolitiska målen och att skogens sociala värden behöver lyftas fram tydligare. var produktionen av svenska skogsindustriprodukter visserligen rekordhög, men utskottet instämmer i regeringens uppfattning att fortsatta insatser kommer att krävas både av skogsnäringen själv och av skogsvårdsorganisationen i syfte att nå de båda skogspolitiska målen. I likhet med regeringen kan utskottet konstatera att arbetet med biotopskydd och naturvårdsavtal i syfte att uppnå miljökvalitetsmålet Levande skogar har utvecklats väl. Skogsvårdsstyrelsernas lokala anknytning, goda lokalkännedom och regelbundna kontakter med skogsägarna även i andra sammanhang antas vara de viktigaste framgångsfaktorerna, vilket även den skogspolitiska utvärderingen antyder. Av regeringens redovisning framgår att rådgivning, och även tillsyn, har visat sig vara effektiva redskap för att nå skogspolitikens mål. Rådgivningen synes också vara ett mer effektivt medel för att nå skogspolitikens mål än omfattande statliga subventioner som tillämpas i många andra länder. Sammanfattningsvis instämmer utskottet i regeringens analys av resultatet av vidtagna åtgärder inom politikområdet och har inte någon erinran mot redovisningen av inriktningen av skogspolitiken. I övrigt vill utskottet avvakta resultatet av den utvärdering av skogspolitiken som pågår. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning och avstyrker därmed ett motionsyrkande (fp) om minskat anslag. Anslaget, som tidigare benämndes , disponeras av . Utgifterna för motsvarade i stort sett anslagsnivån för budgetåret. Regeringen gör bedömningen att höjda ambitioner inom EU om ökat samarbete om skogsfrågor kommer att ställa höga krav på svenskt deltagande. EU-relaterade arbete kommer därför att öka. Regeringen gör bedömningen att samverkan mellan rennäringen och skogsbruket behöver förbättras och föreslår därför att anslaget ökas med för upprättande av renbruksplaner. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltning eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 41:1 för . liberalerna föreslår i motion 2005/06:MJ526 (fp) en minskning av medelstilldelningen om mot bakgrund av partiets förslag om en ny myndighetsstruktur för framför allt de areella näringarna och landsbygdsutveckling (yrkande 5 delvis). Utskottet finner regeringens förslag om medelstilldelning väl avvägt och tillstyrker propositionen i denna del. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 i den del motionen avser förslag om minskning av anslaget. 41:2 Insatser för skogsbruket Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget och avstyrker två motionsyrkanden (c, kd) om annan medelstilldelning. Utskottet avstyrker dessutom ett motionsyrkande (mp, -) om uppräkning av det s.k. Nokåsanslaget. Anslaget disponeras av och täcker kostnaderna för statsbidrag enligt förordning (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket och förordning (2000:577) om stöd för miljö- och landsbygdsåtgärder. Anslaget finansierar bidrag till sådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt i skogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- och kulturmiljövårdsåtgärder. Vidare täcker det statens kostnader för biotopskydd, naturvårdsavtal, vägstöd, lagringsstöd och återplanteringsstöd. Anslaget får dessutom finansiera vissa administrationskostnader hos . Efter stormen i riskerar stora mängder stormfällda träd att förstöras. Om timret blir kvar i skogen finns det risk för skador även på stående skog genom angrepp av skadeinsekter, som kan föröka sig i de stormfällda träden. Regeringen har tidigare avsatt medel (prop. 2004/05:100) för stöd till skogsbrukets merkostnader för lagring samt stöd för skogsbilvägar och andra enskilda vägar m.m. Lagringsstödet är till för iordningställande av nya lagringsplatser, bevattnings- och reningsanläggningar, personalkostnader inklusive utbildning och kostnader för mätning av timret. Anslaget ökades därför med efter förslag på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition. föreslår regeringen att anslaget ökas med 250 000 000 respektive för stöd till lagring. Skogsbilvägar, andra enskilda vägar utan statligt stöd och skogsmark har utsatts och kommer att utsättas för hårdare slitage än normalt när stormfällt virke transporteras ut ur skogen. Medel har avsatts för vissa merkostnader för att återställa sådana skador. Anslaget ökades därför med efter förslag på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för . Regeringen har vidare gett i uppdrag att övervaka, dokumentera och informera om utvecklingen av skadeinsekter med anledning av stormen. skall lämna information och rådgivning till skogsägarna samt löpande rapportera till berörda statliga myndigheter och kommuner. Anslaget ökades därför med efter förslag på tilläggsbudget ekonomiska vårproposition. I de stormdrabbade områdena finns enligt beräkningar 180 000 hyggen varav ca är den skogsareal som måste återplanteras eller självföryngras efter stormen. har till regeringen lämnat förslag på hur ett återplanteringsstöd lämpligen bör utformas. förordar en princip, att det för skogsägaren skall kosta ungefär lika mycket oberoende av vilken föryngringsmetod denne väljer. Regeringenbedömer att det finns ett stort behov av stöd för återplantering av de stormdrabbade områdena. Anslaget ökas därför med t.o.m. . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 41:2 Insatser för skogsbruket för . föreslår i motion 2005/06:MJ546 (c) en höjning av anslaget med i förhållande till regeringens förslag. På grund av verkningarna efter stormen bör anslaget räknas upp med för förbättrad planteringshjälp, för att stärka rådgivningen för att öka virkesproduktionen och med för att öka andelen skötselavtal i syfte att ersätta en del av de reservatsinköp av skog som sker (yrkande 2 delvis). I motion 2005/06:MJ594 (kd) begär att anslaget höjs med i förhållande till regeringens förslag. Medlen bör användas för återplanteringsåtgärder efter stormen i och för att öka andelen skogsmark som är undantagen från produktivt skogsbruk genom naturvårdsavtal i större utsträckning än vad som sker (yrkande 36 delvis). Enligt motion 2005/06:MJ449 (mp, -) bör Nokåsanslaget, dvs. anslaget för skydd av natur- och kulturmiljöer i skogslandskapet, räknas upp för att tillgodose de stora behov som påtalas i motionen. Motionärerna vill se en uppräkning av anslaget i kombination med andra skyddsåtgärder, framför allt information och rådgivningsinsatser, för ökat skydd av natur- och kulturmiljöer (yrkande 47). De yrkanden om höjda anslag som framställs i motionerna 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 delvis och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 36 delvis ryms inte inom den av fastlagda ramen för utgiftsområdet (bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). Yrkandena avstyrks därför. Sammanfattningsvis anser utskottet regeringens förslag om medelstilldelning väl avvägt och tillstyrker propositionen i denna del. När det gäller motionsyrkandet om uppräkning av den del av anslaget som omfattar bidrag till natur- och kulturmiljövårdsåtgärder i skogen (Nokås) vill utskottet hänvisa till sitt uttalande i samband med behandlingen av budgetpropositionen för (prop. 2004/05:1, utg.omr. 23, bet. 2004/05:MJU2, rskr. 2004/05:128-129). Utskottet anförde då bl.a. att det totala anslaget av för att bl.a. finansiera bidrag för vissa natur- och kulturmiljövårdsåtgärder. Genom Nokåsprogrammet kan markägare få av godkända kostnader för skötselberoende värden i skogen ersatta. Stödet har i sin helhet varit finansierat med nationella medel men är delfinansierat från miljö- och landsbygdsprogrammet (LBU-programmet). Utskottet hade ingen annan uppfattning än motionärerna om vikten av detta bidrag men ansåg sig inte berett att föreslå något riksdagsuttalande med anledning av yrkandet. Utskottet, vars ställningstagande kvarstår, avstyrker därmed motion 2005/06:MJ449 (mp, -) yrkande 47. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget 41:3. 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelstilldelning och avstyrker därmed ett motionsyrkande (m) om höjning av anslaget. Anslaget disponeras av och används i enlighet med EU:s förordning (nr 2152/2003) om övervakning av skogar och miljösamspel. Den nationella delen av finansieringen för denna verksamhet sker över anslaget 41:1 . Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltning eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 41:4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning för . Enligt motion 2005/06:MJ574 (m)bör anslaget höjas med utöver regeringens förslag.Motionärerna anser att alltför dåligt har tagit till vara de medel som EU ställer till förfogande. Någon minskning av anslaget bör därför inte göras (yrkande 5 delvis). Utskottet finner regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget väl avvägt och tillstyrker propositionen i denna del. Med hänvisning till detta avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ574 (m)yrkande 5 i den del motionsyrkandet avser minskning av anslaget. Utskottets förslag i korthet Utskottet har inte något att erinra mot vad regeringen har anfört om redovisning av resultat för politikområdet Djurpolitik och har inte något att erinra mot redovisningen av djurpolitikens inriktning. Med hänvisning till att har inrättats avstyrker utskottet två motionsyrkanden (c) om att bör tillföras ett nytt anslag för . Politikområdet omfattar verksamhet som avser djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Verksamheten vid med distriktsveterinärorganisationen, , , , , , och länsstyrelserna ingår. Målet för politikområdet är ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd bland djur i människans tjänst och att viltstammarna förvaltas på ett sådant sätt att oacceptabla skador på människor och egendom inte uppstår. Djurhälsa och djurskydd m.m. Regeringen arbetar för att skapa förutsättningar så att det goda djurhälsotillståndet och det goda djurskyddet i upprätthålls. Grundtanken i den svenska politiken är att lägga stor vikt vid förebyggande åtgärder och kontrollprogram. Den svenska modellen bygger på aktiva producenter som samarbetar med myndigheterna i denna strävan. Regeringen lägger stor vikt vid att höga krav på livsmedlens säkerhet och etiskt försvarbar produktion skall tillgodoses. Det är ett ansvar för alla berörda att bidra till att kommunicera de svenska livsmedlens mervärden, vilket väntas leda till ökande efterfrågan. När det gäller användningen av försöksdjur är etiska frågor av särskilt stor betydelse. Regeringen anser att den djurförsöksetiska prövningen och den statliga regleringen av djurförsöksverksamheten som helhet har haft betydelse för att uppnå en begränsning av försöksdjursanvändningen och att den användning som sker är så skonsam som möjligt. De djurförsöksetiska nämnderna är ett viktigt instrument för att avväga å ena sidan försökets betydelse och å andra sidan lidandet för djuren. Kapaciteten förstärks nu genom att en heltidstjänst vid var och en av de sju nämnderna inrättas i syfte att förbereda ärenden, inhämta underlag och vid behov göra utredningar. Ett program för att följa och analysera utvecklingen av sjukdomstillstånd hos vilda djurpopulationer skapas inom , . Programmet skall genomföras i samråd med och finansieras med medel från det under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald med . Frågan om skydd av djur under transport var föremål för intensiva förhandlingar inom EU . har agerat aktivt och därmed bidragit till att undvika ändringar som från svensk utgångspunkt hade varit försämringar i förordningen. Det gäller kontroversiella frågor som transporttider, viloperioder och utrymmeskrav vid långa transporter. arrangerade ett seminarium, med syfte att påskynda diskussionen i de nya medlemsstaterna och i EU som helhet. Vid Jordbruks- och fiskerådet nåddes en politisk överenskommelse som innebär skärpta regler om tillsyn, kontroller och utbildningskrav vid djurtransporter. Nyheter är bl.a. utbildningskrav för chaufförer, djurskötare och personal vid djurmarknader samt att fordon för långväga transporter skall vara utrustade med satellitnavigeringssystem. Detta skall enligt en översynsklausul i förordningen följas upp i ett senare skede av nya regler om transporttider och utrymmeskrav. Regeringen avser att fortsätta att arbeta aktivt inom EU och i internationella forum för att få genomslag för den svenska modellen avseende djurskydd och djur- och folkhälsa. Globalt sett skapar antibiotikaresistens stora problem för folkhälsan, och frågor om antibiotikaresistens bör prioriteras.