bet · GT01JuU1 · 2005-12-06 00:00:00 — Detta innebär att jag ställer mig bakom motion Ju514 i nu behandlade delar. Motionerna 2004/05:Ju350, Ju315, Ju346, Ju347, Ju348, Ju358, Ju368, Ju410, Ju463, Ju480 och Ju510 bör däremot avslås av i nu behandlade delar. Organisationsfrågor för polisväsendet, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om organisationsfrågor för polisväsendet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju463 yrkandena 5, 6 och 16, bifaller delvis motion 2005/06:Ju510 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:Ju350 yrkande 8, 2005/06:Ju315, 2005/06:Ju346, 2005/06:Ju347, 2005/06:Ju348, 2005/06:Ju358 yrkande 2, 2005/06:Ju368 yrkande 3, 2005/06:Ju410 yrkande 5, 2005/06:Ju480 yrkande 9 och 2005/06:Ju514 yrkandena 1-3 och 7. Enligt min mening bör det i polisverksamheten skapas ett större regionalt politiskt inflytande över de ekonomiska ramarna. Länspolisstyrelsernas reella möjligheter att genomföra verksamhetsplanen är enligt min mening kraftigt kringskurna eftersom man inte har något inflytande över de medel som tilldelas myndigheten. Det bör också enligt min mening skapas ett större kommunalt inflytande över polisen. Medborgarna bör kunna ställa sina lokala politiker till svars för om polisens verksamhet inte fungerar tillfredsställande. Det får ankomma på regeringen att utifrån vad jag nu anfört låta utreda hur organisationen för polisen bör utformas . Det anförda innebär att jag ställer mig bakom motion Ju463 i nu behandlade delar samt ställer mig delvis bakom Ju510 i nu behandlad del. Motionerna 2004/05:Ju350, Ju315, Ju346, Ju347, Ju348, Ju358, Ju368, Ju410, Ju480, Ju510 och Ju514 bör däremot avslås av i nu behandlade delar. Organisationsfrågor för polisväsendet, punkt 7 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om organisationsfrågor för polisväsendet. Därmed bifaller delvis motionerna 2005/06:Ju463 yrkandena 6 och 16 samt 2005/06:Ju510 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:Ju350 yrkande 8, 2005/06:Ju315, 2005/06:Ju346, 2005/06:Ju347, 2005/06:Ju348, 2005/06:Ju358 yrkande 2, 2005/06:Ju368 yrkande 3, 2005/06:Ju410 yrkande 5, 2005/06:Ju463 yrkande 5, 2005/06:Ju480 yrkande 9 och 2005/06:Ju514 yrkandena 1-3 och 7. Enligt min mening är det viktigt att polisen är tillgänglig och synlig för att människor skall känna sig trygga i vardagen. Detta förutsätter ett fortsatt arbete med närpolisreformen där utgångspunkten skall vara det mervärde som en lokal förankring för med sig för den polis som skall arbeta i ett visst område. Sammanslagningar av polisområden och distrikt har fört med sig en centralisering av stationer och personal, denna utveckling får inte ske på bekostnad av tillgänglighet till polisen. En polis som har lokal kännedom om sin omgivning och människorna där är en viktig resurs i det brottsförebyggande arbetet och i brottsbekämpningen. Polisen bör vara en integrerad del av samhället och aktivt samarbeta med socialtjänst, skolor, det kommunala brottsförebyggande rådet och andra liknande organ i samhället. För att poliser i sin yrkesroll skall känna trygghet samt få ökad motivation i sitt ansvarskrävande arbete förutsätter det en väl fungerande organisation och ledning inom polisväsendet. Det får ankomma på regeringen att utifrån vad jag nu anfört låta utreda hur organisationen för polisen bör utformas . Det anförda innebär att jag ställer mig delvis bakom motion Ju463 och Ju510 i nu behandlade delar. Motionerna 2004/05:Ju350, Ju315, Ju346, Ju347, Ju348, Ju358, Ju368, Ju410, Ju480, Ju510 och Ju514 bör däremot avslås av i nu behandlade delar. Civilanställda inom polisen, punkt 8 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om effektivt användande av civilanställda inom polisen. Därmed [okänd inställning] motion 2004/05:Ju350 yrkande 9, bifaller motion 2005/06:Ju463 yrkande 1 och bifaller delvis motion 2005/06:Ju368 yrkande 4. Jag anser att polisens resurser bör användas så effektivt som möjligt. Mot bakgrund av bl.a. kostnaden för utbildning av poliser samt polispersonalens särskilda kompetens och befogenheter bör andra - civila - tjänstemän i så stor utsträckning som möjligt utföra sådana arbetsuppgifter som det inte är nödvändigt att en polisman utför. Det får ankomma på regeringen att i samband med utformning av regleringsbrev för beakta vad jag nu anfört. sammansättning m.m., punkt 10 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om registernämndens sammansättning m.m. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju419 yrkandena 1 och 2. har det, bl.a. genom arbete, klarlagts att det har förekommit olaglig registrering av bl.a. politiska åsikter och aktiviteter i relativt stor omfattning. Dessa uppgifter har sedan på lösa grunder använts som underlag för att bl.a. neka enskilda anställning. har inrättats som en garant för en bättre hantering av bl.a. dessa frågor. Mot bakgrund av arten av uppgifter är det angeläget att den parlamentariska representationen i nämnden blir tyngre. Enligt vår mening bör sammansättning bättre avspegla sammansättning genom att alla riksdagspartier representeras där. Mot bakgrund av att information om enskilda som Säkerhetspolisen har lämnas ut till andra länders säkerhetstjänster bör uppdrag vidgas till att även omfatta kontroll av uppgifter som lämnas ut om enskilda till annan stat. Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder i sådan riktning att vad vi nu anfört tillgodoses. Prioriteringar för , punkt 11 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om prioriteringar för åklagarmyndigheten. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju436 yrkande 3 och avslår motion 2005/06:Ju384 yrkande 14. Inrättandet av de särskilda utvecklingscentrum som skett inom är välkommet. Enligt min mening är det emellertid angeläget att man där, liksom i allt åklagararbete och oberoende av brottstyp, prioriterar brott som begås mot barn och andra personer med begränsad autonomi. Det får ankomma på regeringen att verka för att prioriterar sådana brott. Jag ställer mig alltså bakom motion Ju436 i denna del. Motion Ju384 i här aktuell del bör inte föranleda någon åtgärd från sida. Större befogenheter för Eurojust, punkt 12 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om större befogenheter för Eurojust. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju376 yrkande 17. I takt med att det blir lättare att resa och verka i olika medlemsländer i EU blir det också lättare att begå brott. Bekämpandet av den internationella organiserade brottsligheten har blivit en allt större uppgift för de nationella rättsväsendena. Därför bör det gemensamma åklagarsamarbetet Eurojust utvecklas och intensifieras. Eurojust bör kunna beordra - inte bara uppmana - medlemsländerna att vidta åtgärder som att ge tillstånd till s.k. kontrollerade leveranser av narkotika och se till att berörda länder genomför koordinerade förundersökningar med hjälp av ett utbyggt polissamarbete inom Europol. Vi anser att regeringen inom EU bör verka i den riktning som ovan anförts. En europeisk åklagare, punkt 13 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om inrättande av en europeisk åklagare. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju436 yrkande 6. För att komma till rätta med den gränsöverskridande brottsligheten är det nödvändigt med samverkansprojekt mellan åklagare inom EU. Enligt min mening är Eurojust inte ett effektivt sätt för samarbete. I stället bör det inrättas ett europeiskt åklagarämbete som ges möjlighet att utreda och lagföra brott som berör flera EU-länders ekonomiska intressen eller bedrägerier med EU-medel. Ett förslag med denna inriktning finns i det förslag till fördrag som undertecknades . Det får ankomma på regeringen att inom EU verka i den riktning som anförts. En ny organisation för ekobrottsbekämpningen, punkt 14 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en ny organisation för ekobrottsbekämpningen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju376 yrkande 16. Vi anser att man skulle uppnå en effektivare brottsbekämpning av ekobrott med en annan myndighetsorganisation än den nuvarande. Detta kräver att man avskaffar i dess nuvarande form. Riksåklagaren bör återfå huvudansvaret för all åklagarverksamhet i riket och bör inordnas i . Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder med anledning av det anförda. organisation och verksamhet, punkt 15 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ekobrottsmyndighetens organisation och verksamhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju221 och avslår motionerna 2005/06:Ju420 yrkande 1, 2005/06:Ju436 yrkande 7, 2005/06:Ju536 och 2005/06:Ju557. Ekobrottsbekämpningen i behöver en enhetlig organisation för att bättre kunna använda de resurser som finns, för ett effektivt utnyttjande av underrättelseinformation, för att bättre ta till vara den samlade kompetens inom ekobrottsområdet som finns i och för att få en enhetlig kompetensutveckling av all berörd personal. Detta kan ske genom att utsträcka verksamhet till att omfatta hela landet. Regeringen bör återkomma med ett förslag av denna innebörd. Vi ställer oss alltså bakom motion Ju221 i här behandlad del. Motionerna Ju420, Ju436, Ju536 och Ju557 bör däremot avslås av i nu behandlade delar. organisation och verksamhet, punkt 15 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ekobrottsmyndighetens organisation och verksamhet. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju436 yrkande 7 och avslår motionerna 2005/06:Ju221, 2005/06:Ju420 yrkande 1, 2005/06:Ju536 och 2005/06:Ju557. Enligt min mening skall handlägga avancerad ekonomisk brottslighet och annan allvarlig brottslighet som har samband med denna. Övriga eko- och miljöbrott skall handläggas av den lokala polis- och åklagarorganisationen. Regeringen bör återkomma med ett förslag av denna innebörd. Det anförda innebär att jag ställer mig bakom motion Ju436 i berörd del. Motionerna Ju221, Ju420, Ju536 och Ju557 bör däremot avslås av i nu behandlade delar. ställning, punkt 16 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ställning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju342, 2005/06:Ju376 yrkande 4 och 2005/06:Ju410 yrkande 6. Vi anser att den centrala domstolsadministrationen bör utformas på ett sätt som garanterar ett oberoende domstolsväsende. Den nuvarande konstruktionen ger regeringen ett alltför starkt grepp om domstolsorganisationen. Det finns därför skäl att överväga en annan ordning. I sammanhanget vill vi som ett alternativ peka på det danska systemet med en myndighet som ligger under och vars verksamhet regleras i lag. En annan lösning skulle kunna vara att föra över uppgifter till domstolarna. Vi anser att regeringen bör få i uppdrag att utreda frågan om ställning och funktion i förhållande till domstolarna utifrån vad vi nu förordat. En enda högsta domstolsinstans, punkt 17 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en enda högsta domstolsinstans. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju376 yrkande 7. Det förhållandet att det finns två högsta domstolsinstanser - och Regeringsrätten - kan leda till kompetenskonflikter. En enda högsta instans skulle kunna leda till bättre stringens och säkerhet i utformandet av praxis. Det skulle också innebära en tydligare organisation. Regeringen bör därför låta utreda frågan om det endast skall finnas en högsta domstolsinstans i landet. Domkretsindelningen, punkt 18 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om att ge rätt att fastställa domstolsorganisationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju437 yrkande 9. Förändringarna i domstolsorganisationen bör beslutas av , som därigenom ges en direkt möjlighet att påverka reformarbetet. Domkretsindelningen bör därför göras i lag. En sådan ordning skulle också ligga mer i linje med regeringsformens krav på att huvuddragen i domstolsorganisationen skall anges i lag. Över huvud taget skulle en lagreglering bidra till ett ökat skydd för de enskilda domstolarnas självständighet. Regeringen bör återkomma till med ett lagförslag. Det fortsatta reformarbetet rörande tingsrättsorganisationen, punkt 19 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om den framtida domstolsorganisationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju376 yrkandena 1-3 och avslår motionerna 2005/06:Ju286, 2005/06:Ju377 yrkande 2, 2005/06:Ju437 yrkande 7 och 2005/06:Ju549. Vi anser att det främsta målet för en reformering av domstolsorganisationen bör vara att öka rättssäkerheten och effektiviteten i den dömande verksamheten. Detta kan uppnås genom att bibehålla en lokal förankring och satsa tillgängliga resurser på att effektivisera det inre arbetet i domstolarna. För att domstolspersonalen skall kunna verka effektivt och rättssäkert behöver den dock tydliga mål och långsiktighet. Personalen i domstolsorganisationen måste få tillgång till god kompetensutveckling, och en process mot ökad specialisering inom olika rättsområden bör ske för att utveckla kompetensen hos domarkåren. Rekryteringen måste breddas så att fler personer från olika delar av samhället och med utländsk bakgrund anställs. Detta gäller också arbetet med jämställdhet - bland ordinarie domare och domstolschefer är männen fortfarande i majoritet. Valet av nämndemän måste också på ett bättre sätt representera befolkningen i landet. Vi anser vidare att reformarbetet av tingsrättsorganisationen bör omfattas av politisk insyn och debatt. Detta bör ske genom en parlamentariskt tillsatt utredning som skall se över hela den framtida domstolsorganisationen. Vi vill att en sådan utredning även bör omfatta de ekonomiska konsekvenserna av omorganisationer för domstolsväsendet och rättsväsendet som helhet samt belysa följderna för de orter som drabbas av eventuella ned- och sammanläggningar. Innan dessa åtgärder har vidtagits skall inga ytterligare sammanläggningar eller nedläggningar av tingsrätter genomföras. Detta innebär att vi ställer oss bakom motion Ju376 i nu behandlad del. Övriga här behandlade yrkanden bör avslås av . Det fortsatta reformarbetet rörande tingsrättsorganisationen, punkt 19 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om konsekvensanalys av genomförda nedläggningar. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju437 yrkande 7 och avslår motionerna 2005/06:Ju286, 2005/06:Ju376 yrkandena 1-3, 2005/06:Ju377 yrkande 2 och 2005/06:Ju549. Jag anser att all fortsatt omorganisation inom domstolsväsendet bör avbrytas tills ytterligare konsekvensanalyser genomförts av genomförda nedläggningar. Innan en sådan utvärdering gjorts måste tingsrättsnedläggningarna avstanna. Detta innebär att jag ställer mig bakom motion Ju437 i nu behandlad del. Övriga här behandlade yrkanden bör avslås av . Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar, punkt 21 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sammanläggning av tings- och länsrätter. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju437 yrkande 8. Jag anser att tingsrätterna bör läggas samman med länsrätterna. Härigenom blir det möjligt att behålla dömande verksamhet på fler orter. En sådan ordning skulle också medverka till att domstolsväsendet uppfattas som mer enhetligt. Även från personalsynpunkt finns det skäl att överväga en sådan förändring. Regeringen bör därför inleda en process med syfte att de allmänna domstolarna sammanslås med förvaltningsdomstolarna. Ekobrottsrotlar, punkt 22 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ekobrottsrotlar. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju437 yrkande 3. En rapport från visar att antalet komplicerade mål blir alltfler och att förhandlingstiderna i domstolarna ökar dramatiskt. Det gäller såväl brottmål som tvistemål. Två typer av mål som domare upplever som komplicerade är skattebrott och förmögenhetsbrott. Jag anser därför att särskilda ekobrottsrotlar bör inrättas på de större tingsrätterna. Partssammansatta domstolar, punkt 23 (m, fp) av (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 23 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om partssammansatta domstolar. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju339 yrkande 8 och 2005/06:Ju376 yrkande 8. Vi anser att systemet med specialdomstolar, de s.k. partssammansatta domstolarna som t.ex. Arbetsdomstolen och , i möjligaste mån bör avvecklas och deras uppgifter i stället överföras till de allmänna domstolarna. Vi menar att objektiviteten och allsidigheten i domstolarnas avgöranden i vissa fall kan ifrågasättas. Den enskilde kan även uppleva att han eller hon inte får en rättvis rättegång när saken skall prövas av ledamöter som representerar intresseorganisationer. Vid en överföring av specialdomstolarnas uppgifter till de allmänna domstolarna är det givetvis av stor vikt att man tar till vara den kompetens som utvecklats vid specialdomstolarna. För att tillgodose nödvändigheten av denna speciella kompetens bör ett system med rotlar, där domare med specialistkompetens ingår, kunna införas vid vissa domstolar. Till de specifika målen kan sedan utomstående expertis knytas vid behov. Regeringen bör initiera ett utredningsarbete med den ovan nämnda inriktningen. Kostnaderna och besparingarna för omorganisationen bör noga utredas och redovisas i samband med förslag till förändringar. Sammanslagning av verksamheter för DNA-analys , punkt 24 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 24 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sammanslagning av verksamheter för DNA-analys. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju219. Verksamheterna för DNA-analys inom () och liknar i hög grad varandra. Där används också i stor utsträckning likartade analysmetoder. För att på bästa sätt kunna utnyttja den unika kompetensen på området bör verksamheterna för DNA-analys läggas samman och bedrivas i en och samma myndighet. Det får ankomma på regeringen att tillse att vad vi nu anfört genomförs och, om det erfordras, återkomma till med förslag till lagändringar. Rättsintyg vid övergrepp mot kvinnor, punkt 25 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 25 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rättsintyg vid övergrepp mot kvinnor. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju422 yrkande 8. Reformen för utfärdande av rättsintyg som träder i kraft är välkommen och angelägen. Enligt min mening är det viktigt att kvinnor som utsatts för övergrepp tidigt undersöks och att det utfärdas rättsintyg. För att detta skall kunna bli möjligt krävs inte bara fler rättsläkare och läkare med kompetens att utfärda rättsintyg. Det krävs också att samarbetet mellan landstingen, kvinnojourerna och polisen blir bättre så att skadorna i större utsträckning dokumenteras i ett tidigt skede och att den dokumentationen sker på ett sätt så att bevisningen håller för en fällande dom. Det får ankomma på regeringen att tillse att vad jag nu anfört beaktas i samband med genomförandet av reformen för utfärdande av rättsintyg. Brottsskadeersättning för sakskada, punkt 26 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 26 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om brottsskadeersättning för sakskada. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju381 yrkande 18 och 2005/06:L373 yrkande 2. Det är svårt för flera småföretagare att teckna försäkringar. Om företagaren utsätts för t.ex. skadegörelse eller inbrott kan det därför vara svårt att få ersättning för de skador som företagaren drabbas av. Även om brottet upp saknar ofta gärningsmannen möjlighet att betala eventuellt skadestånd. Möjligheterna att få brottsskadeersättning för sakskador är små. Brottsskadelagens regler om ersättning för sakskador tillämpas sällan. Mot denna bakgrund anser vi att en utvärdering av brottsskadelagens bestämmelser rörande sakskador och tillämpningen av dessa bör genomföras. Det får ankomma på regeringen att göra en översyn av reglerna om brottsskadeersättning för sakskador i enlighet med vad vi här anfört. Prövningen av anspråk på brottsskadeersättning, punkt 27 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 27 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om prövningen av anspråk på brottsskadeersättning. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Ju264, 2005/06:Ju381 yrkande 20 och 2005/06:Ju559 yrkande 3. Vi anser att det är viktigt att följer de avgöranden som meddelas av domstolarna i fråga om skadestånd. Om Brottsoffermyndigheten gör bedömningen att brottsskadeersättningen bör bestämmas till ett lägre belopp än vad domstolarna dömt ut i skadestånd innebär det att den trygghet som myndighetens avgöranden syftar till att upprätthålla i stället urholkas. Till detta skall läggas att förfarandet blir enklare och snabbare för brottsoffren om inte sakprövar de skadestånd som redan sakprövats av domstol. När det sedan gäller självriskbeloppet anser vi att det är orimligt med ett avdrag för självriskbelopp vid brottsskadeersättning för personskador och kränkning. Den undantagsmöjlighet som finns för de fall där det föreligger särskilda skäl att inte avräkna något självriskbelopp är inte tillräcklig. Avdraget för självrisk innebär att brottsoffret kan komma att känna sig kränkt . Bestämmelsen om avdrag för självrisk bör därför avskaffas. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med ett lagförslag som tillgodoser det nu anförda. Brottsskadeersättning vid arbetsskador, punkt 28 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om brottsskadeersättning vid arbetsskador. Därmed bifaller motion 2005/06:Ju498.