bet · GT01NU3 · 2005-11-15 00:00:00 — Behovet av mångfald på energimarknaden och i framtida energiförsörjning påtalas i motion 2005/06:N307 (m). är inte längre självförsörjande på el, vilket är en konsekvens av den förda energipolitiken. Motionärerna framhåller att en säker tillgång på el är en förutsättning för välstånd och välfärd och att höga elpriser och brist på el är ett hot mot den sydsvenska tillväxten. I motion 2005/06:N234 (fp) begärs ett tillkännagivande om att regeringen med kraft skall driva frågan om minskad kol-, gas- och oljebaserad energiproduktion i . Vårt grannlands val att låta de fossila bränslena dominera sin energiförsörjning leder till stora utsläpp av framför allt koldioxid som även drabbar och övriga . Vikten av långsiktiga och stabila villkor för basindustrins energiförsörjning framhålls i motion 2005/06:N237 (fp). En avveckling av kärnkraften försämrar villkoren för svensk industri och innebär att arbetstillfällen riskeras, anser motionären. Enligt vad som anförs i motion 2005/06:N476 (kd) bör energiförsörjning tryggas genom en långsiktig och medveten energipolitik med fasta spelregler, där inhemska förnybara energikällor och bränslen utgör en växande bas. Målet, sägs det i motionen, bör vara ett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiska prisförändringar, elbrist eller andra betydande påfrestningar på välfärd och sysselsättning. För att detta skall kunna möjliggöras krävs satsningar på energiforskning och energiteknisk utveckling. Vidare framförs i motionen att regeringen saknar en samlad klimatpolitisk linje och att stängningen av Barsebäcksverken bidrar till växthuseffekten. För att begränsa klimatutsläppen krävs olika åtgärder inom ramen för samarbetet i EU, anser motionärerna. Därtill bör regeringen vidta åtgärder för att tillse att elbrist inte uppstår, anförs det. bör, enligt vad som anförs i motion 2005/06:N369 (kd), samla sig kring en långsiktig energipolitik som ger förutsättningar för tillväxt och välfärd. Enligt motionären bör slå fast att investeringar i nödvändig elproduktion underlättas, att konkurrenssnedvridande produktionsskatter på el avskaffas och att långsiktiga stabila villkor ges för den svenska energiproduktionen. Ett riksdagsuttalande därom förordas i motionen. I motion 2005/06:MJ532 argumenteras för att regeringen bör samla olika samhällsaktörer för att försöka minska oljeberoende. Motionärerna menar att regeringen bör förena olika aktörer som t.ex. företrädare för fordonsindustrin, bränsletillverkare, försäkringsbranschen och forskare för att på ett konstruktivt och framåtsyftande sätt arbeta för att minska landets oljeberoende. Därom begärs ett riksdagsuttalande. Vidare förordas i motionen dels olika former av stimulansåtgärder för förnybara bränslen, dels satsningar på forskning och utveckling. I motion 2005/06:N466 (c) förordas fyra tillkännagivanden rörande energipolitiken. bör, för det första, uttala att energipolitiken måste syfta till att får en trygg och långsiktigt hållbar energiförsörjning som underlättar tillväxt och sysselsättning, och som bidrar till lägre utsläpp av växthusgaser i ett globalt perspektiv. För det andra bör framhålla att det bör ske en kraftsamling kring forskning och utveckling mellan stat och näringsliv i syfte att trygga en uthållig, säker och ekonomisk energiförsörjning. Vidare, för det tredje, bör markera att det kommer att behövas investeringar i miljövänlig och hållbar kraftproduktion, oavsett vilken inställning man har till kärnkraften. För det fjärde förordas ett uttalande om att energipolitiken behöver en bred förankring, såväl i politiken som i fackföreningsrörelsen och näringslivet, mot bakgrund av att det annars finns risk för att energipolitiken ändras beroende på vilken majoritet som styr, något som i sin tur skapar osäkerhet. I motion 2005/06:N338 (mp, -) anmodas ett riksdagsuttalande om att regeringen skall föreslå tydliga mål för minskningen av oljeberoende och beroende av andra fossila bränslen och att planer tas fram för att minska den samlade förbrukningen av oljeprodukter i alla sektorer. Tydliga mål för olika sektorer och tidpunkter vid vilka de skall vara uppnådda efterfrågas av motionärerna. Vidare erinras i motionen om att anslagen för energiforskningen, genom budgetproposition, återställs till sin tidigare nivå. Motionärerna framhåller att det är viktigt att anslagen hålls på en ganska stabil nivå, bl.a. eftersom att det kan vara svårt att samla ett forskarlag som splittrats. Vidare sägs i motionen att det finns flera viktiga områden där ligger i framkant och har en stor potential, som t.ex. i fråga om vågkraft, solceller, solvärme, förgasning och ny vindkraftsteknik. Att förnybar energi för områdena uppvärmning och nedkylning inte har uppmärksammats i tillräcklig utsträckning inom EU framhålls i motion 2005/06:N270 (mp). bör därför arbeta för att frågan får högre prioritet inom EU. Vidare är behovet av forskning och utveckling inom området stort och motionärerna förordar ökade insatser. Det är även viktigt att för egen del ökar insatserna på detta område. I motion 2005/06:N289 (mp) betonas vikten av stabila villkor när det gäller omställningen av energisystemet och motionärerna menar att borde ta intryck av och . Dessa länder har stabila regler för dem som investerar i sol- och vindkraftsanläggningar, sägs det i motionen. Därtill borde regeringen låta en utredning ta fram åtgärder som långsiktigt kan skapa förutsättningar för en omställning av det svenska energisystemet. Ett sådant arbete måste ta hänsyn till att såväl olja som kärnkraft är att betrakta som kortsiktiga parenteser när det gäller energiförsörjningen. Regeringen bör även arbeta med att förbättra såväl kunskapsunderlaget som villkoren för alla aktörer i omställningsarbetet. Detta innebär att såväl forskare och produktutvecklare som investerare måste få stabila villkor . beslutade om riktlinjerna för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17). Beslutet baserade sig, i likhet med den energipolitiska uppgörelse som träffades , på en överenskommelse mellan Socialdemokraterna, . energipolitiska beslut innebar, enligt vad som angavs, en bekräftelse på att energipolitiska riktlinjer låg fast. Som tidigare beskrivits är målet för den svenska energipolitiken att trygga tillgången på el och annan energi på gentemot omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Vidare skall energipolitiken bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatarbete i . Enligt de riktlinjer för energipolitiken som fastställde bör användningen av fossila bränslen hållas på en låg nivå, och energiförsörjningen skall i ökande utsträckning baseras på förnybar energi. Vidare bör energipolitiken bidra till att det klimatpolitiska delmålet för uppnås (dvs. att de svenska utsläppen av växthusgaser som ett medelvärde för perioden skall vara lägre än utsläppen ) och att en god grund läggs för att det långsiktiga klimatmålet kan uppnås (dvs. att bör utsläppen för sammantaget vara lägre än koldioxidekvivalenter och invånare, för att därefter minska ytterligare) samt möjliggöra att detta kan ske parallellt med den fortsatta omställningen av energisystemet. Riktlinjerna för energipolitiska insatser på klimatområdet innebär bl.a. att en begränsning av utsläppen av växthusgaser bör karakteriseras av kostnadseffektiva insatser såväl nationellt som internationellt. Det betyder bl.a. att nationella åtgärder inom energiområdet från kostnads- och effektivitetssynpunkt bör vägas mot insatser inom andra sektorer. De svenska insatserna skall utformas med hänsyn till svensk industri och dess konkurrenskraft, sysselsättning, välfärd och energiförsörjning. I budgetpropositionen (utg.omr. 21 s. 19) redogörs för att olja stod för av energitillförseln i medan andelen var . Motsvarande andel för kol/koks och naturgas var respektive . Det kan i detta sammanhang påminnas om att (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU3) godkände regeringens förslag om vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel. Enligt det mål som fastställdes skall användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. Utskottet, som ställde sig positivt till förslaget, menade att det är angeläget att minska beroendet av fossila bränslen. Förslaget avstyrktes i en reservation (m, fp), vari bl.a. framhölls att det är fel att ställa upp kvantitativa mål för hur energiproduktionen bör fördelas mellan olika energislag. Målen bör i stället formuleras i termer av miljöeffekter, och styrmedel bör utformas därifrån, anfördes det i reservationen. överlämnade regeringen en proposition om stöd för konvertering av oljeuppvärmningssystem i bostadshus (prop. 2005/06:32) till . I propositionen föreslås att stöd ges för konvertering i bostadshus från oljeuppvärmningssystem till fjärrvärme eller individuell uppvärmning med biobränsle, berg-, sjö- eller jordvärmepump eller solvärme. Enligt förslaget skall stödet avse åtgärder som vidtas . Ärendet kommer att behandlas av utskottet (bet. 2005/06:NU8). Vidare kan erinras om att statsminister i regeringsförklaringen uttalande att ett nytt mål sätts upp som innebär att förutsättningar skapas för att bryta beroende av fossila bränslen . När det gäller transportsektorn anförde statsministern att omställningen kräver såväl internationellt som nationellt arbete och breda insatser från forskare, industri, brukare och stat. Därtill sade han att av de personbilar som statliga myndigheter köper eller leasar skall vara miljöbilar. Statsministern har även uttalat sin avsikt att tillsätta en oljekommission med uppgift att samordna olika insatser och driva olika pilotprojekt för att skall kunna nå regeringens mål om att avveckla oljeberoendet fram . Kommissionen skall ledas av statsministern personligen, och som generalsekreterare har denne utsett (forskare samt styrelseledamot vid ). Enligt uppgift från Statsrådsberedningen pågår arbetet med att utse kommissionens medlemmar. När det gäller basindustrins energiförsörjning kan erinras om att samhällsbyggnadsminister besvarade en interpellation (ip. 2004/05:654) av () om basindustrins energivillkor i . I sitt svar lyfte samhällsbyggnadsministern fram bl.a. det program för effektiv energianvändning i den energiintensiva industrin som genomförs fr.o.m. . Företag som deltar i detta program åtar sig att införa energiledningssystem och genomföra åtgärder för att effektivisera elanvändningen och blir därigenom befriade från den skatt på elanvändning i industrin som infördes . Vidare framhöll statsrådet de insatser som görs för att öka tillförseln av förnybar energi samt den vikt regeringen fäster vid energieffektivisering inom byggande och boende. Utskottet har vid upprepade tillfällen behandlat motionsyrkanden om att den bör driva frågan om en omställning av det danska energisystemet. har utskottet avstyrkt motionerna och erinrat om att , liksom , är en aktiv part i det internationella arbetet med att begränsa utsläppen av växthusgaser och att utskottet inte ser någon anledning att ifrågasätta de danska insatserna för att uppfylla åtagandena om utsläppsminskningar enligt Kyotoprotokollet. Så skedde även vid den senaste behandlingen (bet. 2004/05:NU3) då utskottet hänvisade till vad det tidigare anfört i frågan. Vad gäller energipolitikens inriktning vill utskottet inledningsvis framhålla att den syn utskottet har stämmer överens med de energipolitiska beslut fattade och . Dessa beslut, vilka grundar sig på överenskommelser mellan företrädare för Socialdemokraterna, , utgör ramen för den svenska energipolitikens utformning och inriktning. I enlighet med vad som sägs i budgetpropositionen ligger riktlinjerna för energipolitiken fast. Den svenska energipolitikens mål är, som anges i budgetpropositionen och som har beslutat, att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Som fastställdes av genom energipolitiska beslut skall den svenska elförsörjningen tryggas genom ett energisystem som baseras på varaktiga, helst inhemska och förnybara, energikällor samt en effektiv energianvändning. Kärnkraften skall ersättas med effektivisering av elanvändningen, konvertering till förnybara energislag samt miljömässigt acceptabel elproduktionsteknik. I ökande utsträckning skall energiförsörjningen baseras på förnybar energi. Vidare bör användningen av fossila bränslen hållas på en låg nivå. Vid detta står utskottet fast och förordar att avslår de i detta avsnitt aktuella motionerna, inklusive motionerna 2005/06:N441 (m) och 2005/06:476 (kd), vari de riktlinjer och mål som fastställt för energipolitiken betvivlas. Frågan om basindustrins energiförsörjning tas upp i bl.a. motionerna 2005/06:N359 (s), 2005/06:N363 (s), 2005/06:N458 (s), 2005/06:N229 (m) och 2005/06:N237 (fp). Som utskottet tidigare gett uttryck för är tillgång på energi till konkurrenskraftiga priser en av de viktigaste förutsättningarna för konkurrensförmågan hos industrin. Enligt de riktlinjer för energipolitiken som fastställt skall politiken bidra till att skapa stabila förutsättningar för ett konkurrenskraftigt näringsliv och en förnyelse och utveckling av den svenska industrin. Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om det program för energieffektivisering som godkände (prop. 2003/04:170, bet. 2004/05:NU7). Programmet innebär att energiintensiva företag som i sin industriella verksamhet använder el i tillverkningsprocessen ges en möjlighet att delta i femåriga program för energieffektivisering i utbyte mot en befrielse från energiskatten på elektrisk kraft. Som redovisas i budgetpropositionen har t.o.m. utgången av inkommit ansökningar om deltagande i programmet från 125 företag. Utskottet menar, i likhet med vad som anförs i bl.a. motionerna 2005/06:N359 (s) och 2005/06:N458 (s), att det är viktigt att energipolitiken utformas på ett sådant sätt att det finns en tillit till energiförsörjningen på lång sikt och att energikostnaderna hålls på en med omvärlden konkurrenskraftig nivå. Enligt utskottets uppfattning är detta dock i linje med den förda politiken, varför ett riksdagsuttalande kan undvaras. Beträffande energiforskning som berörs i några av de här aktuella motionerna vill utskottet påminna om de två övergripande mål för de långsiktiga energipolitiska insatserna kring forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet som godkände . De fastlagda målen innebär bl.a. en ökad fokusering på att omsätta resultaten från forsknings- och utvecklingsinsatser inom energiområdet i kommersiella produkter. I samband med införandet av målen betonade utskottet betydelsen av att de resurser som avsätts för energiforskning får en starkare fokusering, och att de i första hand riktas in på att stödja omställningen av energisystemet och den fortsatta utvecklingen av energimarknaderna. På denna punkt har utskottet inte ändrat uppfattning. Kravet i motion 2005/06:N473 (m) rörande utformningen av målet för insatserna kring forskning och utveckling på energiområdet bör därför avslås av . budgetproposition föreslås även höjda anslag för energiforskningen. Till detta återkommer utskottet i avsnittet om anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi. Vidare meddelar regeringen i propositionen sin avsikt att återkomma till med närmare riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna. Ett riksdagsuttalande rörande inriktningen av energiforskningen som begärs i nyssnämnda motion avvisas därför av utskottet. Även yrkandet i motion 2005/06:N338 (mp, -) om vikten av forskning kring förnybar energi bör avslås av med hänvisning till det tidigare anförda. Motion 2005/06:N234 (fp), vari ett riksdagsuttalande rörande energiproduktionen i förordas, bör avslås av med hänvisning till vad utskottet i sak anfört när detta förslag vid tidigare tillfällen avstyrkts. I motionerna 2005/06:N476 (kd) och 2005/06:N270 (mp) argumenteras för hur skall agera i olika frågor när det gäller samarbetet inom EU. Utskottet avstyrker dessa motioner i berörda delar med hänvisning till vad det anförde (bet. 2004/05:NU3) när avslog likartade yrkanden. När det gäller vad som tas upp i motion 2005/06:MJ532 (c) om oljeberoende vill utskottet framhålla vikten av en aktiv politik som syftar till att minska detta beroende. Som utskottet i det föregående redogjort för innefattar riktlinjerna för energipolitiken att användningen av fossila bränslen bör hållas på en låg nivå och att energiförsörjningen i ökande utsträckning skall baseras på förnybara energislag. Som ett led i detta arbete kan nämnas att regeringen har överlämnat en proposition (prop. 2005/06:32) till om stöd för konvertering av oljeuppvärmning i bostadshus. Utan att föregå beredningen av detta ärende vill utskottet peka på att ett sådant stöd kan bidra till att minska landets oljeberoende. Även olika forskningsinsatser, exempelvis rörande energianvändning i bebyggelse, biodrivmedel och förgasning av biomassa, kan vara viktiga för att minska oljeanvändningen. Omställningen av transportsektorn är avgörande när det gäller att minska landets oljeberoende. En omställning av transportsektorn kräver, enligt utskottets uppfattning, såväl nationellt som internationellt arbete med breda insatser från forskare, industri, brukare och stat. Som redovisats i det föregående har statsminister uttalat sin avsikt att tillsätta en oljekommission med uppgift att samordna olika insatser och driva olika pilotprojekt för att skall kunna avveckla oljeberoendet fram . Kommissionen skall ledas av statsministern personligen. Enligt utskottets uppfattning ligger en sådan kommission väl i linje med begäran i motion 2005/06:MJ532 (c) om att samla olika samhällsaktörer för att bryta oljeberoendet. I och med tillsättandet av en sådan kommission som statsministern aviserat ser utskottet motionen som tillgodosedd i denna del, varför den avstyrks. Utskottet anser inte heller att yrkandet i motion 2005/06:N338 (mp, -) rörande mål för minskat oljeberoende och andra fossila bränslen bör föranleda någon åtgärd från sida. Beträffande motion 2005/06:N466 (c), vari en nystart för den svenska energipolitiken efterfrågas, vill utskottet peka på den samsyn som enligt utskottets mening i allt västentligt råder mellan motionärens uppfattning och den i det föregående redovisade politiken. I likhet med motionären anser utskottet att energipolitiken bör syfta till att får en trygg och långsiktigt hållbar energiförsörjning som underlättar för tillväxt och sysselsättning och som därtill bidrar till lägre utsläpp av växthusgaser i ett globalt perspektiv. Vidare instämmer utskottet i att det behövs investeringar i ny miljövänlig och hållbar kraftproduktion. Utskottet delar även åsikten att det är bra med en bred förankring rörande energipolitiken för att därigenom skapa ytterligare stabilitet och långsiktighet kring den förda politiken. Utskottet ställer sig heller inte avvisade till om fler partier vill sluta upp bakom den förda energipolitiken. Däremot är utskottet inte av den uppfattningen att det behövs några riksdagsuttalanden för att tydliggöra detta. Med hänvisning till det sagda avstyrks samtliga i denna del behandlade motionsyrkanden. Utskottets förslag i korthet bör avslå motioner innehållande krav rörande bl.a. att beslutet om kärnkraftsavvecklingen skall upphävas, att båda reaktorer skall återstartas och att lagen om kärnkraftens avveckling skall upphävas. Utskottet åberopar de riktlinjer som fastlagts och de beslut tagit. Jämför reservationerna 3 (m, kd), 4 (fp) och 5 (mp). bör även avslå motioner med begäran om en förnyad folkomröstning om kärnkraften. Utskottet hänvisar till vad det tidigare anfört i frågan. Jämför reservationerna 6 (m, fp, kd) och 7 (mp). bör också avslå motionsyrkanden om att förbudet i den s.k. kärntekniklagen mot uppförande av kärnkraftsreaktorer skall avskaffas. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning i frågan. Jämför reservation 8 (m, fp). bör vidare avslå motionsyrkanden om att förbudet i nyssnämnda lag mot vissa förberedande åtgärder i syfte att uppföra en kärnkraftsreaktor skall upphävas. Utskottet står även i denna fråga fast vid sitt tidigare ställningstagande. Jämför reservation 9 (m, fp, kd). bör därtill avslå vissa övriga motionsyrkanden rörande kärnkraften, bl.a. om att det skall vara - och inte regeringen - som prövar frågor om tillstånd för höjning av den termiska effekten. Jämför reservationerna 10 (m, fp, kd) och 11 (mp). Ett tillkännagivande om att tillståndsprövningen för höjningen av termisk effekt vid kärnkraftverk bör förenklas begärs i motion 2005/06:N362 (s). En ansökan om höjning av den termiska effekten vid ett kärnkraftverk prövas av regeringen efter det att ansökan har beretts och ett särskilt yttrande upprättats av (). Enligt motionären bör prövningen av ansökan om tillstånd för höjning av den termiska effekten vid kärnkraftverk helt förbehållas SKI. Myndigheten har redan den särskilda kunskap i frågan som krävs och torde vara bäst lämpad att göra erforderliga avvägningar vid prövning av en ansökan. Att kärnkraftsavvecklingen bör ske med hänsyn till möjligheterna att ta fram alternativ produktion framhålls i motion 2005/06:N428 (s). Motionärerna menar att det är av vikt att kärnkraften inte avvecklas innan det finns alternativa energislag i tillräcklig omfattning, som är ekonomiskt och miljömässigt godtagbara. Takten för hur snabbt alternativ produktion kan tas fram måste vara avgörande för hur kärnkraftsavvecklingen fortsätter, sägs det i motionen. I Moderata samlingspartiets motion 2005/06:MJ522 framhålls att det är onödig kapitalförstöring att lägga ned väl fungerande kärnkraftverk. Motionärerna anser att väl fungerande energikällor skall användas till sin fulla kapacitet. Genom att stoppa den förtida avvecklingen av kärnkraften och öppna för forskning och utveckling av kärnteknologi kan även utsläppen av växthusgaser begränsas, sägs det i motionen. I motion 2005/06:N441 (m) förordas att riksdagsbeslutet om en förtida avveckling av kärnkraften rivs upp. Vidare bör de politiska hindren för en återstart av de båda reaktorerna i tas bort. bör även verka för att lagen om kärnkraftens avveckling upphävs. I motionen pläderas också för att bestämmelserna i den s.k. kärntekniklagen om förbud mot uppförande av kärnkraftsreaktorer (5 a §) och om förbud mot vissa förberedande åtgärder i syfte att uppföra en kärnkraftsreaktor (6 §) bör upphävas. Vikten av tydliga spelregler beträffande en eventuell fortsatt förtida avveckling av kärnkraften framhålls i motion 2005/06:N205 (m). Motionären framhåller att regeringens politik på energiområdet skapar en stor osäkerhet. Att beslutar att avveckla 6 § i kärntekniklagen föreslås i motion 2005/06:N212 (m). I motion 2005/06:N220 (m) förordas ett riksdagsuttalande med innebörden att kärnteknisk forskning skall tillåtas, befintliga kärnkraftverk inte skall stängas samt att det skall vara tillåtet att bygga nya kärnkraftverk. Tre tillkännagivanden rörande kärnkraften föreslås i motion 2005/06:N260 (m). Motionären anser, för det första, att 6 § kärntekniklagen bör upphävas och för det andra att hindren för en återstart av Barsebäcksverken skall tas bort. För det tredje menar motionären att det måste bli tillåtet att bygga ny kärnkraft. I motion 2005/06:N264 (m) föreslås ett riksdagsuttalande om en förnyad prövning av kärnkraften genom att en ny folkomröstning hålls i frågan. Motionärerna framhåller bl.a. att väljarkåren har genomgått betydande förändringar sedan 1980 års folkomröstning.