bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — Vi ville även pröva att utveckla en metodik som möjliggör att äldre långtidsarbetslösa kan komma tillbaka till arbetsmarknaden och finna vägar för att få den äldre arbetskraften mer attraktiv. Under år 2003-2004 utarbetade Forum 50+ i samarbete med och i en projektplan för ett treårigt arbetsmarknadsprojekt för långtidsarbetslösa och långtidssjukskrivna arbetslösa . Parterna ställde sig bakom projektidén och den projektplan som vi utarbetade. Forum 50+ lämnade in sin projektansökan till Svenska ESF-Rådet som beslutade att lämna stöd från Europeiska socialfonden av den totala kostnaden. och länsarbetsnämnden beslutade att vardera stå för en offentlig medfinansiering på . Projektet, vars namn är för erfarna, startade . Målet är att av deltagarna ska vara i arbete . För de första grupperna av deltagare ser det ut som om vi uppnår målet. 139 personer har deltagit eller är deltagare i projektet. Av dessa är 20 personer , det vill säga av samtliga deltagare, åtta män och tolv kvinnor. Av de har åtta personer nu fått arbete. Det är alltså av 60-årsgruppen. Alla de beräkningar och siffror som jag nu nämner, och hela projektet, kommer att kontinuerligt utvärderas. Den första utvärderingen som vi kan utgå från och göra riktiga bedömningar utifrån får vi först . Men vad vi kan se så här långt är det inte som är den magiska åldersgränsen för när de stora problemen på arbetsmarknaden börjar. Gränsen ligger troligare vid eller kanske ännu . Totalt, ska jag säga, ska 180 personer genomgå den här verksamheten. Det blir alltså för treårsperioden nästan 600 personer som vi har tänkt att få med i verksamheten. En väldigt viktig del i den här projektverksamheten är frivillighet, att de deltagande av egen fri vilja kan börja eller avsluta sitt deltagande i projektet utan att det får konsekvenser för arbetslöshetsersättningen eller sjukersättningen. Vi ser det som en styrka att Forum 50+ arbetar på ideell basis och att vi inte behöver ägna oss åt myndighetsutövning. Projektet bygger helt och hållet på övertygelsen att de flesta långtidsarbetslösa och arbetslösa sjukskrivna både vill och kan arbeta om de får de rätta förutsättningarna. De flesta behöver , professionellt individuellt stöd och planering. Man behöver en kreativ miljö som stärker självkänslan och kunskaper om hur man söker rätt jobb på rätt sätt. Jag kan nämna att en av deltagarna i projektet hade sökt flera hundra arbeten utan att ens bli kallad till intervju, och arbetsförmedlingen reagerade inte, annat än positivt på så sätt att den arbetslöse hade uppfyllt sin kvot av antalet sökta jobb. Men den deltagaren hör nu till den gruppen av våra programdeltagare som har fått ett nytt arbete, och det är ett arbete som är helt utan arbetsmarknadspolitiskt ekonomiskt stöd, det vill säga arbete på den öppna marknaden. Forum 50+ erfarenhet av attityder som möter äldre i arbetslivet bygger på berättelser från deltagare i vårt projekt, som alla intervjuas, och från föreningens medlemmar som själva till stor del tillhör den äldre åldersgruppen. Deras möten med arbetsgivare ser olika ut. Vissa anser sig ha blivit illa behandlade för att de har för hög ålder. De flesta anser att de har mötts med respekt. Men de har aldrig fått ett konkret svar på varför de inte har fått det sökta arbetet. Några har fått beskedet att de tillhört de bäst meriterade för arbetet men arbetsgivaren har haft ålderskrav. Många av dem som lämnat arbetslivet har upplevt en stämning på arbetsplatsen och ett outtalat krav att de bör lämna för att den yngre generationen ska få jobb i stället. Den här outtalade känslan har tagit sig praktiska uttryck på så sätt att man inte har fått löneförhöjningar. Man blir inte heller skickad på någon vidareutbildning eller vidareutveckling. De arbetsgivare som har sökt kontakt med uttalar att de har en positiv inställning till äldre arbetskraft. De anför att de mycket gärna ser en spridning av åldrar på arbetsplatsen. Arbetsgivare som är positiva till äldre pekar på de äldres livs- och yrkeserfarenhet, stabilitet, lojalitet, trygghet och kompetens. De uppskattar att äldre har varit med om upp- och nedgångar i konjunkturen och att de på så sätt har fått ett slags helikopterperspektiv som gör att de kan anpassa arbetssituationen till den situation som råder för tillfället. Äldre anses enligt arbetsgivarna inte vara lika karriärinriktade som de yngre. Det kan vara både ett plus och ett minus, beroende på i vilken fas företaget befinner sig. Generellt anser arbetsgivare att den yngre arbetskraften är mer nyfiken, ser på arbetsuppgifter ur ett nytt perspektiv, orkar, vågar och riskerar mer. Jämfört med situationen har arbetsgivarnas attityder till äldre förändrats. Då visade många undersökningar att arbetsgivare rent generellt var negativa till att anställa någon . säger de flesta att de uppskattar den äldre arbetskraften och att det är fel att diskriminera på grund av ålder. Men i praktiken har även de positiva arbetsgivarna flera skäl till att det just på deras företag inte går att anställa äldre just . Även detta är ett framsteg, om än litet. Medvetenheten om att det inte är rätt att diskriminera vare sig på grund av ålder eller av andra skäl har ökat. Genom projektet för erfarna skapas en väg att lyfta fram fördelarna med den äldre arbetskraften samt synliggöra de sociala och samhällsekonomiska vinsterna för samhället om fler arbetar längre. Huruvida vi lyckas i vår målsättning granskas kontinuerligt. Vi kan se att de deltagare som efter programtiden erhåller tre månaders arbete på den öppna arbetsmarknaden därmed har betalat sina egna kostnader i projektet. Ett problem som vi mött i projektet är svårighet att finna och skicka sjukskrivna arbetslösa deltagare till projektet. Regelverket hindrar sjukskrivna att ta egna initiativ för att bryta sjukskrivningen och återgå till arbetslivet. Om den sjukskrivne säger att hon eller han nu kan återgå till arbete under förändrade förutsättningar, till exempel genom att byta arbetsplats, byta arbetsgivare eller byta arbetsuppgifter säger regelverket att sjukskrivningen ska brytas och att personen får gå till arbetsförmedlingen. Vi önskar alltså en regelförändring så att även långtidssjukskrivna äldre som har sitt arbete kvar får en möjlighet att ta egna initiativ och finna ett nytt arbete. Det är väl känt att många i den här gruppen, långtidssjukskrivna som har ett arbete, aldrig kommer att kunna gå tillbaka till de gamla arbetsuppgifterna eller till arbetsplatsen. Vi tror även att det i gruppen med sjukersättning, det vill säga det som var förtidspension, finns de som önskar få hjälp med att komma tillbaka till arbetslivet. har vi i Forum 50+ arbetat med de här frågorna. Mot den bakgrunden och med vår erfarenhet föreslår vi följande. Att man ska se över och förändra de förmånsbestämda försäkringssystemen, där avgiften ökar i takt med åldern och löneförhöjningarna. Självklart föredrar en arbetsgivare en 40-åring om det är så mycket billigare än en 57-åring. Arbetsgivarna behöver direkta ekonomiska incitament för att anställa äldre och därmed också upptäcka fördelarna med den äldre arbetskraften. Vi föreslår att man sänker arbetsgivaravgiften för den äldre arbetskraften, alternativt de som är långtidsarbetslösa. Om vi tittar på gruppen långtidsarbetslösa ser vi att det faktiskt är så att de under en följd av år har utgjort av hela gruppen långtidsarbetslösa. Vi tycker också att man ska sänka den särskilda löneskatten för gruppen . Vi vill att man ändrar anställningsskyddslagen så att det blir lättare att visstidsanställa människor . Det är bättre att få ett korttidsarbete än att inte få något jobb alls. Öka möjligheterna till flexibel anställning och arbetstid för äldre och inför kompetenskonto så att gruppen 50-plus får faktisk möjlighet till studier! Den beslutade lagstiftningen med förbud mot diskriminering på grund av ålder i arbetslivet får inte försenas ytterligare. Den är alltså försenad . pågår det flera olika projekt med syfte att ta till vara den äldre arbetskraftens kompetens och resurser. Forskningsrapporter och studier har presenterats, det vill säga den kunskap som finns i samhället om äldre och arbetsmarknaden och vilka förändringar som krävs är nu stor. Men det saknas en samordning av det här arbetet och kunskaperna. För att arbetet ska bli effektivt behövs alltså den här samordningen. Det måste vara en instans som har ansvaret och uppgiften att driva det gemensamma arbetet mot målet att fler ska arbeta längre. Forum 50+ skulle kunna vara den samordnande kraften om regeringen skulle finna att ett sådant uppdrag behövs. , : Tack för att jag fick komma hit. Jag arbetar alltså på arbetsmarknadsenheten på , där vi sysslar framför allt med arbetsmarknadspolitik. Det är med den utgångspunkten jag ska berätta vad regeringen gör i den här frågan, också utifrån ett arbetsrättsligt perspektiv. Det är också frågor som vi har ansvar för på . Men jag skulle först vilja visa en bild som vi har sett men som jag tycker förtjänar att tas upp igen. Det är en bild som visar just sysselsättningsgraden bland äldre i EU. Vi kan se där, precis som har sagts tidigare, att ligger i topp när det gäller sysselsättningsgrad. Det finns många länder som ligger långt ned och har mycket kvar att göra. Som ni vet finns det ett mål att av de äldre ska vara sysselsatta eller 2010. Det målet sattes . Då var sysselsättningsgraden i EU:s samlade medlemsländer . Den har höjts och är nu , men det är som sagt var lång väg att gå. Där har också, fast vi ligger i topp, ansvar för att medverka till att det här målet nås. Det här gör naturligtvis också att det finns ett stort intresse av att se vad det är vi gör i som leder till att vi faktiskt har en förhållandevis hög sysselsättningsgrad, även om vi ser att det finns problem även i det här landet. Det gör att vi får väldigt många besök. Närmast kommer det en organisation från som är likvärdig med Forum 50+, men i storleksordning något större. De har ett medlemsantal på 35 miljoner. Det ska bli intressant att få träffa dem. De vill också veta varför sysselsättningsgraden i är så pass hög. Det vi brukar säga när vi pratar om detta är att kvinnors tidiga inträde på arbetsmarknaden i har haft en naturlig effekt på detta. Vi har också en anställningsskyddslag som vi tror har möjliggjort att det har blivit på det här sättet. Det är någonting som vi inte har pratat om , men som faktiskt har stor betydelse. Det är lagen om anställningsskydd, LAS, som står för principen först in sist ut. Den tror vi också har gynnat den äldre arbetskraften på ett positivt sätt. Sedan finns det de som tycker att den här lagstiftningen också kan ha en negativ effekt därför att den minskar rörligheten på arbetsmarknaden. När man blir äldre vågar man inte riktigt byta arbete, därför att när man kommer till en ny arbetsplats är man sist i kön. Men generellt ser vi att det här är någonting som har gynnat äldre. Den tredje faktorn som vi också tror har betydelse är den aktiva arbetsmarknadspolitiken, arbetslinjen. Att passivt uppbära arbetslöshetsunderstöd har vi sett inte på något sätt gynnar möjligheten för människor att åter komma in på arbetsmarknaden. Det är därför vi också har en större andel arbetsmarknadspolitiska åtgärder än vad andra länder har. Jag vill också visa en annan bild. Vi har tittat på sysselsättningsgrader och sett att vi ändå ligger väldigt bra till. Men när det gäller arbetslöshet och, som vi också har kommit in på, just arbetslösa äldre märker vi att när man har blivit arbetslös är det väldigt svårt att komma tillbaka till arbetsmarknaden igen. Det här är en bild som gäller de långtidsarbetslösa. ser det ut som om det sker en kraftig höjning här. Det gjorde det också , men ser vi att det minskar. Långtidsarbetslösheten bland äldre är ett stort problem, och det är också det som vi måste fokusera på när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Det man kan fundera över är vad det beror på att det är svårt att komma tillbaka. Vi har varit inne på det tidigare. Det är en utbildningsfråga, men det gäller också attityder till äldre. Man ser att man vill ändra åldersstrukturen på arbetsplatsen, och därför vill man inte ha in nya äldre personer. Det här visar också på vilket sätt arbetskraften värdesätts. Därför är det också viktigt att man tar upp detta i forskningen och att man slår hål på myten om vad äldre kan och inte kan. Vi vet att det visar sig i forskningen att äldre arbetskraft generellt inte har en sämre arbetskapacitet. Det finns skillnader, precis som i den övriga arbetskraften. När det gäller minnet så kan det finnas vissa skillnader, men det finns saker som gör att man kan kompensera det på andra sätt. Vi har pratat om erfarenhet och möjlighet att jobba på ett annat sätt när man blir äldre. Det finns en kunskapsbank som har gjort som med fördel kan användas just för forskningsfrågor. Där lägger man också ut de speciella projekt där man jobbar med äldrefrågan. Den samlade kunskapsbanken är efterfrågad. Man vill ha det hela samlat på ett ställe där man också kan studera hur man jobbar med frågorna. För att flera ska få chansen att komma ut i arbete behövs insatser. Det är därför jag är här - för att berätta lite grann om vad regeringen gör för någonting. Självfallet måste man sätta upp pensionssystemet på första plats på den lista som jag visar här. Det är det som är ett stort incitament för människor att fortsätta, och arbeta längre. Vi vet att arbetslöshetsförsäkringen är ett viktigt trygghetssystem. Men den är också till för omställning på arbetsmarknaden. Det är inte en speciell åtgärd för äldre, utan det gäller naturligtvis för alla som måste uppbära arbetslöshetsersättning. Det är en omställningsförsäkring. Därför gjorde regeringen en ändring i försäkringen. Man vill öka incitamenten att söka arbete. måste man, som ni vet, titta på både en yrkesmässig rörlighet och på arbete utanför den ort där man bor. Ni har säkert hört talas om aktivitetsgarantin. Det är en garanti för personer som riskerar att bli långtidsarbetslösa. I aktivitetsgarantin arbetar man med aktiva åtgärder. Det är jobbsökaraktiviteter och metoder att hitta för att komma ut i arbete. Anledningen till att jag tar upp aktivitetsgarantin är att vi har många äldre som finns inskrivna i den. Det har just den orsaken som jag nämnde tidigare; när man en gång blir arbetslös som äldre så är det svårt att komma tillbaka. Det gör att många äldre också behöver aktiva insatser. I den aktivitetsgaranti som vi har är av dem som är inskrivna . Det finns någonting som heter vilande sjukersättning för att pröva ett nytt arbete. Det är en möjlighet för människor som har förtidspension att ha den vilande för att pröva arbete igen. Det är ett sätt att öka incitamenten för dem som kanske en gång har lämnat arbetslivet att känna att det kanske är möjligt att komma tillbaka. Vi vet att de här möjligheterna används i väldigt begränsad omfattning. Men det är viktigt att de finns, för det ska finnas möjlighet för dem som vill att komma igen på arbetsmarknaden. Jag vill speciellt lyfta fram det särskilda anställningsstödet. Vi har pratat om generella åtgärder för äldre. Detta är ett stöd som ges till alla, men också lite specifikt för äldre. Det är verkligen riktat till dem som har varit arbetslösa . Det ger en kraftig reducering för den arbetsgivare som anställer en person med ett sådant här särskilt anställningsstöd. av arbetsgivarens lönekostnader subventioneras på det här sättet . Personer som är och som har varit i aktivitetsgarantin kan få det här lönestödet. Övriga ska har varit arbetslösa eller i aktivitetsgarantin . Detta särskilda anställningsstöd ges till ungefär 10 000 personer . Drygt 5 000 av de personerna är . Vi ser att detta är ett incitament och en möjlighet för arbetsgivarna att försöka ändra sina attityder. De kan pröva det här, och se att det faktiskt finns fördelar med att anställa äldre. Och de äldre kan få visa vad de går för. Margó har tagit upp . Som vi vet har vi inte några speciella arbetsförmedlingar i som är riktade till äldre. Det finns ett skäl till att vi inte har det - vi vill inte dela upp arbetskraften i speciella åldersgrupper och se åldern som ett specifikt problem för att komma ut på arbetsmarknaden. Vi vill titta på den enskilda och se hans eller hennes möjligheter att komma ut. Men det är också viktigt att titta på om det finns arbetsmetoder som skiljer sig mellan åldrarna. Finns det olika sätt att arbeta på? Margó har också visat att ska arbeta med sådana saker samt med opinionsbildning gentemot arbetsgivare. Det här är värdefulla erfarenheter som vi kommer att ta till vara just när det gäller att ta in andra metoder på arbetsförmedlingen för äldre arbetskraft. Sist men inte minst måste man ta upp lagen om rätt till att arbeta fram till . Det är ett sätt att öka incitamenten att arbeta längre, och det ligger också i linje med det nya pensionssystemet. Jag ska ta upp ytterligare tre saker. Vi pratar om kompetensutveckling. Vi märker ute i arbetslivet att äldre personer får mindre tillgång till kompetensutveckling än vad yngre får. Det finns också begränsningar i studiemedelssystemet som gör att det kanske inte är möjligt att studera längre upp i åldrarna. Det har riktats kritik mot studiemedlen för att man redan har en begränsning när det gäller att ta studielån. är det stopp. Det har lämnats en proposition till där man föreslår just möjligheten att förlänga studiemedlen fram till . Det är positivt med tanke på att vi ska arbeta , för det gör att det finns möjlighet att ta studielån längre upp i åldrarna. Vi pratade tidigare om deltidspension och den deltidspensionslösning som också var subventionerad. Det finns också ett önskemål i arbetslivet om att man kanske vill jobba lite färre timmar fram till dess att man pensionerar sig. Vi vet att det nya pensionssystemet också gör det möjligt att gå ned till att arbeta kvartstid, halvtid eller . I linje med detta så är det kanske också bra att man ges möjlighet att gå ned i arbetstid när man har en heltidsanställning och ta tjänstledigt för att kunna utnyttja sitt pensionssystem. Den utredning som pågår nu har inte att göra med enbart äldre arbetskraft, utan här tittar man på lösningar för att kunna gå ned i arbetstid. Det som utredningen också ska titta på är på vilket sätt detta gynnar arbetskraftsutbudet med tanke på regeringens sysselsättningsmål om . Det är alltså en viktig faktor att titta på när man studerar en sådan här möjlighet att gå ned i arbetstid. En annan utredning som pågår och som ni kanske också väl känner till är den om översyn av den skattemässiga behandlingen av tjänstepensioner och privat pensionssparande. Man undrar kanske vad den ska göra för någonting. Som ni vet är tjänstepensioner och privat pensionssparande skattesubventionerade. I utredningen vill man titta på förslag som i stället gynnar utbudet av arbetskraft. Eftersom det här är skattesubventionerat så kan det vara billigare för arbetsgivaren att i stället för lön betala ut en pension. Arbetsgivaravgiften på den är ju lägre. Man vill titta på hur sådana här pensioner kan gynna eller missgynna arbetskraftsutbudet. När jag nu har talat om de här olika sakerna vill jag inte missa tillfället att visa en bild som jag har lånat av - en känd forskare i som tittar just på äldres arbetskapacitet. Bilden visar hur viktigt det är med alla åldrar i arbetslivet. Vi har pratat om att arbetskapaciteten bland yngre och äldre inte skiljer sig nämnvärt. Men det kan finnas saker som skiljer, och det som har tagit upp är hur vi vilar oss. Längst upp på bilden ser vi här anställda , som har en högre arbetskapacitet . Till helgen gör de andra saker som gör att de i början är lite tröttare på arbetet. Den som är äldre kanske tar chansen att vila sig för att ha en hög arbetskapacitet . kan man se att arbetskapaciteten bland både yngre och äldre ser ungefär likadan ut. För en arbetsgivare gäller det alltså att ta till vara både yngres och äldres arbetskapacitet. Så får man en högre produktivitet i arbetslivet. Tack så mycket, ! Tanken är nu att vi ska lämna ordet till ledamöterna, som först får ställa frågor till föredragshållarna. I mån av tid ska vi sedan släppa ordet fritt så att även de besökare som är här ska kunna ställa frågor. Vi får försöka fatta oss kort i frågorna, och inte veckla ut oss för mycket. Allt det här är intressant. Jag tycker att det är intressant att när det gäller den äldre arbetskraften så är det lite av samma ton från arbetsgivarna som när vi pratar om jämställdhet mellan kvinnor och män; i princip är man för och överens, men just här och så passar det inte så väldigt bra för dem. Men om vi ska nå 80-procentsmålet så måste vi tydligen, enligt den här informationen, satsa på bättre arbetsvillkor för de lågutbildade. Man kan se av statistiken att de som ligger sysselsättningsgrad är lågutbildade män redan . De är ju inte ens äldre arbetskraft! För kvinnor är det de som är runt 55, enligt statistiken. var ju också lite grann inne på hur vi ska kunna få arbetsgivarna att satsa ordentligt på bättre arbetsvillkor och bättre arbetsmiljö för de här grupperna så att de också kan vara kvar åtminstone på 80-procentsnivån. Den andra frågan som jag vill ställa går till , som pratade om vår eminenta hjärna. Du var inne på att det var viktigt att hitta dem som kommer att bli dementa och att man ska göra undersökningar på dem och så vidare. Jag är nyfiken på varför. Kan vi göra något åt det om vi hittar något? (m): Tack för intressanta föredragningar i ett intressant, tankeväckande och angeläget ämne. Jag ska fokusera lite grann på möjligheterna för systemen att göra det möjligt och attraktivt för människor som har passerat den traditionella pensionsåldern, , att arbeta mer. För sedan, och det har framkommit här också, redovisades det som gäller 40-talisterna. Det är ju en stor och viktig grupp, eftersom man känner sig delaktig i den. Det finns omkring 1,2 miljoner människor i den åldersgruppen. De förklarade att de, kanske lite grann emot vad man allmänt trodde, var beredda att jobba vidare efter pensionsåldern givet att man kunde ordna arbetet på det sätt som de själva tyckte var bra. Man kan ju tycka att det är lite övermaga att kräva det, men på något sätt kan det vara en utmaning för systemet. På slutet här kom det en del konkreta förslag och tankar både från Margó och . Min fundering gäller attityderna. 40-talisterna är nu beredda att jobba. Men då måste det också finnas någon som är beredd att hålla dem kvar eller nyanställa dem för ett annat arbete. Arbetsgivarsidan har kanske varit lite dåligt företrädd just här i inledningen. Men det finns representanter i salen. Kan det med ordförandens tillåtelse vara möjligt att få deras syn på en sådan här önskan från 40-talisterna om att få jobba vidare? Kan man klara regelsystemen? Vad finns det för konkreta förslag? Några nämndes här i avslutningen. Vilka konkreta behov finns det av att ändra regelsystemen så att man får den flexibilitet som gör att vi kan dra nytta av det erbjudande som 40-talisterna och kanske även andra ger? Jag tror att det är kolossalt angeläget att vi kan dra nytta av detta, så att inte regelsystemets stelhet blir en förevändning för dem som skulle vilja göra en god insats att inte göra det. Det gäller ju också att introducera yngre människor i arbetslivet som kanske annars inte får tillfälle. Vilka konkreta attityder är det alltså som behöver ändras på arbetsgivarsidan? Vad värdesätter man där? Och vad är det i regelsystemet som man högprioriterar? Låt gärna företrädare för pensionärsorganisationerna också få en synpunkt på detta. Vi hade som målsättning att inte dra in arbetsmarknadens parter i denna hearing. Men självfallet kan de få en möjlighet att ställa frågor och kanske till och med svara på en del frågor som man har synpunkter på. Tack för intressanta föredrag! Jag hade två kommentarer och frågor. Den första går till och även till . gav oss en ganska ljus bild av utvecklingen. Fler och fler som är arbetar, både kvinnor och män.