bet · GS01MJU10 · 2005-03-22 00:00:00 — Konsumentperspektivet är av stor vikt i sammanhanget.Med det anförda anser utskottet att inte bör vidta någraåtgärder med anledning av motionerna 2002/03:MJ374 (s), 2002/03:MJ422(fp) yrkande 14 delvis, 2002/03:MJ424 (kd) yrkande 17, 2002/03:MJ487(c) yrkandena 11 och 15, 2003/04:MJ344 (s), 2003/04:MJ399 (kd) yrkandena32 och 33, 2003/04:MJ432 (fp) yrkande 5 delvis, 2003/04:MJ455 (s),2004/05:MJ263 (c) yrkande 1, 2004/05:MJ331 (c) yrkande 1, 2004/05: MJ353(c), 2004/05:MJ412 (c), 2004/05:MJ419 (s), 2004/05:MJ499 (kd) yrkandena15 delvis och 16 samt 2004/05:MJ515 (s). Motionerna avstyrks i berördadelar. Utskottet avstyrker även motionerna 2002/03:MJ422 (fp) yrkandena12 och 14 delvis samt 2003/04:MJ432 (fp) yrkande 5 delvis. Vidareavstyrks motion 2004/05:MJ322 (mp) yrkande 2. Även de i motionerna2003/04:MJ268 (s) och 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 15 delvis framförda kravenom märkning av kött på restauranger avstyrks. Med det ovan anfördaavstyrks vidare motionerna 2002/03:K432 (fp) yrkande 17 delvis, 2003/04:MJ432(fp) yrkande 13 och 2003/04:K419 (fp) yrkande 13 delvis.Angående avståndsmärkning vill utskottet anföra följande. När det gällermärkning i allmänhet finns det inget hinder mot att ange uppgifter somär korrekta och inte vilseledande. kan däremot inte införasträngare regler i och med att märkningsreglerna är harmoniserade inomEU. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2003/04:MJ328(fp), 2004/05:MJ308 (fp) och 2004/05:MJ331 (c) yrkande 3 lämnas utannågon ytterligare åtgärd av riksdagen.Livsmedel och hälsaMotionernaI motion 2004/05:MJ461 (fp) yrkande 1 förespråkas tydliga innehållsdeklarationerför livsmedel. Enligt motionären är det viktigt att alla konsumenterfår korrekt information om innehållet, dels för att kunna ta ansvar förden egna hälsan, dels med hänsyn till att personer med vissa sjukdomarsärskilt behöver beakta innehållet i maten. Enligt yrkande 4 behövssvenska insatser på EU-nivå för att förbättra konsumenternas tillgångtill tydligt innehållsdeklarerad mat. Salthalten i färdiga livsmedelbör enligt yrkande 3 sänkas men framför allt deklareras. Lägre saltintagkan sänka blodtrycket och därmed minska risken för hjärt- och kärlsjukdomar,påpekar motionären. Liknande synpunkter förs fram i motion 2004/05:MJ538(fp), enligt vilken märkning av livsmedels saltinnehåll är nödvändigtför att underlätta för svenska konsumenter att välja livsmedel utifrånett hälsoperspektiv. I motion 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 1 anförs attsockerinnehållet i barnmatsprodukter kan vara svårt att bedöma.Motionärerna anser att näringsdeklaration bör vara obligatoriskt på allbarnmat. Vidare bör ett tak för tillåten mängd tillsatt socker införas.Enligt yrkande 18 bör lagstiftningen skärpas så att det tydligt framgåratt både mängden fett och socker skall anges på de förpackade livsmedelsom säljs i . Enligt motionerna 2003/04:MJ364 (mp) och 2004/05:Ub323(mp) yrkande 5 bör livsmedelsindustrin få i uppdrag att ändraingrediensmärkningen så att det tydligt framgår vilken sockerhaltprodukterna innehåller. I motion 2003/04:MJ425 (mp) begärs att regeringenåterkommer med förslag till nödvändiga åtgärder för att den procentuellatillsatsen av socker skall framgå på livsmedel, på liknande sätt somnär det gäller procentuell fetthalt (yrkande 1). I yrkande 2 begärs attregeringen återkommer med förslag till nödvändiga åtgärder för att ocksåden procentuella tillsatsen av annat sötningsmedel skall specificeras.Sockrets skadliga effekter bör enligt motion 2004/05:MJ291 (s) få enmer framträdande plats i det förebyggande hälsoarbetet. Producenternasansvar bör lyftas fram och en symbol övervägas på förpackningarna, ilikhet med vad som finns för att ange fetthalten. Märkning av sockerhalteni livsmedel tas även upp i motion 2004/05:MJ296 (s). Vidare framhållsbehovet av tydlig information till allmänheten om sockrets betydelseför hälsan. Motionären anser också att bör se till attallt onödigt socker tas bort ur livsmedel. Enligt motion 2004/05:MJ514(s) bör regeringen ge i uppdrag att se över hur märkningenav livsmedel kan genomföras med målet att konsumenten lättare skallkunna välja nyttiga produkter. I ett sådant system måste även sockermängdenbeaktas. Parallellt bör insatser göras för att upplysa konsumenterna omriskerna med en omfattande sockerkonsumtion. Regeringen bör enligt motion2004/05:MJ521 (mp) verka för att s.k. utrymmesmat förses med en tydliginnehållsdeklaration. Med utrymmesmat avses livsmedel som huvudsakligeninnehåller mycket energi och/eller fett och socker men lite av andranäringsämnen. Motionären anser att förpackade livsmedel bör förses medinnehålldeklarationer som tydligt visar innehållet av exempelvis sockeroch fett per . För livsmedel i lös vikt bör en tydliginnehållsdeklaration finnas lättillgänglig i butiken. Enligt motion2003/04:MJ298(s) bör mängden kalorier per måttenhet framgå i alla sammanhang därlivsmedel har en innehållsdeklaration. Därmed skulle det bli lättareatt anpassa kaloriintaget till behovet, vilket i förlängningen skulleinnebära mindre risk för s.k. välfärdssjukdomar. Även i motion 2004/05:MJ472(s) förespråkas att i alla innehållsdeklarationer bör mängden kalorieroch sockermängden per måttenhet framgå.Enligt motion 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 17 bör verka för ettgemensamt system för nyckelhålsmärkning inom EU. En mer kvantitativmärkning bör eftersträvas i stället för det binära system (nyckelhåleller inget nyckelhål) som finns . I motion 2003/04:MJ276 (s) anförsatt kraven för att få märka livsmedel med grönt nyckelhål bör skärpasmed hänsyn till mängden socker i produkten. Enligt motion 2004/05:MJ331(c) yrkande 2 bör nyckelhålsmärkningen utvidgas så att även haltensötningsmedel ingår.Enligt motion 2003/04:MJ432 (fp) yrkande 4 delvis behöver EU en gemensamsyn på hur sanningshalten i påstådda hälsoeffekter hos mervärdesmat kanbevisas och kontrolleras. På EU-nivå diskuteras att tillåta uttalandenom att livsmedel kan minska riskfaktorer för viss sjukdom, vilket ärbra så länge säkerhets- och beviskraven håller tillräcklig nivå. Sverigebör skyndsamt se över sin egen policy och underlätta för utveckling ochmarknadsföring inom detta område, anser motionärerna.Enligt motion 2003/04:MJ396 (mp) har och Livsmedelsverketlåtit bli att uppmärksamma de varningar och den forskning som reserfrågetecken beträffande effekter och bieffekter av aspartam. Vidarepåpekas att aspartam är kontraproduktivt som fungerande sockerersättning.I stället för att dämpa sockersuget blir den simulerade sötman en garantför att insulin-socker-balansen i kroppen aldrig normaliseras. Regeringenbör därför enligt motionären be och Livsmedelsverketatt tills vidare stoppa aspartam samt att forska på dess risker.Sammansatta ingredienser som på förhand kan utpekas som riskingredienserborde deklareras tydligare, enligt motionerna 2003/04:MJ375 (fp) yrkande1 och 2004/05:MJ461 (fp) yrkande 2. Motionärerna påpekar att när en s.k. sammansatt ingrediens, som i sin tur består av flera andra ingredienser,ingår räcker det att bara skriva denna. Den överkänslige får då intefullständig information. I motion 2003/04:MJ432 (fp) anförs att regelverketför märkning av livsmedel som innehåller kända livsmedelsallergener börses över, med hänvisning till ett antal incidenter där allergiker intepå ett enkelt sätt har kunnat upptäcka att produkter t.ex. innehållernötter. Märkningen av de allvarligaste matallergenerna såsom soja ochnötter bör vara i form av symboler, företrädesvis utformade på ettlikartat sätt inom hela EU (yrkande 6).I motion 2004/05:MJ499 (kd) föreslås att ett slags Richterskala införsför matlarm. Enligt motionärerna är det angeläget att konsumenterna harmöjlighet att jämföra olika risker med varandra. Genom att sätta ensiffra på riskerna kan konsumenterna bättre bedöma larmrapporterna ochkontrollera sin oro. bör därför få i uppdrag att ansvaraför att en sådan Richterskala införs (yrkande 9).Enligt motion 2003/04:MJ462 (s) bör regeringen få i uppdrag att prövabehovet av en produktstandard för snus och andra rökfria tobaksprodukter.Eftersom har ett undantag från EU:s försäljningsförbud försnus ligger ansvaret för en reglering av produktstandard för närvarandepå nationell nivå. Det är därför angeläget att regeringen snarasttillsammans med och prövar behovetav en reglering.Utskottets ställningstagandeSom framgår av budgetpropositionen för , utgiftsområde 9, avserregeringen att intensifiera insatserna när det gäller kost och fysiskaktivitet. Andelen människor som lider av övervikt eller fetma ibefolkningen har ökat markant under . Utskottet görsamma bedömning som regeringen i fråga om att utvecklingen är oroandeoch att insatser krävs för att skapa förutsättningar för goda matvanoroch ökad fysisk aktivitet. redovisade och regeringsuppdraget att ta fram ettunderlag till en handlingsplan för goda matvanor och ökad fysisk aktivitetbland befolkningen. I rapporten finns förslag till mål, en samladstrategi för att nå målen samt 79 konkreta insatser för hur det skall blienklare för människor att äta bättre och röra sig mer. Regeringen haraviserat att den kommer att lägga fram en handlingsplan för goda matvanoroch ökad fysisk aktivitet bland befolkningen ellervåren 2006. Utskottet har inhämtat att även inom EU och WTO pågår arbetemed motsvarande handlingsplaner.Rådets direktiv /496/EEG om näringsvärdesdeklaration för livsmedelhåller på att ses över. Ett förslag till nytt direktiv väntas frånkommissionen . Utskottet har erfarit att det nya förslagetväntas innebära att näringsvärdesdeklaration blir obligatoriskt för istort sett alla livsmedel. är det frivilligt att ange en sådandeklaration. I sammanhanget diskuteras att bl.a. mängden sockerarteroch salt (natrium) skall anges specifikt. kan näringsvärdet angespå två olika sätt. Det vanligaste är att ange kategorierna energi,protein, fett och kolhydrater. I den mer ovanliga varianten anges dessutomsockerarter, mättade fettsyror, kostfibrer och natrium. Ingrediensförteckningar,dvs. angivande av alla ingredienser som använts vid tillverkningen (t.ex. socker, vatten, vetemjöl) regleras i EU:s generella märkningsdirektiv(och rådets direktiv /13/EG av den 20 mars 2000om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning ochpresentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel). Utskottet harinhämtat att även det direktivet håller på att ses över. Redan mednuvarande regler är det obligatoriskt att ange innehållet i livsmedel ifallande storleksordning. Den faktiska mängden av ingredienserna ellerkategorier av ingredienser behöver dock bara anges för karaktärsgivandesådana, exempelvis mängden kött i korv. Inom EU behandlas även ettförslag till en helt ny förordning om näringspåståenden och hälsopåståendenom livsmedel (Förslag till och rådets förordning omnäringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel, KOM (2003) 424).Förslaget omfattar märkning, presentation och reklam. Med näringspåståendenmenas påståenden såsom sockerfri, light, mager och fiberrik. Medhälsopåståenden avses påståenden om sambandet mellan ett livsmedels innehålloch dess påverkan på människors hälsa, t.ex. att kalcium kan minskarisken för benskörhet. yttrande inväntas innan rådetkan försöka nå en politisk överenskommelse om förordningen.När det gäller nyckelhålsmärkning finns Livsmedelsverketssymbol med det gröna nyckelhålet, som hjälper konsumenten att hittalivsmedel som är magra och/eller fiberrika. Märkningen är frivillig,men matproducenterna måste uppfylla vissa villkor för att få användasymbolen. har tagit fram ett förslag till nya villkorför nyckelhålet, som innebär att det även ställs krav på fettkvalitetsamt innehåll av socker och/eller salt för de produkter som bär symbolen.Syftet med villkoren är att fler och nyttigare nyckelhålsmärkta produkterskall finnas att välja på i butikerna. Förslaget skickades till . Övriga medlemsstater och kommissionenfick då på sig att inkomma med synpunkter, vilket Spanienoch kommissionen gjorde. Enligt kommer de nya reglernaatt kunna beslutas tidigast i slutet av maj 2005.Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår utskottet att motionerna2003/04:MJ298 (s), 2003/04:MJ364 (mp), 2003/04:MJ425 (mp) yrkandena 1och 2, 2004/05:MJ291 (s), 2004/05:MJ296 (s), 2004/05:MJ461 (fp) yrkandena1, 3 och 4, 2004/05:MJ472 (s), 2004/05:MJ499 (kd) yrkandena 1 och 18,2004/05:MJ514 (s), 2004/05:MJ521 (mp), 2004/05:MJ538 (fp) och 2004/05:Ub323(mp) yrkande 5 lämnas utan någon ytterligare åtgärd av . Meddet anförda avstyrks även motionerna 2003/04:MJ276 (s), 2004/05:MJ331(c) yrkande 2 och 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 17 om nyckehålsmärkning.Utskottet avstyrker även motion 2003/04:MJ432 (fp) yrkande 4 delvis omhälsopåståenden.När det gäller aspartam vill utskottet anföra följande. baseras godkännanden av de sötningsmedel som får användasi på bedömningar gjorda av EU:s vetenskapliga kommitté förlivsmedel, (), som ingår iEuropeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten (EFSA). deltari kommitténs arbete. För att ett sötningsmedel skall godkännas måstedet också finnas ett behov av medlet. Uppfylls det kravet krävs i principsamma underlag som för registrering av ett läkemedel. Vid ett godkännandeär nästa fråga hur mycket av tillsatsen man kan acceptera att människoräter. Detta bestäms av ADI-värdet (acceptabelt dagligt intag). Om intenågra toxikologiska effekter finns kan sötningsmedlet användas fritt.För de flesta sötningsmedel har dock ett acceptabelt dagligt intagfastställts, som anger hur mycket människan under hela livetriskfritt kan inta av tillsatsen per kilo kroppsvikt. Aspartam (E 951)började användas i . Medlet har en sötningseffekt som äromkring 200 gånger högre än den hos vanligt socker. Aspartam är uppbyggtav de två aminosyrorna fenylalanin och asparaginsyra, vilka är naturligabyggstenar i många proteiner i normal kost. Personer som lider avfenylketonuri (PKU) har ett medfött fel i förmågan att omsätta fenylalaninoch bör därför undvika att äta livsmedel som är sötade med aspartam.Produkter som innehåller aspartam måste därför märkas med uppgift omatt de innehåller en fenylalaninkälla. Enligt har någrabiverkningar av aspartam inte kunnat påvisas efter nästan 20 års användning.Med det anförda anser utskottet att motion 2003/04:MJ396 (mp) bör lämnasutan att gör något särskilt uttalande i frågan.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna 2003/04:MJ375 (fp)yrkande 1, 2003/04:MJ432 (fp) yrkande 6 och 2004/05:MJ461 (fp) yrkande 2om vikten av tydlig information på livsmedel som innehåller allergener.Den 25 november 2003 publicerades och rådets direktiv2003/89/EG om ändring av direktiv /13/EG när det gäller uppgifterom ingredienser i livsmedel. Enligt innebär ändringenav märkningsdirektivet att situationen för allergiker förbättras väsentligtoch att alla konsumenter får mer information om vad livsmedlen innehåller.I de nya reglerna ingår en lista med vanliga allergener som alltidskall anges med sina specifika namn. Allergenerna skall även anges påalkoholhaltiga drycker, vilka har varit helt undantagna frånkravet på ingrediensförteckning. Ändringarna skall börja tillämpas fr.o.m . Livsmedel som har märkts före detta datum ochfinns i lager får dock säljas slut. Med det anförda föreslår utskottetatt motionerna 2003/04:MJ375 (fp) yrkande 1, 2003/04:MJ432 (fp) yrkande6 och 2004/05:MJ461 (fp) yrkande 2 lämnas utan vidare åtgärd i den månde inte kan anses tillgodosedda.När det gäller förslaget i motion 2004/05:MJ499 yrkande 9 om att införaett slags Richterskala för matlarm vill utskottet anföra följande. InomWHO används begreppet (Disability-adjusted life years) som en metodför att beräkna relativa effekter för människors hälsa av olika risker.Livsmedelsverket har för avsikt att utvärdera möjligheten att användaDALY som grund för arbetet inom området livsmedelssäkerhet. "Kan effekternaav salmonella jämföras med dioxin" är exempel på en frågeställning somär av vikt för att kunna uppskatta resursbehovet för livsmedelssäkerhet.Livsmedelsverket organiserar en internationell konferenspå temat . Med det anförda anser utskottet att syftet med motion2004/05:MJ499 yrkande 9 i allt väsentligt får anses tillgodosett.Motionen avstyrks därför i berörd del.År 1992 beslutade EU att förbjuda försäljning av snus inom hela unionen.Vid EU-inträdet fick emellertid ett permanent undantag sominnebär att snus får säljas i men inte exporteras till andramedlemsländer. Snus klassas enligt förarbetena till livsmedelslagen(1971:511) som livsmedel (prop. medgav dåvarandeStatens livsmedelsverk en dispens till sominnebar att snus enbart behöver märkas med uppgifter som rör varuslag,nettovikten vid förpackningstillfället och tillverkarens namn. Någoninnehållsdeklaration behövs således inte. Förpackningen skall däremotalltid vara försedd med varningstext (och rådetsdirektiv /37/EG). Utskottet vill i sammanhanget betona vikten avtydliga varningstexter. Utskottet vill även framhålla vad regeringenanför i proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan om att skall stödja forskning och bidra till ökad belysning avhälsoeffekterna av snusanvändning. Utskottet förutsätter att noggrant följer vilka tobaksprodukter som förekommerpå marknaden och vid behov använder sig av möjligheten i 18 § tobakslagenatt meddela föreskrifter om gränsvärden för de skadliga ämnen som entobaksvara innehåller eller ger upphov till samt om mätning och övervakningav dessa gränsvärden. Med det anförda föreslår utskottet att motion2003/04:MJ462 (s) lämnas utan vidare åtgärd.CiderMotionernaI motion 2003/04:MJ291 (m) påpekas att vissa bryggerier betecknar dryckersom cider fast de i själva verket är s.k. alkoläsk. Konsumenternavilseleds därmed om dryckens innehåll, som också är väsentligt billigareatt tillverka än den jästa produkten. Den europeiska branschorganisationenAICV har begärt att regeringen skall införa en definition av cider isvensk lagstiftning. Enligt motionären bör konsument- ochkonkurrensneutraliserande intressen verka för att generiska begrepp intemissbrukasför enskilda kommersiella intressen. Enligt motion 2003/04:MJ219 (s)bör regeringen se till att cider endast får utgöra benämning på jästäppel- eller päronjuice. Motionären påpekar att ett antal länder harinfört en definition av cider i sin lagstiftning. har dock valtbort lagstiftning och hänvisat frågan till . Enligtmotion 2003/04:So345 (fp) kallas vissa typer av alkoläsk för cidereftersom skatten på cider är lägre än den på sprit. För att förhindradetta bör ordet cider enbart få användas om jästa äppel- eller pärondrycker(yrkande 10).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inhämtat att har utarbetat förslag tillföreskrifter om cider. Föreskrifterna har skickats för notifiering tillEuropeiska kommissionen och planeras träda i kraft fr.o.m. den 1 juli2005. Enligt föreskrifterna avses med cider en dryck som framställts avfermenterad fruktjuice av äpple och/eller päron. Alkoholen i cider fårenbart härröra från fermenteringen av äppel- och/eller päronjuice,förutom den minsta mängd alkohol som är nödvändig som lösningsmedel förtillsatser eller aromer. Några EU-regler finns inte för cider och enligtvad utskottet erfarit är några regler heller inte att vänta. MångaEU-länder har däremot infört nationella regler om cider. När det gällerskattefrågan vill utskottet hänvisa till vad skatteutskottet (bet. 2004/05:SkU25) anfört beträffande beskattning av alkoläsk. Enligtartikel 3 i cirkulationsdirektivet 92/12/EEG får medlemsstaterna utöverpunktskatt och moms belägga bl.a. alkoholdrycker med andra indirektaskatter för särskilda ändamål, dvs. När detgäller alkoläsk (alco-pops) har så skett i , och Frankrike.Enligt vad skatteutskottet erfarit arbetar kommissionen med inriktningenatt skapa en egen skatteklass för alkoläsk gemensam för EU. Vidareförbereds ett seminarium angående klassificering av nya drycker.Utskottet anser med hänvisning till de kommande föreskrifterna om cidersamt vad som i övrigt anförs ovan att motionerna 2003/04:MJ219 (s),2003/04:MJ291 (m) och 2003/04:So345 (fp) yrkande 10 bör lämnas utanvidare åtgärd. Motionerna avstyrks därmed i berörda delar.Säkra livsmedelUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker tre motionsyrkanden (v) om miljögifter i livsmedel,med hänvisning bl.a. till pågående arbete inom EU. Ett antal motionsyrkanden(s, m, kd, v, c, mp) om dioxin i fisk avstyrks med hänvisning bl.a.till regeringens arbete inom EU och översyn av kostråden.Vidare avstyrks ett motionsyrkande (s) om azofärgämnen med hänvisningtill regeringens arbete för en begränsad användning inom EU. till regeringens arbete för en förbättrad salmonellasituationinom Europeiska unionen avstyrks ett antal motionsyrkanden (s, m, kd,c, mp) om salmonella. Ett motionsyrkande (c) om antibiotika avstyrksmed hänvisning bl.a. till gällande föreskrifter. Slutligen avstyrksmotionsyrkanden (c) om dricksvatten med hänvisning bl.a. till gällanderegelverk.Jämför reservationerna 45 (v, mp), 46 (v, mp), 47 (kd, c), 48 (v), 49(mp), 50 (v, mp) och 51 (m, fp, kd, c, mp).Giftfria livsmedelMotionernaEnligt motionerna 2002/03:MJ419 (v) yrkande 10 och 2003/04:MJ410 (v)yrkande 10 bör regeringen anta en handlingsplan för att begränsamiljögifter i livsmedel. Motionärerna anser att det inte är individensansvar att hålla sig informerad om vilka livsmedel som innehåller giftersom kan orsaka allvarliga hälsoeffekter. Frågan är alldeles för komplexför att den inte alltid så lättillgängliga informationen skall varatillräcklig.Livsmedelsverket bör få i uppdrag att se över gränsvärdena förbekämpningsmedelsrester i livsmedel samt att verka för att metoderna förfastställandet av (acceptabelt dagligt intag) förfinas för en störretillförlitlighet, anser motionärerna bakom motion 2003/04:MJ410 (v)yrkande 8. För konventionellt producerade livsmedel har gränsvärdenfastställts för vilken mängd bekämpningsmedel människan tål för attinte hälsan skall påverkas. Det är dock enligt motionärerna mycket svårtatt avgöra vilka framtida hälsoeffekter som kan bli följden av generationersanvändning. Gränsvärden sätts efter , vilket skall spegla en livslångkonsumtion och effekter på bl.a. tumörbildning och reproduktionsförmåga.ADI baseras på djurförsök, vilket enligt motionärerna inte alltid ärtillförlitligt när det gäller tillämpningen på människan. Att akutaeffekter inte heller inkluderas i är ytterligare en stor brist.Vidare påpekas att det inte är ovanligt att rester av bekämpningsmedelsom är förbjudna i hittas i importerade livsmedel.Enligt motion 2002/03:MJ202 (m) bör exportförbudet av sill och lax fångadi södra hävas. Motionären påpekar att genomförda undersökningarinte har visat att sill och lax som fångas i söder om de höga dioxinvärden som motiverar ett exportförbud. Det förefallerdärför motiverat att undanta fångster från denna del av Östersjönfrån exportförbudet (yrkande 1). I motion 2004/05:MJ500 (kd) framhållsatt åtgärderna mot dioxinutsläpp behöver intensifieras för att halternai svensk fisk så fort som möjligt skall sjunka till nivåer inom EU:snormer. Motionärerna påpekar att det dock tar innan åtgärdernager resultat (yrkande 2). bör därför verka för att förlängaundantaget från EU:s normer om dioxinhalter i fisk. Enligt motion2002/03:MJ487 (c) kan de länder som inte tillämpar lika noggranna ochtillförlitliga mätmetoder som undgå EU:s restriktioner trotsatt de eventuellt kan ha ännu högre dioxinhalter i fisk än vad Sverigehar. Åtgärder bör därför vidtas så att EU har samma villkor förmedlemsländerna vad gäller mätmetoder, mättider och mätplatser för dioxini fisk (yrkande 36). Motionärerna bakom motion 2004/05:MJ224 (v) påpekaratt stora delar av den svenska befolkningen finns i den grupp som enligtEuropeiska kommissionen behöver skyddas mot intag av dioxin i fet fisk.Genom undantaget från EU:s gränsvärden har svenska myndigheter åtagitsig att informera dessa grupper om riskerna och se till att deraskonsumtion inte överskrider EU:s rekommenderade högsta dagliga intag.