bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Utskottet gjorde bedömningen att nuvarande regler innebär att pension framöver kommer att utges med olika stora belopp beroende på om vederbörande pensionär är gift eller ogift. När personer som fullt ut omfattas av det nya pensionssystemet går i pension kommer skillnaden att minska märkbart och begränsa sig till den grupp som uppbär garantipension. I den mån antalet garantipensionärer minskar till följd av en gynnsam inkomstutveckling kommer även det att minska skillnaden i fråga. Mot bakgrund av att kostnaden för att likställa pensionen för gifta och ogifta är betydande, förutsatt att den lägre nivån avses bli höjd, och skulle tränga undan utrymmet för andra angelägna reformer inom pensionsområdet kunde utskottet inte ställa sig bakom en sådan åtgärd. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker därmed motionerna Sf266, Sf339 och Sf244. När det gäller frågan om att införa flexibla pensionsnivåer för att möjliggöra uttag av pension kan utskottet se vissa fördelar med en sådan ordning. Pensionsnivåerna i det reformerade pensionssystemet (hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedels pension) är emellertid en del i pensionsöverenskommelsen, varför frågan om flexiblare pensionsnivåer i första hand bör övervägas av företrädare för de partier som står bakom pensionsreformen. Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf292. 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna. bör vidare avslå motionsyrkanden bl.a. om ett återställande av änkepensionerna och om att förlänga omställningspensionen till dess att barnen fyllt . Före utgavs omställningspension och . Därefter utökades tiden . förlängdes omställningspensionen från dödsfallet för dödsfall som inträffar eller . Förlängd omställningspension utges om den efterlevande har vårdnaden om och stadigvarande sammanbor med barn som vid dödsfallet stadigvarande vistades i makarnas hem. Är något eller några av barnen yngre än gäller att omställningspension, utöver den inledande perioden, utges till dess att det yngsta barnet fyllt . Som en utfyllnadsförmån till den inkomstrelaterade omställningspensionen finns det en garantipension, som kan utges som den inkomstrelaterade förmånen. De inkomstrelaterade efterlevandepensionerna följsamhetsindexeras fr.o.m. årsskiftet 2003/2004. I 16 kap. 10 § AFL anges att till den som har rätt till såväl sjukersättning i form av garantiersättning som garantipension till änkepension utges endast den till beloppet största av förmånerna. En motsvarande bestämmelse finns i 7 kap. 15 § lagen (2000:461) om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn. Anslaget omfattar de inkomstrelaterade förmånerna änkepension, omställningspension, förlängd omställningspension och särskild efterlevandepension. Anslaget omfattar också garantipension till dessa förmåner. Regeringen föreslår att till anslaget 20:2 Efterlevandepensioner till vuxna anvisar ett ramanslag på . I motion Sf205 av () begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om ett återställande av änkepensionerna. Motionären framhåller att de som under 1997-2002 fick sina änkepensioner inkomstprövade förlorade om hela folkpensionsdelen togs bort. I samma motion yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att förlänga omställningspensionen för efterlevande till dess att barnen fyllt . Motionären påpekar att det är som barnen börjar kosta. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om rätten för änkor att vid sjukpension få behålla änkepensionen till . Reglerna för efterlevandepension anpassades fr.o.m. till det reformerade ålderspensionssystemet. Anpassningen innebar att grundskyddet, dvs. folkpension, pensionstillskott och särskilt grundavdrag, ersattes av garantipension. Beräkningar gjorda av och har visat att den ekonomiska standarden efter ett dödsfall i de flesta fall ligger i nivå med standarden före dödsfallet. Även om efterlevandeskyddet i stort kan sägas vara rimligt förekommer det stora variationer och det finns grupper som har ett sämre skydd och där den ekonomiska standarden efter ett dödsfall därför sjunker påtagligt. Omfattningen av detta är enligt regeringen osäker eftersom det är många komponenter som påverkar. I propositionen anges att regeringen fortlöpande mäter och analyserar utfallet för att bättre kunna bedöma måluppfyllelsen. Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag till medelsanvisning men anser det angeläget att regeringen analyserar orsakerna till att vissa grupper har ett sämre efterlevandeskydd. var folkpension i form av änkepension inkomstprövad. Inkomstprövningen, som upphörde när reglerna för änkepension anpassades till ålderspensionsreformen, infördes som ett led i saneringen av statens finanser. Åtgärden beräknades enligt proposition 1996/97:1 ge en besparing på brutto . Därefter har en rad förbättringar gjorts inom utgiftsområdet, framför allt för pensionärer med de lägsta inkomsterna. Utskottet är inte berett att på bekostnad av andra angelägna åtgärder inom utgiftsområdet ställa sig bakom kravet på en kompensation för effekterna av den tidigare inkomstprövningen. Inte heller är utskottet berett att föreslå besparingar inom området för att finansiera en sådan åtgärd. Mot bakgrund härav och med beaktande av den förbättring i form av förlängd omställningspension som genomförts anser utskottet att motion Sf205 yrkandena 1-3 bör avslås. 20:3 Bostadstillägg till pensionärer Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer. Därmed bör avslå motionsyrkanden om annan medelsanvisning för anslaget. bör vidare avslå motionsyrkanden bl.a. om rätt till bostadstillägg vid boende i flerbäddsrum, om växling av bostadstillägg mot höjd garantipension och om problem med krångliga ansökningsblanketter. Jämför reservation 73 (c). I och med ålderspensionsreformen har det särskilda grundavdraget för pensionärer avskaffats. För att kompensera för detta har bruttopensionerna höjts. Det tidigare systemet för bostadstillägg har anpassats till de höjda bruttopensionerna. Det nya bostadstillägget skall vara tidsbestämt och utgångspunkten är att beslut om bostadstillägg skall gälla . Är förhållandena okomplicerade kan beslutsperioden i stället vara upp till . För rätt till det nya bostadstillägget krävs att den försäkrade har en huvudsaklig och långsiktig försörjning av pension eller uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. Bostadstillägg utges fr.o.m. den månad en bidragsberättigad fyller för av bostadskostnaden av den del som inte överstiger för den som är ogift och för den som är gift. Bostadskostnaden för gift bidragstagare, vars make inte är berättigad till bostadstillägg, beräknas till hälften av makarnas totala bostadskostnad - till skillnad från tidigare regler där bostadstillägget beräknades efter hela bostadskostnaden. Emellertid har ett fribelopp införts vid inkomstberäkningen för den make som saknar rätt till bostadstillägg, vilket delvis neutraliserar denna försämring. Inkomstbegreppet följer i huvudsak skattelagstiftningen med vissa tillägg. Bland annat görs tillägg för förmögenhet beräknad per året före det år då ansökan om bostadstillägg görs. Som förmögenhet räknas den skattepliktiga förmögenheten beräknad med bortseende från värdet av privatbostadsfastighet eller privatbostadsrätt som utgör den sökandes permanentbostad samt skulder med säkerhet i denna egendom. Förutom bostadstillägg kan särskilt bostadstillägg betalas ut som en utfyllnad om inkomsten efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig levnadsnivå. Som skälig bostadskostnad anses en kostnad på högst för ogift och för gift pensionär. En skälig levnadsnivå anses motsvara av prisbasbeloppet för ogift och för gift pensionär. Bostadstillägg utges endast för den bostad där den bidragsberättigade har sitt huvudsakliga boende (permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform lämnas bostadstillägg endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och tvåbäddsrum. Anslaget omfattar bostadstillägg till personer med ålders- eller efterlevandepension samt särskilt bostadstillägg till dessa. Regeringen föreslår att för till anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer anvisar ett ramanslag på . Vidare föreslås att bostadstillägg till den som har fyllt fr.o.m. skall utges för av en bostadskostnad för den som är ogift och för den som är gift. Gränsen för skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg för pensionärer som har fyllt föreslås fr.o.m. samma tidpunkt höjas till 6 050 respektive för den som är ogift respektive gift. Förslagen beräknas kosta . Per m.fl. (m) begär i motion Sf426 yrkande 2 att till anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer anvisar mer än regeringen föreslagit . I samma motion yrkande 1 begärs beslut att höja den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget med 0,068 prisbasbelopp från . m.fl. (m) begär i motion So642 yrkande 2 ett tillkännagivande om att höja den skäliga levnadsnivån i det särskilda bostadstillägget med . m.fl. (fp) begär i motion Sf360 yrkande 2 att till anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer anvisar mer än regeringen föreslagit . Motionärerna anser att innehav av fritidsfastighet inte skall påverka storleken på bostadstillägget. Ett liknande yrkande finns i motion So640 yrkande 15 av m.fl. (fp). m.fl. (kd) begär i motion Sf390 yrkande 6 i denna del att till anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer anvisar mer än regeringen föreslagit . I samma motion yrkande 4 begärs beslut att fritidshus inte skall medräknas i underlaget vid beräkningen av bostadstillägg för pensionärer. m.fl. (c) begär i motion Sf402 i denna del att till anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer anvisar mindre än regeringen föreslagit . Motionärerna motsätter sig regeringens förslag att höja bostadstillägget. I motion Sf219 av () begärs ett tillkännagivande om att boende i flerbäddsrum i bidragsavseende skall jämställas med boende i en- och tvåbäddsrum. Motionären anser att det är fel att bostadstillägg till pensionärer endast kan utges för en- och tvåbäddsrum i särskilt boende och att regelverket därför måste ses över. m.fl. (c) begär i motion So551 yrkande 3 ett tillkännagivande om en växling av bostadstillägg till pensionärer mot höjda pensioner för att ge garantipensionärer en rimlig levnadsstandard. I motion Sf352 av () begärs ett tillkännagivande om att utarbeta enkla blanketter inom myndigheterna. Många avstår från att ansöka om bostadstillägg till pensionärer på grund av att blanketten är svår att förstå och krånglig att fylla i. Anslaget 20:3 Bostadstillägg till pensionärer En rad förbättringar av bostadstilläggen har genomförts . Så sent som höjdes bostadstillägget för dem som har fyllt . Den bostadskostnad för vilken bostadstillägg kan utges höjdes med för den som är ogift och med för den som är gift. Vidare höjdes taket för skälig bostadskostnad vid beräkning av särskilt bostadstillägg till pensionärer som har fyllt med lika mycket, dvs. med 170 respektive . Utskottet välkomnade dessa höjningar och kan konstatera att regeringen nu föreslår ytterligare förbättringar av nämnda förmåner som i första hand gynnar den grupp pensionärer som har de lägsta inkomsterna, däribland många kvinnor. För en ogift ålderspensionär som har en bostadskostnad på innebär förslaget att bostadstillägget höjs med . Detsamma gäller för makar tillsammans om deras gemensamma bostadskostnad är . Förslaget om höjd skälig bostadskostnad för särskilt bostadstillägg innebär en förbättring med som mest . Utskottet anser att regeringens förslag innebär en välbehövlig förbättring för dem med de lägsta inkomsterna. Som påpekas i propositionen är förändringar av reglerna för bostadstillägget fördelningsmässigt träffsäkra såtillvida att det är pensionärer med de minsta marginalerna som påverkas. Enligt utskottets mening måste ambitionen även fortsättningsvis vara att förbättra för dem med de lägsta inkomsterna. Detta synsätt ligger i linje med det för politikområdet fastställda målet, som bl.a. innebär att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension skall garanteras ett värdesäkrat grundskydd. förslag går i motsatt riktning och kan därför inte godtas. förslag om höjd skälig levnadsnivå vid beräkning av det särskilda bostadstillägget syftar visserligen till att förbättra för dem med små marginaler men en sådan ändring är av annan karaktär. Det särskilda bostadstillägget tillkom som ett yttersta skyddsnät för att skydda pensionärer med hög bostadskostnad och låg inkomst och därmed minimera risken för långvarigt beroende av försörjningsstöd bland pensionärer. Konstruktionen har betydande likheter med prövningen av försörjningsstöd, bl.a. ersätts hela bostadskostnaden och avräkningen mot annan inkomst sker krona för krona. Den skäliga levnadsnivån valdes också med beaktande av nivån på försörjningsstödet (det dåvarande socialbidraget). Även för äldreförsörjningsstödet finns samma miniminivå som gäller för det särskilda bostadstillägget. Förändringar av den skäliga levnadsnivån bör därför värderas samlat med nivån på äldreförsörjningsstödet samt med hänsyn till nivån på försörjningsstödet. Vid en sådan bedömning bör även avståndet till den beskattade grundnivån för garantipension beaktas. Utskottet anser att balansen mellan dessa nivåer är rimlig. När det gäller innehav av fritidsfastighet vidhåller utskottet sin tidigare uppfattning (senast i bet. 2004/05:SfU1) att det är rimligt att inte enbart kapitalavkastningen utan även själva förmögenhetsinnehavet påverkar den bidragsberättigades rätt till bostadstillägg. I den nya lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl., som trätt i kraft , är stödet utformat som ett individinriktat stöd av grundskyddskaraktär, där bidragstagarens samlade ekonomi skall vara avgörande för rätten till stöd. Värdet av fritidsfastighet är inte undantaget vid beräkningen av förmögenhetstillägget och därmed inte heller vid beräkning av den bidragsgrundande inkomsten. Enligt utskottets mening finns det inte skäl att undanta värdet av fritidsfastighet vid beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning och förslaget att förbättra bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sf426 yrkandena 1 och 2, So642 yrkande 2, Sf360 yrkande 2, So640 yrkande 15, Sf390 yrkandena 4 och 6 i denna del och Sf402 i denna del. Som anförts ovan anser utskottet att i den mån det finns ett utrymme för ekonomiska förbättringar så bör det användas selektivt, så att de pensionärer som har lägst inkomster får en förbättrad standard. Med tanke på den fördelningsmässiga träffsäkerheten hos bostadstillägget är utskottet inte berett att ställa sig bakom ett krav på att växla bostadstillägget, helt eller delvis, mot höjd garantipension. Däremot förutsätter utskottet att regeringen noga följer utvecklingen när det gäller situationen för de pensionärer som har lägst inkomster. Med det anförda avstyrker utskottet motion So551 yrkande 3. När det gäller frågan om bostadstillägg skall kunna utges vid boende i flerbäddsrum vill utskottet erinra om de överväganden som gjordes när nuvarande regler infördes beträffande vilka boendeformer som bör berättiga till bostadstillägg (se prop. 1993/94:173 s. 35). Gränsen drogs så att tvåbäddsrum berättigar till bostadstillägg men inte flerbäddsrum. Enligt propositionen borde pensionärer av socialpolitiska skäl ha ett eget rum och bostadstillägg borde därför i princip endast betalas ut för enkelrum. Att tvåbäddsrum ändå accepterades berodde på att det fanns personer som av skilda orsaker önskade dela rum med någon annan. Vidare ansågs det angeläget att motverka incitamenten för att bibehålla flerbäddsrummen. Utskottet, som godtog regeringens förslag (bet. 1993/94:SfU16 s. 9), anser att nu redovisat ställningstagande alltjämt äger giltighet. Utskottet är därför inte berett att förorda en ordning som innebär att bostadstillägg utges för boende i flerbäddsrum. Utskottet avstyrker därmed motion Sf219. Av budgetpropositionen framgår att förhållandevis många av dem som är berättigade till bostadstillägg till pensionärer inte ansöker om det. har på uppdrag av regeringen gjort en studie för att få en uppfattning om mörkertalet. Av beräkningar (redovisar 2005:2) framgår bl.a. att av de hushåll som är berättigade till bostadstillägg inte ansöker om förmånen. Bland ålderspensionärerna är mörkertalet högst i gruppen för att sedan minska med stigande ålder. Vid uppdelning på kön visar det sig att kvinnor tar till vara sina rättigheter bättre än män. Enligt regeringen kommer att få i uppdrag att analysera orsakerna till varför inte alla pensionärer som är berättigade till det ansöker om bostadstillägg. Utskottet anser inte att det är acceptabelt att någon avstår från att söka bostadstillägg på grund av att det är administrativt krångligt men anser att den aviserade analysen bör avvaktas. Motion Sf352 får anses åtminstone delvis tillgodosedd med vad utskottet anfört och motionsyrkandet avstyrks därmed. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslaget 20:4 Äldreförsörjningsstöd. bör vidare avslå ett motionsyrkande om att äldreförsörjningsstödet skall göras skattepliktigt och höjas till samma nivå som garantipensionen. Äldreförsörjningsstöd, som infördes , är inkomstprövat och skall garantera de personer som är bosatta i och är eller äldre en viss skälig levnadsnivå. Dessutom kan ersättning ges för en skälig bostadskostnad på högst för den som är ogift och för den som är gift, dvs. samma nivå som gäller för det särskilda bostadstillägget. De som kan beviljas äldreförsörjningsstöd är personer som har fyllt och som inte uppfyller bosättningskravet för oavkortad garantipension. De personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd var tidigare i stor utsträckning hänvisade till socialbidrag. I propositionen föreslås att för till anslaget 20:4 Äldreförsörjningsstöd anvisar ett ramanslag på . Vidare föreslås att gränsen för skälig bostadskostnad vid beräkning av äldreförsörjningsstödet fr.o.m. skall höjas till för den som är ogift och till för den som är gift. Per m.fl. (m) begär i motion Sf332 yrkande 3 ett tillkännagivande om att äldreförsörjningsstödet bör bli skattepliktigt och höjas till samma nivå som garantipensionen i ålderspensionssystemet. Efter höjning av kommunalskatten i flera kommuner har det skattefria äldreförsörjningsstödet blivit mer värt än den skattepliktiga garantipensionen. En ändring av reglerna får dock inte leda till att stödet blir exportabelt. Det inkomstprövade äldreförsörjningsstödet skall garantera personer som är bosatta i och är eller äldre en viss skälig levnadsnivå. Det är den enskildes inkomster som avgör rätten till äldreförsörjningsstöd. Inkomstprövningen sker enligt särskilda regler som i stort anknyter till den inkomstprövning som görs vid bostadstillägg. Stödet är utformat så att behov av långvarigt försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen inte skall uppstå och kan därför ses som ett alternativ till försörjningsstöd. Stödet har därför utformats som en skattefri ersättning i likhet med exempelvis bostadstillägget. Genom äldreförsörjningsstödets utformning har stödet som omfattas av förordningen (EEG) nr 1408/71 ansetts vara en icke avgiftsfinansierad kontantförmån. Stödet är inte exportabelt. har på regeringens uppdrag analyserat träffsäkerheten hos reglerna för äldreförsörjningsstödet, dvs. i vilken utsträckning stödet når den grupp som var beroende av försörjningsstöd. Av framgår att det fanns 12 828 personer som uppbar äldreförsörjningsstöd. Av dessa var födda i . Den vanligaste orsaken till att äldre personer har låg eller ingen pension är att de bott i . Det kan gälla både utländska medborgare som bosatt sig i sent i livet eller s.k. utlandssvenskar som på ålderns höst väljer att återvända till och bosätta sig här. Det kan också gälla personer som visserligen bott i men som begärt s.k. tidigt uttag av sin pension eller en egenföretagare som enligt tidigare regler för ATP inte betalat in tillräckliga ATP-avgifter och därför fått reducerad pension. Av dem som uppbär äldreförsörjningsstöd hade ungefär hälften ålderspension eller bostadstillägg medan övriga enbart hade äldreförsörjningsstöd. visar också att det, enligt statistik, var 15 122 personer som hade uppburit försörjningsstöd från . Av dessa hade 4 872 personer uppburit både försörjningsstöd och äldreförsörjningsstöd. Enligt analys beror detta på att försörjningsstöd betalats ut som kortvarig hjälp () som ersättning för extra kostnader för tandvård, läkarvård, mediciner, glasögon och dylikt. Det fanns dock personer med äldreförsörjningsstöd som ingick i hushåll som uppburit försörjningsstöd . Det gäller t.ex. hushåll som även består av en eller flera vuxna personer som saknar försörjning och/eller av minderåriga barn. En slutsats av rapporten är att träffsäkerheten är god och att personer med låg eller ingen pension har beviljats äldreförsörjningsstöd i stället för försörjningsstöd från kommunen. Garantipensionen ger även vid högsta tillgängliga skattetabell () ett högre netto än äldreförsörjningsstödet om man bortser från bostadskostnaden. Garantipensionen utgör t.ex. vid en skattesats på netto för en ogift person och för en gift medan äldreförsörjningsstödet utges med för en ogift respektive för en gift person. Om man tar hänsyn till bostadskostnaden blir garantipensionen jämte bostadstillägg för en gift person högre netto än för dem med äldreförsörjningsstöd förutsatt att bostadskostnaden är lika stor i båda fallen. En ogift person skulle i vissa fall (om bostadskostnaden är mycket hög) kunna få ett något mindre nettobelopp i garantipension och bostadstillägg jämfört med äldreförsörjningsstödet, men eftersom en person med garantipension är garanterad att åtminstone få lägst den nivå som gäller för äldreförsörjningsstödet kommer samma nettobelopp att utges i båda fallen. Därmed kan det konstateras att inte ens med högsta tillgängliga preliminärskattetabell är äldreförsörjningsstödet fördelaktigare än garantipension. Därtill kommer att inkomstprövningen i äldreförsörjningsstödet är strängare än vid beräkning av garantipension och bostadstillägg. Genom att införa ett äldreförsörjningsstöd har behovet av ett långsiktigt beroende av ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen bland äldre så långt möjligt eliminerats. Detta var också syftet med införandet av ett äldreförsörjningsstöd. Med hänsyn härtill och då stödet endast funnits ett fåtal år kan ytterligare förändring utöver den i propositionen föreslagna inte anses påkallad. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning samt förslaget om att förbättra äldreförsörjningsstödet genom en höjning av gränsen för skälig bostadskostnad. Utskottet avstyrker därmed motion Sf332 yrkande 3. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Politikområdet Ekonomisk familjepolitik omfattar utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt anslaget 21:1 Bostadsbidrag inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljerna är studiebidragen (utgiftsområde 15) och maxtaxan i förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen (utgiftsområde 16). I utgiftsområde 12 ingår barnbidrag inklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag, föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning, underhållsstöd, bidrag till kostnader för internationella adoptioner, barnpension och efterlevandestöd till barn, vårdbidrag för funktionshindrade barn samt pensionsrätt för barnår. För beräknas utgifterna för politikområdet öka med 9,7 miljarder kronor.Utgifterna inom politikområdet uppgick till , vilket är marginellt lägre än anvisade medel. har , i enlighet med regeringens förslag, fastställt ramen för utgiftsområde 12 till 61 (bet. 2005/06:FiU1, rskr.