bet · GS01KU20d2 · 2005-01-01 00:00:00 — (): Då uppfattar jag att skälet var den politiska ledningens information i frågan? Skolminister : Och, som jag också har redogjort för tidigare, den diskussion som då var från och med den 24:e i medier och den medierapportering som förekom. (): Vid mötet den 26:e uttalade Thullberg vidare att beslut att återkalla rapporten fattats självständigt, står det i papperen här. Vet statsrådet om det var någon speciell anledning till att han just markerade detta eller gjorde det uttalandet? Skolminister : Han redogjorde för att han tyckte att hela situationen var pinsam och ville bara göra gällande att rapporten hade behandlats, och helt i enighet och helt självständigt hade beslutats såsom blev beslutet. Jag hade ingen anledning att ifrågasätta och heller ingen ambition att göra det, utan jag respekterar de beslut som de tar. Den självständigheten har våra myndigheter, och det har jag full respekt för. (): Vad jag förstår var skolministerns uttalande i morgonsoffan grundat på Ekonyheterna om att inte var nöjt med den rapport som de hade lämnat ut. Hade det uttalande som du gjorde kunnat bli annorlunda om ni hade vetat att de skulle dra in hela rapporten, vilket är en extraordinär händelse? Skolminister : Det är en mycket hypotetisk fråga, och det är svårt för mig att spekulera i hypotetiska svar. Mitt uttalande var gjort utifrån den bakgrund som jag har redogjort för. (): Om du hade vetat om att de skulle göra det här i den frågan, kan man tänka sig att du när du gjorde det här uttalandet förstod att det skulle kunna tas som någon form av direktiv till , att de skulle göra en indragning av hela rapporten? Skolminister : Det var varken ämnat eller tänkt som något direktiv åt en myndighet, utan det var, som jag redogjorde för, en akademisk fundering utifrån den kritik som hade förevarit och det faktum att rapporten var utsläppt. Det var ju inte tänkt som något direktiv. Om jag hade haft en annan information det är åter en hypotetisk fråga, och jag vill inte spekulera i hypotetiska frågeställningar. (): Men vid det tillfället i morgonsoffan när skolministern gjorde det här uttalandet visste ni inte att hade beslutat att dra in rapporten, eller att de tänkte göra det? Skolminister : Nej, det hade inte kommit till min kännedom att det var tänkt att det skulle tas något sådant beslut. Mig veterligt har det inte heller hänt när det gäller rapporter från . (): En principiell fråga: Oavsett om det fanns ett direktiv om att göra så eller inte, ansvarar skolministern för om denne statssekreterare tar en kontakt med högste chefen för en myndighet inom skolministerns beredningsområde och för vad som försiggår i dessa kontakter? Skolminister : Ja, ministrar har naturligtvis alltid ett ansvar, och regeringen, ytterst hela . Mig veterligt har det varken genom mig eller någon annan inom departementet utgått någonting som kan tolkas som ett direktiv. Enligt självt har de inte heller uppfattat det på det viset. Det har man också redogjort för här inför KU, mig veterligt. (): Jag ska försöka konkretisera frågan. Oavsett om skolministern har diskuterat med sin statssekreterare eller inte att ta kontakt med , ansvarar inte skolministern för att kontakten har tagits? Är inte skolministern statssekreterarens chef? Skolminister : Jag svarade tydligt, tyckte jag, men jag kan göra det igen för tydlighetens skull. Självfallet har alltid en minister och regeringen samfällt ett ansvar för det som sker på . Så är det ju. (): Det var ett möte där Per Thullberg och skolministern träffades. Där sade Per Thullberg, enligt egen utsago här i utskottet, följande: Jag tycker att det är oerhört pinsamt att som generaldirektör för en statlig myndighet förorsaka statsrådet en belägenhet som den som han hamnade i. Jag känner mitt ansvar för det som publiceras av . Det är mitt ansvar. Därför sade jag till honom: Jag beklagar att du har råkat in i detta. Vi skall icke publicera saker som vi inte sedan kan stå för. Det är olyckligt. Anser skolministern att detta uttalande av Per Thullberg ger intryck av en myndighetschef som självständigt, frimodigt, helt oberoende och helt utan påverkan har fattat beslut om att dra in en rapport? Skolminister : Det har mig veterligt tagits ett beslut helt självständigt. Jag har ingen anledning att ifrågasätta eller värdera det beslutet. Det är ett beslut som ledningsgrupp och då ytterst Per Thullberg självständigt har tagit, och det har jag full respekt för. (): frågade jag om statsrådets intryck och tolkning av den situationen. Det var ju ett möte där statsrådet var med och mötte generaldirektören för . Anser statsrådet att detta som generaldirektör sade till sitt statsråd gav intryck av en myndighetschef som självständigt, frimodigt, helt utan påverkan och oberoende av eventuella politiska påtryckningar har fattat detta beslut? Skolminister : Jag har tidigare avstått från att värdera detta beslut, av just de skäl som jag har redogjort för. Detta är ett självständigt beslut från och som naturligtvis självt får redogöra för. Jag har ingen anledning att betygsätta eller värdera detta. Det är ett självständigt beslut, och det respekterar jag. (): Jo, men vi har ju att bedöma den här situationen, där det eventuellt jag säger eventuellt, därför att det är en sak för utskottet att avgöra slutligen har förekommit påverkansförsök. Och är det väldigt viktigt, när den här historien avslutas den 26:e och man fick göra ett avslut i den här frågan, vilket intryck ministern har av den myndighetschef som dragit in rapporten. Det är ju viktigt för vår bedömning att få ministerns uppfattning om hur myndighetschefen har uppträtt vid det här mötet. Då frågar jag återigen: Är det verkligen så att det här är en myndighetschef som självständigt, frimodigt, helt oberoende och utan påverkan har fattat det här beslutet? Var det statsrådets intryck av det här mötet? Skolminister : Jag har redan redogjort för att det varken har varit min ambition eller mening att ge något direktiv. Jag har inte heller uppfattat att uppfattat det så. Jag har uppfattat att detta har varit ett självständigt beslut, som jag respekterar och inte har någon anledning att värdera. (): Jag har kanske inte heller någon riktigt konstitutionell fråga, men det är en väldig fokusering på själva indragningsbeslutet i den här diskussionen. Jag skulle närmast bara vilja höra om det inte är så att statsrådet också har den uppfattningen att det avgörande skedet för den här rapportens överlevnad var när Thullberg i Ekot säger att han inte kan stå för delar av rapporten, att den inte kan ges ut av . Är det inte det som är det avgörande momentet i hela den här processen? Skolminister : Jag har inte fått någon detaljerad redogörelse exakt för hur beslutsfattandet har varit kring detta, utan jag uppfattar att man tog beslutet. Jag har ingen anledning att ifrågasätta det. Sedan är det självfallet så, precis som jag har redogjort för tidigare, att det förekom ett antal medieuppgifter om att man backar, men också från TT:s rapportering 17.55 den 24:e att man redogör för att generaldirektören också tar visst avstånd från rapporten. Visst får man ett sådant intryck, men det är medieuppgifter det handlar om. Det vill jag bara påtala. Ordföranden: Då har jag avslutningsvis själv bara två frågor, som egentligen har mer att göra med de kommentarer som generaldirektör gjorde vid den tidigare utfrågningen. Det är ju inte det vi granskar, men det finns två slutsatser som kan vara viktiga för departementet. Den ena är nämligen relationerna mellan departement och skolverk, där statsrådet sade mycket tydligt att det är regeringen som helhet, att det lyder inte under skolministern utan under regeringen. Vore det ändå inte angeläget att tydligt för klargöra just de spelregler som ska vara? Av generaldirektören framstod det som om det inte alls var så det förhöll sig. Som sagt var ska vi inte granska nu det är inte det jag är ute efter utan det sker i annan ordning. Men det vore önskvärt för framtiden att tydliggöra spelreglerna, så att man inte får denna känsla av att det kan vara sammanblandningar, och vad som uppfattas som signaler, om ena parten inte har samma tydliga uppfattning. Vad är statsrådet beredd att göra för det? Jag har inte uppfattat att det finns några otydligheter, utan de möten som jag redogjort för har varit av informationskaraktär. Om det är så att det behövs ett förtydligande i något sammanhang är jag inte främmande för det, men jag har inte uppfattat att det funnits behov i det här fallet. Ordföranden: andra fråga gäller tillbakadragande av en rapport. Om en rapport publicerats, är det då över huvud taget lämpligt att dra in den även om man skulle ha synpunkter? För den allmänna debatten skulle det trots allt vara en fördel att rapporterna fanns för bedömning. Skolminister : Då detta är ett självständigt beslut fattat av en självständig myndighet avstår jag från att värdera det, precis som jag sagt tidigare, eftersom jag då skulle göra mig skyldig till det som en del påstår att jag gjort. Ordföranden: är utfrågningen av skolminister avslutad. Vi tackar skolministern. Utskottet ajournerar sig till när nästa ärende tar vid. NäRINGSMINISTER 2004/05:KU20 2004/05:KU20 BILAGA B9 NäRINGSMINISTER Näringsminister Granskningsärendena 16, 35, 39 och 43 Frågor rörande Ordföranden: återupptar KU sitt sammanträde. Vi hälsar näringsminister välkommen. Han har med sig , som är expeditionschef på , och , som vi sett som ägarrepresentant i den heta stolen tidigare. Även om vi förstår att samtliga styrelseledamöter är ägarrepresentanter har vi en lite speciell definition av ägarrepresentant i just det här sammanhanget. Ja, vi lär oss ett och annat, och som ni märker lyssnar vi på utfrågningarna. Vi lägger upp det hela så att näringsministern, om han så önskar, har möjlighet att ge en inledning. Därefter börjar utfrågningarna, som inleds av de anmälande partierna och sedan kommer de övriga i storleksordning. Det är den praxis vi har. Vår avsikt är att försöka vara klara om exakt . Med detta ger jag ordet till näringsminister . Om han önskar ge några inledande ord är han välkommen att göra det. Näringsminister : Herr ordförande! Jag tar gärna emot möjligheten att inledningsvis säga några ord. handlar denna diskussion alltså om. Det är ett stort och viktigt bolag. Det är viktigt för svenskt näringsliv, för svenska medborgare, för elkonsumenter och för väldigt många anställda. är sannerligen en viktig partner för svensk industri. När det gäller elförsörjningen är svensk industri beroende av konkurrenskraftiga villkor för att klara sin internationella konkurrens. är en av största investerare och har därmed stor betydelse även för svensk ekonomisk tillväxt. är också det enskilt mest värdefulla bolag staten äger, och det är betydelsefullt genom de inkomster som utdelningarna ger till statskassan. Dessutom är arbetsgivare för över 30 000 människor och därmed viktig för många individers sysselsättning och ekonomi. är också en av största elproducenter. Det gör att bolaget har ett stort ansvar för miljön, för elsystemets utveckling mot ökad användning av förnybar energi. Utan tvekan är det så. För allt detta ska staten som ägare ta ansvar. Jag menar att det bästa sättet att möta det ansvaret, och de berättigade krav som finns på , är att skapa ett långsiktigt konkurrenskraftigt bolag som klarar av att konkurrera med de stora internationella energibolagen. Utgångspunkten för regeringens syn på och arbete med är naturligtvis de beslut i som direkt rör . Vid bolagiseringen genom proposition 1990/91:87 beslutade att mot bakgrund av den fortgående internationaliseringen av elmarknaden ska kunna ta till vara affärsmöjligheter utomlands och därmed konkurrera på lika villkor som sina konkurrenter i . Därefter behandlade den borgerliga regeringen i en proposition frågan om det var nödvändigt för att fatta beslut om riktlinjer för bolagets verksamhet. I näringsutskottets betänkande 1991/92:NU10 sägs att bolaget bör kunna disponera sina resurser under samma förutsättningar som gäller för privatägda företag och att riktlinjer för verksamheten i det nya bolaget inte ska behöva underställas för godkännande. Om vi går fram i tiden något och ser på sambandet med den energipolitiska propositionen 1996/97:84 beslutade då att huvuduppgift är att producera och leverera el på ett effektivt sätt så att bolaget uppfyller marknadsmässiga avkastningskrav i sin verksamhet. Man uttryckte också från näringsutskott att aktiva medverkan var av avgörande betydelse för att ställa om energisystemet. Och i likhet med propositionen sade näringsutskottet att utveckling av ny ekologisk elproduktionsteknik och investeringar i el- och värmeproduktion från förnybara energislag borde vara framträdande i långsiktiga utvecklings- och investeringsplaner. sade 1996/97 också att för ett företag som , som verkar på en konkurrensutsatt marknad, ska alla dessa insatser göras inom ramen för kravet på affärsmässighet. finansiella styrka innebär att bolaget kan göra kraftfulla satsningar inom förnybar energi. har bolaget investerat 11 miljarder i förnybar energiproduktion. Genom bland annat beslutet att investera 1 ½ miljard kronor i en vindkraftspark i Lillgrund kommer att nu även öka vindkraftsproduktion . blir därmed landets ledande vindkraftsoperatör. är det ledande energiföretaget då det gäller investeringar i elproduktion från förnybara energikällor. Regeringen och jag vill att ska öka sina insatser och sin ambition när det gäller förnybar energi. Jag menar att det dessutom finns behov av att utveckla och modernisera ägarstyrningen av . Därför har regeringen kommit överens med samarbetspartierna om ett tillägg till bolagsordningen, där vi markerar vår syn på att ska ta den ledande rollen i omställningsarbetet, vilket också uttalat. Därigenom förtydligar vi uppdrag på ett av de mest kraftfulla sätt man kan göra när det gäller aktiebolag, nämligen genom en ändring i bolagsordningen. Vi kommer dessutom att vid vårens bolagsstämma ta upp en bilaga till stämmoprotokollet där vi utvecklar synen på hur i praktiken ska ta den ledande rollen. Det blir ett stöd för och ledning. Jag vet att utskottet i diskussioner tagit upp det som kallas formlös styrning. Jag vill inte märka ord, med styrningen av är allt annat än formlös. Tvärtom är grunderna för styrningen av mycket formella. De tar sin utgångspunkt i beslut om . De tar sin utgångspunkt i aktiebolagslagen. Och de tar sin utgångspunkt i riktlinjer för ägarstyrning som utarbetats i . har beslutat om att dels bolagisera , ett mycket viktigt beslut, dels avreglera elmarknaden, också det strukturellt mycket viktigt. När gick från att vara ett affärsverk till att bli aktiebolag gjorde man naturligtvis ett medvetet val från när det gäller styrelseformer för bolaget. Beslutet innebar att tog ställning till att inte skulle styras direkt genom regeringsbeslut utan drivas i aktiebolagsform. Därmed är inte styrning genom regeringsbeslut möjligt. Ett aktiebolag är, till skillnad från ett affärsverk som är en myndighet, inte en del av staten utan en egen juridisk person. Detta påpekades särskilt i både propositionen och betänkandet. Vår utgångspunkt är därför att vi utövar vår ägarstyrning med hänvisning till de beslut som fattar och med respekt för att vi valt aktiebolagsformen för . Verksamhetsinriktningen är alltså mycket formellt bestämd i riksdagsbeslut, medan ägarens styrning av bolaget regleras enligt aktiebolagslagen och den ansvars- och rollfördelning som aktiebolagslagen ger mellan ägare, styrelse och bolagets ledning. Den rollfördelningen har också bekräftat , senast i näringsutskottets betänkande 2002/03. Då behandlade man utlandsinvesteringar, och utskottet upprepade sitt ställningstagande att ägaren som sin främsta uppgift har att ge riktlinjer till verksamhetens övergripande mål samt att tillsätta styrelsen. Utskottet angav i båda besluten att ledning och styrelse har rätt att fatta beslut om etablering utomlands. För den operativa ledningen ansvarar företagets ledning, och denna granskas sedan av ägaren genom bolagsstämman, angav utskottet vidare. Detta är viktigt. Man kan naturligtvis tycka att vart och ett av besluten är bra eller dåligt. Att avreglera elmarknaden, att genomföra en bolagsform för i stället för en myndighetsform, att på punkt efter punkt göra dessa förändringar kan man ha olika åsikter om. har dock haft en stabil majoritet för dessa förändringar och synsätt. Vi har, som ni känner till, årliga bolagsstämmor då vi lämnar ägarens anvisningar till bolaget. Dessa utgörs av riksdagsbeslut och riktlinjer från ägaren. Därutöver har vi en löpande dialog med bolaget där jag i min roll som regeringens representant, som representant för ägarna och ägarstyrningen, liksom våra tjänstemän och min statssekreterare för en ständig dialog med bolaget. Den utgår från de beslut som fattat om bolagets strategiska inriktning. Styrningen är alltså inte formlös. Den grundar sig på mycket formella beslut, men den grundar sig också på att det handlar om ett aktiebolag. Från regeringens sida redovisar vi även regelbundet vår ägarpolicy för . Där redovisar vi den här modellen för styrning. har tidigare utan anmärkning behandlat den skrivelsen. Låt mig avsluta med att något höja blicken. konkurrerar på en europeisk elmarknad. Bland konkurrenterna har vi Eon, som är näst största energibolag med nästan dubbelt så stor elförsäljning som , och EDF, som är största elbolag med över 35 miljoner kunder i . Det är på den marknaden som ska konkurrera. Före detta , och ägs av utländska bolag. Jag vill att som svenskt bolag ska överleva och vara framgångsrikt på denna marknad. Då måste det kunna agera på ett affärsmässigt flexibelt och bra sätt. Jag vill dessutom att ska vara ett viktigt verktyg i energiomställningen. Och precis som fattat beslut om ska affärsmässigheten och att vara ledande i energiomställningen gå hand i hand. Staten har ett stort ansvar för att förvalta de stora resurser pengar, skattebetalarnas kapital som finns i . Vi har även ett stort ansvar för att bolagets långsiktiga överlevnad säkerställs. Då krävs det långsiktighet och att vi agerar med bolagets bästa för ögonen. Det ansvaret tar regeringen. Därmed, herr ordförande, tackar jag för möjligheten att ha fått ge denna inledning, och jag är öppen för de frågor som utskottet har. Ordföranden: tackar för detta och börjar så med frågeställningarna. (): Näringsministern talade vältaligt om vilket fint bolag är. Han nämnde också att man nu ska göra tillägg till bolagsordningen med mera för att ytterligare precisera utifrån vilka dokument bolaget ska styras. Det är det som är KU:s uppgift att granska. Ska vi se det faktum att det måste vidtas en mängd åtgärder, tillägg till bolagsordningen till exempel, som ett uttryck för att näringsministern upptäckt brister i den tidigare styrningen, alltså som vi nu granskar? Näringsminister : Herr ordförande! Som jag sade i mitt inledningsanförande är jag mycket engagerad i att utveckla och modernisera ägarstyrningen. Jag vet att den tidigare näringsministern, , hade samma engagemang. Även han tog steg för att förnya ägarstyrningen, och jag antar att ni kommer att ha möjlighet att diskutera detta också med honom. Jag har sedan jag blev näringsminister arbetat mycket aktivt tillsammans med mina tjänstemän för att se hur vi ska gå vidare. Vilka praktiska verktyg ska vi använda oss av? Det är ingen kritik mot den tidigare hanteringen, utan en utveckling för att fortsätta stärka den. Jag tycker att det är mycket viktigt att uppfylla beslut och inriktning. (): Styrelsens ordförande, , sade vid vår utfrågning bland annat så här: Det är klart att de fem målen kolliderar. Det kan vara ett bekymmer för . Enligt regeringsformen är det regeringen som har förvaltningsmandatet, som vi alla vet, för de statliga bolagen. Om nu styrelsens ordförande upplever det som ett så stort problem med kolliderande mål och att de inte bara är kolliderande utan många, varför har inte mera gjorts vi nu granskar för att tydliggöra målen och, inte minst, hur de står i inbördes relation till varandra? Näringsminister : Jag har med stort intresse läst utfrågningen av bolagets ordförande. Han beskriver fem breda mål som han upplever att företaget arbetar med, och det är korrekt. Det är fem väldigt viktiga mål. Jag undrar om ordföranden kan beskriva någon verksamhet som har någon komplicerad grad där man inte kan uppleva att det ibland blir målkonflikter. Det är icke så att det på något vis förhindrar en kraftfull styrning av bolaget, men självklart kan det finnas målkonflikter på både kort och lång sikt när man fattar beslut. Ett sådant exempel är investeringar i långsiktiga lösningar som inte ännu fullt ut har marknadsmässiga förutsättningar. Vi diskuterar med och om hur viktigt det är att fatta de här långsiktiga besluten därför att de på lång sikt är marknadsmässiga. Men då behöver man också ett tydligt stöd för detta från och från regeringen. Det är ingenting konstigt. Ni upplever i vardagen i alla de beslut ni fattar att det ibland kan finnas motstående intressen och att man måste göra en klok avvägning och fatta ett klokt beslut. (): Det är väl uppenbart att om det finns mer än ett mål blir det lite mer komplicerat. Det torde vara självklart. Kan det rentav bli så, om det finns fler än ett mål, och det gör det i fallet med , att styrelsen och kanske vd får en mycket självständig roll, eftersom han då har möjligheter att i olika beslut hänvisa till än det ena, än det andra målet? Målen för påverkar inte regeringen. De har fattat beslut om, som jag har beskrivit. De två huvudsakliga målen är att vara en kraftfull energiproducent på marknadsmässiga villkor som säger att man dessutom ska vara ledande i energiomställningen. Jag menar att de här målen faktiskt går att förena. Och jag antar att den riksdagsmajoritet som fattade de besluten också var övertygad om att de går att förena. Jag vill inte att vi ska minska målen till att bara vara marknadsmässiga. Jag tycker att det var klokt av att fatta detta beslut. Men de beslut som har fattat böjer sig regeringen för och följer dem också i styrningen av bolaget. Det ger icke bolaget större handlingsfrihet än vad som tillkommer ett aktiebolag. Då går vi inte in i detaljerna, utan då styr vi i de övergripande frågorna. (): Det vore mig fjärran att kritisera några riksdagsbeslut, i varje fall sådana som vi själva har varit med på. Men det är ändå så att regeringen genom sin förvaltarroll har en speciell funktion här: att tydliggöra den inbördes relationen mellan mål och annat. Låt oss ta ett konkret exempel, förvärvet av dansk kolkraft. Såg ministern några speciella problem med detta jag talar alltså om Elsam i utifrån de av fastställda miljömålen? Eller var det fullt förenligt och lätt att förena med de andra målen som vi just har talat om? Näringsminister : säger att han inte är emot de riksdagsbeslut som han själv varit med och fattat. När det gäller brukar Socialdemokraterna och lite av tradition fatta samma beslut. Där har vi haft en gemensam uppfattning under hela denna resas gång. Det är klart att i frågan om skulle investera i var det väldigt viktigt för och den politiska ledningen på att göra just avvägningen mellan marknadsmässighet och att vara ledande i energiomställningen. Det var det vi utgick ifrån. Den första utgångspunkten är att vi har en gemensam nordisk elmarknad. Den är helt integrerad och är hemmamarknad. Som det var i är det nu i . Den el som producerar finns i svenska kablar. Den el som producerar finns i norska kablar. Så fungerar det. För att vara framgångsrik är det viktigt och där har varit mycket tydlig vid bolagiseringen att man har förutsättningar att klara konkurrensen och också kan agera internationellt att man finns i hela denna marknad. Här är konkurrensen benhård. När det gäller själva det kommersiella menar jag att det är en mycket klar uppfattning från vår sida att det här är en klok och strategiskt riktig affär.