bet · GT01TU1 · 2005-11-24 00:00:00 — Beroendet av och har också lett till att underhåll och upprustning av vägnätet eftersatts. Det är ett högt pris som till slut alla trafikanter tvingas att betala. Den ekonomiska prioritering regeringen gjorde i sin förra infrastrukturproposition innebär att anslagen till järnvägssatsningar kraftigt ökar, fastän de stora behoven enligt regeringens egen utredning Godstransportdelegationen främst ligger inom vägsektorn. Regeringen måste redovisa skälen till det vägval som den tydliga prioriteringen av järnvägsnätet framför vägnätet innebär, inte minst för landets bilister och åkare. Moderata samlingspartiet anser att samhällsekonomiskt lönsamma vägar måste prioriteras framför järnvägarna. Moderata samlingspartiet anser också att nationell konkurrenskraft för tryggad sysselsättning och miljö förutsätter både ökande och miljöanpassade transporter. Utbyggnaden och utvecklingen av infrastrukturen kräver omfattande investeringar i ett stort och glest befolkat land som . Därför är det av största vikt att investeringar i infrastrukturen ger en god avkastning, dvs. att medborgarna upplever att de får valuta för pengarna. En förutsättning för detta är att såväl konkurrens som samverkan mellan olika trafikslag främjas i utformningen av regel-, skatte- och avgiftssystem. Eller annorlunda uttryckt förutsätter detta en rimlig grad av konkurrensneutralitet mellan de skilda trafikslagen. Så är inte fallet , vilket är samhällsekonomiskt förödande. Statens roll och ansvar för infrastrukturen är olika för alla trafikslag. Inom vissa områden är det statliga ansvaret större och inom andra mindre. Grundläggande är dock, anser Moderata samlingspartiet, att staten endast skall ägna sig åt sådan verksamhet som inte andra kan göra lika bra eller bättre. Vi anser vidare att trafikverken bör koncentrera sig på sina grundläggande uppgifter, nämligen att tillhandahålla en effektiv och väl fungerande infrastruktur. Som redovisas i motion 2005/06:T604 har regeringen angett 20 verksamhetsmål för . Vi anser att en prioritering bör ske bland de transportpolitiska målsättningarna med inriktning mot att höja vägstandarden och öka trafiksäkerheten. Som framgår av budgetpropositionen överskrids regelbundet kostnaden för olika infrastrukturprojekt. Enligt vår mening är det viktigt ur ett demokratiskt perspektiv att skattebetalarna får veta vad infrastruktursatsningar kostar, och att dessa uppgifter är korrekta i så stor utsträckning som är möjligt. Fortsätter rådande ordning, med vad som emellanåt kan betraktas som rena glädjekalkyler, urholkas medborgarnas förtroende för trafikpolitiken. Träffsäkerhet bör därför förbättras vid beräkning av kostnader för infrastrukturprojekt. Genom ett uttalande av i enlighet härmed tillstyrks motion 2005/06:T604 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m). Syftet med motionerna 2005/06:T559 yrkande 6 av m.fl. (fp) och 2005/06:T608 yrkande 1 av m.fl. (kd) tillgodoses därmed till stor del och avstyrks därmed. Mål- och resultatfrågor för politikområdet Transportpolitik, punkt 1 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om mål- och resultatfrågor för politikområdet Transportpolitik. Därmed bifaller motion 2005/06:T559 yrkande 6 och avslår motionerna 2005/06:T604 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:T608 yrkande 1. Det finns en rad frågor inom transportområdet som behöver förbättras. Det gäller inte minst bristfälligt underhåll och otillräckliga investeringar i trafikens infrastruktur. Ett flertal utredningar inom transportområdet har också presenterats som redovisat en rad förslag. Regeringen har meddelat att man avser att redovisa sina förslag med anledning av bl.a. dessa utredningar till i form av en ny transportpolitisk proposition. Tidpunkten för propositionens avlämnande har varierat och senast . har dock den utlovade propositionen inte avlämnats. Enligt vår mening är detta dröjsmål olyckligt. förtjänar en bättre transportpolitik. liberalerna anser att fri konkurrens inom alla transportslag är en förutsättning för att kunna uppnå en hållbar utveckling och ökad tillväxt. Liksom när det gäller all annan företagsamhet bör fri konkurrens vara grunden också för trafikpolitiken. Fri konkurrens tillgodoser den enskildes val av transportslag vare sig det gäller transport av gods eller människor. Trafiksektorn har alldeles för länge kännetecknats av monopolbildningar, främst statliga sådana. Monopol gör att den enskilde individen kommer i kläm i form av höga priser och sämre service. Konsekvensen av den bristande konkurrensen är uppenbar. Priserna är för höga och rabattsystemen försvårar för konsumenten att genomföra sina val. Det är därför angeläget att verkligt fungerande konkurrens kan skapas inom alla trafiksektorer. För att detta skall fungera krävs det - enligt liberalerna - att de statliga myndigheterna bejakar konkurrens. Statliga monopolverk som och måste agera på ett sådant sätt att inte någon favoriseras genom att erhålla de bästa spårlägena eller de bästa starttiderna. Genom ett uttalande av i enlighet härmed tillstyrks motionerna 2005/06:T559 yrkande 6 av m.fl. (fp). Syftet med motionerna 2005/06:T604 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m) och 2005/06:T608 yrkande 1 av m.fl. (kd) tillgodoses till stor del och avstyrks därmed. Mål- och resultatfrågor för politikområdet Transportpolitik, punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om mål- och resultatfrågor för politikområdet Transportpolitik. Därmed bifaller motion 2005/06:T608 yrkande 1 och avslår motionerna 2005/06:T559 yrkande 6 och 2005/06:T604 yrkandena 1 och 2. Det finns en rad frågor inom transportområdet som behöver förbättras. Det gäller inte minst bristfälligt underhåll och otillräckliga investeringar i trafikens infrastruktur. Ett flertal utredningar inom transportområdet har också presenterats som redovisat en rad förslag. Regeringen har meddelat att man avser att redovisa sina förslag med anledning av bl.a. dessa utredningar till i form av en ny transportpolitisk proposition. Tidpunkten för propositionens avlämnande har varierat och senast . har dock den utlovade propositionen inte avlämnats. Enligt vår mening är detta dröjsmål olyckligt. förtjänar en bättre transportpolitik. står bakom det övergripande transportpolitiska mål som har fastställt om att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Den socialdemokratiska regeringen och dess stödpartier fokuserar dock i alltför hög grad på långsiktigt hållbara transportsystem. Att politiken får en sådan inriktning är mycket angeläget, men det måste råda balans mellan målets två led. anser att det första ledet i det transportpolitiska målet - samhällsekonomisk effektivitet - förbigås i de prioriteringar som regeringen gjort i samband med att planeringsramarna för åtgärder i väg- och järnvägsnätet fastställts. Till betydande del hänger detta samman med att investeringar i och underhåll av vägar får stå tillbaka för stora järnvägsprojekt med tveksamma lönsamhetskalkyler. Regeringen är ytterst ansvarig för att de mål som beslutat om närmare utformas på ett sådant sätt att de kan följas upp. Genom uppställandet av ett otillräckligt utformat mål som prioriteringskriterium har regeringen allvarligt brustit i sin styrning av länens infrastrukturplanering. föreslår att de transportpolitiska delmålen skall utformas på ett sätt som gör det möjligt att mäta, jämföra och följa upp infrastrukturåtgärder i förhållande till dessa mål. Genom ett uttalande av i enlighet härmed tillstyrks motion 2005/06:T608 yrkande 1 av m.fl. (kd). Syftet med motionerna 2005/06:T604 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m) samt 2005/06:T559 yrkande 6 av m.fl. (fp) tillgodoses till stor del och avstyrks därmed. , punkt 8 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om . Därmed bifaller motion 2004/05:T464 yrkande 17 och avslår proposition 2005/06:1 utgiftsområde 22 punkterna 13 och 14. Verksamheten i () inrättades i då sjömännens vardag var helt annorlunda än . Långa perioder borta från hemorten var regel, och många sjömän saknade ett normalt socialt liv. Med dagens avlösningssystem har detta förändrats. Då möjligheterna att delta i det sociala och kulturella livet på hemorten inte är sämre för sjömän än för många andra yrkesgrupper har de ursprungliga motiveringsgrunderna för HKF:s verksamhet försvunnit. Statens engagemang i verksamheten bör därför avvecklas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Inspektionsverksamhet, punkt 2 (s) (), (), (), (), (), () och () anför: Enligt vår mening är tillsyn - eller inspektion - en oundgänglig del av statsmakternas styrning. Genom tillsyn kan man garantera att den lagstiftning och den politik som riksdag och regering har beslutat om också verkligen tillämpas på avsett sätt. Vi konstaterar att inspektionsverksamheten inom transportsektorn har genomgått omfattande förändringar i riktning mot ökad eller total självständighet. Inom järnvägssektorn har en ny myndighet, Järnvägsstyrelsen, bildats. Inom luftfarten bildades på motsvarande sätt Luftfartsstyrelsen . Inom sjöfarten har regeringen genom en ändring i förordningen för ytterligare markerat sjöfartsinspektionens självständiga ställning. För vägtrafiken inrättades en vägtrafikinspektion inom . finns således inspektionsverksamhet för samtliga transportslag. Vi är positiva till denna utveckling men anser att det finns såväl skäl som möjlighet att ytterligare överväga att utveckla inspektionsverksamheten. I ett första steg är det angeläget att inspektionsverksamheten kan ges en erforderlig tydlighet genom en väl anpassad och samordnad lagstiftning. Ett fortsatt reformarbete såvitt avser Vägtrafikinspektionens och ställning är således angeläget. I ett andra steg kan övervägas en trafikslagsövergripande inspektion. Som har framkommit under utskottets tidigare beredning av frågan finns såväl för- som nackdelar med en gemensam inspektion för samtliga trafikslag Vi välkomnar mot denna bakgrund det reformarbete som regeringen påbörjat med att såväl tillkalla en särskild utredare för att se över inspektionsverksamheten som uppdragit åt berörda inspektioner att ytterligare utveckla sitt samarbete. Som regeringen redovisar finns det en rad frågor som kräver eftertanke och ett närmare klarläggande. Vi vill vidare påminna om att verk och myndigheter på transportområdet inte är organiserade på ett sådant sätt att jämförbar verksamhet för varje trafikslag lätt kan avskiljas för att bilda en trafikslagsövergripande verksamhet. Enligt vår mening bör organisationsförändringar inom området grundas på ett tillfredsställande beslutsunderlag. Regeringens beredning av frågan för att så blir fallet. Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (m) (), () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister har beslutat att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende 2006. fastställs utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . har i partimotionen 2005/06:Fi240 Politik för arbete och välfärd och i kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende och utanförskap ge fler medborgare makt över den egna vardagen samt trygga goda statsfinanser och en värdig välfärd. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett bättre sätt än kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. När majoritet genom rambeslutet valt en annan inriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. I det följande redovisar vi i korthet Moderata samlingspartiets alternativ till politik inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Vår politik finns, som framgått, närmare utvecklad i partimotion 2005/06:Fi240 och i kommittémotionen 2005/06:T604. Vi vill att skall vara ett bra land att leva i, inte , utan också . Vi vill att infrastrukturen skall stödja, inte motverka, utvecklingen mot ett land som tar till vara alla sina invånares företagsamhet och utvecklingspotential. Vi vill att grunden för infrastrukturpolitiken skall vara utvecklingsoptimism och framåtsträvande, inte tillväxtfientlighet och bakåtsträvande. Den infrastruktur som finns måste underhållas och utvecklas. Det handlar bl.a. om att vägnätets förfall måste få ett slut. Staten måste ta sitt ansvar för den gemensamma infrastrukturen och därmed skyddet av liv, hälsa och miljö. måste det finnas en tydlig koppling mellan nyttjande och finansiering av infrastrukturen samt konkurrensneutralitet inom och mellan trafikslagen, inte minst för att åstadkomma ett effektivt utnyttjande av de olika trafikslagens fördelar. För att främja utveckling och effektivitet inom transportsystemet anser vi att en bolagisering, konkurrensutsättning och privatisering av statliga verk och företag är nödvändig. Infrastrukturen påverkar alla människor i såväl arbetsliv som privatliv. De infrastruktursatsningar som inte görs påverkar människor i allra högsta grad. Det krävs handlingskraft och beslutsamhet för att komma till rätta med infrastrukturens brister. Regeringen verkar sakna såväl handlingskraft som idéer om hur problemen skall attackeras. För nästa budgetår föreslår vi en höjning av anslaget med jämfört med regeringens förslag. Med denna anslagsnivå skapas ökade resurser till vägutbyggnad och möjliggörs åtgärder i syfte att minska antalet dödade i trafiken. Vad gäller det statliga vägnätet ser vi en fortsatt utbyggnad av landets motorvägsnät, med inriktning på en komplett motorvägsförbindelse mellan de tre största städerna samt den nordiska triangeln som särskilt angelägna. Inom storstadsregionerna finns många viktiga projekt som måste komma till utförande. För vissa av dessa bör en alternativ finansieringslösning i form av t.ex. PPP väljas. De enskilda vägar som är öppna för allmänhet och näringsliv är en mycket viktig del av vår gemensamma infrastruktur. När det offentligas ansvar för infrastrukturen brister blir följderna allvarliga, inte minst när det innebär att kostnaderna för gemensam infrastruktur vältras över på ett fåtal enskilda personer. Med vårt budgetförslag kan statsbidraget till enskilda vägar ökas, vilket ger landsbygdsboende förbättrade kommunikationer och ökad vardagstrygghet. Behovet av investeringar på det svenska järnvägsnätet är stort. I konkurrensen om investeringsmedel är det dock viktigt att utvärdera vilka projekt som kommer att vara ekonomiskt lönsamma. Investeringsbesluten måste baseras på gedigna såväl tekniska som miljömässiga och samhällsekonomiska analyser. Underhållet av spåranläggningarna är eftersatt, och tendensen är att det avhjälpande underhållet ökar på bekostnad av det förebyggande. täcker staten en stor del av underhållskostnaderna med budgetmedel. Trafikslagens kostnader skall så långt det är möjligt bäras av den egna verksamheten. Därför bör enligt vår uppfattning drifts- och underhållskostnaderna på järnvägsområdet huvudsakligen täckas av trafikavgifter. Regeringen bör därför återkomma med förslag om höjda banavgifter. På samma sätt som genomförs inom bör även effektivisera sin administration. myndighetsanslag bör därför räknas ned med jämfört med regeringens förslag. En effektivisering och besparing bör ske genom att hela produktion upphandlas. Vi ifrågasätter vidare huruvida den nybildade myndigheten behöver ett så stort anslag mot bakgrund av storleken på tidigare anslag för den tidigare . Därför anser vi att myndigheten bör kunna med mindre i anslag. Skattefrågor tillhör inte trafikutskottets beredningsområde. Regeringens förslag och fattade principbeslut om att införa en flygskatt får dock alvarliga konsekvenser för transportpolitikens som utskottet ansvarar för. Inledningsvis kan konstateras att som ekonomiskt styrmedel för att minska flygtrafikens negativa miljöpåverkan kommer skatten att bli verkningslös. Däremot kommer den att bli ett hårt slag mot de flygresenär som är beroende av olika lågprisbiljetter för att kunna utnyttja flyget. Det är anmärkningsvärt att regeringen lägger förslag med en sådan fördelningspolitisk profil. Ytterligare en konsekvens blir att den viktiga turistnäringen kommer att missgynnas, då det kommer att bil mindre attraktivt för flygbolagen, främst lågprisaktörerna, att flyga till nya destinationer i eller att utveckla befintliga linjer. Besöksnäringens utvecklingspotential kommer därmed att försämras. står det klart att mindre regionala flygplatser riskerar att slås ut om flygskatten bara blygsamt minskar resandet. Det innebär att blir mindre tillgänglig. Sammantaget innebär dettta att nya jobb uteblir vilket är en fullständigt obegriplig politik utifrån ett tillväxtperspektiv. Slutligen vill vi uppmärksamma att skatten kommer att leda till särskilt stora problem för . får ett konkurrensmässigt övertag eftersom kommer att avskaffa nuvarande flygskatter. Angående anser vi att myndighetens flytt till är ett utmärkt tillfälle att se över och effektivisera verksamheten. Ett större samarbete med trafikverken, samt den lägre kostnadsnivån vid myndighetens kommande lokalisering, möjliggör en besparing på . Staten har lämnat ersättning till för upprätthållande av grundläggande kassaservice i hela landet. Posten har dock ombildats till ett aktiebolag och verkar därmed under andra förutsättningar . Medlemskapet i EU begränsar vidare kraftigt statens möjlighet att lämna statliga bidrag till olika självständiga företag, däribland . Enligt vår mening är krav att tillhandahålla kassaservice rimligt, men det är långt ifrån givet att det är som skall tillhandahålla tjänsten eller hur kassatjänsten skall utformas. Det finns enligt vår mening möjlighet att utforma olika lösningar beroende på lokalisering och efterfrågan. Möjligheten att tillhandahålla begränsad kassatjänst också på mindre orter finns även hos andra aktörer än . Grundläggande krav måste därför vara att kraven på kassaservice definieras till omfång och innehåll, att korrekta anbudshandlingar upprättas och att upphandling av tjänsten sker med iakttagande av de regler som gäller för offentlig upphandling enligt svensk lag och gemenskapsrätten. Vi avvisar mot denna bakgrund regeringens anslag på för ersättning till för rikstäckande betalningsservice. För övrigt anser vi att statens engagemang i () bör avvecklas. Slutligen kan vi konstatera att alliansens förslag till anslag under utgiftsområde 22 Kommunikationer kännetecknas av en hög grad av samstämmighet. Vi vill samtliga tillföra ökade medel till utgiftsområdet. Vi vill samtliga rikta mer resurser till vägområdet även om takten och tillvägagångssättet skiljer sig åt. Vi vill samtliga också rikta besparingar mot administration. Förklaringen till vår samstämmighet är den grundsyn vi har om att transportsektorn har stor betydelse för tillväxten och den fortsatta samhällsutvecklingen. Därmed skiljer vi oss väsentligt från den tillväxtfientliga politik som präglar regeringsunderlagets förslag. Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (fp) () och () anför: liberalernas budgetförslag för syftar till att förändra de ekonomiska förutsättningarna så att potential kan komma till sin rätt. Det handlar om förslag som förbättrar förutsättningarna för den dryga miljon människor som står utanför arbetsmarknaden att få en möjlighet att komma in och bidra med en egen arbetsinsats och förslag som leder till nya jobb. Vi föreslår en stor inkomstskattereform för alla som arbetar och skattelättnader för företagare så att det ska bli lättare att anställa. Vi föreslår vidare reformer av arbetsmarknadspolitiken, sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår ett antal åtgärder för att underlätta företagande och nya jobb. Våra utgiftsökningar avser ökade resurser för en stärkt rättssäkerhet, bättre utbildning och forskning, satsningar på vård och omsorg särskilt för äldre samt förbättringar för handikappade. Vi uppnår utrymme för detta genom ett antal besparingsåtgärder. Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområde 22 har emellertid avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. Då budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inom utgiftsområde 22. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområde 22. behöver tillväxt - för arbete och för välfärd. Väl fungerande kommunikationer är en förutsättning för att såväl människor som varor ska kunna transporteras på ett effektivt och miljömässigt sätt. Trots att vägar och järnvägar har eftersatts vad avser såväl underhåll som utbyggnad av ny infrastruktur dröjer regeringens aviserade transportpolitiska proposition. I stället för att föreslå nya lösningar för drift och investeringar inom trafikpolitiken förhandlar regeringen i långbänk med de tillväxt- och bilfientliga röd-gröna samarbetspartierna. Underhåll och utbyggnad av infrastruktur är förutsättningar för ökad tillväxt, förbättrad miljö och ökad trafiksäkerhet. Det behövs en ny regering för en ny transportpolitik. Samarbetspartiernas blockering inför alternativa finansieringslösningar leder till färre investeringar i , när dessa borde vara betydligt fler. Den totala investeringsvolymen för den pågående blir därmed avsevärt lägre än den annars skulle ha kunnat bli. Det innebär också att flera investeringar för att bygga bort flaskhalsarna i våra tillväxtregioner, samt den bärighetshöjande tjälsäkringen i skogslänen inte kommer till stånd , och att andra investeringar trängs undan ur planerna för den nu pågående tolvårsperioden. liberalerna föreslår ytterligare till vägar för hela planeringsperioden. För 2006-2008 föreslås mer i anslag till vägar varav ytterligare 500 miljoner . Vi är mycket oroliga för att den i propositionen aviserade flygskatten kommer att leda till försämrade möjligheter att bedriva lönsam flygtrafik till mindre flygplatser, vilket kommer att försämra tillgängligheten till de mindre befolkade delarna av vårt land. För att motverka dessa effekter och därmed förbättra kommunikationsmöjligheterna, inte minst till och inland, föreslår vi en höjning av stödet till icke-statliga flygplatser med . Slutligen kan vi konstatera att alliansens förslag till anslag under utgiftsområde 22 Kommunikationer kännetecknas av en hög grad av samstämmighet. Vi vill samtliga tillföra ökade medel till utgiftsområdet. Vi vill samtliga rikta mer resurser till vägområdet även om takten och tillvägagångssättet skiljer sig åt. Vi vill samtliga också rikta besparingar mot administration. Förklaringen till vår samstämmighet är den grundsyn vi har om att transportsektorn har en stor betydelse för tillväxten och den fortsatta samhällsutvecklingen. Därmed skiljer vi oss väsentligt från den tillväxtfientliga politik som präglar regeringsunderlagets förslag. Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (kd) () anför: har i parti- och kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår.