bet · GT01KU10 · 2005-12-01 00:00:00 — Under beredningen av ärendet uttalade att regeringen i någon form skulle redovisa resultatet av arbetet med regelförenklingen. Så har också skett en gång med början . Huvudsakligen sker arbete med regelförbättring genom granskning av regeringsbeslut. Innan granskning av ett textutkast har skett får varken tryckning, överlämnande till Lagrådet eller andra offentliggöranden ske. Granskningen inriktas på konstitutionella frågor, andra centrala rättsliga frågor, författningstekniska frågor samt språklig utformning. Granskningsarbetet beskrivs i en rad pm framställda av Statsrådsberedningen. I regeringens skrivelse 2004/05:75 slås fast att "ett klart och enkelt språk är avgörande för regelkvaliteten och för en väl fungerande kommunikation mellan myndigheter och medborgare såväl nationellt som inom EU". De språkexperter som är knutna till granskningsverksamheten i arbetar med språklig granskning av lag- och förordningstexter men även med rådgivning och vägledning. Klarspråksgruppen (Fi 1994:A) har fått i uppdrag av regeringen att främja språkvården hos myndigheter. Klarspråksgruppen arbetar med informationsspridning och rådgivning i språkfrågor. finns även en särskild EU-språkvård som en av språkexperterna på ägnar sig åt. Ett kontaktnät av personer finns utsedda på alla departement och på ett 40-tal myndigheter. Genom dem kan översättarna i EU:s institutioner snabbt få råd i t.ex. termfrågor. I EU-språkvårdens uppgift ingår även att granska den svenska översättningen av förslag till viktiga EU-rättsakter och att erbjuda utbildning till svenska EU-tjänstemän. EU-språkvården inrättades som ett resultat av slutbetänkandet från Utredningen om svenskan, Svenskan i EU (SOU 1998:114). Betänkandet överlämnades till regeringen . Utredningen föreslog att en central samordningsfunktion skulle inrättas i med uppgift att svara för rådgivning i EU-språkfrågor till myndigheter och departement, svara för granskning av EU:s rättsakter samt tillsammans med ta initiativ för att öka tillgängligheten av EU-texter. fick Statskontoret i uppdrag av att utvärdera begripligheten i myndighetstexter och att analysera vilket stöd myndigheter kunde behöva i sitt framtida språkvårdsarbete. I uppdraget ingick att utforma ett diagnosinstrument för att bedöma kvaliteten hos några myndighetstexter samt att testa detta instrument. Vidare skulle Statskontoret bedöma myndigheternas förmåga att skriva klart och mottagaranpassat. Resultatet presenterades i rapporten väg mot ett bättre myndighetsspråk (Statskontoret 2001:18). Resultaten av analyserna visar att myndighetstexterna inte entydigt är begripliga. Statskontoret föreslog att diagnosinstrumentet skulle göras tillgängligt och att myndigheterna skulle uppmanas att använda det. Dessutom menade att ett centralt stöd för myndighetsspråkvården behövdes. Statskontoret föreslog därför en utvidgning av den verksamhet som bedrivits av Klarspråksgruppen under . lämnade språket sitt betänkande Mål i mun - förslag till handlingsprogram för det svenska språket (SOU 2002:27). Bland annat uppmärksammas att texter tillkomna inom EU inte sällan uppfattas som krångliga och svårbegripliga. Betänkandet ger en rad förslag som rör svenska språkets ställning i EU och stödet till myndighetsvården. Ärendet är under beredning men i budgetpropositionen för anger regeringen att den skall återkomma till i ärendet . Regelförenklingsarbetet med inriktning på små företag Regeringen har särskilt uppmärksammat regelförenklingsarbetet med inriktning på små företag. redovisas regeringens arbete på detta område i en särskild skivelse. I den första skrivelsen beskrivs regeringens målsättning med regelförenklingsarbetet med inriktning på små företag: Det övergripande målet för regeringens regelförenklingsarbete gentemot småföretagen är att förbättra små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga och villkor i övrigt för att åstadkomma en ökad sysselsättning och högre tillväxt. Ett konkret delmål är att tydligt minska regelverkens administrativa börda för småföretag. (...) Den administrativa bördan bör främst mätas som nedlagda timmar och kronor i småföretagen (skr. 1999/2000:148 s. 12). Ett viktigt verktyg i regeringens arbete med regelförenkling gentemot små företag är konsekvensanalyser av reglers effekter för små företag. /99 introducerade regeringen ett system för effektivare konsekvensanalyser. Syftet var att förstärka insatserna i regelförenklingsarbetet för att stödja de små företagen. Två nya förordningar infördes. Genom den nya kommittéförordningen (1998:1474) ställdes krav på utredningsväsendet att genomföra konsekvensanalyser av reglers effekter för små företags villkor. Myndigheterna under regeringen fick motsvarande krav genom förordning (1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor, även kallad Simplexförordningen. Enligt förordningen skall myndigheterna rapportera till regeringen om det gångna verksamhetsårets arbete med särskilda konsekvensanalyser (skr. 1998/99:75, skr. 1999/2000:148). En statssekreterargrupp med ansvar för regelförenklingsarbetet inom tillsattes i samband med att förordningarna utfärdades. Åt gruppen uppdrogs att utarbeta riktlinjer för om motsvarande konsekvensanalyser. Regeringen beslöt dessutom att skulle samordna, understödja och följa upp regelförenklingen med stöd av en permanent regelförenklingsgrupp, den s.k. Simplexgruppen. Gruppen skulle bl.a. arbeta med att understödja utredningars, myndigheters och departements konsekvensanalyser samt följa upp att regeringens beslut får ett effektivt genomslag. Gruppen ombildades till en egen enhet, Simplexenheten. En företagspanel, Nybyggarna, inrättades som referensgrupp (skr. 1998/99:75, skr. 1999/2000:148). framställdes även av en ny upplaga av kommittéhandboken (Ds 2000:1) som behandlar bl.a. konsekvensanalyser i författningsarbetet (skr. 1999/2000:75). I sin skrivelse om regelförenklingsarbetet med särskild inriktning på små företag , rapporterar regeringen hur arbetet med konsekvensanalyser har fortskridit. t.o.m. hade totalt 105 konsekvensanalyser genomförts inom (skr. 2003/04:8 s. 7). I skrivelsen framhålls: Kravet på konsekvensanalyser har lett till att de enskilda departementen i ökad utsträckning uppmärksammar förslagens effekter på små företag. Utöver detta bidrar Simplex till att ytterligare lyfta fram och konkretisera dessa effekter. Regeringens bedömning är att detta sammantaget haft en avgörande betydelse för den slutgiltiga utformningen av ett stort antal lagar och förordningar. uppdrog regeringen åt samtliga departement och 45 myndigheter att göra en genomgång av lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som berör företagande. Syftet var att ta fram åtgärder som minskar den administrativa bördan för företagen (skr. 2002/03:75). I regeringens årliga skrivelse presenterades en handlingsplan för att förenkla de befintliga reglerna och därmed minska den administrativa bördan för företagen. I handlingsplanen presenterades 291 konkreta åtgärdsförslag som tagits fram på myndighets- och departementsnivå. Samtliga åtgärder är tänkta att genomföras . kommer att följa upp och uppdatera handlingsplanen tillsammans med Verket för näringslivsutveckling () (skr. 2004/05:48). Regeringen framhåller även i skrivelsen att konsekvensanalyserna måste förbättras. Som ett led i detta arbete har fr.o.m. fått rollen som regelförbättringsmyndighet och därmed skall ta ansvar för de konsekvensanalyser som andra myndigheter gör samt ge råd och stöd. har särskilt ansvar för det arbete med regelförbättring som bedrivs utanför . Arbetet sker förebyggande samt genom att myndigheterna kontinuerligt ser över sina författningar (skr. 2004/05:48, skr. 2004/05:75). I anslutning till handlingsplanen presenterades även en metod för att mäta den administrativa bördan för små företag. Mätmetoden hade tagits fram på uppdrag av regeringen för att mäta företagens administrativa börda med kvantitativa mått, dvs. På så vis skulle jämförelser kunna göras. fick i uppdrag att genomföra mätningar av årsredovisningslagen (1995:1554), inkomstskattelagen (1999:1229) och därtill angränsande lagar, skattebetalningslagen (1997:483) samt lagen om sociala avgifter (2000:980) och därtill angränsande lagar. Mätningarna av skattelagarna skulle vara klara och resultaten av årsredovisningslagen skulle redovisas . Ytterligare områden är planerade att mätas längre fram. Allteftersom mätningarna blir klara kommer mål för att minska företagens administrativa kostnader att sättas upp. Ett mål för skattelagarna beräknades kunna utarbetas till och för årsredovisningslagen till . Vidare anförde regeringen i skrivelsen att det skulle kunna bli aktuellt att utveckla mätmetoden för andra kostnader än de rent administrativa. EU-medlemskapet medför en risk för s.k. överreglering på vissa områden. Med överregleringar menas att den nationella lagstiftningen är mer långtgående än de krav som ställs i bakomliggande EG-rättsakter. Ett viktigt arbete med regelförenklingen är enligt regeringen att så långt det går undvika överreglering (skr. 1995/96:15). I proposition 1997/98:136 som behandlar regeringens fortsatta arbete för att utveckla den statliga förvaltningen, ses EU-medlemskapets betydelse för regelarbetet över. Där slås fast: Medlemskapet i Europeiska unionen och anslutningen till innebär ändrade förutsättningar för det nationella arbetet med att reformera och förenkla regler. En strategi behöver utvecklas för hur bör verka inom EU för att förbättra EG-reglernas utformning. Statskontoret bör få i uppdrag att göra en analys av hur införs och tillämpas i och hur inverkar på arbetet med att reformera och förenkla regler inom statsförvaltningen. Statskontoret genomförde den analys som regeringen beställde i två utredningsetapper. Den första etappen utmynnade i en lägesrapport, EG-regler och svensk regelkvalitet (1998:27). Rapporten innehåller förslag till åtgärder för att förstärka organisationen för det svenska arbetet med att reformera regler samt förslag för att effektivisera enskilda delar av arbetet, t.ex. konsekvensutredningarna. genomförde regeringen en rad åtgärder i linje med Statskontorets rapport. En statssekreterargrupp med särskilt ansvar för regelförenklingsarbetet inrättades, gavs ansvar för att samordna och följa upp arbetet med regelförenkling och Simplexgruppen inrättades. Vidare utfärdades förordningen om särskild konsekvensanalys av reglers effekter för små företags villkor (1998:1820). Statskontorets andra rapport, Regelförenkling i EU och (1999:7), blev klar . Statskontoret gör i den andra rapporten en fördjupad analys av vissa områden som särskilt berörs av . I rapporten föreslås att svenska riktlinjer för att utveckla arbetsmetoder och målsättningar i EU:s arbete med regelförbättring bör utarbetas av statssekreterargruppen i samarbete med berörda delar av . Vidare framhåller Statskontoret att borde utnyttja det svenska ordförandeskapet i EU till att följa upp och vidareutveckla de initiativ som har tagits inom EU för att förbättra . Ytterligare en punkt som Statskontoret uppmärksammar är överregleringen av nationella regler som är mer långtgående än de krav som ställs i bakomliggande EU-rättsakter. Enligt Statskontoret borde nyttan av dessa överregleringar ställas mot de ekonomiska konsekvenserna och andra effekter som regleringarna har. Ett annat problem som pekas ut är att myndigheternas EG-relaterade föreskriftsarbete inte på ett effektivt sätt omfattades av regeringens regelförenklingsinsatser. Främst nämns brister i hur myndigheterna motiverar och utreder förslag till nya regler samt registrerar EG-relaterade föreskrifter. Statskontoret framhåller att det bör ställas krav på myndigheterna att genomföra konsekvensanalyser av överregleringar i EG-relaterade föreskrifter (Statskontoret 1999:7). Den kommittéhandbok som blev färdig behandlar förutom konsekvensanalyser i författningsarbetet även frågor om genomförandet av EG-direktiv (Ds 2000:1). Under EU-ordförandeskapsår togs flera initiativ från svensk sida till att utveckla regelförenklingsarbetet. antog vid sina möten i och förnyade slutsatser om vikten av en samlad strategi för regelförenklingsarbetet. Dessutom genomfördes en som och regeringen ordnade (). Ett tema som behandlades på konferensen var just behovet av klara och enkla EU-texter (skr. 2001/02:75). har , kommissionen och vidtagit åtgärder för att förbättra reglerna inom Europeiska unionen. Arbetet har handlat om att förbättra lagstiftningen på EU-nivå men även om att uppmana medlemsstaterna att förbättra den nationella lagstiftningen. antog kommissionen en handlingsplan för regelförbättring inom Europeiska unionen (KOM [2002] 278). I samband med handlingsplanen beslutade kommissionen om konsekvensanalyser av lagförslag på gemenskapsnivå. Nya lagförslags sociala, ekonomiska och ekologiska effekter skall analyseras (skr. 2004/05:48, skr. 2004/05:75). När det gäller förenkling av gällande lagstiftning på EU-nivå finns ett program för förenkling, Simpler Legislation in the Internal Market, Slim. Slim kompletterades av ett nytt flerårigt program som är tänkt att öka takten i förändringsarbetet genom ett s.k. snabbspår i lagstiftningsprocessen. Snabbspåret gäller endast förändringsförslag vars kärna lämnas orörd. Programmets syfte är att minska antalet sidor av gällande regelverk (de uppgår till ca 97 000 sidor). har framhållit att det nya programmet bör innehålla en språklig och redaktionell översyn av reglerna (skr. 2004/05:48, skr. 2004/05:75). Med avseende på förbättringar av den nationella lagstiftningen har rådet presenterat ett antal riktlinjer för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (2005/601/EG). Där slås fast att medlemsstaterna bör fastställa system för förenkling av den befintliga lagstiftningen. Riktlinje nr 14 syftar till att skapa ett mer konkurrenskraftigt företagsklimat och att stimulera privata initiativ genom bättre lagstiftning. Medlemsstaterna bör göra följande: Minska den administrativa börda som åläggs företagen, särskilt för små och medelstora företag och nystartade företag. Förbättra kvaliteten på befintlig och ny lagstiftning, som målen bevaras, genom en systematisk och rigorös bedömning av de ekonomiska, sociala (inklusive hälsomässiga) och miljömässiga konsekvenserna, som medlemsstaterna beaktar och bättre mäter den administrativa börda som är förbunden med lagstiftningen, samt effekterna på konkurrenskraften, även i samband med verkställigheten. att utveckla sitt kollektiva sociala ansvar (2005/601/EG). I ett meddelande från kommissionen till rådet och uppmanar kommissionen alla medlemsstater att införa nationella strategier för regelförbättring samt konsekvensanalyser av de ekonomiska, sociala och ekologiska effekterna av nya lagförslag (KOM [2005] 97 final). uppmanades medlemsstaterna av de holländska och irländska ordförandeskapen att ge in förslag på regler som kan förenklas med fokus på företagen. lämnade en lista på 32 förslag. Totalt lämnades 330 förslag (skr. 2004/05:75). Regelförenkling bedrivs även inom . deltar enligt regeringen aktivt i arbete om regelförenkling, t.ex. genom deltagande i möten inom (Puma). I sitt arbete med regelförenkling granskar medlemsländernas regelförbättringsarbete på ländernas egen begäran. har ett 20-tal länder granskats och har anmält sig för en granskning som är planerad att påbörjas (skr. 2004/05:75, skr. 2004/05:48). Frågorna om regelförbättring för små företag har varit föremål för utredningar och granskning. Småföretagsdelegationen började sitt arbete /97 på regeringens initiativ. Syftet med delegationen var att förstärka arbetet med att reformera regler genom att identifiera och undanröja onödiga hinder för etablering och tillväxt av små företag. Delegationen lämnade sin första rapport , Bättre och enklare regler (SOU 1997:186). Betänkandet innehöll förslag på regelreformeringar inom en rad sektorsområden, t.ex. enklare skydd för uppfinningar och att proceduren vid registrering av företag skulle förenklas (SOU 1997:186). I en promemoria från till näringsutskottet gjordes en avstämning mot delegationens förslag. Regeringens bedömning var att åtgärder vidtagits för att undanröja de flesta av de hinder för tillväxt som Småföretagsdelegationen uppmärksammade. menade vidare att endast en tredjedel av Småföretagsdelegationens förslag kunde anses vara rena regelförenklingsförslag (bet. 2004/05:NU10). genomfördes av en enkätundersökning riktad till företag. Undersökningen omfattade bl.a. frågan om belastning av regelverken. av de tillfrågade företagen svarade att regelverken var betungande (skr. 2000/01:143). då undersökningen upprepades var siffran i stort sett oförändrad, varför regeringen i sin skrivelse konstaterar att "(o)m företagarna i kundundersökningen är representativa för samtliga småföretagare har det med andra ord varken skett någon förbättring eller försämring under de två aktuella åren". 2002/2003:8). En annan enkätundersökning , som genomfördes av i samarbete med SCB, visar inte heller på några förbättringar. Undersökningen gick ut till 20 000 småföretag. På frågan huruvida omfattningen av uppgiftslämnandet och kontakterna med myndigheterna hade förändrats svarade att situationen var oförändrad, att omfattningen hade ökat och att den hade minskat (skr. 2002/03:8). I en rapport från (Businesse's Views on Red Tape) som publicerades framkommer att ligger strax under genomsnittet vad gäller företagens regelkostnader per sysselsatt (skr. 2002/03:8). har i två uttalanden till regeringen, och , betonat vikten av ytterligare åtgärder för att öka takten i regelförenklingsarbetet. I uttalande om en intensifiering av regelförenklingsarbetet uppmanas regeringen bl.a. att genomföra: (...) en genomgång under innevarande mandatperiod av det regelverk som berör företagandet, uppsättande av ett kvantitativt mål för regelförenklingsarbetet, åtgärder för en påtaglig minskning av företagens kostnader för regelverket under innevarande mandatperiod, framtagandet av ett mått som visar hur regelbördan utvecklas, ökning av takten i regelförenklingsarbetet (...) (bet. 2004/05:NU10). har granskat regeringens arbete med regelförenklingar för företag. redovisades arbetet i rapporten för företag (RR 2004:23). Skälet till granskningen var bl.a. att två gånger hade uppmanat regeringen att öka takten i regelförenklingsarbetet. framför i rapporten kritik mot regeringen samt rekommendationer för det fortsatta arbetet. Fem punkter uppmärksammas: För det första menar att för lite kraft läggs på att förenkla befintliga regler. "... i påfallande liten utsträckning sker ett arbete med att förändra lagar och förordningar med det primära syftet att förenkla för företag" (RR 2004:23 s. 8). påpekar att trots att en ambitionshöjning vad gäller det befintliga regelverket har skett är arbetet inom i alltför liten grad inriktat på att ta fram förslag till ändringar av det befintliga regelverket. Arbetet med handlingsplanen var enligt en direkt konsekvens av uttalanden och har i huvudsak haft en tillfällig karaktär (RR 2004:23 s. 8). För det andra uppmärksammar att det finns en bristande kunskap om på vilken regelnivå regelbördan uppstår. För det tredje framhålls att rollfördelningen i kontrollen av konsekvensutredningar är oklar och för det fjärde att mer än den administrativa delen av regelbördan kan mätas. En femte brist som tar fasta på är att det i regeringens årliga skrivelse om regelförenklingsarbetet inte finns något försök till att ge en samlad bild av huruvida det årliga flödet av lagändringar ökar eller minskar regelbördan för företag. Inte heller finns information om vilka regler som förändrats med regelförenkling som huvudsyfte. Till följd av beslutade att överlämna en redogörelse till angående regelförenklingar för företag (2004/05:RRS13). Styrelsen ansåg det angeläget att slutsatser och rekommendationer prövades av (bet. 2004/05:NU10). behandlade regeringens skrivelse 2004/05:48 och redogörelsen från i betänkande 2004/05:NU10. Sammantaget anser utskottet att regeringen bedriver ett ambitiöst arbete när det gäller regelförenkling för företagen. Intrycket är också enligt näringsutskottet att det verkar finnas goda utsikter för positiva resultat och att de mål och ambitioner som kom till uttryck i tillkännagivande skall uppnås (bet. 2004/05:NU10). En rad motioner har berört frågan, två med anledning av regeringens skrivelse och tjugo från allmänna motionstiden. Utskottet avstyrkte emellertid samtliga motioner och uppmanade att lägga regeringens skrivelse med redogörelse för regelförenklingar för företag samt redogörelsen från till handlingarna. I en reservation (m, fp, kd, c) kritiserades regeringen för passivitet och bristande engagemang i regelförenklingsarbetet. Reservanterna lade fram olika förslag i syfte att intensifiera detta arbete. Utskottet har genom en skrivelse som tillsammans med promemorian från sänts till begärt svar på följande frågor: Regelverkets administrativa börda för småföretag skulle ha minskat mellan och . Hur fortskrider arbetet med regeringens handlingsplan ? Har de problem som uppmärksammats av Statskontoret angående myndigheternas överreglering av EU-lagstiftning lett till några konkreta åtgärder? Hur ställer sig till rådets riktlinjer och kommissionens meddelande ? Vilka kommentarer i övrigt ger innehållet i denna pm anledning till? Som svar har översänts en inom och upprättad promemoria (bilaga 4.2). I promemorian hänvisas beträffande regelverkets administrativa börda för småföretag (fråga 1) till att de mätningar som sker enligt den s.k. standardkostnadsmetoden mäter tillståndet , vilket efter uppdateringar av resultaten efter hand kommer att kunna jämföras med tillståndet . Vid den senare tidpunkten skall de mål som fortlöpande sätts, område för område, vara uppfyllda. Det arbete som bedrivs är framåtsyftande och måste självklart prioriteras före ett arbete med att mäta tillstånden . I fråga om arbetet enligt regeringens handlingsplan (fråga 2) anförs i promemorian att det kommer att redovisas i den årliga skrivelsen till om regelförbättringsarbetet. Beslut om överlämnande av skrivelsen kommer att fattats av regeringen . Skrivelsen kommer att omfatta en uppföljning av handlingsplanen och förslag till nya regelförbättringar på departements- respektive myndighetsnivå. Vidare anförs att regeringen som en del i handlingsplanen har fastställt mål för minskningen av den administrativa bördan dels på skatteområdet, dels i fråga om årsredovisningslagen (1995:1554). Målet på skatteområdet är att den administrativa bördan skall minska fram . När det gäller årsredovisningslagen är målet lägre, . Vidare hänvisas till att regeringen avser att överlämna en proposition med förslag till förenklade redovisningsregler för behandling under /06 och till vissa uppdrag som regeringen lämnat till . Angående problemet med att myndighetsföreskrifter och allmänna råd kan gå utöver vad som överordnade författningar avser att reglera (fråga 3) anförs att detta inte gäller enbart EG-lagstiftning och att det måste lösas inom ramen för det löpande arbetet med kvalitetssäkring i regelgivningen på olika nivåer. pågår ett arbete med ett förbättrat system för konsekvensanalyser och ett mera sammanhållet arbete med regelkvalitet, där problemet kommer att uppmärksammas. Resultatet av det arbetet kommer att redovisas i en departementspromemoria. Som svar på frågan hur ställer sig till rådets riktlinjer och kommissionens meddelande (fråga 4) anförs att välkomnar dessa initiativ och tar hand om dem inom ramen för den nationella plan för att uppnå Lissabonprocessens mål som regeringen överlämnar till genom en skrivelse . Bedömningen är att lever upp till innehållet i riktlinjerna. I övrigt anförs i promemorian (fråga 5) bl.a. att tiden är mogen för en sådan principiellt inriktad genomgång av regelförbättringsarbetet som sker inom , inte minst för att skingra den begreppsförvirring som till viss del råder.