bet · GT01MJU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Även när det gäller området Säkra livsmedel är det oklart hur de angivna indikatorerna kan knytas till målet för politikområdet. Två av de tre indikatorerna handlar om tillsynsverksamhet. Det utvecklas inte hur förändringar i antalet inspektioner och möten kan knytas till målet om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan. Indikator 3 (antal externa besökare på webbplats) handlar om konsumenternas kunskap om mat och matvanor för att kunna göra medvetna val. Indikatorn visar en mycket positiv utveckling, vilket i resultatredovisningen tolkas som att många konsumenter aktivt försöker ta reda på vad som är nyttigt. För alla verksamhetsområden gäller att det inte redovisas vilken påverkan som den redovisade utvecklingen av indikatorerna har på målets ekologiska och sociala dimension. Det är viktigt att kopplingen mellan indikatorer och mål är tydlig och att indikatorerna speglar det av beslutade målet i dess helhet, dvs. även den ekologiska och sociala dimensionen. Det finns utrymme för fortsatt utveckling när det gäller denna fråga. En tydligare redovisning av syftet med varje indikator skulle dessutom underlätta utskottets behandling av resultatinformationen. När det gäller jordbruksområdet kan noteras att en viss förändring har skett i valet av indikatorer mellan budgetpropositionen och budgetpropositionen utan att orsaken till detta kommenteras. Dessa förändringar gör det svårare att följa utvecklingen . Det framgår inte av resultatredovisningen varför två av indikatorerna är inriktade på mjölkproduktion. Jämförelser : Redovisningen av de olika indikatorerna varierar. Jämförelser görs i flera fall mellan , t.ex. föregående år och det år då blev medlem av EU. Sådana jämförelser är väsentliga för att skall kunna bedöma resultatet. I några fall redovisas tidsserier där resultaten kan jämföras. Det är svårare att följa indikatorernas utveckling inom t.ex. fiskeområdet. Tidsserier behöver redovisas i ökad utsträckning. En ökad redovisning av tidsserier som går att följa skulle förbättra beslutsunderlaget samt underlätta för att göra en egen bedömning av det faktiskt uppnådda resultatet och måluppfyllelsen. Utskottet bör få information om utvecklingen dels de , dels på . Sådan information kan med fördel redovisas i tabeller för att ge ökad tydlighet. En mer kontinuerlig redovisning av tidsserier borde kunna underlätta för utskottet att analysera trender och tendenser. Analys av redovisade resultat: I resultatredovisningens analysavsnitt har regeringen möjlighet att bedöma resultatindikatorernas utveckling i förhållande till målet för politikområdet. För vissa indikatorer gör regeringen en sådan bedömning, medan det för andra redovisade resultat inte är tydligt hur regeringen bedömer att de skall ses i förhållande till målen (t.ex. vilken betydelse ökningen av genomsnittlig åkerareal per företag har för måluppfyllelsen). Koppling mellan redovisat resultat och anslagsförslag: Det framgår inte klart hur sambandet mellan redovisat resultat, måluppfyllelse och regeringens förslag om de olika verksamheternas fortsatta inriktning och resursbehov inom det livsmedelspolitiska området ser ut, dvs. vilka förslag till anslagsförändringar som regeringens resultatbedömning utmynnar i. Fortsatt utveckling av indikatorer: Med utgångspunkt i de redovisade indikatorerna bör ytterligare och i vissa fall förändrade resultatindikatorer kunna tas fram i syfte att kunna redovisa ett mer heltäckande resultat för i förhållande till målet för politikområdet Livsmedelspolitik. Av bl.a. regleringsbreven till myndigheterna inom det livsmedelspolitiska området framgår att det pågår ett arbete med att utveckla indikatorer för uppföljning. Som exempel kan nämnas att har haft i uppdrag att redovisa förslag på högst fem indikatorer som kan användas för att bedöma måluppfyllelse. Koppling mellan övrig resultatinformation och mål: Förutom indikatorerna redovisar regeringen även annan resultatinformation i budgetpropositionen. För en del av den information som redovisas är det svårt att se den direkta kopplingen till av beslutade mål. 3.3 Strukturen för regeringens resultatredovisning har tidigare framfört att resultatredovisningen i större utsträckning än skall avse resultat och i mindre grad aktiviteter av typen vidtagna åtgärder eller pågående utredningar. En tydlig åtskillnad skall göras mellan å ena sidan resultatinformation och resultatanalys, å andra sidan regeringens resultatbedömning. Regeringen har delat in budgetpropositionens information om mål och resultat under rubrikerna Mål, Insatser (inom politikområdet och utanför politikområdet), Resultatbedömning (dels resultat, dels analys och slutsatser) samt Politikens inriktning. Denna indelning tillämpas allmänt som struktur för budgetpropositionen och syftar till att underlätta tillgängligheten till den presenterade informationen. Omfattande information: I budgetpropositionen redovisas en stor mängd information, både av övergripande och av detaljerad karaktär. Det kan övervägas i vilken utsträckning som behöver detaljerad information för att kunna bedöma resultatet för politikområdet. En stor mängd detaljerad information bidrar inte med nödvändighet till att utskottets möjlighet att bedöma resultaten ökar. I stället kan detta göra det svårt för mottagaren att hitta relevant information. Resultatredovisningens struktur: Det kan konstateras att den allmänna strukturen för resultatredovisningarna inte följs fullt ut. Som exempel kan nämnas att under rubriken redovisas även insatser och mer allmän information om tillståndet och utvecklingen inom de olika områdena. Åtskillnaden mellan resultatinformation och resultatbedömning är inte helt klar, t.ex. redovisas ofta fakta under . En mer renodlad struktur av redovisningen skulle underlätta hantering och dessutom antagligen innebära färre upprepningar. Redovisning av resultatindikatorer: Redovisningen av indikatorerna och deras utveckling är inte konsekvent. En mer konsekvent och stringent redovisning av indikatorernas utveckling i tur och ordning skulle ge utskottet en mer tydlig resultatinformation. Resultat och omvärldsfaktorer: Det är inte alltid entydigt vad i resultatredovisningen som är att betrakta som faktiska resultat av statens respektive gemenskapens insatser och vad som snarare är att betrakta som omvärldsförändringar. En tydligare uppdelning av insatser, resultat och omvärldsförändringar skulle kunna förbättra överskådligheten för mottagaren och underlätta att överblicka om den resultatinformation som har att ta ställning till är tillräcklig för utskottets värdering av det redovisade resultatet och för att bedöma regeringens förslag till anslagsfördelning. Ingen resultatbedömning för politikområdet som helhet: Regeringens redovisning av resultatet av statens insatser följer den indelning i verksamhetsområden som regeringen har gjort. Regeringen gör ingen samlad resultatbedömning för politikområdet som helhet, utan enbart för tre verksamhetsområden. En del av bedömningarna görs mot mål som inte har beslutat om och en del av dessa mål redovisas inte i budgetpropositionen. Det skulle underlätta för utskottet att bedöma det resultat som redovisas om regeringen gjorde en redovisning och bedömning av uppnådda resultat för politikområdet som helhet och om denna tydligare knöts till det mål som har beslutat om. har tidigare pekat på att den bristande överensstämmelsen mellan utgiftsområden och politikområden gör det svårt att få en överblick av mål, insatser och resultat för respektive utskotts beredningsområde. Regeringen har i budgetpropositionen (volym 1) pekat på en del allmänna åtgärder kring frågan om indelningen i politikområden och utgiftsområden. Regeringen menar bl.a. att de problem som pekat på skulle mildras om regeringen för respektive myndighet redovisade såväl finansiering som bidrag till måluppfyllelse på politikområdesnivå. har i betänkande 2004/05:FiU1 framfört att det grundläggande problemet med bristande överensstämmelse mellan utgiftsområden och politikområden kvarstår. Utskottet förutsätter att regeringen i det fortsatta utvecklingsarbetet tillser att indelningen i politikområden så långt möjligt följer indelningen i utgiftsområden. I betänkande 2004/05:FiU28 förutsätter utskottet att regeringens arbete med hur indelning i politikområden skall kunna följa indelningen i utgiftsområden ges hög prioritet. Regeringen har i budgetpropositionen (volym 1) aviserat sin avsikt att i särskild ordning och i nära dialog med företrädare för och förvaltningen överväga den fortsatta inriktningen av arbetet med att ta fram en ändamålsenlig form för redovisning av resultatinformation. Inom de två utgiftsområden som bereds av miljö- och jordbruksutskottet ingår anslag som tillhör politikområden vars mål och resultat redovisas i delar av budgetpropositionen som bereds av andra utskott (Utbildningspolitik och Forskningspolitik). Dessutom redovisas mål och resultat inom det samepolitiska området för anslag som bereds av . Den nuvarande indelningen i politikområden innebär att miljö- och jordbruksutskottet inte får fullständig mål- och resultatinformation tillsammans med anslagen inom de utbildnings- och forskningspolitiska områdena. har beslutat att regeringen skall lämna resultatredovisningar för alla utgiftsområden i skrivelser (2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23). var som sådana skrivelser lämnades. I budgetpropositionen framförde regeringen att det var alltför optimistiskt att ha som ambition att lämna resultatskrivelser för alla utgiftsområden. Regeringen förordade i stället ett successivt införande över (prop. 2002/03:1, utg.omr. Som svar på detta framhöll finansutskottet att det fick förutsättas att följer vad utskotten tar upp i sina budgetbetänkanden om fördjupad resultatredovisning på olika områden samt att man även på annat sätt genom direkta kontakter med respektive utskott kommer överens om när och med vilken inriktning resultatskrivelser skall lämnas (bet. 2002/03:FiU2). I budgetpropositionen (volym 1) menar regeringen att hur ofta resultatredovisningar bör lämnas till får diskuteras mellan berörda utskott och departement. Miljö- och jordbruksutskottet har berett ett antal skrivelser med resultatinformation, bl.a. Landsbygdspolitik - resultatskrivelse (skr. 2002/03:111) och Sanering och återställning av förorenade områden - resultatredovisning (skr. 2003/04:141). Ingen resultatskrivelse har lämnats inom livsmedelsområdet. Resultatskrivelser är en möjlighet för att få fördjupad resultatinformation inom ett område som utskottet anser vara av särskilt intresse att belysa. I samband med höstens budgetberedning har utskottet möjlighet att överväga behovet av en mer utförlig resultatredovisning i form av en resultatskrivelse för någon del av politikområdet Livsmedelspolitik. 1: och den ekonomiska styrningen Allmänt om den statliga styrningen Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen till redovisa mål och resultat som uppnåtts inom olika verksamhetsområden. Som en del i utskottens löpande uppföljning ingår att behandla den resultatinformation som regeringen presenterar. Budgetpropositionen är en viktig källa för regeringens redovisning av resultat, men resultatinformation redovisas även i bl.a. särpropositioner, resultatskrivelser och andra skrivelser från regeringen. Den statliga verksamheten delas in i politikområden och finansieringen av denna delas in i statsbudgetens utgiftsområden. Politikområdena delas av regeringen sedan in i verksamhetsområden som i sin tur delas in i verksamhetsgrenar. I korthet innebär den statliga styrmodellen att beslutar om mål för politikområden och regeringen beslutar om mål för verksamhetsområden och verksamhetsgrenar. När det gäller resurserna beslutar om anslagen och regeringen om den närmare fördelningen på anslagsposter etc. Myndigheter och institutioner redovisar uppnådda resultat till regeringen i sina årsredovisningar utifrån de återrapporteringskrav som regeringen har beslutat i regleringsbreven. Resultatinformationen, som granskas av , utgör en grund för regeringens återrapportering till . Regeringen redovisar sedan resultat till och bedömer dessa i förhållande till de mål för politikområdena som beslutat om. Följande figur illustrerar styrkedjan. Målen för politikområdena är till sin natur övergripande. Den statliga målhierarkin bygger på att målen på underliggande nivåer blir mer konkreta och att de mål som riktar sig till myndigheterna kompletteras med krav på återrapportering till regeringen. Dessa mål och återrapporteringskrav återfinns i regleringsbreven till myndigheterna. Detta innebär att de oftast allmänt formulerade målen på politikområdesnivå blir mer konkreta när de delats upp på verksamhetsgrensnivå och kompletterats med återrapporteringskrav. Verksamhetsstruktur för politikområde Livsmedelspolitik Mål: En ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelsproduktion som speglar konsumenternas efterfrågan (prop. 2004/05:1, utg.omr. 23, bet. 2004/05:MJU2). Mål: En säker och konkurrenskraftig jordbruksproduktion som styrs av konsumenternas efterfrågan och bidrar till global utveckling (regeringsbeslut ). Verksamhetsgren 1.1 Den gemensamma jordbrukspolitiken. Mål: Ett kostnadseffektivt, förenklat, enhetligt och korrekt genomförande av EU-stöden. Verksamhetsgren 1.2 Utredningar och internationellt arbete: Mål: Ett produktivt och resultatinriktat analysarbete avseende den strukturella och ekonomiska utvecklingen inom livsmedelssektorn. Verksamhetsgren 1.3 Jordbruks- och livsmedelsstatistik. Mål: En relevant och lättillgänglig jordbruks- och livsmedelsstatistik av god kvalitet. Verksamhetsgren 1.4 Fytosanitärt arbete: Mål: Ett gott fytosanitärt sundhetsläge. Verksamhetsgren 1.5 Växtsortprövning. Mål: a) Växtodlingen i hela landet skall ha tillgång till sådana växtsorter som ger möjlighet för en växtodling som är anpassad till odlingsförutsättningarna i landet och till behovet av en uthållig växtodling. b) Ett aktivt deltagande i det internationella arbetet på området. Verksamhetsgren 1.6 Utsädeskontroll. Mål: a) Ett fullgott utsäde används i hela landet. b) Ett aktivt deltagande i det internationella normeringsarbetet. c) En ökad kompetens i molekylärbiologiska tekniker. d) En effektiv kontroll av inblandningar av genetiskt modifierade organismer i konventionellt utsäde. Mål: a) Ett ekologiskt hållbart fiske och vattenbruk. b) En ekonomiskt och socialt hållbar utveckling av landsbygden. c) En utökad samverkan med berörda intressenter (regeringsbeslut ). Verksamhetsgren 2.1 Kunskapsuppbyggnad. Mål: Vetenskapliga underlag av hög kvalitet, samt metoder och tekniker för att anpassa uttaget av fisk till ett långsiktigt hållbart nyttjande, minska fiskets bifångster och miljöpåverkan, öka skyddet för hotade fiskarter och stammar, minska negativa effekter av övrig mänsklig verksamhet på fiskresursen samt gynna utveckling av ett långsiktigt hållbart vattenbruk. Verksamhetsgren 2.2 : Mål: a) Förvaltningsåtgärder skall präglas av transparens och delaktighet så att den biologiska mångfalden bevaras och ett livskraftigt, uthålligt fiske och vattenbruk utvecklas. b) Välinformerade konsumenter som har tillgång till fisk av god kvalitet. c) Yrkes- och fritidsfiske, vattenbruk samt fiskberedning bidrar till utveckling av landsbygden. Verksamhetsgren 2.3 Fiskerikontroll: Mål: a) Fastställda fiskekvoter och andra begränsningar skall inte överskridas. b) Överträdelser mot nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftning skall förebyggas. c) Hög tillgänglighet till relevant fiskeriinformation. Verksamhetsområde Säkra livsmedel. Mål: Målet är att alla livsmedel skall vara säkra och att konsumenterna skall ha tillräcklig kunskap om mat och matvanors betydelse för att kunna göra medvetna val (regeringsbeslut ). Verksamhetsgren 3.1 Regelarbete. Mål: a) Ett tydligt och enkelt regelverk på livsmedelsområdet som är anpassat till små och stora företags olika förutsättningar. b) Att bistå regeringen med underlag, utredningar, analyser och annat stöd i arbetet med livsmedelsfrågor inom EU och i andra internationella forum. Verksamhetsgren 3.2 Tillsyn. Mål: a) En effektiv och likvärdig livsmedelstillsyn i hela landet. b) Ett effektivt stöd till och uppföljning av lokala och regionala tillsynsmyndigheter. c) En effektiv operativ tillsyn. Verksamhetsgren 3.3 Information och nutrition. Mål: a) Ett litet antal sjukdomsfall orsakade av dålig hantering av livsmedel. b) Bra matvanor och god nutritionsstatus i hela befolkningen, särskilt hos barn och ungdomar. Verksamhetsgren 3.4 Kunskapsuppbyggnad. Mål: a) Naturvetenskapliga studier, kostvaneundersökningar och vid behov samhällsekonomiska analyser av god kvalitet och hög relevans med direkt koppling till regelarbete, livsmedelstillsyn och informationsverksamhet. b) Att följa utvecklingen inom ansvarsområde. Verksamhetsområde Samhällsekonomiska analyser. Mål: Samhällsekonomiska analyser inom jordbruks-, livsmedels- och fiskeområdet (regeringsbeslut ). Verksamhetsgren 4.1 Utredning och analys. Mål: SLI:s analyser skall utformas så att de kan utgöra underlag för regeringens långsiktiga och strategiska beslut samt öka kunskapen om de ekonomiska sambanden inom jordbruks- och livsmedelssektorn såväl i primärled som i efterföljande led. I analyser av nedanstående områden skall effekter för producenter, konsumenter, skattebetalare och miljön i och EU studeras: den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) i olika reformperspektiv, EU:s och lagstiftning för säkra livsmedel och djurskydd, frågor i anslutning till utvidgningen av EU, frågor i anslutning till förhandlingarna inom , frågor i anslutning till nästa finansiella perspektiv, Agenda 2007 samt ekonomiska analyser av fiskefrågan, särskilt av EU:s gemensamma fiskeripolitik. 2: Dialogen mellan riksdag och regering I denna bilaga redovisas den pågående dialogen mellan och regeringen om mål- och resultatinformation. har uttalat att det är av stor vikt att formerna för en fördjupad samverkan i resultatdialogen mellan riksdagsutskotten och regeringen utvecklas ytterligare. Inom ramen för denna dialog bör tydliga krav ställas från sida om resultatredovisningens form och innehåll (förs. 2000/01:RS1, bet. 2000/01:KU23). Utskottens beredning av resultatinformationen i budgetpropositionen Regeringens redovisning i budgetpropositionen av hur statens medel använts och vilka resultat de givit upphov till i förhållande till de mål som beslutats för de olika politikområdena är en av grunderna för beslut om att anslå medel för kommande budgetår. Resultatet av statens insatser redovisas även i särpropositioner och resultatskrivelser. Utskottens behandling av regeringens resultatinformation kan ses som en del av uppföljnings- och utvärderingsarbete. Förutsättningarna för målstyrning och resultatredovisning skiljer sig åt mellan olika politikområden. Detta innebär att utskottens krav på utformningen av mål- och resultatstyrningen skiljer sig åt mellan olika politikområden. Mot den bakgrunden har flera utskott betonat att utvecklingen av målen och resultatredovisningarna bör ske i dialog mellan riksdag och regering. Utskottens budgetbetänkanden är centrala i denna dialog. har gjort en genomgång av utskottens arbete i budgetberedningen med att bedöma mål och resultat . I genomgången uppmärksammades utskottens bedömningar både vad gäller innehåll och form. Genomgången visar sammanfattningsvis: - Tolv utskott (bl.a. MJU) hade förslag till riksdagsbeslut som rörde innehållet i mål. - Sex utskott hade förslag till riksdagsbeslut som rörde utformningen av mål. Ytterligare tre utskott diskuterade sådana frågor i betänkandetexterna. - Inget utskott hade förslag till riksdagsbeslut som rörde det faktiskt uppnådda resultatet av statens insatser inom politikområdet. Sex utskott gjorde bedömningar i betänkandetexterna, varav tre (bl.a. MJU) lyfte fram detta i rutor. - Fem utskott hade förslag till riksdagsbeslut som rörde utformningen av regeringens resultatredovisning till och ytterligare fem utskott (bl.a. MJU) gjorde bedömningar av resultatredovisningarna i betänkandetexterna. Det fortsatta utvecklingsarbetet kring mål- och resultatstyrning Utvecklingen av formerna för mål- och resultatstyrningen inom staten har pågått under ett flertal år. I det följande redovisas huvuddragen i vad regering och riksdag har uttalat kring resultatredovisning . I samband med beredningen av statsbudgeten för beslutade i enlighet med finansutskottets förslag att ge regeringen till känna vad utskottet framhöll om en mål- och resultatstyrning bättre anpassad till arbetsformer. menade att uppställda mål bör vara tydliga och lätt uppföljningsbara. För att underlätta uppföljningsarbete bör man i större utsträckning använda sig av olika typer av indikatorer. I budgetarbetet borde enligt finansutskottet också medelsberäkningar kopplas starkare ihop med de resultat som kommer fram i resultatuppföljningen. menade att om mål- och resultatstyrningen skall kunna få en bredare uppslutning i är det angeläget att sambandet mellan uppföljningens resultat och de föreslagna anslagsnivåerna kommer till klarare uttryck i regeringens budgetförslag. Utskottet uppmärksammade vidare bl.a. bristen på överensstämmelse mellan indelningen i utgiftsområden och politikområden (bet. 2003/04:FiU2). Som ett svar på de önskemål som vid ett flertal tillfällen har uttryckt redovisade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1, volym 1, s. 257 f.) inriktningen på det fortsatta utvecklingsarbetet kring den ekonomiska styrningen i staten. Regeringen gör bedömningen att den resultatredovisning som lämnas till i budgetpropositionen även fortsättningsvis bör utvecklas i syfte att öka möjligheter att bedöma statliga verksamheters måluppfyllelse och att ställa resultaten i relation till kostnaderna. Detta så att ges ökade förutsättningar att bedöma de av regeringen föreslagna anslagsnivåerna. Det betonas bl.a. att utformningen av resultatredovisningen ytterst är beroende av den beskrivna verksamhetens karaktär och respektive utskotts önskemål. Regeringen konstaterar att många utskott efterlyste en förbättrad resultatredovisning från regeringen. framhöll i budgetbetänkandet att regeringens redogörelse för inriktningen på det fortsatta utvecklingsarbetet ligger i linje med vad utskottet tidigare framhållit och att det är positivt att resultatredovisningen utvecklas även fortsättningsvis. Därmed kan möjligheter att bedöma statliga verksamheters måluppfyllelse och att ställa resultaten i relation till kostnaderna förbättras. ges dessutom ökade förutsättningar att bedöma de av regeringen föreslagna anslagsnivåerna. Utskottet ser vidare positivt på en ökad koppling mellan redovisningen av myndigheters verksamhet och redovisningen av måluppfyllelsen på politikområdesnivå, men kopplingen mellan beslut om anslag och uppföljningen av resultat förblir dock begränsad så länge ett politikområde hör till mer än ett utgiftsområde. Det grundläggande problemet med bristande överensstämmelse mellan utgiftsområden och politikområden kvarstår. Utskottet förutsätter att regeringen i det fortsatta utvecklingsarbetet tillser att indelningen i politikområden så långt möjligt följer indelningen i utgiftsområden (bet. 2004/05:FiU1). I skrivelsen Årsredovisning för staten 2004 anförde regeringen att arbetet med att för vissa utvalda politikområden precisera målen och att redovisa indikatorer som beskriver i vilken grad målen uppfylls påbörjas i och med budgetpropositionen (skr. 2004/05:101, kapitel 13). Vidare anförde regeringen att ambitionen är att i budgetpropositionen för samtliga politikområden redovisa vilka resurser verksamheten förbrukat respektive hur verksamheten i sin helhet finansieras. Av skrivelsen framgår dessutom att regeringen har för avsikt att överväga hur indelningen i politikområden så långt möjligt skall kunna följa indelningen i utgiftsområden och utskott.