bet · GT01NU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Traditionell miljöpolitik har i stor utsträckning sysslat med att lösa enskilda frågor, men miljöpolitiken behöver en systemsyn, anser motionärerna. De ser stora möjligheter för att skapa tillväxt med en strategi i riktning mot ett teknikskifte. kan spela en roll genom att skapa riktlinjer och styrmedel med långsiktig och tydlig inriktning, menar motionärerna. De framhåller att det är möjligt att tjäna pengar på att förbättra miljön och att det är den starkaste drivkraften för en omställning, ett teknikskifte, mot ett hållbart samhälle. I motion 2005/06:A309 (c) begärs två tillkännagivanden - om ett öppet och företagsamt där människors kreativitet och skaparkraft tas till vara för att ge en stark position i den globala konkurrensen samt om tydliga, mätbara mål för fler riktiga jobb. Motionärerna vill att skall vara ett land där det lönar sig att arbeta, där alla människor har ett jobb att gå till , där människors kreativitet och skaparkraft tas till vara, där nya invånare välkomnas, där unga uppmuntras att förverkliga sina drömmar och där kvinnor och män ges lika möjligheter att utveckla sina idéer och sina kunskaper. På motsvarande sätt som det finns 16 miljömål som följs upp och utvärderas föreslår motionärerna mätbara mål för fler jobb, med tre huvudmål och med respektive tre delmål enligt följande: 1. Fler livskraftiga företag, med delmålen a) Bättre ekonomiska villkor för företagen, b) Mer forskning och utveckling för tillväxt, c) skall bli världsbäst på miljödriven tillväxt; 2. Hela skall jobba, med delmålen a) Korta tiden utan jobb, b) Bättre infrastruktur och service, c) Nolltolerans mot diskriminering; 3. Stärk människan, med delmålen a) Det skall alltid löna sig att jobba b) Mer utbildning under hela livet, c) Förbättrad hälsa i arbetslivet. Det behövs en bättre och mer strategisk näringspolitik för tjänstesektorn för nya jobb inom t.ex. utbildning, sociala tjänster och hälso- och sjukvård, anförs det i motion 2005/06:N393 (c). har i en forskningsrapport visat att ett skatteavdrag på hushållsnära tjänster av den typ och övriga partier i vill införa skulle skapa upp till 19 000 nya jobb och besparingar för statskassan på , säger motionärerna. De påpekar att det i budgetpropositionen anges de sex branscher som anses som mest centrala för näringslivets utveckling och där alla, förutom IT-sektorn, är traditionella industrier. Avsaknaden av en ny näringspolitik för tjänstesektorn är, enligt motionärerna, anmärkningsvärd, eftersom Lissabonstrategin tydligt visar på vikten av en näringspolitik som stimulerar tjänstesektorns potential att skapa nya jobb. I motion 2005/06:N317 (c) begärs ett tillkännagivande om en politik för svensk industris framtid. För att säkra svensk basindustri och därmed tillväxt och sysselsättning krävs en politik som gynnar forskning och utveckling, som det är viktigt att basindustrin också ser motiv för att investera i produktion i samt erbjuds goda villkor för sin fortsatta tillväxt och möjligheter att konkurrera internationellt, anför motionärerna. Frågan om näringspolitikens inriktning behandlades under föregående i anslagsbetänkande 2004/05:NU1. Utskottet redovisade sin syn i frågan och noterade att den låg i linje med den som redovisades i den då aktuella budgetpropositionen och med vad som hade överenskommits i överläggningar mellan regeringen, och . I en reservation (m, fp, kd, c) redovisades dessa partiers gemensamma syn på näringspolitikens inriktning. Beträffande frågan om regelförenkling som tas upp i flera motioner kan noteras att regeringen har aviserat att en skrivelse med redogörelse för regelförbättringsarbetet skall lämnas till . Utskottet planerar att behandla denna skrivelse, tillsammans med de motioner som kan komma att väckas med anledning av skrivelsen och ca 25 motioner i ämnet från allmänna motionstiden, i ett betänkande . Utskottets syn på näringspolitikens inriktning ligger i linje med den som redovisas i budgetpropositionen och med vad som har överenskommits i överläggningar mellan regeringen, och . Vägledande för den näringspolitik som skall bedrivas är att den skall bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och välfärd i hela . Det är viktigt att understryka att tillväxten skall vara ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar. En ökad ekonomisk aktivitet genom fler och växande företag är grundläggande för att främja tillväxten. Denna är i sin tur en förutsättning för att arbetstillfällen, välfärd och jämställdhet skall kunna värnas och utvecklas. Som redovisats har det nuvarande målet för näringspolitiken formulerats så att en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning skall främjas genom fler och växande företag. För att upprätthålla sysselsättningen är det emellertid också av stor vikt att konkurrenskraften i det svenska näringslivet värnas och utvecklas. Som sägs i propositionen kräver den alltmer tilltagande globaliseringen att faktorer som är viktiga för konkurrenskraft uppmärksammas i mycket större omfattning än . Utskottet anser mot denna bakgrund att den förändring av målet för näringspolitiken som föreslås i propositionen - och som innebär att en hållbar tillväxt och en ökad sysselsättning skall främjas inte bara genom fler och växande företag utan även genom insatser för ökad konkurrenskraft - är välmotiverad. Näringspolitiken är inriktad på att antalet nystartade företag, liksom antalet personer som är företagare, skall öka. Ökat företagande är av stor betydelse för den svenska tillväxten och sysselsättningen. Regeringen arbetar, i samarbete med och , med att utveckla gynnsamma förutsättningar för företagandet, både för att öka nyföretagandet och för att få redan etablerade företag att växa. Ett långsiktigt tillväxtarbete kräver ökad samverkan mellan många aktörer. förmåga att skapa kunskap och omsätta den till en hållbar tillväxt och nya jobb behöver stärkas och för detta krävs det insatser på olika områden. Kunskapsbasen i akademi och näringsliv behöver vidgas för att bl.a. utveckla svenska profilområden. Innovationsförmågan i näringslivet behöver stärkas, både i befintliga företag och genom att det skapas goda villkor för kunskapsintensivt entreprenörskap bl.a. genom snabbare flöden från idé till marknad. Den offentliga sektorn bör som den löser angelägna samhällsproblem kunna vara drivkraft för förnyelse och hållbar tillväxt. I detta sammanhang vill utskottet erinra om de beslut som fattade under förra rörande innovationsfrämjande åtgärder (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24, bet. 2004/05:NU1) och forskning (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15). Det förstnämnda beslutet innebar att bemyndigade regeringen att vidta åtgärder för bildandet av och verksamheten i ett holdingbolag för innovationsfrämjande åtgärder - . Syftet med satsningen är att öka kommersialisering av forskning och högteknologiska uppfinningar från universitet, högskolor och näringsliv. Bakgrunden till satsningen var att strukturerna för att ta hand om affärsidéer, avknoppningar och uppfinningar behöver utvecklas och att de statliga insatserna inte var samordnade i tillräcklig omfattning. Tillgång till kapital och kompetens i tidiga skeden understeg behovet. Både kapital och kompetens är en kritisk faktor för tillkomsten av nya företag med hög utvecklingspotential, särskilt vad gäller projekt i de tidigaste skedena som ofta har svårt att attrahera riskvilligt kapital. Det andra riksdagsbeslutet - om forskning - avsåg olika initiativ för att förbättra kommersialisering av forskningsresultat från offentlig forskning och insatser som syftar till förbättrade möjligheter till tekniköverföring mellan offentligt finansierad forskning och näringslivet. Trots att det således finns behov av åtgärder på olika områden vill utskottet framhålla att i det stora hela är ett bra land att vara företagare i. Detta framgår av olika internationella jämförelser. Utskottet anser generellt sett att man bör inta en kritisk och försiktig hållning till rankningslistor, men vill ändå peka på några sådana. En är den granskning () som den internationella näringslivsorganisationen publicerar och som redovisar tillväxtutsikterna i ett antal länder. I den senaste rapporten, som publicerades och omfattade 117 länder, redovisades ett jämförelseindex (Growth Competitive Index), som avser att analysera ländernas potential att uppnå hållbar ekonomisk tillväxt på både medellång och lång sikt och är baserat på tre huvudfaktorer, nämligen teknologisk tillväxt, makroekonomiska villkor och kvaliteten på offentliga institutioner. behöll där sin tredjeplats efter och . har vidare i en rapport (Doing business in 2006) jämfört företagsklimatet i 155 länder på basis av följande tio kvantitativa indikatorer: start av ett företag, hantering av tillstånd, anställning och uppsägning av anställda, registrering av egendom, tillgång till kredit, skydd för investerare, betalning av skatt, handel med utlandet, upprätthållande av respekten för kontrakt och nedläggning av ett företag. ligger på 14:e plats i denna mätning av företagsklimat. Ytterligare en mätning har gjorts av för handel och utveckling (on Trade and Development, ). I en rapport som publicerades () presenterade ett innovationsindex, vilket är ett nytt index baserat på en sammanvägning av två index - teknologiskt aktivitetsindex, med de tre komponenterna andel universitets- och högskoleutbildade och forskare, antal publicerade vetenskapliga artiklar och antal patent som tas ut i , och ett index för mänskligt kapital, med de tre komponenterna läskunnighet, sekundär och tertiär utbildning. placerar sig enligt detta index på första plats. Den svenska ekonomin utvecklas sålunda väl. har haft en tillväxt som har varit högre än genomsnittet i EU och , och produktivitetstillväxten har varit god. har levnadsstandarden, mätt som real bruttonationalinkomst per capita, ökat lika snabbt som i . har också sysselsättningen i ökat med 290 000 personer, men arbetslösheten är trots detta fortfarande för hög. Utskottet vill i anslutning härtill erinra om den skrivelse som regeringen presenterat om handlingsprogram för tillväxt och sysselsättning inom ramen för (skr. 2005/06:23). I handlingsprogrammet presenteras de politiska initiativ som har påbörjats eller planeras för . Utskottet kommer att behandla skrivelsen i ett betänkande . Avslutningsvis vill utskottet framhålla att totalt sett har ett modernt och bra företagsklimat, som dock kan bli bättre, speciellt för de små företagen. skall inte konkurrera med låga löner och okvalificerade arbeten utan med kunnande, kompetens och ett högt tekniskt innehåll i tjänste- och varuproduktionen. I den näringspolitik som krävs för framtiden ingår olika delar som berörs i vissa av de här aktuella motionerna. Ett område avser olika åtgärder för att främja förnyelse av näringslivet. Det rör sig om teknikspridning, kompetensutveckling och innovationsfrämjande åtgärder. Vidare måste lönsamheten för investeringar i företag ligga på en rimlig nivå och hinder för en tillfredsställande kapitalförsörjning till framför allt små, växande företag undanröjas. En effektiv konkurrens är också av stor betydelse, såväl för de små företagen som för konsumenterna. Frågan om regelförbättringar för företagen kommer utskottet att ta upp i ett särskilt betänkande i anslutning till behandlingen av den aviserade tidigare nämnda skrivelsen från regeringen och motioner i frågan. Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget i propositionen om ändrat mål för näringspolitiken och avstyrker samtliga här aktuella motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet bör bemyndiga regeringen att föra över ett belopp som motsvarar större delen av Patent- och registreringsverkets (PRV) balanserade överskott till för att delvis kompensera för det underskott som uppstod i den tidigare verksamheten inom ramen för det då sammanhållna PRV. Jämför reservation 2 (m, fp, kd). Regeringen begär bemyndigande att föra över ett belopp som motsvarar större delen av Patent- och registreringsverkets balanserade överskott till . bildades genom att bolagsavdelningen bröts ut ur (). I samband med delningen fördes hela myndighetens balanserade underskott till . Vid utgången av hade ett balanserat underskott på mer än , medan PRV hade ett balanserat överskott på mer än . underskott beror huvudsakligen på IT-satsningen Bolit som gjordes . kan inte inom rimlig tid och med rimliga åtgärder täcka hela det balanserade underskottet. Regeringen anser därför att medel bör föras över från PRV till för att delvis kompensera för det underskott som uppstod i verksamheten i det tidigare sammanhållna PRV. Regeringen anser att bör föras över till och att PRV bör behålla återstoden av sitt balanserade överskott, ca . För att helt komma till rätta med underskott krävs emellertid ytterligare åtgärder, bl.a. planeras en höjning av avgifterna inom uppdragsverksamheten, framför allt för de bevis som beställs från och för sökningar i näringslivsregistret via Internet. Avgiftshöjningarna ger ökade intäkter som kostnadsminskningar förväntas bli följden av lagförslag som bereds inom - bl.a. förslag till ändrat kungörelseförfarande som förväntas gälla och förslag till ny firmalag - samt de besparingar som elektronisk inlämning av årsredovisningar och aktiebolagsärenden beräknas ge. En höjning av registreringsavgifterna är inte aktuell, eftersom den skulle få negativa konsekvenser för de företag som nyregistreras eller gör ändringar i redan registrerade uppgifter. täcker sina kostnader och uppvisar ett mindre överskott på för . Regeringen räknar med att de nyssnämnda åtgärderna kommer att minska underskott successivt . bör avslå regeringens förslag om finansiering av underskott, anförs det i motion 2005/06:N477 (m). PRV:s överskott har uppkommit inom verksamhetsområdet patent, främst genom fluktuationer i de internationella systemen som legat utanför PRV:s styrning, säger motionärerna. I motionen hänvisas till olika händelser som framöver kommer att påverka PRV:s ekonomi och som förväntas komma att leda till bl.a. en kraftig nedgång i årsavgifter för s.k. europeiska patent uppgående till flera tiotal . Motionärerna säger vidare att antalet ansökningar inom patentområdet har fortsatt att minska, varför PRV vill använda delar av överskottet till informationssatsningar för att öka medvetenheten hos svenskt näringsliv om värdet av immateriellt rättsskydd. Myndigheter som har ett överskott på av den avgiftsbelagda verksamhetens omsättning skall, enligt 23 § kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188), ge in ett förslag till regeringen om hur överskottet skall disponeras. PRV lämnade en sådan redogörelse till regeringen, eftersom överskottet var , att jämföra med omsättningen på . Likartade argument som de som framförs i motion 2005/06:N477 (m) har också, enligt uppgift från , framförts av PRV i verkets redogörelse till departementet. Frågan om huruvida regeringens förslag är förenligt med bestämmelserna i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (den s.k. budgetlagen) har tagits upp under utskottsbehandlingen. Finansmakten regleras i 9 kap. regeringsformen. Enligt 2 § första stycket får statens medel inte användas på annat sätt än har bestämt. Genom budgetreglering bestämmer om användningen av statens medel för skilda behov (2 § andra stycket första meningen). får dock bestämma att medel tas i anspråk i annan ordning (2 § andra stycket andra meningen). Den sistnämnda bestämmelsen är tillämplig i det här aktuella fallet med användningen av PRV:s överskott. Relevant bestämmelse i budgetlagen återfinns i 23 §, där det sägs att för en viss myndighet eller för viss anskaffning kan besluta att finansiering skall ske på annat sätt än som anges i 20-22 §§, i vilka anges hur finansiering av investeringar skall ske. Det här aktuella fallet med överföring av medel för att bidra till täckningen av underskott innebär att beslutar om att i efterhand finansiera den misslyckade investeringen i IT-satsningen Bolit. Utskottet tillstyrker att ger regeringen bemyndigande att föra över ett belopp som motsvarar större delen av PRV:s balanserade överskott till . I motion 2005/06:N477 (m) förordas att PRV skall få behålla överskottet, med hänvisning till främst den framtida utvecklingen på området. är, enligt uppgift, väl medvetet om de händelser som kan komma att påverka framför allt patentområdet. Dessa händelser ligger dock långt fram i tiden, t.ex. är det osäkert när ett gemenskapspatent kan bli verklighet. Utskottet vill också erinra om att PRV får behålla av sitt överskott för att kunna möta framtida händelser. Prognoserna rörande PRV:s budget för pekar vidare, enligt , på ett överskott i storleksordningen . Antalet varumärkesansökningar har varit rekordstort . kommer att följa utvecklingen inom de immaterialrättsliga områdena och vilka konsekvenser denna kan komma att få för PRV . Det åligger dock PRV att i möjligaste mån anpassa sig efter de omvärldsförändringar som kan inträffa och anpassa sina utgifter efter intäkterna. När det gäller förenligheten med gällande bestämmelser noterar utskottet att förslaget inte står i strid med vare sig regeringsformen eller budgetlagen. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionen i berörd del. Låneramar till järnvägsrelaterade bolag Utskottets förslag i korthet bör ge regeringen det begärda bemyndigandet avseende låneramar i för , och AB Swedcarrier. Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). Regeringen begär bemyndigande att för besluta om låneramar i för , och AB Swedcarrier på sammanlagt . bemyndigade regeringen att ge SJ en låneram i om för (prop. 2002/03:86, bet. 2002/03:NU13). beslöt om låneramar i för , , och AB Swedcarrier om sammanlagt ca (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:TU1). beslöt vidare om låneramar i för dessa bolag om sammantaget (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21). Syftet var att skapa stabilitet i finansieringsförutsättningarna och därmed en rimlig förhandlingsposition vid upptagande av lån i dessa bolag på den öppna kreditmarknaden. Beloppet om inbegrep de medelfristiga kreditbehoven . beslöt att de fyra angivna företagen och behövde en ytterligare kreditmöjlighet i om , d.v.s. en samlad låneram om (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24, bet. 2004/05:NU1). Låneramen för SJ på kvarstår. För Jernhusen och Swedcarrier anser regeringen att kreditmöjligheten i kan reduceras till en samlad låneram om . Låneramen för Euromaint och tas bort. De föreslagna totala låneramarna på är en reduktion med från beloppet på som gällde för . Skälet till denna minskning är att Euromaint, och Jernhusen har flyttat över hela eller delar av sin finansiering till den reguljära lånemarknaden. I de två motionerna 2005/06:N477 (m) och 2005/06:N386 (kd) föreslås att skall avslå regeringens förslag om bemyndigande avseende låneramar till järnvägsrelaterade bolag. I den sistnämnda motionen sägs att anser att regeringen genom att utfärda låneramar utan föregående kreditprövning åt bolag som agerar på en konkurrensutsatt marknad förbigår den s.k. marknadsinvesterarprincipen som ligger till grund för att avgöra vad som utgör statsstöd enligt . anser att statliga bolag som agerar på en konkurrensutsatt marknad också skall finna sin finansiering på den öppna kreditmarknaden. Motionärerna noterar att de bolag som föreslås få en fortsatt låneram tillsammans endast hade lån om i och att de i stället har funnit finansiering på den öppna kreditmarknaden. Låneramarna i utgör enbart en säkerhet som kan bidra till att reducera bolagens kreditkostnader på ett sätt som snedvrider konkurrensen, anför motionärerna. Utskottet anser att regeringen bör ges det begärda bemyndigandet avseende låneramar till järnvägsrelaterade bolag. Regeringens förslag tillstyrks alltså av utskottet. avstyrks i berörda delar motionerna 2005/06:N477 (m) och 2005/06:N386 (kd), i vilka bl.a. yrkas avslag på regeringens förslag. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv Utskottets förslag i korthet bör anvisa anslag under utgiftsområde 24 Näringsliv i enlighet med vad som föreslagits i budgetpropositionen och som framgår av bilaga 2. Vidare bör - med vissa modifieringar - besluta enligt de förslag rörande bemyndiganden som läggs fram i propositionen under detta utgiftsområde. bör vidare godkänna att regeringen skall få vidta åtgärder för en förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag enligt de villkor som redovisas i propositionen. Utskottet hänvisar härvid till tidigare beslut av i frågan. bör också avslå samtliga här aktuella motionsyrkanden. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c) och särskilda yttrandena 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c). Utskottet redogör i det följande - avseende de anslag som ingår i utgiftsområde 24 Näringsliv - för regeringens förslag och motsvarande förslag i motioner (se bilaga 2). Därefter redovisar utskottet sitt ställningstagande i ett sammanhang. Verket för innovationssystem: Förvaltningskostnader (26:1) Anslaget finansierar förvaltningskostnader vid Verket för innovationssystem (). Myndighetens uppgift är att främja hållbar tillväxt för näringsliv, samhälle och arbetsliv genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling samt utveckling av effektiva innovationssystem. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . I motion 2005/06:N437 (fp) föreslås en minskning av anslaget med i en allmän strävan att minska riktade samt allmänt ökande anslag till olika myndigheter. Även i motion 2005/06:N480 (kd) föreslås en besparing - med - med hänvisning till en bedömning att kan göra administrativa effektiviseringar. För har motionärerna bakom motion 2005/06:N467 (c) upprättat effektiviserings- och besparingsmål om för . Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling (26:2) Anslaget finansierar behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystemet och liknande. Inriktningen för de närmaste årens verksamhet beskrivs i propositionen om forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) och i propositionen om FoU och samverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2). Anslaget föreslås minska med för att bidra till finansieringen av ett förbättrat system för marknadskompletterande kapital i tidiga skeden. I enlighet med beslut om den nyssnämnda forskningspropositionen (bet. 2004/05:ÚbU15) tillförs anslaget för olika insatser för att främja behovsmotiverad forskning. beräknas anslaget öka med respektive för samma ändamål. Vidare föreslås att anslaget tillförs för att stödja små och medelstora företags forskning och utveckling. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar sammantaget anslaget till 1 . Regeringen begär vidare bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst och . I motion 2005/06:N480 (kd) föreslås en besparing på anslaget med . Det bemyndigande som regeringen begär avseende anslaget innebär, som redovisats, åtaganden dels avseende , dels avseende tid . När det gäller tiden anges inget slutår. För att det skall vara möjligt att överblicka de framtida åtaganden som staten gör bör emellertid ett slutår anges. Efter kontakt med har klarlagts att slutåret bör anges till 2010. Verket för näringslivsutveckling: Förvaltningskostnader (38:1) Anslaget täcker förvaltningskostnader för Verket för näringslivsutveckling () och används för driftsbidrag till . Omlokaliseringen av 38 årsarbetsplatser till kommer att innebära vissa omställningskostnader. Regeringen avser att kompensera myndigheten för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Anslaget undantas från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål.