bet · GS01AU6 · 2005-03-03 00:00:00 — Särskilda former förarbetsmiljöarbete bör ut-vecklas för bemanningsföretag, anser motionärerna.BakgrundI den gemensamma avsiktsförklaringen Ett hälsosammarearbetsliv som re-geringen, och presenterade idecember 2003 an-gavs bl.a. åtgärder för ett förbättrat arbetsmiljöarbete.Huvuddragen i avsikts-förklaringen och några av de insatser som gjorts inom ramenför denna redo-visas här eftersom inriktningen i hög grad avser förebyggandeinsatser, vilketsom framgått tas upp i motionerna.En utgångspunkt i avsiktsförklaringen är attarbetsmarknadens parters ar-bete och ansvarstagande är av fundamental betydelse för attett hälsosammarearbetsliv ska kunna åstadkommas.I avsiktsförklaringen angavs följande:* En nationell arbetsmiljökonferens ska genomföras2004. ** Ett särskilt arbetsmiljöråd under ledning avarbetslivsministern skatillsättas. ** och ledarskap är av centralbetydelse för arbets-miljön. Myndigheter ska därför få i uppdrag att utarbetamallar förutbildning i systematiskt arbetsmiljöarbete ochchefsutbildning. ** Företagshälsovårdens roll ska stärkas och utvecklas. ** Lagstiftningen ska ses över för att man ska utrönahur vissa reglerskulle kunna göras dispositiva, vilket skulle ge möjlighetför ar-betsmarknadens parter att genom kollektivavtal reglera vadarbets-givaren ska göra för att fullgöra sina skyldigheter vadgäller syste-matiskt arbetsmiljöarbete och rehabilitering. ** Arbetsmarknadens parter ska uppmanas att slutagemensamma ar-betsmiljöavtal. ** Goda exempel på arbete som främjar hälsa ska lyftasfram och spri-das. *Regeringen har i budgetpropositionen (utg.omr. 14)redovisat åtgär-der som vidtagits inom ramen för avsiktsförklaringen.En informationssatsning har genomförts. Denna har syftattill ökad med-vetenhet om och aktiva insatser för att förbättra hälsan iarbetslivet och där-med bidra till att uppnå regeringens mål om att frånvaronfrån arbetslivet pågrund av sjukskrivning ska halveras iförhållande till 2002.Som en del i informationssatsningen genomfördes i december2004 en na-tionell arbetsmiljökonferens där man behandlade bl.a.arbetslivsforskning,arbetsorganisation och ledarskap, ungdomars attityder tillarbetslivet, villko-ren för unga kvinnliga ledare m.m. I konferensen deltog bl.a.skyddsombud,personalchefer, företagsledare och verksamhetschefer frånbåde privat ochoffentlig sektor.I budgetpropositionen uppger regeringen att den uppföljningav informa-tionssatsningen som genomförts av ger vidhanden attsyftet och målet i huvudsak uppnåtts. De som deltagit i ellernåtts av aktivite-ter inom satsningen har fått ny kunskap och ökad medvetenhetom olika fak-torers betydelse för hälsan i arbetslivet. Flertalet ansersig exempelvis kunnaha praktisk användning av kunskaperna på den egnaarbetsplatsen.I enlighet med avsiktsförklaringen har ett arbetsmiljörådtillsatts under2004. Rådet leds av statsrådet ska vara ettforum för diskussioner, tillföra regeringen aktuell kunskappå området ochfungera som stöd i det fortsatta arbetet med utformningen aven arbetsmiljö-politik. I rådet ingår representanter för regeringen,och Miljö-partiet samt skyddsombud och företrädare för fackligaorganisationer ocharbetsgivarorganisationer samt forskare och representanterför företagshälso-vård och myndigheter.Som ett led i insatserna för att utvecklaarbetsmiljöarbetet på arbetsplat-serna har det statliga stödet ökats till regionalskyddsombudsverksamhet ochmetodutveckling och utbildning inom företagshälsovården. ÄvenAV har fåttökade anslag.Enligt avsiktsförklaringen skulle det genomföras en översynav lagstift-ningen på arbetsmiljöområdet. Detta arbete pågår nu iutredningen om över-syn av vissa delar av AML (dir. 2004:91). Utredningenberäknas avsluta sittarbete den 1 mars 2006.Att förebyggande arbetsmiljöarbete lönar sig ska betonas ien ny EU-strategi för hälsa och säkerhet i arbetet. Detta slårkommissionen fast i sittförslag till ny social agenda för EU (KOM (2005) 33) somoffentliggjordesden . Den sociala agendan innefattar en nyarbetsmiljöstrategiför . En utgångspunkt för den nya strateginär att före-byggande arbete medför färre olyckor, vilket i sin tur ledertill högre produk-tivitet. Kommissionen aviserar att strategin bl.a. skainnefatta studier av nyaoch framväxande risker och frågor om ett korrekt genomförandeav regler omhälsa och säkerhet.Utskottets ställningstagandeFörebyggande åtgärder m.m.En rad motionsförslag tar upp frågor om förebyggandearbetsmiljöinsatser(exempelvis förstärkning av företagens arbetsmiljöarbete,arbetsmiljöcertifie-ring, kartläggning av företagens arbetsmiljökompetens,kunskapsuppbyggnadom vad som styr den enskildes arbetssituation och sambandmellan hälsa ocharbetsmiljö) och om arbetsgivarnas roll i arbetsmiljöarbetet.Utskottet konstaterar att många av de frågor som tas upp imotionerna harberöringspunkter med de insatser som genomförs inom ramen förden ovan-nämnda avsiktsförklaringen. (se ovan) kommerockså attbehandla frågor om förebyggande arbetsmiljöinsatser.Med anledning av motionerna om systematisktarbetsmiljöarbete vill ar-betsmarknadsutskottet i detta betänkande, i likhet med iflera tidigare sam-manhang, framhålla vikten av att ett effektivt sådant arbetebedrivs.I AV:s föreskrifter Systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS2001:1) slås fastatt arbetsgivaren har ansvar för att undersöka, genomföra ochfölja upp verk-samheten på ett sådant sätt att ohälsa och olycksfall iarbetet förebyggs och entillfredsställande arbetsmiljö uppnås. Det systematiskaarbetsmiljöarbetet() ska ingå som en naturlig del i den dagliga verksamheten.Det skaomfatta alla fysiska, psykologiska och sociala förhållandensom har betydelseför arbetsmiljön och alltså innefatta ett helhetsperspektivpå arbetsmiljön,något som också efterlyses i motionsförslag.Det ska enligt finnas enarbetsmiljöpolicy som beskri-ver hur arbetsförhållandena ska vara utformade för att ohälsaoch olycksfall iarbetet ska förebyggas och en tillfredsställande arbetsmiljöuppnås. Likasåska det finnas rutiner som anger hur det systematiskaarbetsmiljöarbetet skagå till. Arbetsmiljöpolicyn och rutinerna ska dokumenterasskriftligt om detfinns minst tio arbetstagare i verksamheten.Utskottet noterar att AV i sitt verksamhetsprogram för2004-2006 betonardet förebyggande arbetet, bl.a. genom prioritering avinsatser som avser sys-tematiskt arbetsmiljöarbete. Det anges att huvudinriktningeni allt arbetsmil-jöarbete är att arbetsgivarna arbetar systematiskt ochförebyggande i samarbe-te med arbetstagarna. Till hjälp finns de nyssnämndaföreskrifterna om sys-tematiskt arbetsmiljöarbete. Antalet arbetsgivare som har ettfungerandesystematiskt arbetsmiljöarbete ska öka. Enligt AV visarundersökningsresultatatt fyra av tio arbetsgivare anser att de lyckats genomföraett systematisktarbetsmiljöarbete.I detta sammanhang vill utskottet också beröra denutvärdering av AV:sinsatser rörande som Statskontoret genomfört på uppdragav regeringen.Utvärderingen avrapporterades under rubrikenSystematisktarbetsmiljöarbete - en utvärdering av Arbetsmiljöverketsinsatser (2004:13).Enligt Statskontorets slutsatser har förutsättningarna förAV:s insatser för-bättrats . Anslagen har höjts och man harkunnat anställa ettstort antal nya arbetsmiljöinspektörer. AV har enligtutvärderingen lyckatsskapa positiv uppmärksamhet kring föreskrifterna omsystematiskt arbetsmil-jöarbete. Föreskrifterna är dock fortfarande okända hos mångaarbetsgivare,vilket utgör ett problem.Statskontoret anser att det bör föras en diskussion omvilka krav som sta-ten bör ställa på det systematiska arbetsmiljöarbetet. EnligtStatskontoretmåste staten välja mellan antingen att kompletteraföreskrifterna om systema-tiskt arbetsmiljöarbete med andra åtgärder eller att sänkakraven på vad somska innefattas i systematiskt arbetsmiljöarbete.Statskontoret anser det interimligt att förvänta sig att en genomsnittlig arbetsgivareförmår införa ettsystematiskt arbetsmiljöarbete i enlighet med de krav somställs . Vadsom enligt Statskontoret erfordras är förtydliganden av vadkraven innebäroch vilken kompetens som krävs i sammanhanget.Utskottet noterar att regeringen i budgetpropositionen för2005 (utg.omr.14) angett att Statskontorets rapport är en utgångspunkt förfortsatta insatserför att förbättra arbetsgivarnas systematiskaarbetsmiljöarbete. Regeringenkommer, efter samråd med AV, att överväga vilka åtgärderrapporten kan geanledning till. I budgetpropositionen konstateras också attvissa av förslagenfrån Statskontoret har samband med andra utredningar ochdylikt, däriblandde ovannämnda utredningarna om översyn av vissa delar av AMLrespektiveföretagshälsovård, samt med omArbetsmiljöverketstillsyn (se särskilt avsnitt nedan).Som nämnts besökte arbetsmarknadsutskottet den 26 januari2005 AV.Vid besöket redovisade företrädare för verket synpunkter påStatskontoretsutvärdering av . Därvid uppgav man bl.a.att ett arbetehade påbörjats för att utveckla nya strategier för hur manska samarbeta medparterna kring . Det borde enligt AV:s generaldirektörKenth Petterssonvara möjligt att genomföra på olika sätt närförutsättningarna skiljer sigåt.Utskottet anser att det är önskvärt med ett genomslag påbred front ute iarbetslivet av det synsätt som ska prägla ett systematisktarbetsmiljöarbete.Det är positivt att regeringen har initierat en utvärderingav AV:s insatserrörande systematiskt arbetsmiljöarbete. Utskottet värdesätteratt regeringenefter samråd med verket kommer att överväga åtgärder medanledning avStatskontorets rapport. Enligt utskottet är det önskvärt attregeringen i lämp-ligt sammanhang redovisar slutsatserna av dessa övervägandenför riksdagen.När det gäller motionsförslag omarbetsmiljökompetens ocharbetsmiljöarbete i företaget vill utskottet peka på attallmänna skyldigheternär det gäller arbetsmiljöansvar regleras i 3 kap. AML. Därsägs bl.a. attarbetsgivare och arbetstagare ska samverka för att åstadkommaen god ar-betsmiljö och att arbetsgivaren ska vidta alla åtgärder sombehövs för attförebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa och olycksfall.Närmare be-stämmelser om samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagarefinns i lagens6 kap.I de tidigare nämnda föreskrifterna om systematisktarbetsmiljöarbete() anges i 6 § att arbetsgivaren ska fördela uppgifter somrör förebyg-gande av risker i arbetet m.m. på en eller flera chefer,arbetsledare eller andraarbetstagare. Arbetsgivaren ska se till att personer som fåttsådana uppgifterhar tillräckliga kunskaper om* regler som har betydelse för arbetsmiljön,** fysiska, psykologiska och sociala förhållanden sominnebär riskerför ohälsa och olycksfall,** åtgärder för att förebygga ohälsa och olycksfallsamt** arbetsförhållanden som främjar entillfredsställande arbetsmiljö. *Arbetsgivaren ska också enligt 6 § i den aktuellaföreskriften se till att de somfår uppgifterna har tillräcklig kompetens för att bedriva ettväl fungerandesystematiskt arbetsmiljöarbete och enligt 7 § se till attarbetstagarnas kunska-per om arbetet och riskerna i arbetet är tillräckliga för attohälsa och olycks-fall ska förebyggas och en tillfredsställande arbetsmiljöuppnås.Utskottet vill här också framhålla att det i arbetsgivarensuppgifter enligtSAM-föreskrifterna ingår att göra riskbedömningar och vidtaåtgärder medanledning av dessa. Åtgärder för att uppnå entillfredsställande arbetsmiljöska vidtas. Sådana åtgärder som inte genomförs skaföras in i enskriftlig handlingsplan. ska arbetsgivaren följa uppdet systematiskaarbetsmiljöarbetet och - som tidigare nämnts - skriftligendokumentera dettaom det finns minst tio arbetstagare i verksamheten.I sammanhanget kan också påpekas att AV:s allmänna råd omtillämp-ningen av föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete ifråga om 6 § anger att chefer och arbetsledandepersonal har avgörandebetydelse för att arbetsförhållandena ska varatillfredsställande och för attohälsa och olycksfall ska förebyggas. De behöver därförgedigna kunskaperom arbetet, riskerna i arbetet och åtgärder för att förebyggaskador. Även ifråga om arbetstagarnas kunskaper enligt föreskrifternas 7 §lämnas kommen-tarer i allmänna råd från AV. Där anges bl.a. attarbetstagarna kan få kunska-per om arbetsmiljön genom att delta i särskild utbildning ochgenom att sysslamed arbetsmiljöfrågor i arbetet.I 12 § sägs att när kompetensen inomden egna verk-samheten inte räcker för det systematiska arbetsmiljöarbeteteller för arbetetmed arbetsanpassning och rehabilitering, ska arbetsgivarenanlita företagshäl-sovård eller motsvarande sakkunnig hjälp utifrån. Denna skaha tillräckligkompetens och tillräckliga resurser samt vara av tillräckligomfattning. Härbör framhållas att utskottet delar Kristdemokraternasuppfattning i motion2003/04:Sf397 att det är angeläget att arbetsgivare fårtillräckligt stöd avFörsäkringskassan i rehabiliteringsfrågor.Det kan i sammanhanget nämnas att ett centralt avtal omsamverkan harträffats mellan AV och dåvarande (numera Försäk-ringskassan) för att identifiera arbetsgivare som intefullgör sina skyldigheterrörande arbetsanpassning och rehabilitering. Avtalet innebäratt vardera myn-digheten utifrån sitt uppdrag påverkar och ställer krav påarbetsgivarna attfullgöra sina lagstadgade uppgifter. ochandra upplysning-ar om samarbete mellan AV och redovisas ien återrappor-tering från AV till regeringen omverkets tillsyn.I anslutning till vad som sagts ovan vill utskottet påpekaatt frågan om detbör införas ett bemyndigande för AV att meddela föreskrifterom krav påutbildning eller kompetens är föremål för överväganden iutredningen (dir.2004:91) om översyn av vissa delar av AML. Denna del avutredningsupp-draget berörs också i utskottets ställningstagande tillmotionsförslag om sä-kerhetsutbildning för personal i processindustrier senare ibetänkandet.I fråga om arbetsgivarnas roll i arbetsmiljöarbetet och ommedverkan från deanställdas sida sägs i 4 § attarbetsgivaren ska ge arbets-tagarna och skyddsombuden möjlighet att medverka i detsystematiska ar-betsmiljöarbetet. AV anger i de allmänna råden omtillämpningen av före-skrifterna bl.a. att det är väsentligt att arbetsgivaren,arbetstagarna ochskyddsombuden tillsammans avgör hur samverkan ska utformas.Där sägsockså att samverkan i praktiken är en förutsättning för attarbetsmiljöarbetetska bli effektivt. I fråga om kostnadsansvaret förarbetsmiljöarbete framgårdet av förarbetena till AML (prop. 1976/77:149, SoU 1977/78:1,rskr.1977/78:18) att en av grundtankarna bakom lagen är attkostnaderna för ar-betsmiljön är en del av produktionskostnaderna. Utskottetåterkommer senarei betänkandet till frågor om kostnader för arbetsmiljöarbete.Utskottet har som framgått ingen annan uppfattning omarbetsgivarnas rolli arbetsmiljöarbetet än vad som kommer till uttryck imotionerna2003/04:A356 (s) och 2003/04:A360 (s) liksom i gällanderegelverk enligtovan. Något uttalande därutöver kan inte anses påkallat. Denämnda motio-nerna avstyrks därför av utskottet.I motioner föreslås kartläggning och forskning om strukturersom styr denenskilda arbetstagarens arbetssituation och möjligheterna attförbättra dennaoch att motverka ohälsa. Forskning med denna inriktningbedrivs vid bl.a.Arbetslivsinstitutet. Ett exempel utgör studienOrganisationens betydelse förgoda arbetsförhållanden (The Significance of Organisation forHealthyWork) som publicerats i tidskriften och Hälsa 2004:13.I sammanhanget finns också anledning att peka på attArbetslivsinstitutetav regeringen fått ett uppdrag om kartläggning, forskning ochutvecklinginom området arbetsorganisation, såväl inom privat som inomoffentlig verk-samhet. I detta uppdrag, som lämnas i regleringsbrevet för2005, anges attutvecklingen när det gäller ledarskap särskilt ska belysas.Uppdraget skaredovisas senast den 1 oktober 2006.Ett annat uppdrag från regeringen till Arbetslivsinstitutetär också av in-tresse här. Institutet ska utveckla sin forsknings- ochutvecklingsverksamhetom det moderna näringslivets sätt att organisera arbetet bådeinom arbetsplat-ser och mellan företag, nationellt och internationellt.Syftet är att bidra tillsådana former av arbetsorganisation som främjar förnyelse ochvärnar en godarbetsmiljö samt tar till vara människors kompetens.Uppdraget anges i regleringsbrev och ska redovisassenast den 1 mars2006.Utskottet ser positivt på att regeringen lämnat dessauppdrag till och vill framhålla vikten av att såvälkvinnors som mäns arbets-miljö och arbetsorganisatoriska förhållanden blir belysta isammanhanget. Ettaktuellt och gediget kunskapsunderlag är en förutsättning förförbättringar avarbetsmiljön.Att kvinnors och mäns arbetsförhållanden uppvisar såvällikheter somskillnader är väl känt, likaså att arbetsförhållandena förkvinnor och män kanutvecklas i olika riktning och med olika stor hastighet. Omdetta finns infor-mation bl.a. i SCB:s undersökning Arbetsmiljön 2003. Därfinns könsuppde-lade uppgifter om bl.a. psykosocial arbetsmiljösituation ochupplevelse avden egna arbetssituationen. I SCB:s Miljöräkenskapsrapport2004:1 redovisassociala indikatorer uppdelade på branscher och kön, däriblandom förekoms-ten av jäktiga och enformiga jobb.Med vad som anförts ovan om systematiskt arbetsmiljöarbetem.m. avstyr-ker utskottet motionerna 2003/04:Sf397 yrkande 2 (kd),2003/04:A247 yr-kandena 4-6 (c), 2003/04:A300 (s) och A261 yrkande 9 (c).I ett par motioner läggs förslag fram om certifiering avarbetsmiljö respektivearbetsplatser.Regeringen lämnade ett uppdrag till AV attutreda hur arbets-miljöcertifiering av privata och offentliga arbetsgivaresverksamhet skullekunna utvecklas till att bli en faktor som bidrar till attminska ohälsa ocholycksfall i arbetslivet.I sina slutsatser med anledning av uppdraget ()konstateradeAV:Organisationer som lämpar sig för arbetsmiljöcertifieringär ?...? i förstahand de som uppfyller kraven i AFS 2001:1 (utskottets anm.:här avsesföreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete) och somaktivt arbetarmed ledningssystemet för arbetsmiljön och/eller kan visasynbara resultatav detta arbete. Dessa utgjorde av de arbetsställensom bedöm-des av år 2001.För organisationer som inte påbörjat ett systematisktarbetsmiljöarbeteeller som bara har det "på pappret" måste ett mer ellermindre omfattandeförarbete göras innan arbetsmiljöcertifieringen kan påbörjas.Risken är därför uppenbar att de organisationer som har detstörstabehovet av en arbetsmiljöcertifiering inte ansöker alls.Resultatet av enexpanderad arbetsmiljöcertifiering med hjälp av ekonomiskastyrmedellöper uppenbara risker att bli en stor utgiftspost med ettsvårbedömt ochkanske magert resultat.AV konstaterade att kvaliteten på den befintliga frivilligaarbetsmiljöcertifie-ringen (se nedan) är hög och att sådan certifiering bordemedföra minskatbehov av myndighetstillsyn. Eftersom det arbetsmiljöarbetesom bedrivs i del av företagen och organisationerna i inte harsådan kvalitet atten arbetsmiljöcertifiering skulle kunna bli aktuell förordadeAV i sin avrap-portering av uppdraget en kraftfull myndighetsinsats inriktadpå aktivering avdet systematiska arbetsmiljöarbetet.När det gäller den frivilliga arbetsmiljöcertifieringenfinns sedan 1999möjligheter för företag och offentliga förvaltningar att fåledningssystem förarbetsmiljö certifierade. Certifieringen görs av särskildaackrediteringsorgansom av Swedac, Styrelsen för ackreditering och tekniskkontroll, bedömtsvara kompetenta att ombesörja certifiering och godkänts fördetta. I januari2005 fanns enligt Swedac sju sådana ackrediterade organ.Syftet med ledningssystem för arbetsmiljö är att åstadkommaen bättre ar-betsmiljö för de anställda. Certifiering bygger på användningav en öppen ochallmänt tillgänglig kravspecifikation. I fråga omledningssystem för arbets-miljö utgör arbetsmiljölagstiftningen och AV:s föreskrifterom systematisktarbetsmiljöarbete (AFS 2001:1) grund för certifieringenliksom de krav påordning och reda, organisation och erfarenhetsåterföring m.m.som ställs iISO 14 001 och ISO 9001. Många företag väljer att integreraflera olika led-ningssystem, däribland ledningssystemet för arbetsmiljö, tillett s.k. verksam-hetssystem.Certifiering av ledningssystemet för arbetsmiljö innebäratt ett ackrediteratcertifieringsorgan regelbundet granskar och kontrollerar attföretaget har ettsystem som uppfyller ställda krav enligt bl.a. föreskrifternaom systematisktarbetsmiljöarbete och att systemet används.I de allmänna råd som är knutna till SAM-föreskrifternakonstateras att ar-betsgivare kan tillämpa frivilliga system förkvalitetssäkring och miljöled-ning. Det systematiska arbetsmiljöarbetet kan, där det ärlämpligt, samordnasmed dessa system. Det betonas att det dock är viktigt attarbetsmiljöfrågornafår tillräcklig uppmärksamhet och utrymme även vid ensamordning. Detgäller exempelvis frågor om belastningsergonomi, psykosocialaförhållandenoch arbetsanpassning och rehabilitering, sägs det i deallmänna råden.Enligt Swedac ökar intresset för ledningssystem förarbetsmiljö. Ursprung-ligen var det främst tillverkningsföretag som visade intresseför sådan certifie-ring, men intresset ökar nu också bland tjänsteföretag ochinom offentligverksamhet, exempelvis i kommunala bolag och förvaltningar.Enligt vadutskottet erfarit hade sammanlagt 90 certifikatutfärdats. I januari2005 uppgick antalet till 125.Arbetsmarknadsutskottet ställer sig bakom den ovanredovisade bedöm-ningen av AV att de statliga insatserna i första hand börinriktas på aktiveringav det systematiska arbetsmiljöarbetet. Det är dock enligtutskottet av intresseatt inhämta närmare information om exempelvis erfarenheter avden frivilligaarbetsmiljöcertifieringen eller av olika former av"kvalitetsstämpling" ellergodkännande liksom av utvecklingsarbete när det gällercertifiering. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna2003/04:A247yrkande 3 (c) och A234 (s).Utskottet övergår nu till att behandla motionsförslag omfriskvård och lun-chens betydelse.I sitt förra betänkande om arbetsmiljöfrågor, betänkande2002/03:AU5, re-dovisade utskottet huvuddragen i slutsatserna från de s.k.trepartssamtalenmellan regeringen och arbetsmarknadens parter som avslutadesi december2002. I den slutrapport från samtalen, Ett arbetsliv för alla,som publiceradesi fanns förslag om bl.a. friskvård ochmåltidsuppehåll.I fråga om friskvård föreslogs i slutrapporten bl.a. enöversyn av skattereg-lerna rörande friskvård. Dessa borde utökas till att avseexempelvis massageoch andra åtgärder mot stress.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar att förutsättningarnaför skattefri mo-tion och annan friskvård för anställda har förtydligats ochförenklats genomatt vissa villkor för skattefriheten har slopats från den 1januari 2004.Det avgörande för skattefriheten är enligt de nya reglernaatt motionen ochfriskvården riktar sig till hela personalen, är av enklareslag och av mindrevärde samt att den inte får bytas mot kontant ersättning.Exempel på skattefrimotion är gymnastik, styrketräning, spinning, bowling,racketsporter sombordtennis, tennis, badminton eller squash och lagsporter somvolleyboll,fotboll, handboll och bandy. Även friskvårdsaktiviteter somt.ex. tai-chi, qi-gong, kostrådgivning och information om stressrådgivning kanvara skattefrialiksom enklare former av motionsdans. Arbetsgivare kan numeraockså erbju-da sina anställda massage som skattefri förmån.Utskottet, som konstaterar att förutsättningarna förfriskvård för anställdahar förbättrats genom de nya skattereglerna, är inte berettatt ställa sig bakomförslag om obligatorisk friskvård under arbetstid.Lunchens betydelse och vikten av att motverka "dåligavanor" på arbets-platsen berördes i rapporten arbetsliv för alla. Därkonstaterades att tid föråterhämtning i form av kaffepauser, lunchraster och ledighetär avgörande förmöjligheterna att klara ett mer pressande arbetsliv, ochfrågor av denna karak-tär bör enligt rapporten tas upp i arbetsmiljöarbetet.Statens folkhälsoinstitut publicerade i oktober 2004rapporten på arbetsplatser som är en systematiskkunskapsöversikt omeffekter av hälsofrämjande insatser på arbetsplatser.Folkhälsoinstitutet har det övergripande ansvaret förgenomförande avfolkhälsopolitiken.