bet · GT01UU2 · 2005-11-24 00:00:00 — Detta för att dessa länder snabbare skall komma upp ur en hopplös situation som råder bland många fattiga länder och för att verka som morot för länder att bygga upp sunda samhällsstrukturer. Även om ekonomisk tillväxt är en nödvändig förutsättning för att minska fattigdomen, så är det inte tillräckligt. För att främja en god utveckling i de fattigaste länderna krävs det ett omfattande undervisningsstöd och utbildningsbistånd som innefattar basutbildning för lärarfortbildning, läromedelsinsatser och skolbyggnadsprogram. vill slå fast alla barns rätt att gå i en skola och få utbildning av god kvalitet. Det måste också finnas lika möjligheter för flickor, pojkar och för barn med funktionshinder att gå i skolan. För är det speciellt viktigt att kunskap om mänskliga och kulturella värden främjas. Därför bör utbildning och forskning inom humaniora och samhällsvetenskap inkluderas. Alla barn och ungdomar bör på ett tidigt stadium diskutera etiska frågor, få undervisning i de demokratiska principerna och om de mänskliga rättigheterna och skyldigheterna. bidrar till utveckling i andra länder genom bistånd. En stad i spillror behöver materiellt bistånd men en trasig människa behöver mer än mat för att bli hel. Kultur kan därför utgöra ett immateriellt bistånd, något som bör uppmärksammas i den svenska biståndspolitiken. På kort sikt kan det röra sig om en stunds skratt eller njutning, medan det på kan handla om uppbyggande av kulturella institutioner och infrastrukturer. Det fria ordet har stor betydelse för att ett samhälle skall kunna växa i och bevara demokratin. Möjligheten till kommunikation genom böcker och tidningar bör vara viktiga kulturella inslag i en biståndssatsning med yttrandefrihet och demokrati som mål. menar att det krävs en vidareutveckling i synen på konflikt- och säkerhetsfrågornas koppling till biståndet. Biståndet till stöd för mänskliga rättigheter, demokratiutveckling, kampen mot miljöproblem och hiv/aids-bekämpningen m.m. är alla problemområden som är starkt länkade till säkerhetspolitiska aspekter. Biståndet som ges innan en konflikt har brutit ut, till riskzoner, samt till fredsuppbyggande insatser i efterkrigsområden måste förbättras. Bättre varningssystem i det internationella samfundet måste utvecklas för att bättre upptäcka potentiella konflikter och för att sätta in konfliktförebyggande insatser . I det fredsuppbyggande arbetet behövs det långsiktighet och ett brett spektrum av olika biståndsinsatser humanitär hjälp, minröjning, infrastrukturprojekt, demokratistöd, civila poliser och kommunalt stöd m.m.. För att öka säkerheten för människor i efterkrigsområden eller i sönderfallna stater med utspritt krigsmateriel, bör ett förstärkt bistånd riktas mot att öka kapaciteten för minröjning och effektivisera insamlingen av handeldvapen. anser det speciellt viktigt med bistånd riktat mot insatser för förståelse och försoning mellan tidigare stridande folkgrupper. En viktig del av det konfliktförebyggande arbetet är även att skipa rättvisa och ställa krigsförbrytare inför rätta. Med andra ord bör bistånd också riktas till uppbyggnad av rättsväsende, fängelsevård, domstolar och utbildning av det juridiska systemets personal. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad jag framför. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som framförts ovan. Förslaget lämnas med anledning av motionerna U349 yrkandena 2 ,7, 8, 18 och 20-24, U350 yrkandena 1 och 5, U351 yrkandena 4 och 5, U380 yrkande 9, U382 yrkande 6 och 7, Kr418 yrkande 3 samt A370 yrkande 7. Vissa övriga frågor om inriktning m.m., punkt 8 (m, fp, kd, c) av i (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U336 yrkande 17 och 2005/06:U349 yrkande 10 och avslår motionerna 2005/06:U313 yrkandena 5 och 6 samt 2005/06:U336 yrkande 23. Biståndsinsatser måste vara långsiktiga om de skall kunna bidra till framgång i form av minskad fattigdom och demokratisk utveckling. bör koncentrera sina insatser till ett mindre antal länder och fokusera på bättre måluppfyllelse. När 2005 granskande den svenska utvecklingspolitiken i sin slog man fast att det behövs en koncentration av biståndet till färre länder och sektorer. Först när det svenska bilaterala biståndet koncentreras och fokuseras kan insatserna bli betydelsefulla, menar . Detta är en ståndpunkt som också delas av Sida. Redan vid den förra DAC-granskningen av det svenska biståndet fick kritik för att biståndet var utspritt på för många mottagarländer. Även om vi anser att svenska långsiktiga biståndsinsatser skall koncentreras till vissa länder vill vi framhålla att humanitärt bistånd skall kunna lämnas till länder där det finns behov av detta i samband med akuta konflikter eller naturkatastrofer. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna U336 yrkande 17 och U349 yrkande 10. Demokrati och de mänskliga rättigheterna, punkt 9 (m, fp, kd, c) av i (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U268 yrkandena 4-6 och 2005/06:U324 yrkande 9 och avslår motionerna 2005/06:U203 yrkandena 1 och 2, 2005/06:U209 yrkandena 13 och 16, 2005/06:U214 yrkandena 2 och 3, 2005/06:U313 yrkandena 27 och 28, 2005/06:U336 yrkandena 20, 21 och 28, 2005/06:U343, 2005/06:U349 yrkandena 16 och 17, 2005/06:U350 yrkande 9, 2005/06:U365, 2005/06:U367, 2005/06:U383 yrkande 8 och 2005/06:Kr253 yrkande 3. och skördade demokratirörelsen på stora framgångar. Den arresteringsvåg av demokratiaktivister som regimen inledde var ett svar på detta. dömdes mer än 80 demokratiaktivister till långa fängelsestraff. Till en början var demokratirörelsen slagen och svag, men kom aktiviteterna i gång igen och rörelsen stärktes . Aktivisterna är dock hårt utsatta och trakasserierna från myndigheterna är kontinuerliga. Situationen för de mänskliga rättigheterna på är allvarlig. Efter arresteringsvågen 2003 gjorde dåvarande biståndsministern flera mycket skarpa uttalanden som följts av liknande uttalanden från nuvarande biståndsministern. Det krävs dock också praktiska förändringar av biståndet till . I Sidas årsrapport finns inget progressivt tänkande om hur skall bidra till demokratiseringen på . Enligt Sida består verksamheten av "ett begränsat program för utvecklingssamarbete" med syfte att "skapa förutsättningar för reformer". I rapporten uppges att utvärdering av ett flerårigt program för att utbilda kubanska funktionärer i modern nationalekonomi visar att programmet "indirekt antas bidra till öppningar, inte bara på det ekonomiska området". Det är anmärkningsvärt att projektet av Sida sorteras in under demokrati och mänskliga rättigheter, men bara indirekt förväntas leda till någon typ av "öppning" i det kubanska samhället. Ingenstans i verksamhetsrapporten står heller hur projektet på skall bidra till förutsättningar för demokratiska reformer. Inte heller finns det någon beskrivning av biståndsinsatsernas resultat. Den första viktiga principen är att den huvudsakliga målgruppen för biståndet ska vara demokratiska kubanska organisationer på och utanför . Målet med politik gentemot måste vara att främja en demokratisk utveckling i landet. Avsaknaden av förtroende för dem på som öppet och med fredliga medel arbetar för demokrati är dock slående i politik. Detsamma gäller de kubaner som bor i och hur dessa ska delta i demokratiseringsprocessen. Den andra principen för stödet är att de kubaner på och utanför som arbetar för demokratisering ska kunna vara tillräckligt förberedda, så att förändringarna verkligen leder till demokratisering och inte till ett nytt auktoritärt system som i exempelvis dagens och . Mot bakgrund av detta bör regeringen ta fram en genomarbetad strategi för hur bistånd faktiskt ska bidra till målet om att skapa demokratiska reformer på . Denna strategi bör innehålla ett program för hur de kubaner som bor i skall delta i arbetet för demokrati. Den bör också innehålla ett program för svenska folkrörelser som vill använda sina erfarenheter från demokratibiståndet i östra på . Den kubanska regeringen isolerar sina medborgare från omvärlden, och aktiviteter som bidrar till att isoleringen bryts är berömvärda. För att bryta den isoleringen skulle regeringen kunna bjuda en delegation representanter från olika delar av demokratirörelsen till . Ett högnivåbesök på som inkluderar möten med såväl demokrater som den kubanska regeringen skulle också vara positivt. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna 2005/06:U268 yrkandena 4-6 och 2005/06:U324 yrkande 9. Internationella finansieringsinstitutioner samt skuldavskrivningar, punkt 15 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:U249 yrkandena 7-12 och 2005/06:U310 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:K453 yrkandena 2 och 5, 2005/06:Sk496 yrkande 17, 2005/06:U249 yrkandena 1-6 och 13, 2005/06:U307, 2005/06:U311 yrkande 22, 2005/06:U332 yrkandena 1-5, 2005/06:U336 yrkande 22 och 2005/06:U341 yrkandena 1-3. anser att förbättringar bör göras av regeringens redovisning till om sitt agerande i och (). I den årliga skrivelsen från regeringen bör det tydligt framgå hur regeringen har förhållit sig till olika förslag om finansiering av multilaterala skulder till de fattiga och skuldtyngda länderna. bör i internationella sammanhang verka för att IMF och inte påtvingar enskilda länder en viss form av ekonomisk politik. I stället bör varje land ges frihet att självt lägga fast en ekonomisk-politisk inriktning som leder till minskad fattigdom. I bör driva kravet att resultatet av nationella strategier för fattigdomsbekämpning i första hand skall mätas genom metoden PSIA (Poverty Social Impact Analysis) som visar vilken effekt politiken får på fattigdom och sociala förhållanden. Det är viktigt att IMF:s och krav synkroniseras bättre så att den ena institutionens mål och krav inte hindrar den andra institutionens strävan att minska fattigdomen. bör driva på en utveckling i denna riktning. anser att bör driva krav på att avskriva skulderna till samtliga HIPC-länder (Heavily Indebted Poor Countries). Skuldavskrivningen skall göras utan att några framtida biståndsmedel tas i anspråk. Den skall inte vara förknippad med några motprestationer i form av detaljerade makroekonomiska krav som inte bygger på nationella fattigdomsstrategier. har tagit fram riktlinjer för konditionalitet i IMF och . Regeringen bör på motsvarande sätt utforma en svensk offentlig position som ger riktlinjer för agerande i IMF och och som tydligt tar ställning mot detaljerade makroekonomiska krav som inte bygger på nationella fattigdomsstrategier och full parlamentarisk insyn. är, sina naturtillgångar till trots, fattigaste land och tillika ett av de fattigaste länderna i världen. Det beror på att utländska företag plundrat landet och att korrumperade politiker banat väg för detta genom omfattande privatiseringar. I är också korruptionen utbredd. Detta har lett till att de lån som beviljats inte har använts till det de var avsedda för, och landet lider av en stor skuldbörda. anser att i EU och i andra internationella sammanhang bör verka för att skuldavskrivningarna avseende inte förbinds med villkor om privatiseringar av landets naturtillgångar. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motionerna U249 yrkandena 7-12 och U310 yrkande 3. Internationella finansieringsinstitutioner samt skuldavskrivningar, punkt 15 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U341 yrkandena 1-3 och avslår motionerna 2005/06:K453 yrkandena 2 och 5, 2005/06:Sk496 yrkande 17, 2005/06:U249 yrkandena 1-13, 2005/06:U307, 2005/06:U310 yrkande 3, 2005/06:U311 yrkande 22, 2005/06:U332 yrkandena 1-5 och 2005/06:U336 yrkande 22. Hotet om klimatförändringar är vår kanske största globala solidaritetsfråga. Det fordrar ett samarbete mellan olika länder och ett samordnat agerande mellan olika myndigheter och departement inom länderna. Detta har drivit med viss framgång inom EU - men det är viktigt med ett konsekvent agerande också i andra forum. Ett exempel är och andra multilaterala internationella finansieringsinstitutioner. Banken säger sig vilja satsa på förnybar energi men gör tvärtom. Informationen om bankens energiutlåning ur ett klimatperspektiv är bristfällig, och banken har t.ex. inte uppskattat utsläpp av växthusgaser från många av sina projekt. Sedan klimatkonventionen undertecknades i uppskattas banken av folkrörelser ha satsat på fossilenergiprojekt och endast på förnybar energi och hushållning. Bara en bråkdel av bankens pengar satsas på projekt som riktar sig till de fattiga på landsbygden. För just dessa människor är det viktigt med decentraliserade projekt, som ofta är småskaliga och passar dåligt in i bankens program. Internt har tjänstemän inom banken i en PM som miljörörelsen kommit över påtalat att utlåningen till fossil- och gruvprojekt utgör en "tydlig och omedelbar fara". Enligt ett annat internt dokument har dock projekten tillhört de mest lönsamma. Beslut i och andra multilaterala internationella finansieringsinstitutioner, som Europeiska investeringsbanken, Asiatiska , Europeiska m.fl., fattas i slutändan av medlemsländerna. Ländernas röststyrka relateras normalt till mängden insatt kapital. Makten ligger således hos de rika länderna. Det är därför viktigt med en öppen diskussion i medlemsländerna om bankernas agerande, och detta förutsätter i sin tur öppenhet och god tillgång till information om både bankens agerande och medlemsländernas ställningstaganden och överväganden. De multilaterala utvecklingsbankerna omsätter mycket stora summor som direkt eller indirekt kan anses som offentliga medel. Dessa pengar får stor betydelse för utvecklingsinriktningen i de låntagande, normalt fattiga, länderna, och det är viktigt att dessa pengar används för en ekologiskt hållbar utveckling. bör aktivt verka för en ändring av inriktningen i energiutlåning. av energiutlåningen bör gå till hushållning och projekt baserade på förnybara energikällor. (Kärnkraft och ny storskalig vattenkraft räknas här inte till förnybara energikällor.) Denna andel bör ökas successivt så att hela energiutlåningen går till hushållning och projekt baserade på förnybara energikällor. anser att informationen till bör förbättras. Regeringen bör rapportera till hur stor andel av bankens energiutlåning som har gått till hushållning och förnybar energi och hur stor andel som gått till fossilenergiprojekt. Regeringen bör också informera om i vilka beviljade fossilenergiprojekt man haft en avvikande uppfattning från majoriteten i bankens styrelse. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion U341 yrkandena 1-3. Vissa inslag i biståndspolitiken, punkt 20 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U259 och avslår motionerna 2004/05:U3 yrkande 6, 2005/06:U276 yrkandena 4-6, 2005/06:U285 yrkande 12, 2005/06:U288 yrkande 2, 2005/06:U299 yrkande 2, 2005/06:U301, 2005/06:U309, 2005/06:U311 yrkande 23, 2005/06:U336 yrkandena 18 i denna del, 27 och 31, 2005/06:U340 yrkande 12, 2005/06:So467 yrkande 2 och 2005/06:So639 yrkande 2. Avgörande för en hållbar lösning på många länders hungerproblem är att jordbruket ges förutsättningar att utvecklas. Detta har konstaterats såväl i forskning som av regeringen i proposition 1994/95:100. Möjligheterna för småbönder att förbättra produktivitet och inkomster måste bli bättre. I många fall krävs ekonomiska reformer. Likaså krävs exempelvis insatser för att förbättra infrastruktur, rådgivning, tillgång till krediter m.m. Det är osäkert i vilken utsträckning som ovannämnda konstaterande har haft inflytande på det praktiska utvecklingssamarbetet med . Det finns ett uppenbart behov av att fokusera tydligare på detta område. bör, helst i samverkan med övriga nordiska länder, förbereda och genomföra förtroendefulla samtal med afrikanska regeringar om behovet av en ny jordbrukspolitik. Samtalen bör handla om hur en jordbrukspolitik skall vara utformad för att bidra till decentraliserad ekonomisk tillväxt och tryggad livsmedelsförsörjning för landsbygdens och städernas befolkning. Bättre jordbrukspolitik i är en förutsättning för att biståndet skall kunna göra egentlig nytta. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion U259. Multilateralt bistånd, punkt 22 (m, fp, kd, c) av i (m), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:U336 yrkande 18 i denna del och avslår motionerna 2005/06:U284 yrkande 2, 2005/06:U345, 2005/06:U351 yrkandena 16 och 17 samt 2005/06:Sf251 yrkandena 28 och 29. uppföljning av det multilaterala utvecklingssamarbetet visar tydligt att det saknas en strategi för det bistånd som kanaliseras via FN och andra internationella organ. Vi anser att regeringen bör utarbeta strategier och riktlinjer som tydligt anger prioriteringarna vad gäller det multilaterala biståndet. Det är angeläget att fastställa en policy för när och hur mycket multilateralt bistånd bör kanaliseras via FN eller andra internationella organ. Det är också viktigt att slå fast en tydlig rågång mellan UD och Sida i dessa frågor där UD bör stå för strategier, riktlinjer och analys medan Sida svarar för specialistkunskaper och genomförande. Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion U336 yrkande 18 i denna del. Multilateralt bistånd, punkt 22 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 22 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf251 yrkandena 28 och 29 samt avslår motionerna 2005/06:U284 yrkande 2, 2005/06:U336 yrkande 18 i denna del, 2005/06:U345 och 2005/06:U351 yrkandena 16 och 17. UNHCR:s verksamhet finansieras genom årliga bidrag från medlemsstaterna, vilket leder till osäkerhet och ryckighet i planering och verksamhet. Dessutom finns det risk för att organisationen avstår från att uttrycka befogad kritik mot någon av de viktigaste bidragsgivarna, t.ex. . Därför bör verka för att UNHCR finansieras via FN:s budget och med treåriga anslag. UNHCR:s mandat omfattar bara flyktingar som passerat en nationsgräns. utgör de s.k. internflyktingarna en mycket stor andel av det totala antalet flyktingar. anser att UNHCR:s mandat bör utvidgas så att organisationen exempelvis får möjlighet att vid behov hjälpa internflyktingar att lämna hemlandet. Jag föreslår att tillkännager för regeringen som sin mening vad som ovan framförs. Förslaget lämnas med anledning av motion Sf251 yrkandena 28 och 29. Biståndsvolym och anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd m.m., punkt 1 (m) i (m), () och () anför: En riksdagsmajoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister beslutade att fastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning av statens inkomster avseende 2006. fastställdes utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten . har i partimotion 2005/06:Fi240 Politik för arbete och välfärd och i kommittémotioner förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftar till att återupprätta den svenska arbetslinjen, bryta bidragsberoende och utanförskap, ge fler medborgare makt över den egna vardagen samt trygga goda statsfinanser och en värdig välfärd. Vi vill satsa på offentliga kärnverksamheter som sjukvård, rättstrygghet och skola i stället för på bidragssystemen. Vi föreslår en växling från subventioner och bidrag till omfattande skattesänkningar för alla, främst för låg- och medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behov av gemensamma insatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på ett bättre sätt än kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma. När majoritet genom rambeslutet valt en annan inriktning av politiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 7. I det följande redovisar vi vilken fördelning på anslagen inom utgiftsområde 7 som vi förordade i vår anslagsmotion 2005/06:U377. Det sker en kraftig ökning av biståndsanslagen . En fördubbling av biståndsanslagen är inte motiverad. Även med våra justeringar kommer biståndsanslagen att öka med . Vi menar att nuvarande biståndsnivå, sett till vad som har betalats ut, är tillräcklig och anslår därför till anslag 8:1 Biståndsverksamhet. Vi anser att biståndet präglas av bristande fokus och bristande effektivitet. Biståndet bör i större utsträckning inriktas på att bekämpa fattigdomen i världen. För det krävs en tydligare koppling mellan demokrati, säkerhet och ekonomisk tillväxt. Kampen mot fattigdom och epidemier som hiv/aids måste fortsätta med full kraft. måste också verka för en bättre samordning av det multilaterala biståndet. G 8-ländernas Internationella valutafondens och beslut om skuldavskrivning till fattiga och högt skuldsatta länder är ett steg i rätt riktning och kommer att öka förutsättningarna för en snabb fattigdomsutrotning samt att FN:s millenniemål kan uppfyllas. Med vårt anslagsförslag kommer internationella bistånd att överstiga de av BNI som () rekommenderar. Biståndsvolym och anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd m.m., punkt 1 (kd) () anför: förespråkar i sin partimotion 2005/06:Fi242 en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår. Utgiftsområde 7 omfattar politikområdet Internationellt utvecklingssamarbete. Resursbehoven i det internationella utvecklingssamarbetet är enorma. Den utbredda fattigdomen är oacceptabel. Att uppnå målen i , bl.a. att halvera andelen extremt fattiga , är oerhört angeläget. Vi kristdemokrater står fast vid vårt mål om att via statsbudgeten skall ge av BNI i internationellt bistånd , och att detta sedan skall vara ett golv för framtida satsningar. Det är glädjande att en riksdagsmajoritet delar vår uppfattning om enprocentsmålet. Kampen mot hiv/aids måste intensifieras. Epidemin är en tragedi för de smittade och deras anhöriga, som den innebär en katastrof för de drabbade ländernas ekonomier. Vi anser att av biståndsanslaget bör kanaliseras till insatser för reproduktiv hälsa och hiv/aids-prevention. Vårt budgetalternativ innebär en ökning av anslagen till hiv/aids-bekämpning och skydd mot smittsamma sjukdomar med totalt , jämfört med vad som förordas av regeringen. menar att svenskt bistånd i ökad grad skall riktas till kvinnor. En sådan inriktning är viktig dels för att hjälpa utsatta kvinnor från människohandel, dels för att studier visar att bistånd riktat direkt till kvinnor ger ett bra samhällsekonomiskt utfall.