bet · GT01TU4 · 2005-12-01 00:00:00 — Vi har länge efterlyst en tydligare ledning från regeringen för att samordna och påskynda bättre IT-tjänster från myndigheter till medborgarna. Den s.k. 24-timmarsmyndigheten är en god tanke, men regeringen har misslyckats med att förverkliga den. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Hållbar utveckling, punkt 6 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om hållbar utveckling. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 27. Allianspartierna i trafikutskottet bedömer att för området hållbar utveckling finns en stor potential inom informationstekniken. Möjligheterna att med ny teknik minska miljö- och energibelastningen inom samhällsplanering och transporter är mycket stora. Ett exempel är s.k. e-materialisering, att gå helt från produkter till tjänster. Detta sker t.ex. när en miljon fysiska telefonsvarare i stället blir tjänsten Telesvar. Minskning av energiförbrukningen som följer motsvarar driften av . Allianspartierna är övertygade om att om staten blir en föregångare på detta område finns det stora effektivitets- och miljövinster och ekonomiska vinster att göra. Därför vill vi genom styrning och samordning uppmuntra offentlig sektor att gå över från fysiska transporter till virtuella möten, e-tjänster, distansutbildning etc. och tydligt sätta upp mål samt mäta och synliggöra vilka effekter man faktiskt kan åstadkomma vad gäller t.ex. energiförbrukningen och minskad miljöbelastning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. IT-användning hos vissa grupper, punkt 7 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om IT-användning hos vissa grupper. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 15 och 2005/06:T500 av m.fl. (fp) yrkandena 14, 15 och 24 samt 2005/06:T360 av (). Allianspartierna i trafikutskottet vill framhålla att myndigheters IT-baserade information alltid bör utgå från användarens, dvs. medborgarens, situation. Därför bör regeringen också i regleringsbrev till myndigheterna lägga in ett uppdrag att se över hur väl olika grupper har tillgång till myndigheternas IT-baserade information. Exempelvis borde bilder och ett lättförståeligt språk vara självklara alternativ för de användare som vanligtvis inte söker IT-baserad information eller för användare med förståndshandikapp. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. En innovativ utveckling och användning av IT, punkt 8 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en innovativ utveckling och användning av IT. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 2 och 2005/06:T500 av m.fl. (fp) yrkande 1. Allianspartierna i trafikutskottet framhåller bl.a. att om skall vara ett IT-land i framkant, krävs det att vi har ett näringsliv som i internationella sammanhang tillhör den yppersta eliten på sina respektive områden. Det krävs också att är ett attraktivt land för utländska och transnationella företag att förlägga forsknings- och utvecklingsenheter till. Statens insatser för IT-området måste därför, i betydligt högre grad än vad den socialdemokratiska regeringen föreslår, inriktas mot att skapa förutsättningar att fortsätta utvecklas för det näringsliv som bygger på forskning, innovationer och avancerad tillverkning. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Jämställdhet i IT-branschen, punkt 9 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om jämställdhet i IT-branschen. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 16. Allianspartierna i trafikutskottet framhåller att det är män som arbetar med att utforma framtidens offentliga service via Internet. Mot bakgrund av detta kan det vara på sin plats att regeringen aktivt arbetar för att ett genustänkande skall genomsyra arbetet.Initiativ bör tas för att ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra IT-utvecklingen inom den offentliga sektorn och då också kopplat till webbaserade tjänster. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. E-legitimationer m.m., punkt 10 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om e-legitimationer m.m. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkandena 21 och 22 samt 2005/06:T500 av m.fl. (fp) yrkande 4. Allianspartierna i trafikutskottet framhåller att det arbete kring e-legitimationer som påbörjades inom ramen för Samset och drivs av e-nämnden bör intensifieras i syfte att få en e-legitimation som gäller för samtliga myndighetskontakter, såväl studiemedelsansökningar hos () som bokning av fritidslokal hos kommunen. Det stärker och effektiviserar kontakterna mellan myndighet och medborgare. En standardiserad och obligatorisk e-legitimation är en av byggstenarna för en fungerande 24-timmarsmyndighet. Vi anser också att krypteringsanvändning är något som måste utvecklas, särskilt inom den offentliga myndighetsutövningen, där behov av säkerhet för den enskilde mot obehörig hantering är av största betydelse. Vi vill även framhålla att det är ett stort problem att lagar och regler inte uppdateras snabbt nog i förhållande till de tekniska landvinningarna. I grunden handlar detta delvis om ett arbete av mer retroaktiv karaktär - det behövs helt enkelt en genomlysning av den befintliga svenska lagstiftningen. Detta är en uppgift som regeringen bör ta tag i och inte göra arbetet när problemen dyker upp. Att bygga upp särlagstiftningssystem är inte rationellt och bör därför konsekvent avvisas. Allianspartierna föreslår att den befintliga svenska lagstiftningen genomlyses i syfte att göra den teknikneutral och långsiktig. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Elektronisk handel och upphandling i offentlig sektor, nordiskt samarbete m.m., punkt 11 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om elektronisk handel och upphandling i offentlig sektor, nordiskt IT-samarbete m.m. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 9. Allianspartierna i trafikutskottet vill peka på viktiga frågor i det nordiska samarbetet och framhålla att bör diskutera att utveckla ett IT-politiskt samarbete inom och med de baltiska länderna för att stärka och konkurrenskraft internationellt. Vi anser att länderna tillsammans på ett bättre sätt kan konkurrera på den internationella marknaden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. IT-kompetens i små och medelstora företag, punkt 12 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om IT-kompetens i små och medelstora företag. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 8. Allianspartierna i trafikutskottet framhåller att företagens produktivitet ökar med ökad IT-kompetens hos personalen. Propositionen tar också mycket riktigt fasta på småföretagens betydelse och avsätter . Några större spår lämnar emellertid inte denna satsning bland landets småföretag. Vi anser att småföretagens situation med dag-till-dag-fokus och ständig tidsbrist gör att utbildningsinsatser verkligen måste anpassas till deras möjligheter. Utveckling av företags- och branschanpassade och lokala utbildningspaket för små och medelstora företag borde vara angeläget för att åstadkomma de kunskapslyft som behövs för konkurrenskraft och tillväxt. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Bredbandsutbyggnad m.m., punkt 13 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om bredbandsutbyggnad m.m. 2004/05:N11 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 14, 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkandena 10 och 11, 2005/06:T321 av m.fl. (m, fp, c, kd) yrkande 5, 2005/06:T497 av m.fl. (m) yrkande 19 och 2005/06:N383 av m.fl. (fp) yrkande 9 och 2005/06:T578 av m.fl. (s) yrkande 13, 2005/06:T590 av () och 2005/06:T603 av m.fl. (s) yrkande 8. Allianspartierna i trafikutskottet anser att utbyggnaden av bredband inte har gått i den takt som många hoppades . Osäkerheten kring spelreglerna har fördröjt utbyggnaden. Vi anser att själva grunden för regeringens bredbandspolitik är felaktig. Genom att redan från början lägga energin främst på hur stöd och subventioner skulle utformas gick man miste om den dynamik som skulle ha kunnat prägla bredbandsdiskussionen. Resultatet av regeringens statsbidrag för bredbandsutbyggnaden håller inte oväntat på att bli ett kommunalt bredbandsmonopol. Allianspartierna i trafikutskottet anser därför att staten bör samla alla marknadens aktörer och kräva en samsyn kring hur den fortsatta utbyggnaden skall gå till. Det bör ske enligt följande principer: byggs slutna nät, där användarna knyts till en enda operatör som också levererar tjänster. Det hämmar utvecklingen av nya tjänster. Kraven på bandbredd kommer att öka. De nät som byggs måste dimensioneras dels för ökade krav på bandbredd, dels med krav på större redundans, så att vi klarar både påfrestningar och trafiktoppar. Det måste finnas möjligheter att få uppkoppling till ungefär likvärdiga villkor i hela landet. Vi vill också framhålla att många väljer att studera på distans. En förutsättning för detta är bredband för att nå ett bra resultat. Även ur ett jämställdhetsperspektiv har distansstudier stor betydelse. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Konkurrensfrågor och bredbandsutbyggnad, punkt 14 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om konkurrensfrågor och bredbandsutbyggnad. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 12 och 2005/06:T427 av () yrkandena 1 och 2. Allianspartierna i trafikutskottet vill föreslå att man fastställer ett regelverk för hur de offentliga aktörerna inom infrastruktur och transporttjänster för bredband - både statliga och kommunala - skall samverka med de privata så att konkurrens och investeringar främjas. Offentligt ägda bolag och affärsverk med monopol på delar av sin verksamhet måste få tydliga direktiv att inte agera så att konkurrensen hämmas samt att de inte själva skall klättra uppåt i värdekedjan. Kommunledningarna måste säkra att de kommunala bolagen agerar i enlighet med kommunallagen. Fungerar inte detta får en ändring i kommunallagen övervägas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Sårbarheten i IT-infrastrukturen, punkt 16 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om sårbarheten i infrastrukturen. 2005/06:U384 av m.fl. (kd) yrkande 7, 2005/06:T422 av () yrkande 1 och 2005/06:N481 av m.fl. (c) yrkande 10. Vi anser att goda kommunikationer är en nyckelfråga i det moderna samhället. En väl utbyggd fysisk infrastruktur i form av vägar, järnvägar, elförsörjning och telekommunikationer i alla delar av landet är av avgörande betydelse för att skapa tillväxt i företagande på landsbygden. Ansvaret för en väl utbyggd fysisk infrastruktur med hög standard utgör en av statens kärnuppgifter. Mycket i samhället kan och skall överlämnas till marknadens aktörer och konkurrensutsättas, men huvudansvaret för den fysiska infrastrukturen får staten aldrig smita ifrån. Stormen som drog över visar hur bräckliga tekniska system kan vara ställda inför naturens krafter. Vi anser att forskning som tydliggör och kartlägger svensk sårbarhet inför störningar i IT- och elsystem måste prioriteras. Vårt samhälle måste bli mer robust. Den övergripande strategin och samordningen av säkerheten i samhällsviktiga funktioner bör riksdag och regering ansvara för. Det som hände i får nu fungera som en väckarklocka för en rejäl upprustning av infrastrukturen i hela så att den blir tillförlitlig, både den fysiska och digitala. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Reservkraftverk, punkt 17 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om reservkraftverk. 2005/06:T328 av och (båda c) yrkande 1, 2005/06:T366 av och (båda c) och 2005/06:T390 av och (båda c). vill framhålla att orkanen härjningar i på ett hårdhänt sätt visade hur sårbart vårt samhälle är. Stormen medförde att människor var utan el och telefon . Den fasta telefonin slogs ut, men också mobiltelefontrafiken, vilket berodde på att mobilmasternas reservkraftförsörjning var klart otillräcklig. De batterier som är avsedda att stå för elförsörjningen vid ett avbrott klarar att försörja masten . Detta är klart otillräckligt. Elkraftverk som kan driva masten kontinuerligt vid avbrott är enligt vår uppfattning ett minimikrav. Det ryms inom rimliga investeringskostnader, om man ser till den nytta det utgör i ett krisläge. Att det finns reservkraft skall vara ett krav på samtliga operatörer. För att en händelse som den i samband med stormen inte skall upprepas anser vi att samhället bör ställa högre krav på operatörerna att ha reservkraftverk i anslutning till mobilmasterna och att de också är skyddade för stöld och åverkan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Nationell roaming, punkt 18 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om nationell roaming. 2005/06:T328 av och (båda c) yrkande 2 och 2005/06:T425 av m.fl. (s). vill peka på att det under räddningsarbetet efter stormen härjningar även visade sig att de som hade eller skaffade sig utländska mobiltelefonabonnemang hade bättre tillgång till nätet än de med svenska abonnemang. Skälet till detta var att de utländska abonnemangen söker efter den starkaste sändaren oavsett vilken operatör som äger sändaren. För att säkerställa möjligheten att kommunicera även i situationer med svåra påfrestningar bör mobiltelefonnäten göras kompatibla, dvs. att de fungerande masterna genom s.k. roaming blir tillgängliga för alla oavsett operatör. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Standardisering och terminologi, punkt 20 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 20 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om standardisering och terminologi. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkandena 17-20. Allianspartierna i trafikutskottet anser att offentlig sektor kan spela en viktig roll för att motverka utvecklingen av alltfler slutna standarder, vilket försvårar en fungerande konkurrens och effektiv kommunikation mellan såväl myndigheter som företag. Vi anser att en viktig användning av öppna standarder också innebär att effektivisera myndigheternas egen kommunikation. Deltagande i ett myndighetsgemensamt system, som Statskontorets SHS (spridnings- och hämtningssystem), bör vara ett krav på statliga myndigheter och en starkt uppmuntrad möjlighet för kommuner och landsting. Allianspartierna vill också framhålla att närbesläktad med frågan om öppna standarder är frågan om hantering av öppen källkod eller fri licensiering. Genom att bygga upp statlig kompetens inom området öppen källkod minskar tröskelkostnaden för andra aktörer, som myndigheter eller kommuner, då de introducerar motsvarande lösningar. är potentialen stor att detta också leder till kostnadsminskningar för offentliga datalösningar. En självklar del i en sådan policy är att upphandlingar av tjänster som inkluderar framställning av ny, särskilt skriven programvara bör utgå från att källkod kan göras fritt tillgänglig, både för att stimulera teknikutveckling och för att minska andra aktörers kostnader, om det inte finns skäl för annat, exempelvis i form av lägre pris. Detta lägre pris skall dock vägas mot den nytta andra aktörer inom offentlig sektor kan ha av att få ta del av programvaran. Det har t.ex. skett då lät källkoden till tre nya programvaror gå fri. Vi anser att motsvarande attityd bör prägla statlig upphandling. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Lag om nationella toppdomäner för på Internet, punkt 21 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 21 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om lag om nationella toppdomäner för på Internet. 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) yrkande 23 och avslår proposition 2004/05:175 punkt 1. Allianspartierna i trafikutskottet vill framhålla att Internet vuxit fram som ett spontant samarbete mellan institutioner och individer. Den betydelse och det genomslag som Internet har fått är ett mycket bra exempel på hur samhället kan samverka utan statliga ingrepp. Att Internet får kvarstå som en spontan ordning är därför av fundamental ideologisk betydelse för dem som betraktar staten som enda källa för samhälleliga nyttigheter kontra dem som tror på individens förmåga utan statlig inblandning. Framväxten av Internet har bidragit till att skapa nya affärsmöjligheter och utöka de mänskliga kontakterna till absolut övervägande positiv del. Detta får inte skymma det faktum att Internet även medfört negativa konsekvenser såsom spridandet av barnpornografi, ekonomiska intrång och mycket annat. Men detta är kriminella handlingar som är straffbara och som skall bekämpas genom aktiva polisinsatser. Att försöka stävja kriminalitet genom att lägga under sig toppdomänen .se är sålunda inte rätt väg att gå. Att Internet har fått en stor betydelse för samhället kan inte i sig motivera statlig inblandning. Beroendet av fungerande infrastruktur på det telekommunikativa området har skötts tillfredsställande av ansvariga institutioner. Internets styrka ligger i dess ursprungliga syfte, att tillhandahålla en fungerande infrastruktur när statliga funktioner fallerar. Utformningen av Internet ligger i stor utsträckning hos användarna. Därför bör även fortsättningsvis användarna ansvara för Internet. Allianspartierna anser därför att ansvaret för toppdomänen .se inte bör föras över på staten. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Konkurrensfrågor inom teleområdet, punkt 28 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 28 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om konkurrensfrågor inom teleområdet. 2005/06:T500 av m.fl. (fp) yrkande 8 och 2005/06:T608 av m.fl. (kd) yrkande 16. Vi vill framhålla att den avreglerade telefonimarknaden har betytt oerhört mycket för utveckling . Många teleoperatörer har gett sig in på marknaden för fastnätstelefoni och konkurrerar med Sonera, som äger och kontrollerar i princip alla accessnät. Tyvärr innebär detta ensidiga ägande att konkurrensen är bristfällig. gäller EU-förordningen om lika tillträde till accessnätet, men i och med höga avgifter för operatörer som vill ha tillträde till nätet finns risken att konkurrensen inte fungerar på tillfredsställande sätt. () har till uppgift att bevaka denna typ av frågor. Den kritik som vi tidigare framfört kvarstår, då det fortfarande finns klagomål från övriga operatörer om att det är både dyrt och svårt att få tillgång till accessnätet. Vi anser att regeringen måste uppmärksamma dessa problem och ge PTS de verktyg som behövs för att ingripa. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Oregistrerade mobilabonnemang m.m., punkt 29 (kd, c) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 29 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om oregistrerade mobilabonnemang m.m. 2005/06:T377 av () och 2005/06:T450 av och (båda c) samt 2005/06:T491 av (). Vi vill framhålla att översynen av lagstiftningen på teleområdet har mynnat ut i en ny lag (2003:389) om elektronisk kommunikation som ersätter tidigare telelagar. Trots ett ökat användande av kontantkort och ökade problem med dessa oregistrerade abonnemang har detta problem inte lyfts fram i den nya lagstiftningen. Vi anser att regeringen måste ta tag i detta problem för att motverka dessa anonyma samtal som används för kränkningar, hot, trakasserier och illegal handel. I är det nu krav på att mobiltelefonoperatörerna måste hålla ett fullständigt kundregister, även för kontantkorten. På begäran från polisen måste man utan kostnad redovisa vem som är ansvarig innehavare av sökt abonnemang. EU:s justitieministrar har också diskuterat regler om att registrera kontantkort. Vi anser att en utredning bör tillsättas för att se över vilka möjligheter som finns för att öka registreringen av kontantkort och minska den illegala användningen. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Kostnader för lagring av trafikuppgifter, punkt 30 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 30 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om kostnader för lagring av trafikuppgifter. 2005/06:K399 av () yrkande 2. Moderata samlingspartiet anser att regeringen inte på ett tillfredsställande sätt redogjort för nyttan av den föreslagna datalagringen av teletrafik. Vid vilka typer av brottsutredningar kan det t.ex. vara aktuellt att använda sig av registret. Står nyttan i de olika fallen i proportion till det ingrepp i människors integritet som lagringen innebär, och vilka är de potentiella riskerna för missbruk? När en utredningsresurs blir gratis för myndigheterna finns det dessutom en betydande fara att denna resurs kommer att tas i anspråk till förfång för andra utredningsresurser, även om dessa kanske hade varit mer lämpliga, på grund av att kostnaden för dessa belastar myndigheten. Vi anser att det sålunda finns en risk att frånvaron av kostnadsansvar för staten snedvrider utredningsarbetet till förmån för datalagring, vilket i realiteten kan innebära såväl minskad effektivitet som sämre skydd och onödiga kränkningar av enskilda människors integritet. Det goda blir därmed det godas fiende. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2004/05:175 Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället: Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om nationella toppdomäner för på Internet. Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i jordabalken. Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om upphävande av kungörelsen (1915:288) angående förbud att utan särskilt tillstånd framdraga enskild telegraf-, telefon- eller annan svagströmsledning över . Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988). Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i ledningsrättslagen (1973:1144). Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation.