bet · GS01SOU10 · 2005-02-01 00:00:00 — Enligt utskottets mening fårmotionerna - - - anses i huvudsak tillgodosedda.I 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) angesatt målet för hälso- och sjukvården är en godhälsa och en vård på lika villkor för helabefolkningen. Vidare stadgas att vården skall gesmed respekt för alla människors lika värde ochför den enskilda människans värdighet. Utskottetanser inte att någon komplettering av hälso- ochsjukvårdslagen på sätt som yrkas i motion - - -är erforderlig. Motionen avstyrks därmed.Även i betänkande 2002/03:SoU7 Mål för folkhälsan(prop. 2002/03:35) behandlades ojämlikheten ivården. I propositionen behandlades bl.a. skillna-derna i hälsa mellan kvinnor och män samtskillnaderna i hur läkemedel förskrivs till ochanvänds av kvinnor respektive män. Regeringenanförde att behovet av forskning om kvinnors ochmäns hälsa utifrån kön och genus är stort och attforskningsinsatserna behöver öka. Ettjämställdhetsperspektiv borde vidare genomsyra denuppföljning och utvärdering samt kunskaps- ochmetodutveckling som kommer att ske till följd avförslagen i propositionen, anfördes det. Ibetänkandet med anledning av propositionen,2002/03:SoU7 Mål för folkhälsan, uttalade utskottet(s. 24), med anledning av motioner omkvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet, att ettjämställdhetsperspektiv är en självklarhet och attdet, mot bakgrund av kvinnors och mäns skildalivsvillkor, livsstil och biologi, är nödvändigt medett integrerat genusperspektiv i det nationella,regionala och lokala folkhälsoarbetet. Motionernaavstyrktes (res. följde utskottet(rskr. 2002/03:145).Socialstyrelsen redovisade sin slutrapport omjämställdhet i vård och omsorg . Irapporten bekräftas att det fortfarande finnsbrister både avseende kunskaper ochbehandlingspraxis när det gäller mäns och kvinnorsibland olika behov. Enligt rapporten söker kvinnormer vård, och sjukvårdskostnaderna för kvinnoröverstiger männens. Totalt sett är läkemedelskostna-derna högre för kvinnor, men män ordineras oftarenyare och därmed dyrare läkemedel, vilket dock intealltid betyder högre kvalitet i behandlingen. Mänhar fortfarande högre dödlighet i en radbehandlingsbara sjukdomar. Socialstyrelsenkonstaterar bl.a. att mer utbildning behövs för attde könsspecifika kunskaperna skall integreras ihälso- och sjukvårdens arbete med t.ex. bemötande.Viktigt är också uppföljning av vårdens resultat medkönsuppdelad statistik och att kvalitetsregisterutvecklas också inom breda områden som primärvårdoch psykiatri. är det positivt att nästanalla vårdutbildningar innehållerundervisningsmoment inriktade på jämställdhet.Socialstyrelsen avser att beakta könsspecifikaaspekter i riktlinjer och föreskrifter till hälso-och sjukvården.I budgetpropositionen (prop. 2004/05:1,volym 6, utg.omr. 9) anför regeringen attSocialstyrelsens rapport, som bereds inomRegeringskansliet, förbättrar kunskaperna omjämställdheten inom hälso- och sjukvården. Dessakunskaper skapar förutsättningar för berördaaktörer, på såväl nationell som lokal nivå, attvidta åtgärder.Från har inhämtats attSocialstyrelsens rapport är föremål för beredninginom Regeringskansliet.Socialminister har i ett frågesvar den2 (fr. 2003/04:1239 omjämställdhetsarbetet inom vården) anfört följande:Tina Acketoft har frågat jämställdhetsministernvilka åtgärder hon planerar att vidta för att setill att och sjukvårdens arbetepräglas av ett könsneutralt perspektiv.Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan attdet ankommer på mig att besvara frågan.Regeringen uppdrog åtSocialstyrelsen att i samverkan med huvudmän ochberörda myndigheter följa upp, analysera ochredovisa könsskillnader inom hälso- ochsjukvårdens och socialtjänstensverksamhetsområden samt lämna förslag tillåtgärder för de brister som uppmärksammas.Socialstyrelsen har slutredovisatuppdraget genom att avlämna rapporterna Jämställdvård? Könsperspektiv på hälso- och sjukvården ochJämställd socialtjänst? Könsperspektiv på so-cialtjänsten.Enligt min mening ger nu Socialstyrelsensrapporter underlag för berörda aktörer attbedriva ett aktivt jämställdhetsarbete. Det ärviktigt att huvudmännen tar till vara ochomsätter kunskaperna om kvinnors och mäns skildaförutsättningar i den praktiska verksamheten.Jämställdhetsperspektivet måste vara integrerat iden gemensamma värdegrunden och genomsyrautvecklingsarbetet på såväl nationell som lokalnivå för att målet om en god vård på lika villkorska kunna uppnås.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill betona vikten av ettjämställdhetsperspektiv inom hälso- och sjukvårdensamt vidhåller att det är självklart att den vårdsom erbjuds skall vara av lika god kvalitet, oavsettom den avser en kvinna eller en man. Utskottet ärvidare av uppfattningen att forskning om kvinnorsoch mäns hälsa utifrån kön är angelägen. GenomSocialstyrelsens redovisning och analys avkönsskillnader inom hälso- och sjukvårdensverksamhetsområde har vidare förutsättningarna nuförbättrats för att kunna vidta de åtgärder sombehövs för att ett jämställdhetsperspektiv verkligenskall genomsyra hälso- och sjukvården.Sammanfattningsvis anser utskottet att motionerna2002/03:So254 (m) yrkandena 1 och 2, 2003/04:So238(kd), 2003/04:So293 (fp) yrkande 1, 2003/04:So406(v) yrkande 3, 2003/04:So409 (m) yrkande 7,2004/05:So222 (m) yrkandena 1 och 2, 2004/05:So267(c) yrkandena 1 och 2, 2004/05:So280 (s),2004/05:So339 (s), 2004/05:So373 (kd), 2004/05:So411(v) yrkande 3, 2004/05:So476 (s), 2004/05:So596 (m)yrkande 9 och 2004/05:So612 (fp) yrkande 5 fåranses i huvudsak tillgodosedda.Utskottet noterar att det åliggerSocialstyrelsen att redovisa könsuppdelad statistikoch göra genderanalyser i rapporter ochredovisningar. Motionerna 2004/05:So411 (v) yrkande4, 2004/05:So598 (s) yrkande 4 och 2004/05:So613(fp) yrkande 3 får härigenom anses i huvudsaktillgodosedda.I 2 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) anges attmålet för hälso- och sjukvården är en god hälsa ochen vård på lika villkor för hela befolkningen.Vidare stadgas att vården skall ges med respekt föralla människors lika värde och för den enskildamänniskans värdighet. Utskottet vidhåller att någonkomplettering av hälso- och sjukvårdslagen på sättsom begärs i motionerna 2004/05:So279 (s) och2004/05:So613 (fp) yrkande 1 inte är nödvändig.Motionerna avstyrks. Av samma skäl anser utskottetatt det saknas anledning för att vidtanågot initiativ med anledning av motion2003/04:So406 (v) yrkande 4.I motion 2004/05:So605 (kd) yrkande 8 begärs enparlamentarisk utredning kring jämställdhetsaspekterpå sjukvården. Mot bakgrund av det arbete som pågårpå området anser utskottet att det saknas anledningatt föreslå att en utredning skall tillsättas.Motionsyrkandet avstyrks.Socialstyrelsen har i sin ?Könsperspektiv på hälso- och sjukvården konstateratatt Hälso- och sjukvårdsforskning med inriktning påkonsekvensanalyser ur ett könsperspektiv av reformeroch strukturella förändringar är mycket angelägna.Utskottet delar uppfattning ochutgår från att styrelsen följer frågan i framtiden.Något tillkännagivande med anledning av motion2004/05:So613 (fp) yrkande 7 är dock inteerforderligt.RehabiliteringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bl.a. med hänvisning tillpågående arbete inom avslåmotioner om rehabilitering inom vården.Jämför reservationerna 44 (fp, c), 45 (m) och46 (mp).MotionerI motion 2004/05:So229 av () begärsett tillkännagivande om rehabilitering och vård föratt minska samhällets sjukvårdskostnader. Det ärenligt motionären viktigt att snabb vård ges och attrehabiliteringen snabbt kommer in för att minskastatens kostnader.I motion 2004/05:So664 av () begärsett tillkännagivande om behovet av att överväga enregelförändring så att sanktionsmöjligheter kanvidtas gentemot sjukvårdshuvudman som inte fullgörsitt medicinska rehabiliteringsansvar.I motion 2004/05:So513 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om rehabiliteringen avsmärtpatienter (yrkande 2). Enligt motionären börregeringen säkerställa att rehabiliteringsvårdenblir mer professionell och får tydligauppföljningskriterier så att vården arbetar på rättsätt.I motion 2004/05:Sf236 av ()begärs ett tillkännagivande om snabbt insattabehandlingar för alla patienter i behov avrehabilitering (yrkande 3). I yrkande 4 begärs etttillkännagivande om vidareutveckling avspecialiserade centrum för rehabilitering.I motion 2004/05:So294 av och () begärs ett tillkännagivande om rättentill kontinuerlig och livslång rehabilitering.I motion 2004/05:So286 av () begärsett tillkännagivande om behovet av insatser för attkartlägga livskvalitet, att agera för att motverkautarmning av rehabiliteringsinsatser för svagagrupper och att stödja en jämnare bedömning avinsatsbehov i landet.I motion 2004/05:So572 av ochChristina Nenes (s) begärs ett tillkännagivande omrehabilitering av långtidssjuka.Bakgrund m.m.Enligt 3 b § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763)skall bl.a. erbjuda dem som är bosattainom habilitering och rehabilitering.Habilitering eller rehabilitering skall, enligtsamma bestämmelse, planeras i samverkan med denenskilde. Av planen skall planerade och beslutadeinsatser framgå.Målet för hälso- och sjukvårdspolitiken är attvårdens kvalitet och tillgänglighet skallförbättras. har till uppgift attstödja sjukvårdshuvudmännen i deras arbete med attförbättra tillgängligheten till hälso- ochsjukvården på ett sätt som tillförsäkrar allapatienter en bedömning och att vård ges efter behovoch inom rimlig tid.I regleringsbrev uppdrogsåt styrelsen att särskilt redovisa på vilket sättden stöder sjukvårdshuvudmännen i deras arbete föratt förbättra tillgången till habilitering ochrehabilitering för barn och ungdomar medfunktionshinder. Med erfarenheterna från rapportensom beskriver situationen för vuxna har regeringenför vidgat detta uppdrag till att omfattahabilitering och rehabilitering även för vuxna.Socialstyrelsen kommer även på eget initiativ attutarbeta allmänna råd om habilitering,rehabilitering och hjälpmedel till stöd förhuvudmännen.Socialstyrelsen har som sektorsmyndighet ettetappmål att utarbeta ett gemensamt och fungerandeuppföljningssystem för rehabilitering/habilitering isamverkan med andra myndigheter. Hälso- ochsjukvården, , arbetsgivare,arbetsförmedlingen och kommunen (inklusive skolan)är alla viktiga parter i detta arbete.LSS- och hjälpmedelsutredningen hade bl.a. i uppdragatt analysera och komma med förslag angåendeoklarheter i gränsdragningen mellan råd och stödenligt lagen (1993:387) om stöd och service tillvissa funktionshindrade (LSS) ochhabilitering/rehabilitering enligt hälso- ochsjukvårdslagen. Utredningens förslag (SOU 2004:103)överlämnades till regeringen den 8 november 2004.Efter avslutad remissbehandling kommer förslaget attberedas inom Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar det arbete med att utarbetaallmänna råd om habilitering, rehabilitering ochhjälpmedel till stöd för huvudmännen som planerasinom . Det är mycket angeläget effektivt utnyttja samhällets resurser för attbättre kunna tillgodose enskilda människors behov avstöd. arbete att förbättrasamordningen mellan myndigheter är därför av störstavikt.När det gäller oklarheterna i gränsdragningenmellan råd och stöd enligt LSS (1993:387) ochhabilitering/rehabilitering enligt hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) bör resultatet av denpågående beredningen av LSS- ochhjälpmedelsutredningens förslag avvaktas.Mot bakgrund av det anförda finns det enligtutskottet inte skäl för att ta någotinitiativ med anledning av motionerna 2004/05:Sf236(fp) yrkandena 3 och 4, 2004/05:So229 (m),2004/05:So286 (mp), 2004/05:So294 (kd),2004/05:So513 (fp) yrkande 2, 2004/05:So572 (s) samt2004/05:So664 (m). Motionerna avstyrks.Aborter, fosterdiagnostik m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör, med hänvisning till tidigareinställning, samt till pågående arbete påområdet m.m., avslå en rad motionsyrkanden ombl.a. aborter och fosterdiagnostik. Jämförreservationerna 47 (v, c, mp), 48 (kd), 49(kd) och 50 (kd).MotionerI motion 2003/04:So375 av m.fl.(c, m, fp, kd, v, mp) begärs ett tillkännagivande omen översyn av abortlagstiftningen. Motionärernaanför att enligt 5 § abortlagen (1975:595) är detendast den som är behörig att utöva läkaryrket somfår utföra abort eller avbryta havandeskap. Ettutökat bemyndigande som innebär att specielltbehöriga barnmorskor självständigt får handläggahela processen kring en medicinsk abort skulle kunnavara positivt på olika sätt. Kötiden kan förkortas,fler kvinnor kan välja medicinsk abort om de villoch omvårdnadskvaliteten kan förbättras. Ettliknande yrkande framförs i motion 2003/04:So447 avElina m.fl. (v). I motion 2003/04:So257 avLena Adelsohn () begärs etttillkännagivande om att barnmorskor skall haförskrivningsrätt. Enligt motionären skulle dettakunna minska väntetiderna och trycket inomsjukvården för de kvinnor som ändå redan bestämt sigför abort. Även i motion 2003/04:So538 av BeritHögman (s) behandlas frågan om barnmorskors rätttill förskrivning av abortpiller. I motion2004/05:So370 av och () samt motion 2003/04:So225 av ()begärs tillkännagivanden om möjlighet att gebarnmorskor vidareutbildning i att utföra medicinskaaborter.I motion 2004/05:So641 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om attfosterdiagnostik i första hand skall användas föratt diagnostisera sjukdomar eller tillstånd därmöjligheter finns att bota, förebygga eller skyddabarnet (yrkande 7). Vidare begärs i yrkande 8 etttillkännagivande om en lagstiftning kring 1994 årsriksdagsbeslut beträffande PGD (preimplantatoriskgenetisk diagnostik). I yrkande 9 begärs etttillkännagivande om "informerat samtycke" i sambandmed abort. Motionärerna anför att informationen ochstödsamtalet bör få en mycket tydligare inriktningän . Motionärerna begär slutligen etttillkännagivande om abortförebyggande åtgärder(yrkande 10) samt att stödsamtal skall erbjudasefter en abort (yrkande 11). Likalydande yrkandenframförs i motion 2003/04:So636 av . (kd) yrkandena 7-10.I motion 2004/05:So407 av Skånberg (kd) begärsett tillkännagivande om skäl för att bevilja abort.Till exempel skall enligt motionären en opererbaråkomma som läpp- och gomspalt aldrig ensam vara etttillräckligt skäl för att bevilja en abort. I motion2003/04:So304 av Skånberg (kd) begärs ettliknande tillkännagivande.I motion 2004/05:So458 av ()begärs ett tillkännagivande om att Socialstyrelsenges i uppdrag att producera ett skriftligtinformationsmaterial för kvinnor som överväger abort(yrkande 1). Ett liknande yrkande återfinns i motion2004/05:So533 av och Skånberg(kd). I motion 2004/05:So458 yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att det införs en vänteperiod påminst från det att en kvinna får muntligoch skriftlig information till dess abortingreppetutförs, med undantag av om ett akut abortingreppbehövs. Vidare begärs ett tillkännagivande om attobligatoriska samtal på plats med kurator,barnmorska eller gynekolog skall införas såväl föresom efter en abort (yrkande 3) samt om attSocialstyrelsen får i uppdrag att producera ettnationellt informationsmaterial för patienter somöverväger abort (yrkande 4).I motion 2004/05:So471 av ()begärs ett tillkännagivande om behovet av stöd tillabortförebyggande åtgärder (yrkande 1). Motionärenanför att bör sammanställaoch tillgängliggöra informationsmaterial omprocessen för spädbarnsadoption samt kvinnansrättigheter vid adoption. Även information omabortens medicinska risker skall finnas tillgänglig.Ett likalydande yrkande framförs i motion2003/04:So252 av samma motionär (yrkande 1). Vidarebegärs i motion 2004/05:So471 yrkande 3 etttillkännagivande om behovet av ytterligare stöd tilldem som gått igenom abort. Inte minst behövsstödsamtal för dem som önskar få hjälp med attbearbeta det inträffade. I motion 2003/04:So252 avTorsten () framförs ett likalydandeyrkande (yrkande 2). I motion 2004/05:So471 begärsvidare ett tillkännagivande om samrådsskyldighet medomyndiga abortsökandes vårdnadshavare (yrkande 4).Slutligen begärs i yrkande 5 ett tillkännagivande omaborter på grund av selektion. Motionären ser enoroande tendens i stora delar av världen där abortersker efter en medveten selektion på grund av barnetskön eller eventuella handikapp och anför att det ärangeläget att samhället inte medverkar till sådanselektion.I motion 2004/05:So550 av Skånberg och LarsGustafsson (kd) begärs ett tillkännagivande om attaborter fullt ut bör ingå i patientregistret för attmöjliggöra forskning relaterad tillabortproblematiken (yrkande 1). Motionärerna anföratt personnummer bör ingå vid rapportering av legalabort till patientregistret. Enligt motionärerna kanannars inga framtida komplikationer någonsin sättasi samband med en abort. Ett likalydande yrkandeåterfinns i motion 2003/04:So301 yrkande 1 av sammamotionärer.I motion 2004/05:So552 av Skånberg och () begärs ett tillkännagivande om att i svensklagstiftning genomföra vad som rekommenderas av WHOom när juridiskt sett skall räknas som barn(yrkande 1). Vidare begärs ett tillkännagivande ompraxis för hur sent i graviditeten aborten fårbeviljas (yrkande 2). Likalydande tillkännagivandenbegärs i motion 2003/04:So302 av Skånberg ochAnnelie Enochson (kd) yrkandena 1 och 2.I motion 2004/05:So553 av Skånberg (kd) begärs etttillkännagivande om att en grundlig utredning börgöras av hanteringen av aborterade i sambandmed forskning (yrkande 1). Vidare begärs i yrkande 2ett tillkännagivande om tydliga regler för forskningpå levande . Likalydande yrkanden återfinns imotion 2003/04:So303 av samma motionär (yrkandena 1och 2).I motion 2003/04:So446 av ochAnnelie Enochson (kd) begärs ett tillkännagivande omen utredning kring oönskade graviditeter bland ungaoch hur dessa kan förebyggas.I motion 2003/04:So554 av ()begärs ett tillkännagivande om att Socialstyrelsenskall få i uppdrag att utarbeta riktlinjer för hurkunskapen om sambandet mellan abort och bröstcancerskall tas till vara.I motion 2003/04:So260 av () begärsett tillkännagivande om förebyggande åtgärder föratt minska antalet aborter.I motion 2004/05:So307 av ochLouise () begärs ett tillkännagivande omatt initiera ett samarbete med sominnebär att de skärpta abortföreskrifterna förkvinnor tas bort och ersätts med enmetod som stöttar de unga kvinnorna att hantera sinabort och sin livssituation (yrkande 1). Vidarebegärs ett tillkännagivande om att det i metodenockså skall ingå att göra sexualiteten till ettansvar för både unga kvinnor och män (yrkande 2).I motion 2004/05:So325 av () begärsett tillkännagivande om att ge Socialstyrelseninstruktioner som garanterar omyndiga abortsökandesekretess gentemot vårdnadshavaren om deabortsökande så önskar.Tidigare behandling och pågående arbeteUtskottet behandlade motionsyrkanden om aborter ochfosterdiagnostik senast i betänkande 2002/03:SoU3Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (s. 44 f.). Blandannat behandlades en likalydande motion som de nuaktuella 2003/04:So302 och 2004/05:So552. Utskottetpoängterade att abortlagen inte innebär atttillstånd till abort inte får lämnas om fostretbedöms livsdugligt. Vidarekonstaterades att frågan om när ett skallbetraktas som barn har prövats av regeringen isamband med en framställning om attfolkbokföringslagen (1991:481) skall ändras vadbeträffar gränser för när en dödfödd skall anmälastill skattemyndigheten. Utskottet delade regeringensuppfattning och motionen avstyrktes (res. Isamma betänkande behandlades även en motion om attpersonnummer bör ingå vid rapporteringen tillpatientregistret. Utskottet vidhöll härvidlag sininställning att forskning i syfte att utrönaeventuella hälsorisker i samband med abort får skeexempelvis i form av intervjustudier. Motionenavstyrktes.I betänkande 1994/95:SoU18 Fosterdiagnostik, abortm.m. fastställdes riktlinjer för preimplantatoriskgenetisk diagnostik (PGD). Utskottet anförde bl.a.följande (s. 11 f.):Utskottet delar uppfattningen i propositionen ochmotion So28 (kds) att preimplantatoriskdiagnostik måste användas med stor restriktivitetoch endast för par med anlag för någon svårgenetiskt betingad sjukdom ellerkromosomavvikelse. Diagnostiken skall inriktasmot allvarliga, progressiva, ärftliga sjukdomarsom leder till tidig död och där ingen bot ellerbehandling finns. Könsbestämning skall endast fågöras om det är medicinskt motiverat.Socialstyrelsen kommer enligt propositionen attfå regeringens uppdrag att noga följautvecklingen och rapportera om den fortsattatillämpningen. Utskottet anser att såvälregeringen som noga bör följa upphur de föreslagna riktlinjerna förfosterdiagnostik fungerar i praktiken. Regeringenbör om det behövs återkomma till medförslag till ändringar i riktlinjerna. Med detovan sagda förordar utskottet att riksdagengodkänner vad regeringen anfört om riktlinjer förfosterdiagnostik.I mars 2004 överlämnade Kommittén om genetiskintegritet sitt slutbetänkande Genetik, integritetoch etik (SOU 2004:20). Kommittén har bl.a. haft iuppdrag att göra en översyn av de nu gällanderiktlinjerna för fosterdiagnostik ochpreimplantatorisk genetisk diagnostik (PGD). När detgäller preimplantatorisk genetisk diagnostik (PGD)föreslår kommittén, i likhet med , att nuvarande riktlinjer avseende PGDför diagnos av allvarliga ärftliga sjukdomarjusteras enligt följande:Preimplantatorisk genetisk diagnostik (PGD) fårendast användas för par som bär på en specifik,allvarlig monogen eller kromosomal ärftligsjukdom, som innebär hög risk att få barn medgenetisk sjukdom eller skada. Behandlingen fårendast inriktas på att barnet inte skall ärvaanlag för sjukdomen eller skadan i fråga. Denskall inte få användas för val av egenskap. Införbehandlingen skall paret erhålla utförligskriftlig och muntlig information om den aktuellasjukdomens natur (prognos, behandlingsmöjligheteretc. ), ärftlighetsriskens storlek, hur PGD gårtill samt de för- och nackdelar som finns med PGDjämfört med alternativa handlingsvägar.Beträffande fosterdiagnostik skriver kommittén attdet vid en samlad bedömning inte finns skäl attformulera nya allmänna riktlinjer. Socialstyrelsenföreslås få bemyndigande att meddela föreskrifter omgenetisk fosterdiagnostik. Vidare föreslår kommitténatt en löpande diskussion om etiska frågor avbetydelse på området sker inom (). SMER:s "etisk dag" i december år2004 ägnades åt fosterdiagnostik.Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning somavser människor trädde i kraft (prop. 2002/03:50, bet. 2002/03:UbU18, rskr.2002/03:213). Lagen innehåller bestämmelser ometikprövning av forskning som avser människor ochbiologiskt material från människor. Den innehållerockså bestämmelser om samtycke till sådan forskning.Syftet med lagen är att skydda den enskildamänniskan och respekten för människovärdet vidforskning.Av 11 § lagen (1995:831) om transplantation m.m.framgår att vävnad från ett aborterat endastfår användas för medicinska ändamål. För att sådantmaterial skall få tas till vara fordras att denkvinna som burit fostret samtycker till åtgärden.Innan samtycke inhämtas skall kvinnan ha informeratsom åtgärden och den tilltänkta användningen. Vävnadfår tas till vara endast med Socialstyrelsenstillstånd. Sådant tillstånd får lämnas endast om detfinns synnerliga skäl.Av 1 § abortlagen (1974:595) framgår att om enkvinna begär att hennes havandeskap skall avbrytas,får abort utföras om åtgärden vidtas före utgångenav artonde havandeskapsveckan och den inte på grundav sjukdom hos kvinnan kan antas medföra allvarligfara för hennes liv eller hälsa. Vidare framgår av 3§ första stycket att efter utgången av artondehavandeskapsveckan får abort utföras endast omSocialstyrelsen lämnar kvinnan tillstånd tillåtgärden. Sådant tillstånd får lämnas endast omsynnerliga skäl föreligger för aborten. I 3 § andrastycket stadgas att tillstånd ej får lämnas om detfinns anledning att anta att fostret är livsdugligt.Vidare stadgas i 6 § första stycket att omhavandeskapet på grund av sjukdom eller kroppsfelhos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liveller hälsa, får lämna tillståndtill avbrytande av havandeskap efter utgången avartonde havandeskapsveckan och oavsett hur långthavandeskapet har framskridit.