bet · GT01MJU4 · 2005-11-08 00:00:00 — Ett tydligt fokus måste sättas på arbetet med tillrinningsområdena. Därmed bör vattenmyndigheternas arbete och de kommande åtgärdsprogrammen enligt vattendirektivet spela en central roll i den svenska strategin för havsmiljön. Enligt motion 2005/06:MJ236 (fp) bör södra vattendistrikt göras till pilotprojekt för tillämpning av ekosystemansatsen. Inom detta område bör lokala grupper av aktörer skapas för att möjliggöra en bred och kontinuerlig dialog om förvaltningens inriktning och genomförande. I motion 2005/06:MJ292 (fp) framhålls att Forum är ett lämpligt område för ett pilotprojekt för tillämpningen av ekosystemansatsen som föreslås i regeringens havsmiljöskrivelse (yrkande 11). Som regeringen anför i skrivelsen är en grundläggande faktor vid lokal planering havets och kusternas ägandeförhållanden. Förhållandena varierar i betydande grad mellan olika regioner beroende på historiska faktorer. Inom kustområdena finns också många andra intressen som har behov av att nyttja vattenbaserade resurser. Förutom den internationella rätten till fri genomfart för fartyg och nationella satsningar på exempelvis utbyggnad av vindkraft utgör en rad olika fritidssysselsättningar viktiga inslag i kustmiljön. Fiske, bad och båtsport är utbrett inom stora områden och är av stort samhällsvärde för möjligheten till en aktiv fritid och rekreation och som ett underlag för turistföretagen. innebär ökande bestånd av flera djurarter både möjligheter och problem. För den bofasta befolkningen finns betydande legitima krav på att kunna påverka nyttjande av kustområdena på ett sätt som möjliggör fortsatt eller utökad verksamhet. Utskottet anser i likhet med regeringen att förutsättningen för att tillämpa ekosystemansatsen vid hanteringen av havsanknutna verksamheter bygger på goda kunskaper om ekosystemet och hur dess olika delar påverkar varandra. De komplicerade ägandeförhållandena och de många olika såväl lokala som regionala och nationella intressen som finns ställer krav på ett väsentligt utökat och organiserat samarbete mellan olika aktörer på olika nivåer. Utskottet delar regeringens uppfattning att en lokal och regional samordning av havsmiljöarbetet bör utgå från de vattendistrikt som har inrättats under EG:s ramdirektiv för vatten (2000/60/EG). Som framhålls i skrivelsen vilar ansvaret för arbetet på lokal nivå på varje enskild kommun, som också har ansvaret för planering och byggande. Härigenom försäkras de lokala aktörerna ett politiskt inflytande. Vid nyttjandet av resurser är denna process dock inte alltid tillräcklig. Kustens ekosystem och många djurpopulationers utbredningsområden följer inte kommunala gränser. Utskottet anser i likhet med regeringen att lokalt berörda aktörer i större utsträckning bör bidra i den lokala och regionala förvaltningen, t.ex. inom ramen för lokala samråds- eller förvaltningsgrupper. I sådana grupper skulle alla lokalt berörda aktörer som exempelvis kommuner, miljöorganisationer, bofast befolkning, fiskare och markägare samt i vissa fall länsstyrelser kunna ingå. Sådana grupper kan aktivt bidra till utformningen av lokala och regionala förvaltningsplaner för områden och arter. I detta sammanhang bör även uppmärksammas att regeringen avser att uppdra åt att närmare analysera hur ett system för regional och lokal samordning och samverkan kan utvecklas inom ramen för vattendistrikten. Som regeringen anför bör härvid ett breddat aktivt deltagande av berörda intressenter i alla planerings- och beslutsprocesser som berör bevarande och nyttjande av havsmiljön utgöra huvudmålet. Det anförda tillgodoser enligt utskottets mening i allt väsentligt syftet med motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 2. Motionen avstyrks därmed i berörd del. Enligt skrivelsen har regeringen tidigare gett i uppdrag att inleda försöksverksamhet med lokal förvaltning med särskild inriktning på fisket i minst tre olika områden i landet. Som regeringen framhåller bör erfarenheterna från det arbetet tas till vara liksom erfarenheterna från andra lokala samarbetsgrupper. ges i uppdrag att inleda ett pilotprojekt inom ett av vattendistrikten för att skapa och samla erfarenheter inför det fortsatta arbetet med tillämpningen av ekosystemansatsen på distriktsnivå och lokal nivå. Som regeringen anför bör inom ett pilotområde lokala grupper av aktörer skapas för att möjliggöra en bred och kontinuerlig dialog om förvaltningens inriktning och genomförande. I området kan olika system med lokal förvaltning prövas, där utifrån lokala förutsättningar yrkes- eller fritidsfiske, ekoturism och andra typer av lokala försörjningskällor ges olika grader av inflytande. Med det anförda avstyrks motionerna 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 8, 2005/06:MJ236 (fp) och 2005/06:MJ292 (fp) yrkande 11 i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Som framgår av budgetpropositionen för (prop. 2005/06:1, volym 11) finansieras under anslag 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald bl.a. arbetet med EG:s ramdirektiv för vatten. Av propositionen (s. 67) framgår att kostnaderna för arbetet med genomförandet av ramdirektivet för vatten beräknas uppgå till för länsstyrelserna och totalt för , och hydrologiska institut. Med det anförda föreslås att motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 4 lämnas utan åtgärd. Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad som anförs i skrivelsen och avstyrker sju motionsyrkanden om bl.a. marin forskning, , forskningsinsatser och forskningscentrum för , kartering av havsbotten och miljömärkning av fisk. Jämför reservationerna 14 (fp), 15 (fp), 16 (fp), 17 (kd), 18 (fp) och 19 (kd). Enligt regeringens bedömning bör ett kunskaps- och planeringsunderlag för havsmiljö utarbetas med syfte att möjliggöra en helhetssyn vid förvaltning och planering av olika verksamheter i havet. bör ges i uppdrag att i samverkan med berörda aktörer ta fram ett samlat program för utarbetande av ett sådant underlag, inklusive tidsplan och förslag till finansiering. Som ett första steg bör ett preliminärt underlag med den information som finns tillgänglig tas fram. Detta underlag bör sedan revideras regelbundet med information från de inventeringar och undersökningar som tillkommer i enlighet med det föreslagna programmet. Vidare bör miljöövervakningen av havet ha en tillräcklig omfattning vad gäller övervakningsfaktorer, geografisk täckning, provtagningsintervall och långsiktig kontinuitet för att ge en fullgod kunskap om utvecklingen av miljötillståndet i kust och hav. Den bör vara utformad för att möjliggöra en kontinuerlig utvärdering av insatta åtgärder, vars resultat sedan kan nyttjas i en adaptiv förvaltning anpassad till lokala förhållanden, avrinningsområden, kustzoner och havsbassänger. Miljöövervakningen bör också samverka med och utnyttja kunskaper från den vattenanknutna forskningen. utför en revision av det nationella miljöövervakningsprogrammet och i detta sammanhang bör behovet av en förbättring av miljöövervakningen i kust och hav analyseras. bör ta initiativ till att öka samordningen av miljöövervakningen med andra berörda länder runt gemensamma havsområden. bör ges i uppdrag att utveckla strategier för att kommunicera uppföljningen av miljötillståndet i havet till allmänheten med lättförståeliga indikatorer och därmed öka engagemanget för havsmiljöproblematiken. I uppdraget bör ingå att utforma en strategi för att nå ut med information om havsmiljön till intresseorganisationer, skolor, barn och ungdomar. bör även ges i uppdrag att tillsammans med Lantmäteriet och i samverkan med berörda aktörer se över tillgängliga tekniker, såsom (Geografisk informationsteknik), för att öka åskådligheten i informationsarbetet om havsmiljön. Regeringen anför vidare att åtgärder för att lösa miljöproblemen i havet bör baseras på kunskaper från och samverkan med olika forskningsdiscipliner. För att åstadkomma en kraftsamling avser regeringen att låta utreda bl.a. - hur den vattenanknutna forskningen och utbildningen kan användas för att lösa miljöproblemen i havet, - hur samverkan mellan vattenanknuten miljöövervakning samt forskning och undersökningsverksamhet kan utvecklas, - hur en effektiviserad samordning av kunskapsuppbyggnaden kan ske, - hur användningen av forskningsresultat i förvaltningen och tillämpningen av ekosystemansatsen kan effektiviseras, - vilka satsningar inom forskning och utbildning rörande mänskliga aktiviteters påverkan på den miljön och dess ekologiska processer samt rörande frågeställningar kring bevarande av biologisk mångfald och hållbart nyttjande som kan användas för att lösa miljöproblemen i havet, - hur kan arbeta för att stärka det internationella forskningssamarbetet, - förutsättningarna för ett internationellt forskningsinstitut för miljö. I motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkas att marin forskning och miljöövervakning skall utökas och samordnas bättre. Enligt motionärerna måste regeringen se till att marin forskning och miljöövervakning utökas, samordnas bättre och får mer av den inriktning som aviseras i skrivelsen (yrkande 3). Vidare föreslås i yrkande 4 att de tre centrumen ges utökade roller inom både forskning och miljöövervakning. De centrumen bör ges utökade roller inom både forskningen och miljöövervakningen i enlighet med förslag från expertpanel. Enligt yrkande 5 bör ett internationellt tvärvetenskapligt forskningscentrum för inrättas. Ett sådant internationellt centrum bör påbörjas så att forskningen kring landmiljö och havsmiljö samordnas bättre. Enligt motion 2005/06:MJ2 (kd) yrkande 7 krävs en samordning av forskningsresurser inom EU. bör delta i att utveckla europeiska forskningsråd med uppgift att fördela en betydande del av forskningspengarna på europeisk nivå. Därigenom kan resurser samlas för att bedriva avancerad forskning på så komplexa områden som havets ekosystem. I forskningsråden skall representanter för forskarsamhället ha det avgörande inflytandet. Prioriteringar bör genomföras så att EU:s forskningsresurser satsas på stora flernationella projekt, som är svåra att finansiera för ett enskilt land. Vidare framhåller motionärerna att arbetet med miljömärkning av fisk, som lyfts fram av , inte berörs i skrivelsen. Det är beklagligt eftersom konsumenterna har en viktig roll i allt miljöarbete. Regeringen bör aktivt medverka till att ett fungerande miljömärkningssystem för fisk etableras (yrkande 8). I motion 2005/06:MJ292 (fp) yrkas att en grundkarta för botten längs hela tas fram. Bottenförhålladena i är mycket varierande med grundområden, djupa fjordar, mjukbottnar, hårdbottnar etc. Förhållandena på land är mycket väl kartlagda men när det gäller den samlade bilden av havsbotten finns det brister (yrkande 9). I motion 2005/06:MJ425 (s) framhålls att det enligt inte råder brist på goda förslag för att lösa havsproblemen. Problemet ligger i stället i bristande genomförande. Ett sätt att komplettera samordningsroll i arbetet med havsmiljön är att stödja en fortsättning och utvidgning av projektet . Huvudaktiviteten i projektet har bestått av tio arrangerade forum där man har lyckats överbrygga de kommunikationsglapp och samordningsbrister mellan intressenter, forskare och myndigheter som, enligt , annars har varit ett vanligt förekommande problem inom havsmiljöarbetet. Regeringen bör stödja projektet i syfte att starta liknande projekt i våra grannländer i . Enligt motionerna 2004/05:MJ500 (kd) yrkande 20 och 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 22 bör EU förlägga ett marint miljöforskningsinstitut till . Enligt motionärerna bör regeringen vara mer pådrivande för att EU gemensamt ökar forskningsinsatserna kring miljösituation. Inrättandet av ett marint miljöforskningsinstitut syftar till att bedriva forskning kring strategier för miljöer. Denna typ av forskning borde vara en viktig hörnsten för att bl.a. föreslå vilka åtgärder som behövs inom t.ex. kemikaliepolitiken för att stärka en livskraftig stam av t.ex. tumlare i . I likhet med regeringen anser utskottet att effekterna av vidtagna åtgärder i havsmiljöarbetet i betydligt större utsträckning än behöver följas upp och utvärderas för att insatserna skall kunna förbättras. Forskningen är ett viktigt underlag för miljöövervakningen genom att identifiera relevanta parametrar och utveckla tillförlitliga metoder. Myndigheterna behöver samverka med forskningssamhället för att utföra högkvalitativa, långsiktiga miljöövervakningsprogram och ekologiska undersökningar för användning i förvaltningen. Som uppmärksammas i skrivelsen är ansvaret för miljöövervakning och forskning i svenska havsområden splittrat mellan flera aktörer. ansvarar för det miljöövervakningsprogrammets utformning på nationell nivå, medan den löpande verksamheten är fördelad på myndigheter, eller enskilda universitetsinstitutioner. Som anförs i skrivelsen bör miljöövervakningen därför tydligare samverka med forskningsinstitutioner och andra utövare. Den forskningen bör vara underlag för miljöövervakningen i större utsträckning än och utskottet välkomnar att formerna för detta kommer att utredas. Som regeringen anför bör en analys göras av behovet av de ytterligare satsningar som behövs för att utveckla miljöövervakningen som underlag för en adaptiv förvaltning av havet. Med en adaptiv förvaltning menas att den förnyas och anpassas efter skiftande förhållanden. Som framgår av skrivelsen kommer den revision av miljöövervakningen som redan har påbörjat att innefatta hur en ökad samordning av miljöövervakningen kan uppnås. Utskottet instämmer även i behovet av ökad samverkan med forskningen i miljöövervakningen och välkomnar regeringens avsikt att tillsätta en utredning om den vattenanknutna forskningens användning. Utredningen syftar till att få fram förslag som ökar samverkan och den tvärvetenskapliga ansatsen samt effektiviserar användningen av forskningsresultat i förvaltningen. Forskningsresultat bör på ett effektivare sätt kommuniceras till förvaltande myndigheter och andra aktörer. Det är angeläget att en effektiviserad samverkan kommer till stånd mellan myndigheternas forsknings- och övervakningsverksamhet och ekologisk och annan relevant forskning vid universiteten, liksom mellan forskningen och miljöövervakningen. För att lösa storskaliga och komplexa miljöproblem i havet behövs som framhålls i skrivelsen forskning av hög kvalitet. Sektorsövergripande och tvärvetenskaplig forskning kan ge ett bättre underlag för beslutsfattare att tillämpa ekosystemansatsen. Som ett underlag till planering för ett uthålligt nyttjande och bevarande av hav och kust behövs forskning om olika mänskliga aktiviteters påverkan på den miljön och på ekologiska processer. Som framhålls i skrivelsen tas havet i anspråk i allt större utsträckning för att tillgodose människans behov av t.ex. naturresurser, energi, friluftsliv och transporter. Nya problem uppkommer exempelvis genom buller och andra störningar, som kan medföra negativ påverkan på bl.a. fåglar, fisk och däggdjur. Som framgår av skrivelsen avser regeringen mot denna bakgrund att ge i uppdrag att ta fram ett förslag till kunskapsuppbyggnad rörande de viktigaste mänskliga aktiviteter som behöver undersökas närmare rörande deras effekter på den miljön som grund för planeringen. Som uppmärksammas i skrivelsen kräver även åtaganden att bevara biologisk mångfald ökad kunskap och forskning kring den biologiska mångfalden i de svenska kust- och havsvattnen. Utökad kunskap om fördelningen av den biologiska mångfalden och faktorer som påverkar variationen i denna kräver såväl grundläggande inventeringar och karteringar som forskning om ekologiska och evolutionära processer. Den kunskap om arters hotstatus som skall ligga till grund för åtgärdsprogram är bristfällig och utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att ge i uppdrag att utarbeta ett program för ökad forskning på detta område. Ett uthålligt nyttjande av havets och kusternas resurser förutsätter att det sker inom ramarna för ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga och utan att äventyra den biologiska mångfalden. Som regeringen anför behövs forskning och kunskapsuppbyggnad för att säkerställa detta. Ett varmare klimat till följd av växthuseffekten kan leda till omfattande ekologiska konsekvenser i hav och vid kuster, med påverkan inte bara på fiskbestånden utan även på många nivåer i ekosystemet med konsekvenser för den biologiska mångfalden. Som redovisas i skrivelsen inkluderar ett klimatforskningsprogram utarbetat av flera forskningsorganisationer under ledning av Formas, som en av de prioriterade satsningarna, forskning kring klimatförändringarnas ekologiska effekter i bl.a. . Som regeringen anför bör satsningen på forskning kring de ekologiska effekter som kan förväntas på grund av växthuseffekten ges fortsatt stor vikt. Förekomsten av gifter och främmande substanser i den miljön utgör hot mot såväl människors hälsa som ekologiska processer och funktioner. I likhet med regeringen anser utskottet att kunskapen om dessa hot bör utökas och innefatta bl.a. undersökningar av reproduktionsstörningar och andra hälsoeffekter på organismer till följd av giftbelastning, ursprunget av gifter, inklusive oförbrukade läkemedel, och deras spridning i miljön samt deras ekologiska effekter. Som framgår av skrivelsen avser regeringen att ge berörda myndigheter i uppdrag att utarbeta ett intensifierat forsknings-, övervaknings- och åtgärdsprogram rörande gifters ursprung, spridning och effekter i den miljön samt ett uppdrag att utarbeta ett program för forskning kring påverkan på människors hälsa till följd av konsumtion av organismer. Som framhålls i skrivelsen är det tydligaste och mest omfattande av miljöproblemen i övergödningen. I likhet med regeringen anser utskottet därför att utformningen av ett intensifierat forskningsprogram kring källor, spridning, omsättning och ekologiska effekter av näringsämnen i havet bör utredas. Forskning som integrerar de areella näringarna med den vattenanknutna ekologin är här av stor vikt, detta eftersom jord- och skogsbruksmetoderna påverkar förlusterna, omsättning i marken och transport av näringsämnen till sjöar och vattendrag. Som anförs i skrivelsen hänger övergödning och strukturen på fisksamhällena samman på ett sätt som inte är tillräckligt studerat och ökad användning av forskning rörande ekosystemeffekter av övergödning kopplade till fisk och fiske behövs. Vidare bör framhållas att Miljövårdsberedningen rekommenderar ökad forskning och insatser rörande hur förändringar i människors konsumtionsmönster och vanor kan bidra till minskad övergödning. Hållbara konsumtionsmönster och användning av forskningsresultat som stöd för insatser behöver etableras. Andra faktorer som kan inverka på miljön i havet är bosättningsmönster, andra strukturella förändringar och inte minst trafiken. I detta sammanhang bör slutligen uppmärksammas att tog ställning till regeringens forskningspolitiska proposition (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, skr. 2004/05:309). I propositionen presenteras strategiska satsningar på prioriterade forskningsområden som bl.a. inkluderar forskning till stöd för hållbar utveckling. I propositionen framhölls bl.a. att det för att förverkliga visionen om en hållbar utveckling krävs stora förändringar i samhället på global, regional och lokal nivå. För att uppnå många av miljökvalitetsmålen, som konkretiserar miljöpolitikens inriktning, krävs forskningsbaserad kunskap inom många olika områden. Forskning och utveckling till stöd för en ekologiskt hållbar utveckling behövs också bl.a. för att klarlägga grundläggande biologiska sammanhang och för att förstå de effekter som människan har på miljön. Forskningen kan också vara inriktad mot att klargöra orsakssamband i stora miljöproblem. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 3 och 2005/06:MJ425 (s) lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller de centrumen bör följande uppmärksammas. På uppdrag av regeringen tillsatte en expertpanel för att utvärdera de tre centrumen (Utvärdering av forskning - redovisning av ett regeringsuppdrag. I den noterades bristen på en nationellt samordnad marin forskning samt att biologiska miljödata är otillgängliga eller spridda på olika databaser samt att de centrumen bör ha en tydlig roll i båda dessa sammanhang. Expertpanelen föreslog att dessa bör koordinera den forskning som behövs för att uppfylla miljökvalitetsmålen och andra åtaganden. Expertpanelen ansåg också att den forskning och utbildning som bedrivs inom ramen för de centrumen tydligare bör knytas till miljöövervakningen och bidra till lösningar på de miljöproblemen. Panelen ansåg vidare att en överordnad, koordinerande enhet bör bildas för att öka samordningen mellan centrumen. Som redovisas i skrivelsen är frågan om de centrumen föremål för beredning inom och att regeringen avser att återkomma i frågan. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2005/06:MJ1 (fp) yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. Som regeringen framhåller är en storskalig och planmässig hantering av hur havet används och skyddas samt en ökad integrering vid planering och förvaltning av olika havsanknutna verksamheter nödvändig. saknas, med några få undantag, en sammanhållen inventering av vattenmiljöerna i , både för hav och kustvatten samt sjöar och vattendrag. De inventeringar som görs av olika aktörer är inte samordnade och konsekvent genomförda med enhetlig metodik, vilket gör materialet svårt att jämföra och sammanställa. Som framhålls i skrivelsen förutsätter effektiva samordnade inventeringar tillgång till uppgifter om vattendjup, bottenbeskaffenhet och annan geografisk information. Sådan information finns hos Försvarsmakten, och Lantmäteriet. Denna kan dock vara sekretessbelagd enligt lagen (1993:1742) om skydd för landskapsinformation. Det är de ansvariga myndigheterna som inom ramen för gällande lagstiftning skall pröva i vilken utsträckning denna information kan göras tillgänglig för den fysiska planeringen, för planeringen för miljöskyddet samt för forskningen. Med tanke på dessa för samhället viktiga verksamheters stora behov av tillgång till sådana data ansluter sig utskottet till regeringens bedömning att det bör utredas om det bland den sekretessbelagda informationen finns data som kan göras mer tillgängliga. För en heltäckande integrerad havsförvaltning krävs även en kraftfull satsning för att öka samverkan mellan den kompetensen i landet, bl.a. hos centrala myndigheter och länsstyrelser, och den grundläggande forskningen. Som framgår av skrivelsen avser regeringen att mot denna bakgrund ge i uppdrag att ta fram ett samlat program för utarbetande av ett kunskaps- och planeringsunderlag för havsmiljö, inklusive en tidsplan och förslag till finansiering. I likhet med regeringen fäster utskottet stor vikt vid att utarbetandet av ett kunskaps- och planeringsunderlag påbörjas utan dröjsmål. Som framgår av skrivelsen innebär uppdraget att även skall ta fram ett första preliminärt underlag på grundval av den information som finns tillgänglig . Som regeringen anför bör detta planeringsunderlag sedan revideras regelbundet med information från de inventeringar och undersökningar som tillkommer i enlighet med det ovan beskrivna programmet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 2005/06:MJ292 (fp) yrkande 9 i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Gränsöverskridande miljöproblem kräver internationellt samarbete. Utskottet ansluter sig därmed till regeringens bedömning att bör ta initiativ till en översyn av hur det internationella forskningssamarbetet kan organiseras och utökas för att ge en enhetlig kunskapsgrund för en samordnad förvaltning mellan berörda länder. Som framgår av skrivelsen avser regeringen att undersöka förutsättningarna för att ett internationellt om miljö kan bildas. Härigenom skulle en internationell forskningsmiljö med ett tvärvetenskapligt och samordnat angreppssätt på miljöproblematiken i akvatiska ekosystem kunna skapas.