bet · GT01SfU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Vi föreslår därför att arbetsgivare som anställer personer med psykiska problem och som låter en arbetskamrat bli en särskild kontaktperson skall ersättas för detta. Vi vill även peka på att arbetar med övergångsarbeten som ett steg mot den öppna arbetsmarknaden för sina medlemmar. Rehabiliteringsfrågor i övrigt, punkt 43 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Kr333 yrkande 4 och avslår motionerna 2005/06:Sf213 yrkande 4, 2005/06:Sf226, 2005/06:Sf246, 2005/06:Sf253, 2005/06:Sf357, 2005/06:Sf380 yrkande 2, 2005/06:Sf384 yrkande 6 i denna del, 2005/06:Sf393, 2005/06:Sf394, 2005/06:So423 yrkande 1 i denna del, 2005/06:So430 yrkande 1, 2005/06:So547 yrkande 6, 2005/06:So646 yrkande 7, 2005/06:Ub381 yrkande 2 i denna del, 2005/06:A366 yrkande 2 och 2005/06:A368 yrkandena 11 och 13. Problemen med långtidssjukskrivningar, för samhället i stort, men framför allt för den enskilda personen, har länge varit känt. har påtalat vikten av arbetsträning och utökade rehabiliteringsmöjligheter för människor som vill tillbaka in i arbetslivet. Här behöver folkhögskolans insatser och stora potential tas till vara. Miljön på folkhögskolan måste otvunget ses som mycket lämplig för människor som kommit bort från arbetsmarknaden och behöver växa i självtillit. AMS har använt folkhögskolan med speciella möjligheter för långtidsarbetslösa, och detta har givit goda resultat. Rimligtvis behöver med sina upphandlingar dra samma slutsatser och prioritera folkhögskolan. Denna skola bör därför ges mandat att vara en auktoriserad anordnare av rehabiliteringsuppdrag. Rehabiliteringsfrågor i övrigt, punkt 43 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 43 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:A366 yrkande 2 och 2005/06:A368 yrkandena 11 och 13 samt avslår motionerna 2005/06:Sf213 yrkande 4, 2005/06:Sf226, 2005/06:Sf246, 2005/06:Sf253, 2005/06:Sf357, 2005/06:Sf380 yrkande 2, 2005/06:Sf384 yrkande 6 i denna del, 2005/06:Sf393, 2005/06:Sf394, 2005/06:So423 yrkande 1 i denna del, 2005/06:So430 yrkande 1, 2005/06:So547 yrkande 6, 2005/06:So646 yrkande 7, 2005/06:Kr333 yrkande 4 och 2005/06:Ub381 yrkande 2 i denna del. Arbetsgivare har ett huvudansvar för att kartlägga behov av rehabilitering för den som varit sjuk länge eller ofta och för att rehabiliteringen också kommer i gång. är involverad i bedömningen av åtgärderna, som kan handla om att anpassa arbetsplatsen eller omplacera till annat arbete inom verksamheten. Att se över arbetsorganisationen mer brett och då även beakta inflytande- och medbestämmande-aspekter bör vara en självklar del av arbete. bör begära att regeringen uppdrar åt att utarbeta riktlinjer för beaktande av arbetsplatsinflytande i rehabiliteringsarbetet. Problemen med rehabiliteringen är omfattande. Ansvarsfrågan är inte klarlagd. Resurserna hos är helt otillräckliga och samarbetet mellan arbetsförmedling och lämnar mycket övrigt att önska. Konsekvensen av att ingen vill ta det samlade ansvaret är att ett stort antal människor förvägras tillgång till den nödvändiga rehabiliteringen. Ytterst är det samhället som måste garantera att rehabiliteringsåtgärder kommer till stånd. Den nuvarande situationen är oacceptabel. Alla skall ha rätt till en kvalificerad rehabilitering syftande till fortsatt deltagande i arbetslivet. En utredning bör pröva hur en obligatorisk rehabiliteringsförsäkring som garanterar individen rätten till rehabilitering kan utformas och finansieras. Långtidssjukskrivna som bedöms ha behov av att uppgradera kompetens eller byta yrkesinriktning för att möjliggöra återgång i arbetslivet skall få möjlighet att uppbära rehabiliteringspenning under tid då studier bedrivs. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Anhörigvårdare, punkt 44 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 44 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Sf358 yrkande 5 och 2005/06:Sf390 yrkande 5. Vi kristdemokrater anser att anhörigrollen måste uppvärderas och erkännas. Frågan om de anhöriga enbart skall få olika typer av stöd eller om de i stället skall kunna anställas och omfattas av trygghetsförsäkringar och pensionsavtal måste lyftas fram. Trygghetsförsäkringar och pensionsavtal gäller inte för denna grupp. På grund av detta försvåras möjligheten att kombinera ett arbete utanför hemmet med anhöriganställning. Den samhälleliga och medmänskliga betydelsen av anhörigvårdarens arbete måste beaktas på ett bättre sätt i pensions- och socialförsäkringssystemet. Denna fråga bör således utredas. Närståendepenning, punkt 45 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 45 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:So40 yrkande 8. utgår närståendepenning under . Antalet dagar är knutna till den som vårdas, och denne måste ge sitt samtycke. Vården i livets slutskede kan för anhörigvårdaren vara psykiskt och fysiskt påfrestande. Det är en fördel för såväl vårdare som patient om fler än en kan ta ut närståendepenning . Denna möjlighet saknas . är i många fall en om fler än en använder dagarna. En förlängning av perioden med närståendepenning samt möjligheter för fler anhöriga att vårda skulle öka tryggheten för patienten och avlasta de anhöriga i en svår situation. och sjukpenninganslaget, punkt 46 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller framställning 2004/05:RRS16 och avslår motion 2004/05:Sf22. Vi delar styrelses bedömning. Vi ställer oss således bakom dess förslag om ett tillkännagivande om vad styrelsen anfört om behovet av att förse med ett kvalificerat och väl underbyggt underlag inför besluten om sjukpenninganslaget. och sjukpenninganslaget, punkt 46 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 46 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller framställning 2004/05:RRS16 och motion 2004/05:Sf22. Vi delar styrelses bedömning. Vi ställer oss således bakom dess förslag om ett tillkännagivande om vad styrelsen anfört om behovet av att förse med ett kvalificerat och väl underbyggt underlag inför besluten om sjukpenninganslaget. Det har visats att höjda ersättningsnivåer och generösa ersättningsregler bidragit till ökningen av sjuk- och arbetsskadeersättningarna . Samma effekt har kunnat noteras efter höjningar och regeländringar 1998. påpekades att man borde ta hänsyn till beteendeförändringar hos de försäkrade som skett med anledning av detta. Enligt andra undersökningar borde man också ta hänsyn till att beteendeförändringarna förstärktes av att avtalsersättningarna höjdes. Dessa faktorer har således varit kända och borde mycket noga ha redovisats och diskuterats så att regering och riksdag hade kunnat dra nytta av dessa erfarenheter för att hejda ökningen av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. Ersättningsnivån i aktivitets- och sjukersättning, punkt 47 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 47 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf382 yrkande 11 i denna del. Det ökande antalet förtidspensioner måste stoppas. Sänkta ersättningar har en tydlig effekt på utnyttjandet av förtidspensionen. Vi föreslår därför att ersättningen i förtidspensionen sänks från av antagandeinkomsten efter ett regeringsskifte. Kriterier för hel aktivitets- och sjukersättning, punkt 48 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 48 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf382 yrkande 11 i denna del och 2005/06:Sf425 yrkande 6. Vi föreslår att möjligheten att ha ett uppdrag eller näringsverksamhet som tar en åttondel av en vanlig arbetstid och ändå ha kvar sin förtidspension tas bort. Regeln har kommit till för att man inte skall behöva avsäga sig ett mindre uppdrag vid sidan av arbetet om man blir förtidspensionär. Kontrollproblemen är emellertid betydande. Regeln har även kommit att utnyttjas för rena försäkringsbedrägerier. Vi anser att man antingen skall få avsäga sig sitt uppdrag eller avveckla sin näringsverksamhet om man inte har någon arbetsförmåga eller gå ned till en lägre nivå på förtidspensionen om man vill behålla uppdraget eller verksamheten. Rätt till aktivitets- och sjukersättning på garantinivå, punkt 49 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 49 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf239. Personer som är arbetsoförmögna på grund av sjukdom eller dylikt när de bosätter sig i har inte rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning på garantinivå. Regeringen har tidigare uttalat att det är angeläget att staten tar ansvar för försörjningen av de personer som uppfyller de medicinska kriterierna och varaktighetskriterierna för rätt till förtidspension men som på grund av kraven på viss försäkringstid inte har rätt till sjuk- eller aktivitetsersättning eller endast en låg sådan samt att frågan bereds inom (jfr prop. 1997/98:111, 2000/01:96 och 2000/01:136). Därför bör regeringen återkomma med förslag på hur rätten till sjuk- och aktivitetsersättning på garantinivå skall utvidgas till att gälla personer som är arbetsoförmögna vid bosättning i . Aktivitets- och sjukersättning vid institutionsvistelse, punkt 50 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 50 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf208 yrkandena 1 och 2. Det förekommer att intagna vid fängelser eller personer som dömts till rättspsykiatrisk vård under anstalts- och vårdtiden ansöker om och beviljas förtidspension. Vi anser att det måste starkt ifrågasättas om det är att ge en dömd rätt chans i livet om samhället redan under dennes vistelse i fängelse eller på sjukhus bedömer chanserna och möjligheterna för honom eller henne att klara sig under normala förhållanden ute i samhället. Målet är ju att vederbörande skall avhålla sig från att begå brott respektive bli frisk genom vårdinsatsen. Beslut om förtidspension visar bl.a. att samhället har bedömt sina egna insatser som ett misslyckade redan på förhand. Beslut om förtidspension bör därför inte fattas då fängelse- eller vårdtid löper. kan en person som är intagen vid kriminalvårdsanstalt, häktad eller som vårdas vid sluten ungdomsvård behålla sin förtidspension . Vidare betalas förtidspension ut före frigivning. Skälet till att förtidspensionen dras in är att vid vistelse på kriminalvårdsanstalt beror arbetshindret eller inkomstbortfallet varken på sjukdom, funktionshinder eller liknande. Det är anstaltsvistelsen som är hindret och orsakar inkomstbortfallet. Vi anser att nämnda utbetalningstider bör kortas ned. Vilande aktivitets- och sjukersättning vid studier, punkt 53 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 53 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf384 yrkande 6 i denna del och avslår motion 2005/06:Ub381 yrkande 2 i denna del. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att man skulle återkomma med en proposition om vilande aktivitets- och sjukersättning vid studier. Något sådant förslag har ännu ej lagts fram för . Studier kan vara en väg till ett nytt yrke som gör att den som varit förtidspensionerad kan komma tillbaka i arbetslivet åtminstone på deltid. Regeringen bör således återkomma med ett sådant förslag. Åtgärder för återgång i arbete vid aktivitets- och sjukersättning, punkt 54 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf384 yrkande 6 i denna del och bifaller delvis motion 2005/06:A368 yrkande 19. Vi anser att det skall vara möjligt att vid återgång till arbete efter aktivitets- eller sjukersättning bibehålla tidigare intjänad rätt till arbetslöshetsersättning och sjukpenninggrundande inkomst. Åtgärder för återgång i arbete vid aktivitets- och sjukersättning, punkt 54 (v, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 54 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:A368 yrkande 19 och bifaller delvis motion 2005/06:Sf384 yrkande 6 i denna del. Om sjukersättningen dras in har den försäkrade tidigare blivit s.k. nollklassad med avseende på den sjukpenninggrundande inkomsten och med stor sannolikhet även blivit av med sitt arbete. Efter att ha friskförklarats av tvingas således dessa personer att söka försörjningsstöd, eftersom de varken får lön eller sjukpenning. Den försäkrade kan inte själv anses ha orsakat situationen eller ens kunnat förutse den. Vi menar att människor inte plötsligt och utan egen förskyllan skall kunna ställas utan försörjning. Därför bör regeringen återkomma med förslag för att tillse att den försäkrade i den situation som angivits ovan inte ställs utan inkomster. Efterkontroll, punkt 55 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 55 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf382 yrkande 12. Förtidspension är man endast berättigad till om man har en varaktig nedsättning av arbetsförmågan på grund av sjukdom. Även om nedsättningen ansågs varaktig när prövningen gjordes behöver så inte vara fallet . Medicinsk behandling kan göra att man får tillbaka arbetsförmågan även om man har en kronisk sjukdom. Att stänga dörren till arbete är i dessa fall direkt felaktigt. Dessutom vet vi att förtidspension ges av arbetsmarknadsskäl även om lagen inte tillåter det. Mot denna bakgrund anser vi att förtidspension skall omprövas regelbundet, särskilt i fall där tveksamhet rått om arbetsförmågan. En sådan omprövning skulle visserligen leda till ökade administrativa kostnader på kort sikt men på medföra en betydande minskning av antalet förtidspensionärer och kostnaderna för dessa. framställning RRS8, punkt 57 (m, fp, kd, c) av (), Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 57 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller framställning 2005/06:RRS8 punkterna 1-3. Vi delar styrelses bedömning. Vi ställer oss således bakom dess förslag om tillkännagivanden dels om att regeringen tar initiativ till att utforma en strategi för omprövning av sjukersättning som baseras på beslut och med särskild inriktning på yngre personer, dels om att regeringen redovisar vilka åtgärder som har vidtagits av för att stimulera återgång till arbete för personer som mottar sjuk- och aktivitetsersättning, dels om att regeringen för redovisar utflödet ur sjuk- och aktivitetsersättning genom återgång till arbete. Styrning av aktivitets- och sjukersättning, punkt 58 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 58 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf6 yrkandena 1-3. Många rehabiliteringsinsatser har visat sig meningslösa eller t.o.m. minskat den försäkrades möjligheter att återgå i arbete. Vi anser därför att styrningen av såväl vem som skall få del av rehabiliteringen som vilka åtgärder som skall komma i fråga måste stramas upp. Att färre än av förtidspensionärerna någonsin återgår till arbete beror sannolikt delvis på att det är tämligen ekonomiskt fördelaktigt att vara förtidspensionär. De flesta förtidspensionärer får en ersättning genom kollektivavtal på för löneandelar under taket och på för löneandelar över taket. Taket motsvarar en månadsinkomst på . För vissa avtal är det t.o.m. mer ekonomiskt fördelaktigt för den enskilde att förtidspensioneras än att kvarstå i sjukförsäkringen. Det anser vi är fel eftersom vi anser att det skall löna sig att arbeta jämfört med att uppbära ersättningar. Mot denna bakgrund har vi moderater föreslagit en sänkning av ersättningen i förtidspensionen från av antagandeinkomsten efter ett regeringsskifte. Vi anser även att det bör övervägas att sätta ett tak för ersättningarna från de kollektivavtalsbaserade försäkringarna för förtidspensionärer på liknande sätt som finns i sjukförsäkringen. Handikappersättning, punkt 59 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 59 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf355, 2005/06:Sf371, 2005/06:So364 yrkande 22 och 2005/06:So706 yrkande 6 och bifaller delvis motionerna 2005/06:Sf206 och 2005/06:Sf363. som nivåerna i handikappersättningen har legat still har merkostnaderna för den enskilde stadigt ökat och en rad subventioner tagits bort. Ersättningen har därför successivt kommit att urholkas. Det krävs därför en justering av dagens nivåer. Vidare blir bedömningen i enskilda ärenden allt hårdare och variationerna är också stora. En övergripande översyn av reglerna för och tillämpningen av handikappersättningen bör därför genomföras. Privatisering av arbetsskadeförsäkringen m.m., punkt 60 (m) av Per (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf299 yrkandena 1-5 och avslår motion 2005/06:Sf345. En riskdifferentierad arbetsskadeförsäkring där arbetsgivaren i lag åläggs att teckna en fullständig försäkring för arbetsolyckor bör införas. Försäkringen skall vara lagreglerad, obligatorisk för arbetsgivarna samt finansieras med . Premiernas storlek skall bero på hur drabbat ett företag eller en bransch är av arbetsolyckor. För att kompensera arbetsgivarna bör den del av arbetsgivaravgifterna som avser arbetsolycksfallen i arbetsskadeförsäkringen justeras. Arbetsolycksfall skall enligt vår mening skiljas från arbetssjukdomar. Arbetssjukdomar bör överföras till sjukförsäkringen och färdolycksfall bör lyftas över till trafikförsäkringen. Slutligen bör bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen återgå till vad som gällde enligt lagstiftning. Regeringen bör återkomma med förslag enligt det anförda. Vidare bör en övergångslösning från en offentlig arbetsskadeförsäkring till ett arbetsskadeobligatorium för arbetsgivare utredas. Privatisering av arbetsskadeförsäkringen m.m., punkt 60 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 60 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf345 och avslår motion 2005/06:Sf299 yrkandena 1-5. Arbetsskadeförsäkringen bör överföras till arbetsmarknadens parter i form av en obligatorisk tilläggsförsäkring vid arbetsskada med differentierade . Konsekvenserna av att privatisera arbetsskadeförsäkringen bör utredas. Elöverkänslighet som arbetsskada, punkt 61 (v, c, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 61 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ442 yrkande 5 i denna del. Vissa försäkringskassor godkänner inte elöverkänslighet som sjukdom. Elöverkänsliga personer kan inte heller få sin skada bedömd som arbetsskada. Vi menar att symtom på elöverkänslighet bör kunna betraktas som grund för bedömning av arbetsskada. Arbetsskadeförsäkringen ur ett könsperspektiv, punkt 62 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 62 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf280 yrkande 1. Det finns mycket omfattande könsskillnader i tillämpningen av arbetsskadeförsäkringen som inte går att bortförklara. De förändringar av försäkringen som gjordes 2002, som bl.a. innebar en viss uppmjukning i bevishänseende, hade som ett huvudsyfte att rätta till dessa könsskillnader. Propositionen som låg bakom regelförändringarna slog fast att arbetsskadeförsäkringen skall utformas på ett sådant sätt att kvinnor inte diskrimineras när det gäller att få sina sjukdomstillstånd godkända som arbetsskador. Vidare angavs att "sänkt beviskrav för skadlighetsbedömningen torde i förening med den princip som enligt fast praxis gäller, nämligen att den försäkrade skall bedömas utifrån sina fysiska och psykiska förutsättningar, enligt regeringens bedömning leda till att kvinnor i högre utsträckning än kan få sina skador godkända som arbetsskador. 2001/02:81). Önskat resultat verkar nu inte ha uppnåtts. Det statistiksystem som socialförsäkringsutskottet hänvisar till i betänkande 2004/05:SfU1 är visserligen välkommet för att möjliggöra att osakliga skillnader upptäcks, men inte tillräckligt för att förklara dessa skillnader i bedömningen mellan kvinnor och män i arbetsskadeförsäkringen. Det är därför mycket viktigt att regeringen i kommande uppdrag tydliggör den nya socialförsäkringsadministrationens ansvar för att analysera könsdiskriminerande inslag både vad gäller arbetsskadeförsäkringens uppbyggnad och i handläggningen av ärendeslaget. Missbruk och oegentligheter, punkt 63 (m, fp, kd, c) av (), Per (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 63 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:Sf314 och 2005/06:Sf384 yrkandena 16 och 17 samt avslår motionerna 2005/06:Sf242 och 2005/06:Sf310 yrkandena 1 och 2. I bedrivs ett aktivt kontrollarbete för att stävja fusk i socialförsäkrings- och bidragssystemen. Arbetet med fuskbekämpning, som leds av en minister, sker enligt uppsatta mål och genom reklamkampanjer i tv, radio, tidningar och utomhus, kombinerat med flera tusen kontrollanter samt med ett tätt samarbete mellan myndigheter. Regeringen bör överväga att låta en minister ansvara för fuskbekämpning, och bör noga studera den verksamhet som bedrivs i och andra länder för att effektivisera den egna kontrollen. Bedrägerier inom socialförsäkringarna kan leda till stora förluster för staten. För förtroendet för försäkringarna är det också viktigt, både för dem som arbetar på och för dem som inte lämnar ärliga uppgifter, att påvisat fusk leder till åtal. Samarbete mellan myndigheter på lokal nivå för att motverka bedrägerier av olika slag bör få ett tydligt politiskt stöd och dessutom möjliggöras i praktiken. är det sammantaget många människor som antingen inte är helt medvetna om sina rättigheter och skyldigheter, eller som medvetet utnyttjar förmånerna inom det omfattande socialförsäkringsskyddet. bör därför på ett pedagogiskt sätt informera de försäkrade om de rättigheter och skyldigheter som finns och reda ut eventuella missförstånd när det gäller t.ex. rätten till sjukpenning. Ett i motionen likartat resonemang återfinns även i andra motioner. Tillsyn av försäkringsläkare, punkt 65 (kd) av ().