bet · GS01NU10 · 2005-03-01 00:00:00 — SammanfattningUtskottet har inget att erinra mot dethandlingsprogram för minskad administration förföretagen som presenteras i regeringens skrivelse2004/05:48 eller mot redogörelsen för regeringensregelförenklingsarbete i övrigt. Skrivelsen bördärmed läggas till handlingarna. ÄvenRiksrevisionens styrelses redogörelse /05:RRS13angående regelförenklingar för företag bör läggastill handlingarna. Samtliga motionsyrkanden ibetänkandet avstyrks.Utskottet framhåller att regelförenklingsarbetetär av största vikt för att skall kunnautvecklas som företagarnation. Sammantaget anserutskottet att regeringen bedriver ett ambitiöstarbete när det gäller regelförenkling för företagen.Intrycket är också att det verkar finnas godautsikter för positiva resultat och att de mål ochambitioner som kom till uttryck i riksdagenstillkännagivande om intensifiering avregelförenklingsarbetet skall kunna uppnås.Samtidigt understryker utskottet attregelförenklingsarbetet är ett pågående arbete sominte är slutfört. Det finns ett antal områden därdet framöver krävs ökade insatser och i vissa falländrad inriktning. Utskottet poängterar också denstora betydelse regeringens skrivelser har för attriksdagen skall kunna följa arbetet medregelförenklingar och göra löpande utvärderingar.I en reservation (m, fp, kd, c) kritiserasregeringen för passivitet och bristande engagemang iregelförenklingsarbetet. Reservanterna framläggerolika förslag i syfte att intensifiera detta arbete.Utskottets förslag till riksdagsbeslutRegelförenklingRiksdagen lägger regeringens skrivelse 2004/05:48och styrelses redogörelse2004/05:RRS13 till handlingarna och avslårmotionerna 2004/05:Kr239 yrkande 4, 2004/05:N8,2004/05:N9 yrkandena 1-5, 2004/05: N208,2004/05:N235 yrkandena 1-3, 2004/05:N254 yrkandena 3och 4, 2004/05:N280, 2004/05:N294 yrkandena 1 och 2,2004/05:N305 yrkandena 4, 5 och 8-10, 2004/05:N308yrkande 1, 2004/05:N339, 2004/05:N393 yrkande 9,2004/05:N394 yrkandena 1 och 2, 2004/05:N398 yrkande6, 2004/05:N400 yrkande 2, 2004/05:N403 yrkande 12,2004/05:N408 yrkande 5, 2004/05:N412 yrkande 7,2004/05:N413 yrkande 1, 2004/05:N416 yrkandena 1 och2, 2004/05:A221 yrkande 7 och 2004/05:A350 yrkande7.Reservation (m, fp, kd, c)den 1 mars 2005På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: MarieGranlund (s), Per (), (),(), (), SylviaLindgren (s), (), (), (), (), (), (), (), (),(), () och HåkanLarsson (c).2004/05NU10Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlasdels skrivelse 2004/05:48 med regeringenshandlingsprogram för minskad administration förföretagen m.m.,dels styrelses redogörelse2004/05:RRS13 angående regelförenklingar förföretag,dels 2 motioner som väckts med anledning avregeringens skrivelse,dels 20 motioner från allmänna motionstiden.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör lägga regeringens skrivelse medredogörelse för regelförenklingsarbetet tillhandlingarna, liksom redogörelsen frånRiksrevisionens styrelse. Samtligamotionsyrkanden bör avslås av riksdagen.Utskottet anser att regelförenklingsarbetetär av största vikt för att skallkunna utvecklas som företagarnation och attregeringen bedriver ett ambitiöst arbete idenna fråga. Intrycket är också att detverkar finnas goda utsikter för positivaresultat och att de mål och ambitioner somkom till uttryck i riksdagenstillkännagivande omintensifiering av regelförenklingsarbetetskall kunna uppnås. Jämför reservation (m,fp, kd, c).Regeringens skrivelseInledningI skrivelsen presenterar regeringen etthandlingsprogram för en minskad administration förföretagen. Handlingsprogrammet består av åtgärdersom tagits fram på departements- och myndighetsnivåoch utgör de åtgärder som skall genomföras underinnevarande mandatperiod i syfte att minskaadministrationen för företagen. I skrivelseninformeras om arbetet med att mäta denadministrativa bördan för företag. Vidare beskrivsregeringens mål för moderniserings- ochutvecklingsarbetet i statsförvaltningen (24-timmars-myndigheten). Det arbete med regelförenkling förföretagen som genomförts redovisasockså. Redovisningen bygger på de årsrapporter omarbetet med konsekvensanalyser som myndigheternaårligen inger till regeringen. Skrivelsen innehållerslutligen en redovisning av regelförenklingsarbetetsett ur ett internationellt perspektiv.Mätningar av företagens () gavsi i uppdrag av regeringen att utveckla enmetod för att mäta den administrativa bördan förföretag och avlämnade ett förslag sådan metod. I enlighet med uppdraget hade ITPSstuderat de länder som kommit längst på området medatt mäta företagens administration, dvs.Nederländerna, och . Den metod somanvänds i - en s.k.standardkostnadsmetod - ansågs av ITPS vara den mesttillförlitliga men också den mest komplicerade ochkostsamma. Enligt denna metod, som för närvarandeanvänds också i och , går det attutläsa vilka regler i en lag som är mestadministrativt krävande för en företagare.Regeringen gav Verket förnäringslivsutveckling () i uppdrag attgenomföra provmätningar med den mätmetod som ITPSföreslagit, och resultatet redovisades i maj 2004.Provmätningen, som genomfördes på området förmervärdesskatt, visade att de administrativakostnaderna för företagen att administrera denskatten uppgår till totalt perår, motsvarande per anställd och år. Dennakostnad motsvarar ungefär samma kostnad på detberörda området som företag i har.Kostnaden för ett enstaka år är dock av mindreintresse, utan det är förändringen av företagensadministrativa kostnader över tiden som är detrelevanta. Mätningarna innebär att möjligaförenklingar för företag och myndigheter kanidentifieras, att jämförelser med andra länder kangöras och att regelförenklingsarbetet kan följas uppmot uppsatta mål, sägs det i skrivelsen.I juli 2004 gav regeringen i uppdrag att gåvidare med tillämpningen av mätmetoden och genomföramätningar av årsredovisningslagen (1995: 1554),inkomstskattelagen (1999:1229) och därtillangränsande lagar, skattebetalningslagen (1997:483)samt lagen (2000:980) om sociala avgifter ochdärtill angränsande lagar. I Nuteks uppdrag harockså ingått att analysera vilka ytterligare områdensom bör bli föremål för mätningar. Denna analysvisar att de skatte-, miljö- och arbetsrättsligareglerna - i nämnd ordning - är de som kräver mestadministration i företagen, varefter följer reglernaom årsredovisning. Efter det att mätningarnaavseende skatte- och årsredovisningslagarna ärslutförda skall de miljö- och arbetsrättsligaområdena mätas, med början på det miljörättsligaområdet . När även det arbetsrättsligaområdet är genomgånget kommer mätresultat att finnasför de fyra regelverk som sammantagna ger upphovtill av företagens totalaadministration. Det kommer då också att finnas ettunderlag dels för att fastställa mål för hur mycketföretagens administration av vart och ett avregelverken bör minskas, dels för att fastställa enambitionsnivå när det gäller hur mycket dennaadministration totalt bör minskas.Mål för regelförenklingsarbetetNederländerna och hör, som redan nämnts,till de länder som har längst erfarenhet av att mätaföretagens administrativa kostnader. I Nederländernaär målet att minska de totala administrativakostnaderna , ettmål som har kombinerats med delmål för olika delarav regelverket. I har målet satts till attminska de totala kostnaderna tillår 2010.Regeringen anser att den inriktning det aktuellaarbetet har haft i och ärefterföljansvärd. Kvantitativa mål bör formuleras,och det bör ske på ett sätt som gör att de kanfungera som beting för departement och myndigheter iett arbete med att förbättra regelverken förföretagen. Målen kommer därmed också att utgörapådrivande verktyg i det arbetet. Vartefter detidigare nämnda områdena, där det pågår ellerplaneras mätningar, har gåtts igenom kommer mål föratt minska företagens administrativa kostnader föratt hantera regelverken att sättas upp. Det bör tahögst efter slutförda mätningar innanett sådant mål sätts upp. Beträffande skatteområdetavses mätningarna vara slutförda ,vilket innebär att ett mål för det området skallkunna fastläggas senast . Ett mål förårsredovisningslagen kommer att kunna sättas upp iaugusti 2005, efter det att mätningarna harslutförts . När det gäller miljöområdetbör mätningarna vara gjorda senast ,innebärande att ett mål skall ha satts upp senast ifebruari 2006. Slutligen bör för det arbetsrättsligaområdet gälla att mätningarna skall ha genomförtssenast , varefter ett mål skall kunnabestämmas senast i maj 2006.Efter det att samtliga kostnadskrävande regelverkär genomgångna och mål har satts upp för hur mycketföretagens kostnader för att administrativt hanteradessa regelverk bör minska kommer också ett mål ifråga om de totala kostnaderna för dessa regelverkatt kunna formuleras. En utgångspunkt är att måletsätts med en hög ambitionsnivå ur ettinternationellt perspektiv, varvid de nederländskaoch danska målen utgör goda riktmärken. De mätningarsom genomförs utgår från de aktuella kostnaderna den1 . Alla åtgärder som har vidtagits sedandess och de som kommer att vidtas framöver kommeratt räknas av mot respektive mål från detta datum.De regelbeslutande organen skall verka i riktningmot de mål som kommer att gälla för dem.När det gäller sluttidpunkten, då målen skall hanåtts, anser regeringen att den bör bestämmas tillmitten av . De mål som skall sättas uppkommer alltså att avse perioden den 1 juli 2004-den30 juni 2010.Handläggningstider vid företagsstartNutek gavs i regleringsbrevet för i uppdragatt redovisa de viktigaste tillstånden som krävs föratt starta ett företag och den genomsnittligahandläggningstiden för att erhålla dessa. I Nuteksrapport, som avlämnades och som byggerpå befintliga uppgifter hos tillståndsgivarna,redovisas bl.a. stora skillnader i handläggningstidmellan olika kommuner. Rapporten visar även påbrister i myndigheters och kommuners uppgifter omhandläggningstidernas längd. Enligt regeringensuppfattning är det angeläget att arbetet med attformulera konkreta mål för handläggningstiderna hostillståndsgivande myndigheter och med att följa uppdessa mål får ökad uppmärksamhet. Regeringen kommerdärför att i ökad utsträckning formulera konkretamål, bl.a. i regleringsbrev för de statligamyndigheterna. Det är angeläget att motsvarandearbete bedrivs i den kommunala sektorn, sägs det iskrivelsen.KonsekvensanalyserAlla nya eller ändrade författningar granskas ur ettsmåföretagsperspektiv, dels inom det offentligautredningsväsendet och i i frågaom lagar och förordningar, dels på myndighetsnivånär det gäller föreskrifter som beslutas avmyndigheterna. Konsekvensanalysen skall visa vilkaåtgärder ett litet företag måste vidta för att följade nya regler som föreslås. Inom ramen för analysenskall det också redovisas om förslaget kan leda tillatt konkurrensen snedvrids. Inom Regeringskanslietsker granskningen med stödav riktlinjer utfärdade av en statssekreterargruppmed ett särskilt ansvar för arbetet medregelförenkling. Enligt riktlinjerna gäller bl.a.att varje departement skapar de organisatoriskaförutsättningar och rutiner som behövs för attkonsekvensanalyserna skall göras i deförfattningsärenden som handläggs där. harNäringsdepartementet ett särskilt ansvar för självakonsekvensanalysmetoden och förregelförenklingsfrågorna som sådana.Regeringen har gett ett särskilt ansvar somregelförenklingsmyndighet. skall dels ta delav de konsekvensanalyser som andra myndigheter görenligt förordningen (1998:1820) om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för småföretags villkor, dels ge råd och stöd i arbetet medsådana analyser. Utredningen om en översyn avverksförordningen har i betänkandet Frånverksförordning till myndighetsförordning (SOU2004:23) föreslagit bl.a. att kraven påkonsekvensutredning i verksförordningen (1995:1322)och kraven på konsekvensanalys i den tidigare nämndaförordningen (1998:1820) skall slås samman i ensärskild förordning om konsekvensanalys vidregelgivning. Betänkandet har remissbehandlats ochbereds inom . Idenna beredning kommer, enligt uppgift frånNäringsdepartementet, inte bara en prövning avkonsekvensanalysmetoden att ske utan även göras ettövervägande om bl.a. ochNuteks respektive roller.Nutek som regelförenklingsmyndighetDet pågår ett arbete med att klargöra och definieraNuteks roll i regelförbättringsarbetet, dels viaförtydliganden i regleringsbrev och instruktion,dels genom fortsatt beredning av förslag som ladesfram i det nyssnämnda betänkandet Frånverksförordning till myndighetsförordning. Nutekutgör en ny resurs inom området och kommer bl.a. attkunna ges i uppdrag att utföra de analyser av totalaregelförändringsflöden m.m. som harefterfrågat, sägs det i skrivelsen (se vidare i detföljande). kommer att få en tydlig roll sommyndighet med ansvar för regelförenkling. Nutekskall i samarbete med berörda myndigheter och eftersamråd med näringslivets organisationer bygga upp enservicefunktion dit företag och blivande företagarekan föra fram synpunkter och förslag som rör reglersutformning och tillämpning. Med de erfarenheterNutek erhållit genom bl.a. arbetet med Startlinjen,mätningar av företagens administration ochservicefunktionen mot företag kommer verket att haen god överblick över såväl problem som lösningar.Utveckling av 24-timmarsmyndighetenDet pågående moderniserings- och utvecklingsarbeteti statsförvaltningen och utvecklingen av enelektronisk förvaltning går under benämningen 24-timmarsmyndigheten. Syftet är att medborgare ochföretag på elektronisk väg skall kunna fåinformation, lämna uppgifter och uträtta andraärenden på ett snabbt och enkelt sätt oberoende avtid och plats. Så långt möjligt skall det räcka meden myndighetskontakt för att framföra ett ärende.Medborgare och företag skall enkelt kunna ta del avoffentlig information och framföra synpunkter påförvaltningens verksamhet och därmed göras delaktigai det offentliga beslutsfattandet. Regeringen harsom mål att alla myndighetstjänster som medbibehållen eller ökad kostnadseffektivitet kantillhandahållas elektroniskt också skalltillhandahållas på detta sätt. De elektroniskatjänsterna får dock inte utestänga vissa medborgare.Utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten bygger påatt varje myndighet har ett eget ansvar för sinatekniska system och tjänster. För att driva påutvecklingen av 24-timmarsmyndigheten har regeringenunder vidtagit olika åtgärder somredovisas i skrivelsen under följande fem rubriker:Inrättande av ,Delegationen för utveckling av offentliga e-tjänster, Servicedialoger och serviceåtaganden,Översyn av formkrav i lagar och förordningar samtStöd och vägledning.Regelförenkling ur ett internationelltperspektivRegeringskansliets arbete beträffanderegelförenkling på det internationella planet skerinom EU och och genom ett informellt nätverk avansvariga tjänstemän för regelförenkling inom EU-länderna (Directors for Better Regulation) samtgenom bilaterala direktkontakter.Inom EU har från svensk sida regelförenkling ochdärmed sammanhängande frågor prioriterats som en delav EU:s modernisering. presenteradei ett regelförbättringspaket, vari ingårbl.a. en handlingsplan för bättre och enklareregler. Som en följd av regelförbättringspaketet haren metod för en ny, fördjupad konsekvensanalysutarbetats. I analysen redogörs för regelförslagenseffekter inom alla de tre dimensionerna - denekonomiska, den sociala och den ekologiskadimensionen - av hållbar utveckling, och analysenersätter tidigare använda sektorsanalyser. I sittårliga arbetsprogram publicerar kommissionen vilkaförslag som kommer att föregås av denna typ avanalys. Företagens största kostnad föradministration härrör emellertid från gällandelagstiftning. EU:s initiativ för förenkladlagstiftning på den inre marknaden, det s.k. SLIM-programmet (Simpler Legislation in the InternalMarket), startade . Alltifrån direktiv omprydnadsväxter till direktiv om mervärdesskatt harbehandlats i arbetsgrupper som lagt förslag omförenklingar som sedan kommissionen, efteromarbetning, har presenterat för rådet ochparlamentet - en metod som har visat sig vara båderesurskrävande och tidsödande. SLIM kompletterades ifebruari 2003 med ett flerårigt program förförenkling av gällande regelverk, som är avsett attleda till en minskning av antalet berördasidor (som uppgår till ca 97 000).Ett annat initiativ inom EU togs av de irländskaoch nederländska ordförandeskapen ikonkurrenskraftsrådet då de uppmanadeövriga länder att lämna förslag på EG-regler som kanförenklas. har gett in en lista på 32förslag från ett antal myndigheter och departement,och totalt har 330 förslag lämnats in. Vid rådsmöteti antog konkurrenskraftsrådet en listapå 15 förenklingsförslag som kommissionen uppmanasprioritera i sitt rullande förenklingsprogram. Rådetskall regelbundet ta fram nya listor. Ytterligareett initiativ inom EU är Europeiska företagspanelen(European Business Test Panel), vilket är ettinitiativ av kommissionen för att förbättra ochförenkla gemenskapens regler. Panelen kommer attbestå av ca 3 000 företag, varav 126 skall varasvenska. kommer regelbundet (6-8gånger ) att få ta del av förslag till ny EG-lagstiftning och lämna synpunkter på t.ex. vilkaadministrativa bördor och kostnader som förslagenkan ge upphov till. Kommissionen har också initieratett projekt om indikatorer för regelkvalitet somSverige deltar i och som har till syfte attidentifiera kvantitativa och kvalitativa indikatorerför att kunna bedöma och mäta de åtgärder som vidtasav EU och medlemsstaterna för att förenkla ochförbättra regelverken. Rapport avlämnades i december2004. Regelförbättring väntas stå högt på denpolitiska agendan inom EU , bl.a.beroende på ett initiativ av de irländska,nederländska, luxemburgska och brittiskafinansministrarna till rådet för ekonomiska ochfinansiella frågor (Ekofin) rörande bl.a. engemensam mätmetod på EU-nivå. anser att ensådan mätmetod bör bygga på denstandardkostnadsmodell som använderoch som även valt att använda.Regelförenkling har också uppmärksammats inomOECD, varvid värdet av enklare och bättre regler harframhållits. checklista utgörutgångspunkt för den checklista Regeringskansliettillämpar. Regeringen deltar aktivt i arbeteom regelförenkling. granskar medlemsländernasregelförbättringsarbete efter anmälan från landet ifråga (). Av denordiska länderna har , och Finlandgenomgått en granskning, varvid de båda sistnämndaavslutades . inlämnade i mars2003 en anmälan om granskning. En granskning av OECDställer stora krav på att avsätterpersonal och resurser . Under år2004 har diskussioner förts med om granskningav regelreformeringsarbete, varvidinriktningen är att arbetet kommer att påbörjasunder . Inom ramen för granskningen sker50-100 intervjuer med företrädare förRegeringskansliet, berörda myndigheter,näringslivet, forskarvärlden, m.m. Granskningen görsdels på en övergripande och generell nivå, dels inomett par utvalda sektorer. Sektorerna granskas urkonkurrenspolitiskt perspektiv och ur ettregelförenklings- och regelkvalitetsperspektiv samti fråga om principerna för fria och öppna marknader.Olika rekommendationer kommer att lämnas av ,vilka regeringen och myndigheterna därefter har attta ställning till. En slutrapport beräknas vara klarvintern /07.När det gäller regelförenkling inom sägs iskrivelsen att utbyte av erfarenheter mellantjänstemän på nordisk nivå är viktigt. De nordiskaländerna har kommit olika långt, som detfinns stora likheter i de yttre förutsättningarnaför regelförenklingsarbetet. I arbete medatt ta fram en handlingsplan för minskadadministration för företagen, på liknande sätt somtidigare gjorts i både och , har ettnära samarbete och erfarenhetsutbyte med dessaländer varit viktigt. och har ocksåvarit mycket engagerade i arbetet med att ta fram enmätmetod för att mäta administrativa bördor, i syfteatt nå en gemensamt tillämplig mätmetod.Resultat av regelförbättringsarbetet under år2003I skrivelsen lämnas en redovisning avregelförbättringsarbetet avseendeRegeringskansliet, myndigheterna och kommittéerna.När det gäller redovisas exempelpå genomförda regelförenklingar på departementsnivåunder år 2003.Beträffande myndigheternas rapportering enligtförordningen (1998:1820) om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för småföretags villkor anges att totalt 51 myndigheter harlämnat en sådan rapportering. Denna förordningföreskriver att myndigheterna skallrapportera till regeringen om det gångnaverksamhetsårets arbete med konsekvensanalyser.Enligt förordningen skall myndigheterna när deöverväger nya eller förändrade regler som kan habetydelse för små företags arbetsförutsättningar,konkurrensförmåga eller villkor i övrigt göra enkonsekvensanalys. Det är således upp tillmyndigheten att avgöra dels om en särskildkonsekvensanalys skall genomföras, dels om enårsrapport skall inges. Myndigheterna uppmanades, isamband med årsredovisningen, att kortfattatredovisa de tre viktigaste åtgärderna som degenomfört och som har medfört enminskad administration för företagen. Myndigheternahar även haft i uppgift att redovisa om de aktuellaåtgärderna lett till en minskad administration hosden egna myndigheten. I skrivelsen redovisas någraexempel från myndigheternas årsrapporteringar. Av de51 myndigheter som har rapporterat till regeringenuppger 37 myndigheter att de sammantaget har införteller ändrat i 437 föreskrifter och allmänna råd somhar konsekvenser för företag. Myndigheterna harupphävt 137 föreskrifter och allmänna råd.Motsvarande siffror för var 123 respektive111, baserade på rapporter från 43 myndigheter.Skillnaden i antal myndigheter som har ingett enårsrapport sammanhänger främst med detregeringsuppdrag som beslutades under hösten 2003där myndigheterna uppmanades att inkomma medåtgärder som minskar företagens administration.Sammanfattningsvis har myndigheterna under år 2003infört fler föreskrifter och allmänna rådsamtidigt som de har upphävt fler föreskrifteroch allmänna råd jämfört med . De 14myndigheter som inte har lämnat någon rapporteringuppger att de varken har infört, ändrat ellerupphävt några föreskrifter eller allmänna råd somhar effekt för företag under år 2003.För att kunna säkerställa attsmåföretagsperspektivet blir en naturlig del iutredningsarbetet är det, enligt vad som sägs iskrivelsen, viktigt att ett sådant perspektiv försin i beslutsprocessen i ett tidigt skede, dvs. redannär utredningar tillsätts. Vid granskningen avkommittédirektiv identifierar Näringsdepartementetvilka utredningar som kan komma med regelförslag medbäring på små företag. Det görs också en bedömningav om utredaren skall ta fram en konsekvensanalys isamråd med ().Näringsdepartementet har identifierat 30 utredningarsom har bedömts kunna komma att lägga förslagavseende regler för företag. I 15 av dessa har iutredningsdirektivet angetts att en konsekvensanalysskall göras i samråd med regelnämnden, i ytterligare6 betänkanden har gjorts en konsekvensanalys och i 9fall borde en konsekvensanalys ha gjorts.Departementens och myndigheternashandlingsplanerI skrivelsen redovisas de handlingsplaner som tagitsfram på departements- och myndighetsnivå medanledning av det uppdrag som regeringen i oktober2003 gav till samtliga departement att gå igenom delagar och förordningar som berör företagande och somrespektive departement ansvarar för. fick45 myndigheter i uppdrag att göra en genomgång avmyndigheternas egna föreskrifter och allmänna råd. Iuppdragen till såväl departement som myndigheteringick att redovisa alla åtgärder som skallgenomföras för att förbättraservicen och minska företagens administrativakostnader. I regeringsbesluten angavs att samrådborde ske med representanter för näringslivet. Iskrivelsen redovisar regeringen de planer somförväntas ha en stor effekt för företagen, varvidgäller att planerna skall genomföras underinnevarande mandatperiod. I skrivelsen redovisastotalt 291 olika åtgärder.Riksrevisionens styrelsesredogörelseInledningRiksrevisionen har granskat regeringens arbete medregelförenklingar för företag. Resultatetredovisades i rapportenRegelförenklingar för företag (RiR 2004:23).