bet · GT01SkU10 · 2005-12-01 00:00:00 — Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag (prop. 2005/06:40) I betänkandet tillstyrker utskottet med några ändringar regeringens förslag till reformerade skatteregler för fåmansföretag. De nya reglerna innebär att kopplingen mellan de löner företaget betalar ut och ägarens beskattning blir starkare än . Fåmansföretag med många anställda får en möjlighet att i praktiken undantas från regelverket. Reformeringen för också med sig att systemet förenklas något. En ny schablonregel för beräkning av det kapitalinkomstbeskattade utrymmet kommer att göra det enklare att deklarera för ett stort antal småföretag, särskilt för dem som har litet kapital eller är nystartade. Med hänsyn till de uppgifter som har framkommit om förslagets effekter för medlemmar i s.k. oäkta bostadsrättsföreningar föreslår utskottet att andelar i sådana föreningar inte skall omfattas av de reformerade reglerna för onoterade företag i avvaktan på visst utredningsarbete rörande beskattningen av denna boendeform. Det innebär att medlemmarna under en övergångstid får behålla den skattenedsättning som de s.k. lättnadsreglerna innebär i stället för att få nedsatt skattenivå från till på utdelningar och kapitalvinster som är hänförliga till bostadsandelarna. I övrigt föreslår utskottet en följdändring rörande avyttring av handelsbolagsandelar och några förtydliganden i syfte att undvika oklarheter vid tillämpningen av de nya reglerna. Den sammantagna budgeteffekten av de ändrade reglerna beräknas till , medan den varaktigaoffentligfinansiella kostnaden beräknas till . Åtgärderna skall finansieras inom den ram som har avsatts av . Utskottet avstyrker de yrkanden om olika förändringar i regeringens förslag som finns i den motion som har väckts med anledning av propositionen. Ett yrkande som gäller åtgärder för de oäkta föreningarna med anledning av slopade lättnadsregler bör emellertid anses tillgodosett genom de ändringar som utskottet föreslår. Till betänkandet har lämnats en reservation (m, fp, kd, c) och ett särskilt yttrande (v). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) med de ändringarna att lagförslaget tillförs en ändring i 50 kap. 7 § och att 57 kap. 17 och 19 §§ och ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ändras i enlighet med utskottets förslag i bilaga 3, 2. lag om ändring i lagen (1999:1230) om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1999:1229), 3. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324), 4. lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter. Därmed bifaller delvis propositionerna 2005/06:39 i denna del och 2005/06:40 samt avslår motion 2005/06:Sk3 yrkandena 1-6 och 8. Reservation (m, fp, kd, c) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), Per (), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), Per () och (). Ärendet och dess beredning I proposition 2005/06:40 föreslår regeringen ändringar i de skatteregler som gäller för fåmansföretagare. En motion har väckts med anledning av propositionen. Regeringens och motionärernas förslag redovisas i bilaga 1. Regeringens förslag till lagtexter återges i bilaga 2. Motionens yrkande 7, som gäller behandlingen av s.k. överskottslikviditet i onoterade bolag vid förmögenhetsbeskattningen, har utskottet beslutat överföra till ett annat ärende så att det kan behandlas tillsammans med andra yrkanden som gäller detta och andra förmögenhetsskattefrågor. I proposition 2005/06:39, som utskottet behandlar i ett annat ärende (bet. 2005/06:SkU9), har regeringen föreslagit vissa anpassningar i skattelagstiftningen till en ny aktiebolagslag. Den ändring i 57 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229) som föreslås i nämnda proposition skall träda i kraft med den nya lydelse av paragrafen som föreslås i proposition 2005/06:40. Den ändring som föreslås i proposition 2005/06:39 har förts över till behandlingen av proposition 2005/06:40 i detta betänkande. De ändringar i regeringens lagförslag som utskottet föreslår framgår av bilaga 3. Utskottet har i ärendet berett finansutskottet tillfälle att yttra sig med hänsyn till eventuella återverkningar på de offentliga finanserna till följd av skatteutskottets förslag att under en övergångstid behålla lättnadssystemet för boende i s.k. oäkta bostadsrättsföreningar. yttrande bifogas som bilaga 4. I ärendet har inkommit skrivelser från , och ek. angående oäkta bostadsrättsföreningar. har vid en uppvaktning lämnat synpunkter och lämnat in en skrivelse angående reformeringen av fåmansföretagsreglerna. Därutöver har utskottet i ärendet mottagit några skrivelser från enskilda personer. De särskilda reglerna för beskattning av utdelning från och kapitalvinst vid avyttring av andelar i ett fåmansföretag infördes vid skattereform. Reglerna syftar till att inkomster som härrör från ägarens egna arbetsinsatser i företaget skall beskattas på ungefär samma nivå som anställdas löneinkomster och motverkar att bolag används till att omvandla progressivt beskattade förvärvsinkomster till lägre proportionellt beskattade kapitalinkomster. Reglerna kritiseras ofta för att de inte tar tillräcklig hänsyn till den risk som det innebär att starta och driva ett eget företag och för att de är för krångliga. behandlar motioner med förslag om att reglerna skall ändras eller slopas. Regeringen har förberett en reformering av fåmansbolagsreglerna. Den tillsatta s.k. 3:12-utredningen genomförde en ingående analys av regelsystemet och lämnade betänkandet Beskattning av småföretagare (2002:52). Efter remissbehandlingen av utredningsförslaget förordnade finansministern en särskild expertgrupp för att behandla vissa frågor vidare. Expertgruppen lämnade promemorian Reformerad ägarbeskattning - effektivitet, prevention, legitimitet. I expertgruppens rapport presenterades två förslag. Huvudförslaget avser förutom ändrade fåmansbolagsregler även avskaffad förmögenhetsskatt och att den gällande nedsättningen av viss del av socialavgifterna slopas. Expertgruppen presenterade också ett alternativt förslag som endast omfattar en reformering av skattereglerna för fåmansbolag och ett slopande av de lättnadsregler som gäller vid beskattning för utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar. Det alternativa förslaget ligger till grund för propositionen. Vid arbetet med budgetpropositionen fastställdes en målsättning att reformeringen av reglerna skulle innebära skattelättnader motsvarande en varaktig skattesänkning på . Ett första steg togs genom att klyvningsräntan års inkomsttaxering höjdes till nuvarande nivå (prop. 2003/04:17, bet. 2003/04:SkU9, rskr. 2003/04:117, SFS 2003:1200). I propositionen föreslås ändringar i reglerna för beskattning av ägare i fåmansföretag. Ändringarna innebär att utbetalda löner i företaget ges ökad tyngd vid beräkningen av den inkomst som skall kapitalbeskattas hos ägaren. Fåmansföretag med många anställda och där ägaren tar ut en lön av viss storlek kommer i princip att undantas från de s.k. 3:12-reglerna som finns i 57 kap. inkomstskattelagen. Ägare av mindre företag kommer att kunna använda sig av en förenklingsregel som innebär att ett och ett halvt inkomstbasbelopp fördelat på andelarna i företaget alltid skall kunna tas ut som kapitalbeskattad inkomst. Den beräkning med en viss s.k. klyvningsränta som bestämmer hur stor del av ett fåmansföretags inkomster som skall beskattas i inkomstslaget kapital ändras. Räntan är statslåneräntan plus . Den föreslås höjas till statslåneräntan plus . En lägre räntesats, nämligen statslåneräntan plus , skall användas för uppräkning av sparat utrymme för kapitalbeskattning . Den del av kapitalvinsterna som delas upp i lika delar i inkomstslagen tjänst och kapital kommer i fortsättningen, på samma sätt som utdelningsinkomster, att beskattas i inkomstslaget tjänst. Den s.k. 100-basbeloppsregeln som innebär att den del av kapitalvinsterna som beskattas som tjänsteinkomst maximalt kan uppgå till ett belopp motsvarande 100 prisbasbelopp behålls, men gränsen sätts i inkomstbasbelopp. Regeln utvidgas också genom att anpassas till EG-rätten. De s.k. lättnadsreglerna, som innebär skattefrihet för viss utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar, avskaffas. I stället sänks skattesatsen för den del av utdelningarna och kapitalvinsterna från fåmansföretag som beskattas i inkomstslaget kapital från till . För onoterade andelar som inte är kvalificerade sänks skattesatsen till . Vissa regler införs för att motverka skatteplanering som sker med hjälp av bl.a. optioner och andelar som mottagits vid andelsbyten. En ändring av teknisk karaktär görs så att det framgår att taxeringar i vissa fall, när andelar som mottagits vid ett andelsbyte avyttras, skall kunna omprövas trots att den ordinarie femårsfristen i taxeringslagen passerats. Reglerna föreslås träda i kraft . Reformerade beskattningsregler för ägare i fåmansföretag Utskottets förslag i korthet beslutar om en reformering av skattereglerna för fåmansföretag i huvudsak med den inriktning som regeringen föreslår och avstyrker motionen i här behandlade delar. Jämför reservation (m, fp, kd, c) och särskilt yttrande (v). I 56 och 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229, IL) finns särskilda regler om beskattning av utdelning från och kapitalvinst vid avyttring av andelar i fåmansföretag, dvs. ett aktiebolag eller en ekonomisk förening som har ett fåtal ägare. Reglerna motverkar att inkomster som härrör från delägarnas arbetsinsatser i bolaget beskattas avsevärt lindrigare än anställdas inkomster av förvärvsarbete. Utan reglerna skulle det i många fall vara mycket enkelt att använda ett eget bolag för att omvandla progressivt beskattade arbetsinkomster till kapitalinkomster. I inkomstskatteskalans högre skikt skulle sådan inkomstomvandling leda till en lägre beskattning av arbetsinkomsterna. De särskilda reglerna fanns tidigare i 3 § 12-12 e momenten i den numera upphävda lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, och det är vanligt att reglerna fortfarande kallas för 3:12-reglerna. För att en ägare skall beröras av de särskilda reglerna skall hon eller han ha varit verksam (aktiv) i företaget i betydande omfattning . Andelarna sägs då vara kvalificerade. Reglerna tillämpas också vid beskattningen av inkomster från ett fåmansföretag till den som är närstående till en aktiv delägare. Om flera ägare varit aktiva i företaget skall de enligt den s.k. utvidgade fåmansföretagsdefinitionen anses som en enda person. Detta betyder att reglerna kan vara tillämpliga i t.ex. ett konsultföretag trots att antalet ägare kan vara betydande. Lön som en aktiv ägare tar ut från bolaget beskattas på samma sätt som anställdas löneinkomster. Det är när ägaren lyfter utdelning på sina kvalificerade andelar eller avyttrar dessa med vinst som de särskilda reglerna skall tillämpas. Utdelningen eller kapitalvinsten skall då fördelas mellan inkomstslagen kapital och tjänst. Först beräknas schablonmässigt det högsta belopp som kan beskattas som kapitalinkomst, det s.k. gränsbeloppet. Om utdelningen överstiger gränsbeloppet, s.k. överutdelning, skall det överskjutande beloppet beskattas i inkomstslaget tjänst. Om ägaren ett visst år inte utnyttjar hela sitt utrymme för kapitalinkomstbeskattning kan detta sparas, s.k. sparat utdelningsutrymme, till ett senare år och utnyttjas senast när aktierna avyttras. Kapitalvinsten från avyttring av andelar som överstiger sparat utdelningsutrymme fördelas lika mellan inkomstslagen kapital och tjänst upp till en nivå om 200 prisbasbelopp . När den del av kapitalvinster som skall beskattas som tjänsteinkomst nått upp till 100 prisbasbelopp (ca ) upphör fördelningen och all vinst utöver detta tak beskattas som kapitalinkomst. Grundtanken bakom beräkningen av gränsbeloppet är att ägaren skall kunna få bli kapitalinkomstbeskattad dels för ett belopp som beror på hur mycket kapital som hon har tillfört företaget, dels för ett belopp som beror på hur mycket sysselsättning företaget skapar. Underlaget utgörs enligt huvudregeln av omkostnadsbeloppet för ägarens andelar, dvs. i princip det sammanlagda värdet av vad ägaren dels har betalat för andelarna, anskaffningsutgiften, dels skjutit till vid eventuella nyemissioner. För andelar som anskaffats respektive 1992 finns två alternativa metoder för beräkning av omkostnadsbeloppet. Den del av gränsbeloppet som är beroende av sysselsättningen i företaget beräknas utifrån det s.k. löneunderlaget som består av löner till de anställda till den del dessa överstiger 10 prisbasbelopp. Löner till ägare med kvalificerade andelar räknas inte med i löneunderlaget. För att en aktiv ägare skall få tillgodoräkna sig de anställdas löneunderlag måste delägaren ha gjort ett eget löneuttag som överstiger vissa gränser. På det sammanlagda underlaget, dvs. omkostnadsbeloppet ökat med löneunderlaget plus eventuellt sparat utdelningsutrymme, tillämpas sedan den s.k. klyvningsräntan. Denna utgörs av statslåneräntan med ett visst tillägg, som ofta har kallats riskpremie. uppgår tillägget till efter en höjning som skett års taxering. När klyvningsräntan multipliceras med det sammanlagda underlaget får man fram summan av gränsbeloppet, som alltså utgör det maximala belopp av avkastningen från företaget som en ägare som äger hela företaget får ta upp till kapitalinkomstbeskattning. En ägare som äger en del av företaget skall beräkna gränsbeloppet utifrån sin ägarandel. Om ägaren har utdelningsinkomster som överstiger gränsbeloppet "klyvs" inkomsterna, och överutdelningen beskattas som arbetsinkomst. Detta är bakgrunden till begreppet klyvningsränta. Reglerna innebär att det sparade utdelningsutrymmet räknas upp med en uppräkningsränta. Uppräkningsräntan är densamma som klyvningsräntan. De s.k. lättnadsreglerna infördes i syfte att främja investeringar i små och medelstora företag (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13). Enligt dessa regler kan ett visst utrymme för enkelbeskattning beräknas i onoterade bolag. Underlaget för att beräkna det skattefria beloppet - det s.k. lättnadsbeloppet - är i princip detsamma som gäller för gränsbeloppet. Den ränta som används för att räkna fram lättnadsbeloppet är emellertid lägre än klyvningsräntan, nämligen av statslåneräntan. Lättnadsbeloppet motsvarar den skattenedsättning som andelsägaren efter eget val kan tillgodoföra eller senare vid beskattning av utdelningar eller kapitalvinster som härrör från en onoterad andel. För ägare av s.k. kvalificerade andelar i fåmansföretag innebär lättnadsreglerna skattefrihet för en del av det belopp som skall behandlas som kapitalinkomst vid fördelningen av inkomster mellan kapital och tjänst. För ägare av onoterade andelar som inte är kvalificerade innebär reglerna en skattelättnad för den del av en utdelning eller kapitalvinst som ligger inom lättnadsbeloppet. Reformeringen av beskattningsreglerna för utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmansföretag syftar enligt propositionen bl.a. till att förbättra regelverkets effekter på risktagande i näringslivet. skall reglernas preventiva funktion bibehållas, dvs. att reglerna skall motverka skattemässig inkomstomvandling. Det är enligt propositionen också viktigt att de särskilda beskattningsreglerna så långt som möjligt är neutrala och att ersättning för utfört arbete och investerat kapital beskattas på samma sätt oavsett om arbetet och investeringarna sker i det egna företaget eller på den öppna marknaden. Vidare måste reglerna bli enklare. Mot bakgrund av att skattesystemet inte är strikt proportionellt är det dock enligt propositionen nödvändigt att ge skattelättnader - i form av tillägg till den riskfria räntan eller genom nedsättning av skatten på stora kapitalvinster - för att skapa samhällsekonomisk neutralitet. Regeringen anser det dock vara motiverat att gå ett steg längre och ge ytterligare skattelättnader, som i sig är omotiverade utifrån neutralitetshänsyn, så att skattereglerna också skall uppfattas som legitima. Det handlar om att beskattningen av faktiska utfall i så stor utsträckning som möjligt skall uppfattas som legitim av företagarna. Dessa tillkommande skattelättnader medför att de föreslagna reglerna kommer att gynna investeringar i företag med aktiva ägare jämfört med investeringar i andra företag. Reglerna bör enligt propositionen dock utformas så för att en alltför hög beskattning av ägare till företag med mycket hög avkastning skall undvikas. Som framgår av redovisningen inledningsvis av propositionens huvudsakliga innehåll är det ett framträdande drag i den föreslagna reformen att utbetalda löner i företaget ges ökad tyngd vid beräkningen av den inkomst som skall kapitalbeskattas hos ägaren. Regeringen anser att löneunderlagsreglerna bör förändras så att ägare till kvalificerade andelar under vissa förutsättningar i praktiken inte skall beskattas i inkomstslaget tjänst för inkomster i form av utdelning och kapitalvinster. blir reglerna enklare genom att alla löner, även aktiva delägares, räknas med i löneunderlaget och att den nuvarande takregeln för högsta löneunderlag tas bort. Enligt förslaget skall i det lönebaserade utrymmet - som skall läggas till det gränsbelopp som är det maximala belopp som skall beskattas som kapitalinkomst - ingå sammanlagda kontanta löner utöver 10 inkomstbasbelopp till anställda i företaget och dess dotterföretag som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Det lönebaserade utrymmet får öka gränsbeloppet med ett belopp motsvarande ägarens andel av antalet andelar i företaget multiplicerat med summan av av löneunderlaget upp t.o.m. 60 inkomstbasbelopp. Av den del av löneunderlaget som överstiger 60 inkomstbasbelopp får läggas till gränsbeloppet. För att få tillämpa löneunderlagsregeln skall en ägare av kvalificerade andelar före beskattningsåret ha gjort ett eget löneuttag av en viss storlek. Som lägst måste löneuttaget uppgå till antingen summan av 6 inkomstbasbelopp med ett tillägg av av den sammanlagda kontanta ersättningen till anställda i företaget och i dess dotterföretag eller också 15 inkomstbasbelopp. Inom en närståendekrets skall minst en person uppfylla löneuttagskravet. En utgångspunkt för bestämmandet av det lägre löneuttagskravet har varit att det bedömts som rimligt att anta att aktiva ägare i fåmansföretag när så är möjligt tar ut löner upp till den nivå som ger sociala förmåner i form av framtida allmän pension. Med tanke bl.a. på företagare som har ett litet kapital och ett fåtal anställda föreslås en särskild schablonregel för beräkning av gränsbelopp. I stället för de mer komplicerade reglerna får en ägare av en kvalificerad andel använda ett belopp motsvarande 1,5 inkomstbasbelopp, vilket motsvarar inkomstbasbelopp, multiplicerat med den egna ägarandelen i företaget som gränsbelopp. Ytterligare ett skäl till schablonregeln är att löneunderlagsregeln har ett begränsat värde för t.ex. ägare till nystartade företag eftersom kravet på eget löneuttag, även efter den sänkning av nivån som regeringen föreslagit, ligger förhållandevis högt. I ett start- eller expansionsskede är det vanligt att marknadslönen för företagaren inte är så hög. Ett betydande antal fåmansföretagare kommer därför inte att ha möjlighet att utnyttja löneunderlagsregeln. Kapitalunderlaget och därmed omkostnadsbeloppet är också lågt för många i den här gruppen. Klyvningsräntan skall enligt förslaget höjas till statslåneräntan vid utgången av november året före beskattningsåret ökad . En särskild räntesats, statslåneräntan ökad , skall tillämpas som uppräkningsränta, dvs. räntan på sparat utdelningsutrymme. Den del av kapitalvinsten på kvalificerade andelar som överstiger sparat utdelningsutrymme tas i sin helhet upp i inkomstslaget tjänst till ett tak om 100 inkomstbasbelopp. Detta innebär att kapitalvinst utöver sparat utdelningsutrymme beskattas på ett systematiskt mer korrekt sätt än nuvarande regler, som ger ett incitament till att tillgodogöra sig vinster i bolaget genom avyttring i stället för genom utdelning. Reglerna om skattefrihet för viss utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar, lättnadsreglerna, avskaffas i regeringens förslag. Dessa regler bidrar till att komplicera beskattningen av fåmansföretag. De framstår även internationellt sett som udda. Vidare kan ifrågasättas om regelverket över huvud taget haft några positiva effekter. Övergångsvis kommer sparat lättnadsutrymme att kunna utnyttjas under beskattningsåren 2006-2010. Regeringens förslag innebär också att beskattningen sänks från till för utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar upp till ett belopp motsvarande gränsbeloppet. För utdelning och kapitalvinst på onoterade andelar som inte är kvalificerade föreslås en beskattning motsvarande en skattesats om . Kapitalförluster på kvalificerade andelar och övriga onoterade andelar skall efter motsvarande kvotering kunna kvittas mot andra kapitalvinster. I sammanhanget föreslår regeringen ytterligare några ändringar med anknytning till de nya reglerna för beskattning av fåmansföretag. Det gäller vissa justeringar i reglerna om beskattning av optioner, konvertibler, vinstandelsbevis m.m., omprövning vid retroaktiv tillämpning av reglerna om framskjuten beskattning och intern försäljning av kvalificerade andelar som mottagits vid ett andelsbyte. Den totala offentligfinansiella kostnaden för de reformerade fåmansföretagsreglerna beräknas till såvitt gäller den varaktiga effekten när de nya reglerna fått fullt genomslag. Den ram om som tidigare angivits för reformen överskrids därmed något. Emellertid bör här enligt propositionen dock beaktas att budgeteffekterna för den inledande perioden är betydligt lägre och att den varaktiga effekten om -1,inträffar först efter . Om den varaktiga effekten i stället skulle beräknas som nuvärdet av samtliga skatteeffekter med beaktande av den gradvisa infasningen och även om en lång beräkningsperiod väljs kommer denna varaktiga effekt att rymmas inom den tidigare angivna ramen. I ärendet har väckts motion Sk3 av m.fl. (m, fp, kd, c). Enligt motionen innebär regeringens förslag en viss förbättring för en del företag, men för andra företagare kraftiga skattehöjningar. Delar av regeringens förslag riskerar därigenom enligt motionen att få negativa följdverkningar för tillväxten och entreprenörskapet. På vissa punkter förvärras dessutom regelkrånglet, anser motionärerna. Enligt motionen har regelverket inriktats på att i första hand hindra skatteundandragande. Långt mindre uppmärksamhet har ägnats åt att faktiskt ha ett regelverk som underlättar företagande. Så länge som det finns en stor skillnad i skattenivå mellan beskattningen av inkomster från arbete respektive kapital behövs det visserligen regler som förhindrar att den högre tjänsteinkomstskatten blir frivillig för vissa berörda individer. Däremot måste regelverket reformeras i grunden i syfte att främja företagande och risktagande som regelverket görs betydligt enklare. Enligt motionärerna innebär risktagandet med att driva företag att företagare avstår från en stor del av den trygghet som många av oss andra tar för given. Det är därför enligt motionen rimligt att en företagare skall ha lägre beskattning än en löntagare. Regeringens förslag innebär enligt motionen att kapitalintensiva och medarbetarägda företag kommer att drabbas av skatteskärpningar redan i sin dagliga verksamhet, medan många andra företagare kommer att drabbas av kraftigt höjd beskattning när företaget säljs. Vissa företagare ges också ett incitament att minska personalstyrkan för att därigenom minska företagets lönesumma och därmed lättare uppnå löneuttagskravet. Enligt motionen bör ambitionen vara att alla fåmansföretag skall gynnas av en reformering av beskattningsreglerna. I motionen förordas en grundlig genomgång av regelverket i syfte att åtgärda de problem som återstår. bör tillkännage för regeringen vikten av att skapa ett förenklat och tillväxtorienterat regelverk som gynnar alla fåmansföretag (yrkande 1).