bet · GT01JuU1 · 2005-12-06 00:00:00 — Den centrala statsledningens möjlighet att utföra sina uppgifter under lugna och trygga former är ytterst en förutsättning för det demokratiska styrelseskicket i och det är därför enligt regeringen angeläget att kvaliteten i hotbildsbedömningar kan upprätthållas och att samarbetet med den öppna polisen ytterligare fördjupas. Utskottet har inget underlag för och ingen anledning att göra någon annan bedömning än regeringen rörande Säkerhetspolisens resultat för . Utskottet noterar att Säkerhetspolisen , som är valår, föreslås få ytterligare budgetmedel för personskyddsverksamheten och välkomnar en sådan satsning. fanns det 23 644 anställda inom polisen (se tabell nedan). Anställda inom polisen åren 1999-2004 Av det totala antalet anställda var 16 891 poliser och 6 753 civilanställda. Det innebär en nettoökning med 599 poliser och en minskning med 17 civilanställda. Medelåldern bland poliserna var . Personalomsättningen var låg. slutade 361 poliser. Av dessa slutade bara 83 poliser av annat skäl än ålder och ohälsa. Den totala sjukfrånvaron inom polisen fortsatte att minska och uppgick till . Sjukfrånvaron för kvinnor var högre än den för män både bland poliser och bland civilanställda. Av den totala sjukfrånvaron utgjorde långtidssjukfrånvaron, definierat som sjukfrånvaro , . Andelen kvinnor bland poliserna var , vilket innebar en ökning jämfört med . Andelen kvinnor i ledningskompetensen uppgick till , jämfört . Andelen kvinnor bland de antagna till polisutbildningarna uppgick till , vilket utgör en minskning jämfört med . anför i årsredovisningen att polisen bedriver ett strategiskt och målinriktat jämställdhetsarbete som resulterar i att andelen kvinnliga poliser stadigt ökar. Allt fler kvinnor söker chefs- och ledarbefattningar. Aktiviteter som ledarskapsprogram, chefsförsörjningsprogram, stabs- och bredvidtjänstgöring kan enligt ha ökat kvinnornas intresse för dessa befattningar. Av dem som antogs till polisutbildningarna hade annan etnisk eller kulturell bakgrund än svensk. Strävandena att öka den etniska mångfalden inom polisen har genomsyrat myndigheternas rekryteringsarbete. En del myndigheter anger i platsannonser att de gärna ser sökande med annan etnisk och kulturell bakgrund än svensk. De flesta myndigheterna har kontakter med invandrarföreningar och en del myndigheter ordnar öppet hus samt informationsinsatser i köpcenter och skolor. Olika myndigheter bedriver också aktiva stödåtgärder för att förmå personer med utomnordisk bakgrund att - om nödvändigt - skaffa sig behörighet samt att söka till polisutbildningen. Regeringen anför i budgetpropositionen att det är glädjande att sjukfrånvaron inom polisen fortsätter att sjunka och regeringen ser positivt på att polisen arbetar så aktivt med arbetsmiljöfrågor. Det är dock viktigt att polisen följer upp och analyserar skillnaderna mellan kvinnors och mäns sjukfrånvaro och regeringen kommer att följa utvecklingen i denna fråga. Vidare anser regeringen att det är positivt att andelen kvinnor inom polisen ökat. Regeringen noterar dock att andelen kvinnor som antogs till polisutbildningen har minskat något jämfört med föregående år. Regeringen förutsätter att polisen vidtar åtgärder för att vända denna utveckling. Regeringen anser det vidare glädjande att antalet kvinnor i ledningskompetens ökade . Beträffande etnisk mångfald inom polisen understryker regeringen att det är angeläget att insatserna på detta område fortsätter och intensifieras. Det är en förutsättning också för att förhindra och motverka att diskriminering förekommer i verksamheten. För polisens legitimitet är det av vikt att polisens sammansättning speglar befolkningen i samhället. Regeringen framhåller också vikten av att anställda med utländsk bakgrund, i likhet med övriga anställda, erbjuds utvecklingsmöjligheter i sitt arbete. Det är t.ex. angeläget att andelen personer med utländsk bakgrund ökar i ledningskompetensen. Enligt regeringens bedömning bör det finnas utrymme för polisen att vidta ytterligare åtgärder för att uppmuntra och inspirera personer med utländsk bakgrund att söka sig till polisyrket. Utskottet instämmer med regeringen att det är positivt att sjukfrånvaron inom polisen fortsatt att sjunka och delar regeringens uppfattning att skillnader i sjukfrånvaro mellan könen bör följas upp och analyseras. Utskottet noterar att andelen kvinnor som antogs till polisutbildningen minskade . Enligt utskottets mening krävs åtgärder för att analysera detta och, om erforderligt, vidta åtgärder för att stimulera fler kvinnor med rätt kompetens att söka sig till polisyrket. Det är också angeläget att insatserna för att rekrytera fler personer med annan etnisk eller kulturell bakgrund än svensk till polisyrket intensifieras. Utskottet har, som framgått under , tillstyrkt regeringens förslag till anslag för med till och till Säkerhetspolisen. gäller som övergripande mål för de verksamhetsområden där polisorganisationen är verksam att brott skall förebyggas, att utredningsverksamheten skall bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet och kvalitet, att fler brott skall leda till lagföring samt att de arbetsuppgifter som inte är brottsbekämpande skall utföras med utgångspunkt från medborgarnas behov. Härutöver uttalar sig regeringen i budgetpropositionen om inriktningen av verksamheten inom polisen. I detta avseende kan bl.a. följande noteras. Det är sammantaget angeläget att fortsätter att utveckla polisorganisationens förmåga att bedriva planlagd brottsförebyggande verksamhet som grundas på kunskap och kriminalunderrättelser, dvs. Särskilt fokus måste därvidlag läggas på situationella brottsförebyggande aktiviteter som i största möjliga utsträckning skall planeras och genomföras i samverkan med andra samhällsaktörer. Därigenom kan säkerställa att planlagda insatser innehåller dels förebyggande, dels repressiva delar. En av de viktigaste uppgifterna för polisen är att öka brottsuppklaringen. Att bli bättre på att utreda och därmed klara upp fler av de anmälda brotten är en självklar del i det. Men det är också viktigt att förebygga de kategorier av brott som är särskilt svåra att klara upp. Av den anmälda brottsligheten utgör brott av typen cykelstölder, tillgrepp av fordon och inbrott en stor andel. Endast en liten del av dem upp. Om polisen, gärna i samverkan med andra, i högre grad lyckas förebygga dessa brott kommer den anmälda brottsligheten i större utsträckning att bestå av brott som polisen har bättre förutsättningar att klara upp. Därmed ökar andelen uppklarade brott. För att ytterligare förbättra polisens förutsättningar att klara upp brott krävs att fler gör mer i den brottsutredande verksamheten, dvs. varje enskild polis som arbetar med händelsestyrd eller planlagd operativ verksamhet bör få bättre förutsättningar att genomföra fler delar i utredningsprocessen. Fler poliser bör få möjlighet att ansvara för utredningar av mängdbrottskaraktär från de inledande utredningsåtgärderna till att utredningen överlämnas till åklagare. Polisens brottsutredande verksamhet bör kunna förbättras såväl vad gäller kvalitet som genomströmningstider. Ökningen i anmälda våldsbrott är oroande. Det är därför nödvändigt att polisen intensifierar sina insatser på området för att möta den ökningen. Det är viktigt att myndigheternas höga ambitionsnivå beträffande våld mot kvinnor och barn ligger fast och det är angeläget att polisen fortsätter att vidta åtgärder för att effektivisera verksamheten när det gäller dessa brottstyper. Det är också viktigt att arbetet mot narkotikabrott fortsatt håller en hög nivå och att narkotikabekämpningen sker på alla nivåer från eget bruk över gatulangningen till de grova brotten samt att det finns kompetens och organisatoriska förutsättningar att göra detta i hela landet. Det är angeläget att ekobrottsbekämpningen vidareutvecklas även på de orter som inte omfattas av verksamhet och att polisen upprätthåller en hög kompetens på området. Det aktiva arbetet mot hatbrott skall fortsätta inom polisen. Vikten av att kompetensutvecklings- och kvalitetsarbetet i dessa frågor fortsätter inom polisen understryks. Regeringen anser att det är angeläget att de rättsvårdande myndigheterna fortsätter att utveckla och rationalisera sina insatser mot ungdomsbrottsligheten för att förhindra nyrekrytering till s.k. kriminella karriärer. Samhället måste med kraft i ett tidigt skede ingripa mot ungdomar som begår brott. Det är viktigt att polismyndigheterna i högre grad än sätter mål för hur det skall ta att redovisa en ungdomsutredning till åklagare och att myndigheterna följer upp måluppfyllelsen. För att kunna säkra bevisning och öka lagföringen av människohandelsbrott är det viktigt att polisen fortsätter att utveckla sitt samarbete, såväl nationellt som internationellt. Ansvaret för att bekämpa mängdbrottslighet är en av polisens kärnuppgifter. En förutsättning för att polisen skall klara av att höja den totala andelen personuppklarade brott är att polisen bl.a. fortsätter att utveckla det brottsförebyggande arbetet som utredningsverksamheten utvecklas. Trafikövervakningen bör även fortsättningsvis utvecklas mot ett mer effektivt förfarande. Miljöbrottsbekämpningen bör även fortsatt bedrivas effektivt och framgångsrikt. Det är angeläget att polisen aktivt fortsätter att utveckla den brottsutredande verksamheten. Goda erfarenheter av samverkan mellan myndigheter måste tas till vara och i tillämpliga delar användas även i övrig operativ verksamhet. Beträffande Säkerhetspolisens verksamhet anför regeringen bl.a. följande. Kontraterrorism är ett fortsatt prioriterat område för Säkerhetspolisen. Det är därför angeläget att Säkerhetspolisen även fortsättningsvis deltar aktivt i det internationella samarbetet med brottsbekämpande myndigheter och säkerhets- och underrättelsetjänster. När det gäller författningsskyddsverksamheten är det angeläget att Säkerhetspolisen i sitt arbete med att utveckla metoder hittar vägar att säkerställa en god uppföljning, även om resurser överförts från författningsskyddet till andra ansvarsområden för Säkerhetspolisen. För uppdraget att skydda den centrala statsledningen är det angeläget att kvaliteten i hotbildsbedömningar kan upprätthållas och att samarbete med den öppna polisen ytterligare fördjupas. Utskottet har ingen erinran mot regeringens bedömningar i denna del. Till frågan om prioriteringar av olika slags brott återkommer utskottet i det följande. Resursfördelningen mellan myndigheterna m.m. Inom anslaget till polisorganisationen skall tilldela polismyndigheterna medelsramar. har härvid genomfört arbetsmöten, resultatdialoger och temadagar med polismyndigheterna. Detta har utgjort viktiga instrument för att bl.a. fördela resurserna på ett sätt som säkerställer en rationell polisverksamhet i hela landet. Arbetsmöten har genomförts med polismyndigheterna i , och samt med övriga myndigheter. Vid dessa möten har representanter för arbetsenheter diskuterat verksamhetens resultat samt personal- och ekonomifrågor med sina motsvarigheter på myndigheterna. Resultatdialoger har genomförts med ett urval av myndigheter. Rikspolischefen och överdirektören har därvid mött respektive myndighetschef tillsammans med deras medarbetare och diskuterat verksamhetens resultat och konsekvenser för . I samband med det nya budgetsystemet infördes en fördelningsmodell. Enligt den modellen skulle invånarantalet för respektive län beaktas, liksom att det i vissa län bedrivs speciella typer av verksamhet. Som exempel på det sistnämnda kan nämnas fjällräddning och gränskontroll. Härtill kom en särskild storstadsfaktor. Denna modell har aldrig tillämpats fullt ut. Bakgrunden till det är att en exakt tillämpning skulle ha inneburit stora förändringar i den etablerade organisationen. Vissa ansträngningar har gjorts i syfte att anpassa sig till modellen. Dessa ansträngningar frystes i samband med det besparingskrav som ålades polisen /96. , , har utgångspunkten varit den fördelning som ägde rum /96 med de tillägg och ändringar som bl.a. motiveras av förändringar beträffande verksamheten. Hur detta skall ske avgörs genom den ovan beskrivna processen med arbetsmöten, resultatdialoger och temadagar. Sedan fördelat polisens resurser mellan polismyndigheterna sker en fördelning inom respektive län. Denna fördelning görs av länspolismästaren. har inte någon möjlighet att bestämma fördelningen av resurserna inom en myndighet. Vid pågår en översyn av principerna för medelsfördelning mellan och formerna för budgetdialog med polismyndigheterna. Mot bakgrund av detta pågående arbete genomfördes inga mål- och resultatdialoger avseende medelstilldelningen . I ett stort antal motioner ifrågasätts det rådande systemet för fördelning av resurser mellan olika polismyndigheter. I motionerna Ju241 (fp), Ju312 (fp), Ju322 (kd), Ju345 (m), Ju358 (m), Ju368 (v), Ju379 (fp), Ju407 (s), Ju500 (s), N304 (fp) och N309 (m) föreslås olika åtgärder som syftar till att säkerställa en polisiär närvaro också i glesbygdsområden. I några motioner yrkas ökade resurser till ett visst särskilt angivet län eller annat geografiskt område. I motion Ju237 (m) yrkas sålunda att ytterligare resurser skall tillföras , i motion Ju267 (fp) , i motionerna Ju344 (m) och Ju441 (kd) , i motion Ju359 (m) , i motion Ju377 (fp) , i motion Ju433 (c) län, i motion Ju481 (kd) , i motionerna Ju510 (kd), N302 (m) och N443 (fp) , i motion T279 (fp) kommun, i motion T498 (fp) , i motion N380 (m) samt i motion N474 (m, fp, kd, c) . I motionerna Ju368 (v), Ju468 (kd), Ju483 (kd) och Ju507 (c) anförs att det bör finnas fler poliser i yttre tjänst och närvarande i samhället. I motion Sf383 (fp) begärs att socialt utsatta områden skall beaktas särskilt vid fördelningen av resurser och att det bör finnas närpoliser i varje sådant område. I motionerna Ju358 (m) och Ju514 (fp) påtalas behovet av mer resurser för utbyggnad av RAKEL-systemet i hela . I motion Ju314 (kd) förespråkas att resurser anslås för teknikutveckling medan det i motionerna Ju358 (m) och Ju510 (kd) påtalas att polisens IT-verktyg bör förbättras. I motionerna Ju261 (fp) och N443 (fp) förordas mer resurser till sjöpolisverksamheten. Utskottet anser att det är angeläget att kontinuerligt pröva och utvärdera olika metoder för att öka den polisiära närvaron i samhället i stort, inte minst gäller det i glesbygd, där bl.a. långa avstånd skapar särskilda utmaningar. Satsningen på att utbilda 4 000 nya poliser leder till en förstärkning och föryngring också av polisen i glesbygden. När det sedan gäller motionsönskemålen rörande resursfördelningen håller utskottet fast vid den uppfattning som utskottet tidigare gett uttryck för (se senast bet. 2004/05:JuU1 s. 44 f.), nämligen att det även i fortsättningen bör vara en fråga för att fördela polisorganisationens anslag mellan de olika polismyndigheterna. Utskottet ser härvid positivt på det arbete som bedrivs inom för att förbättra beslutsunderlaget för resursfördelningen. Därigenom torde möjligheterna att beakta de speciella förhållanden som råder på olika håll, t.ex. i glesbygdsområdena och i storstadsregionerna, öka ytterligare. Sammanfattningsvis anser utskottet alltså att inte bör uttala sig med anledning av de nu aktuella motionsönskemålen. Utskottet föreslår att avslår motionerna Ju237, Ju241, Ju261, Ju267, Ju312, Ju314, Ju322, Ju344, Ju345, Ju358, Ju359, Ju368, Ju377, Ju379, Ju407, Ju433, Ju441, Ju468, Ju481, Ju483, Ju500, Ju507, Ju510, Ju514, Sf383, T279, T498, N302, N304, N309, N380, N443 och N474 i nu behandlade delar. Utskottet övergår till att behandla några motionsyrkanden som har sin bakgrund bl.a. i de ökade kostnader som uppkom för i i samband med i . I motionerna Ju224 (m), Ju300 (c) och Ju463 (kd) förordas en ordning innebärande att särskilda medel skall avsättas för extraordinära händelser liknande i . uttalade bl.a. följande om samordningsansvar vid särskilda händelser. En av huvuduppgifter är att verka för samordning inom polisväsendet. Det innebär att skall svara för samordningen av polisens planering för sådana särskilda händelser där intresset av samordnade insatser är särskilt framträdande (3 § 3 förordningen [1989:773] med instruktion för ). Enligt föreskrift (FAP 201-1) är en särskild händelse en befarad eller inträffad händelse, som innefattar brott eller annan störning av den allmänna ordningen eller säkerheten, och som är så omfattande eller allvarlig att polisen för att kunna lösa sina uppgifter måste organisera, leda och använda sina resurser i särskild ordning. En särskild händelse är alltså av en sådan karaktär att polisinsatserna inte kan genomföras inom den vanliga linjeorganisationen. Polismyndigheterna brukar dock normalt klara sådana situationer utan inblandning (SOU 2002:122 s. 293). Kommittén föreslog i denna del sammanfattningsvis att måste ta ett större ansvar för samordningen av planeringen inför stora internationella evenemang där flera polismyndigheter kommer att vara inblandade (SOU 2002:122 s. 675 f.). Det pågår enligt vad utskottet inhämtat alltjämt ett arbete med att ta fram riktlinjer för hur intern debitering skall ske när en polismyndighet lämnar förstärkning till en annan myndighet. Utskottet anförde i budgetbetänkandet för i huvudsak följande i den principiella frågan om hur kostnaderna för särskilda händelser skall bäras. Det kan naturligtvis framstå som en enkel lösning att det avsätts särskilda medel för sådana händelser. Utskottet inser emellertid att en sådan ordning har sina begränsningar eftersom det inte alltid går att förutse behoven. I viss mån kan frågan om kostnaderna vid stora evenemang beaktas vid den reguljära resursfördelningen inom polisen. Utskottet utgår från att detta sker när det är möjligt. Ansvaret för den ligger på . Utskottet vill också framhålla att en del av de kostnader som uppkommer vid stora evenemang är resultatet av förstärkning som lämnats från andra polismyndigheter. Vilka regler som skall gälla för fördelningen av dessa kostnader är en fråga för (bet. 2004/05:JuU1 s. 45 f.). Utskottet har inte ändrat sin uppfattning i denna fråga. Motionerna Ju224, Ju300 och Ju463 bör avslås av . En ny polisiär grundutbildning startade vid i . Polisutbildning startades dessutom i och i . antogs 770 studerande till polisutbildningen. var motsvarande siffra 840, och antogs 1 056 studerande. Av dessa antogs 480 till i , 192 till polisutbildningen vid och 288 till polisutbildningen vid . Härutöver antogs 96 elever till den distansutbildning som bedrivs vid ett antal polismyndigheter. I årsredovisningen anger att den planerar för en årlig antagning till polisutbildningarna om 1 056 elever för att begränsa antagningen till 504 elever . I ett stort antal motioner framhålls behovet av ytterligare en polisutbildning, och framförs önskemål om var den skall förläggas. Här rör det sig om i motionerna Ju204 (m) och Ju250 (c), (respektive ) i motionerna Ju253 (m), Ju499 (s), T561 (m, fp, kd, c) och N245 (fp), i motionerna Ju230 (m), Ju234 (fp), Ju290 (kd), Ju301 (c) och Ju473 (s), i motion Ju430 (m, fp, kd, c), i motionerna Ju240 (fp) och Ju320 (kd), () i motion Ju319 (m) samt i motion Ju454 (s). Utskottet har tidigare uttalat sig om liknande motionsyrkanden, senast i samband med behandlingen av budgetpropositionen för (bet. 2004/05:JuU1 s. 46 f.). Utskottet höll då med motionärerna om att det behövs fler poliser, och anförde utskottet att då föreslagna resursförstärkningar till polisen också möjliggjorde att utbilda 4 000 nya poliser. Vidare påpekade utskottet att det är en uppgift för att sköta personalförsörjningen inom polisväsendet. Justitieministern besvarade flera interpellationer (2004/05:618, 635 och 638) rörande bl.a. antalet polishögskolor och deras lokalisering. I interpellationsdebatten anförde justitieministern bl.a. att han avser att låta utreda den framtida polisutbildningen, där en del i utredningen skall behandla lokaliseringsfrågan, och att han därför inte ville föregå processen genom att ange antal utbildningar eller var de skall lokaliseras. I det sammanhanget anförde ministern vidare att polisutbildningen bättre bör anpassas till övriga studier på universitet och högskolor och ytterligare närmas akademiska studier (protokoll 2004/05:137, anf. 51 och 55). Utskottet har inhämtat från att arbete med utformning av utredningsdirektiv pågår och att ett regeringsbeslut i frågan är att vänta i närtid. Utskottet har inte ändrat sin inställning . Härtill kommer att det planerade utredningsarbetet rörande den framtida polisutbildningen inte bör föregripas. Motionerna Ju204, Ju230, Ju234, Ju240, Ju250, Ju253, Ju290, Ju301, Ju319, Ju320, Ju430, Ju454, Ju473, Ju499, T561 och N245 bör således avslås av i nu behandlade delar. Prioritering av olika slags brottslighet I budgetpropositionen (s. 38 f.) uttalar regeringen att vissa brottstyper på grund av sin karaktär skall uppmärksammas särskilt av polisen. Polisens arbete med att vidareutveckla förmågan att bekämpa vålds- och narkotikabrottslighet, hatbrott, ekonomisk brottslighet samt brott mot miljön skall fortsätta med oförminskad kraft. En viktig fråga för regeringen är att minska risken för att människor utsätts för våldsbrott. Våld mot kvinnor, barn och äldre skall uppmärksammas särskilt. Det är också viktigt att med kraft förhindra olika typer av brott riktade mot människor med funktionshinder samt gamla människor. Vidare skall ungdomsbrott ägnas särskild uppmärksamhet, bl.a. för att förhindra nyrekrytering av kriminella. Hur polisens och åklagarväsendets resurser närmare skall fördelas mellan olika brottstyper bör enligt regeringen i huvudsak bestämmas på lokal nivå, utifrån den problembild som finns och de förutsättningar som i övrigt råder. Det gäller också för annan polisverksamhet än den brottsutredande. Frågan om prioritering av olika slags brottslighet lyfts fram i ett stort antal motioner. I motionerna Ju298 (kd), Ju383 (fp), Ju531 (fp) och Ju532 (c) gäller det människohandel samt köp av sexuella tjänster. I motion Ju483 (kd) handlar det om övergrepp mot barn medan det i motionerna Ju475 (m, fp, kd, v, c, mp) och So557 (kd) anförs att kampen mot barnpornografibrott bör prioriteras högre. I motionerna Ju463 (kd) och Ju507 (c) anförs att hatbrott bör bekämpas intensivare medan det i motionerna 2002/03:U236 (m, kd), 2004/05:Kr221 (kd), Ju455 (kd) och Kr289 (fp) påtalas brister i insatserna mot brott mot judiska församlingar och institutioner. I motion L341 (c) efterfrågas ökade insatser för att bekämpa brott mot homo- och bisexuella samt transpersoner. I motion N443 (fp) anförs att brott med politiska förtecken bör bekämpas mer intensivt. I motion Ju532 (c) uppmärksammas grov brottslighet i allmänhet. Kraftfullare åtgärder mot ungdomsbrottslighet efterfrågas i motionerna Ju533 (fp) och N443 (fp) medan det i motionerna So315 (c) och So642 (m) anförs att brott mot äldre måste uppmärksammas mer. I motionerna Ju379 (fp), Ju463 (kd) och Ju514 (fp) efterfrågas ökade satsningar mot mängdbrottsligheten. I motion So634 (kd) anförs att narkotikabrott på Internet bör prioriteras medan det i motionerna Ju332 (fp), So250 (fp) och So637 (kd) påtalas ett behov av ökade satsningar för att bekämpa brott mot alkohollagen, bl.a. langning. I motionerna 2004/05:So431 (mp), 2004/05:T465 (fp), Ju382 (fp) och Sk385 (mp) förespråkas fler alkoholkontroller i trafiken medan det i motionerna 2004/05:T465 (fp), Ju302 (kd, c), T380 (fp) och T562 (mp, -) framhålls mer allmänt ett behov av att prioritera trafikövervakning. Ytterligare en kategori brott mot vilken det begärs särskilda insatser är brott som begåtts av s.k. djurrättsaktivister. Detta gäller motionerna Ju238 (fp), Ju412 (m) och Ju488 (c). I motionerna Ju384 (mp, -) och Ju420 (v) anförs att miljöbrottsbekämpningen bör prioriteras. I motion Ju497 (m) förespråkas ökade insatser mot bidragsfusk. I motion Ju521 (kd) anförs att utredning av krigsförbrytelser bör prioriteras. I motion Kr254 (kd) påtalas behovet av att bekämpa brott med illegala spelautomater.