bet · GT01NU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Om myndighetens kostnader ökar med anledning av flytten kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande och till behov av en ökad anslagskredit. Regeringen avser att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation, så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Anslaget föreslås minska med för och därefter med , till följd av att ansvaret för uppföljning och rapportering av offentligt stöd till näringslivet överförts från till () . Anslaget föreslås vidare minska med ytterligare , vilket motsvarar den tillfälliga ökningen till följd av en retroaktiv pris- och löneomräkning. Regeringen beräknar anslaget för till . I motion 2005/06:N437 (fp) föreslås en minskning av anslaget med i en allmän strävan att minska riktade samt allmänt ökande anslag till olika myndigheter. avvisar uppbyggnad av ärendesystem inom de regionala stöden och föreslår med hänvisning därtill en minskning av anslaget med , sägs det i motion 2005/06:N480 (kd). Även i motion 2005/06:N467 (c) föreslås en minskning av anslaget - med - med hänvisning till upprättade effektiviserings- och besparingsmål för . Näringslivsutveckling m.m. (38:2) Anslaget skall användas för näringslivsfrämjande åtgärder. I enlighet med regeringens förslag på tilläggsbudget i budgetpropositionen skall föras till anslaget Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Anslaget föreslås öka med t.o.m. för stöd och utveckling av verksamheten vid industriella utvecklingscentrum (IUC). Vidare föreslås anslaget minska med som en del av att den temporära satsningen på design upphör. Anslaget föreslås också minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Frågan om statens stöd till den verksamhet som bedrivs av industriella utvecklingscentrum (IUC) tas - från olika utgångspunkter - upp i fyra motioner. I en av motionerna, 2005/06:N457 (m), begärs att skall uttala sig för att skall användas i satsningen på små och medelstora företag. Motionären anser att regeringen genom sina regleringsbrev till myndigheterna tydligt måste definiera uppdrag där alla delägare engageras i genomförande av industriella utvecklingsuppdrag. En minskning av anslaget Näringslivsutveckling med föreslås i motion 2005/06:N437 (fp). Frågan om IUC:s verksamhet är föremål för yrkande även i motion 2005/06:N480 (kd). Satsningen på industriella utvecklingscentrum med UPA-uppdrag (uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppning) är tyvärr ett exempel på att regeringen lanserar nya satsningar utan att sedan ta ansvar för att rimliga villkor tillhandahålls. IUC-verksamheten är ett underifrån initierat och kostnadseffektivt instrument för att stödja i första hand små och medelstora företags utveckling, framhåller motionärerna. De förordar att IUC-verksamheten, med ett fortsatt UPA-uppdrag, får ett årligt anslag direkt över statsbudgeten, varvid varje IUC bör kunna räkna med bibehållet UPA-uppdrag förutsatt att resultat redovisas. Motionärerna anser vidare att en extra satsning på såddfinansiering bör göras och föreslår därför en ökning av anslaget med . I motion 2005/06:N467 (c) föreslås att skall flyttas från anslaget Näringslivsutveckling m.m. till utgiftsområde 19 Regional utveckling, anslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder. Det arbete som skall bedrivas med dessa medel skall stimulera tillväxt och innebär också att regioner och kommuner får mer makt över de ekonomiska resurserna. Om skall klara av att öka sin konkurrenskraft måste fler kvinnor vilja och våga starta företag, anför motionärerna vidare. Därför föreslår de en satsning om under anslaget Näringslivsutveckling för att öka andelen kvinnor som driver företag. I motion 2005/06:T499 (c) - med rubriken i kommun - tas åter frågan om IUC upp, här med ett förslag rörande IUC för måltiden kopplat till restauranghögskolan i . har satsningar på IUC i huvudsak avsett teknikområdet, men det förekommer också sådana projekt för tjänsteföretag, t.ex. i , påpekar motionären. Han hänvisar till att det planeras en satsning med inriktning på upplevelse med Gastronomiska akademin i som bas, och han anser att denna satsning bör få stöd via IUC-medel. Den fjärde motionen - 2005/06:N405 (c) - som tar upp IUC-frågan innehåller en begäran om en satsning på IUC-nätverken genom ett långsiktigt avtal om utveckling av det s.k. UPA-uppdraget inom ramen för anslaget för näringslivsutveckling m.m. IUC-konceptet har visat på en ekonomiskt fördelaktig modell, anser motionärerna. De menar att det dock finns skäl att starkt ifrågasätta Nuteks värdskap för denna typ av projekt. I stället förordar de att regeringen, i dialog med och , skall pröva en överföring av verksamheten från till . har i allt väsentligt skött sitt uppdrag mycket väl och bör, trots den förordade överflyttningen, få fortsätta med att utveckla detta inom ramen för anslaget Näringslivsutveckling m.m., anför motionärerna. Den långsiktiga finansieringen av måste tryggas för att möjliggöra en verksamhet på minst nuvarande nivå, anförs det i motion 2005/06:N412 (c). löpande drift har bedrivits med underskott, vilka har uppstått efter en successiv sänkning av anslaget till verksamheten från till , säger motionärerna. har moderbolagets anslag till dotterbolagen varit i genomsnitt , vilket har skapat ett genomsnittligt årligt underskott på . Det fria egna kapitalet räcker knappt till drift, varefter verksamheten får anpassas till den nivå som det nuvarande statliga anslaget räcker till - uppskattningsvis en halvering av verksamheten, befarar motionärerna och ser detta som helt oacceptabelt. I några motioner tas upp frågan om IUC-nätverken och UPA-uppdraget (uppsökande verksamhet, produktutveckling och avknoppning). Genomförandet av detta uppdrag har åvilat IUC-bolagen. Initialt var stödet begränsat till en treårig försöksverksamhet men förlängdes i omgångar t.o.m. utgången av . De återbetalningar som IUC-bolagen erhållit har, i enlighet med avtal, gått tillbaka till bolagen för nya insatser. beräknades inga statliga medel särskilt för UPA-uppdraget. I stället avsattes för produktutvecklande insatser i små företag genom ett särskilt program som ansvarar för och som finansierades under anslaget Näringslivsutveckling. De som har kunnat ansöka om medel är näringslivsnära aktörer som arbetar med produktutveckling såsom , IUC och teknikbrostiftelserna, intresse- och branschorganisationer, industriforskningsinstitut, högskolor och universitet, länsstyrelser och självstyrelseorgan samt kommuner och kommunala samverkansorgan. De medel om i en programperiod som föreslås i budgetpropositionen för fortsatt stöd till IUC-verksamheten skall gå till att stimulera industriell utveckling i främst små företag men också för att utveckla IUC:s verksamhet. pågår, enligt , en dialog mellan regeringen och för att hitta en modell för den statliga medfinansieringen som också kan underlätta ett utökat samarbete med andra aktörer i innovationssystemet. I en motion berörs frågan om en långsiktig finansiering av . består av ett moderbolag och 21 regionala utvecklingsbolag, varvid moderbolaget är helägt av staten medan de regionala bolagen ägs till av moderbolaget och av offentliga regionala ägare. Styrningen av koncernen sker gemensamt med de regionala delägarna. Grunderna för samarbetet fastställs genom konsortialavtal mellan moderbolaget och de regionala delägarna. Avtalen innehåller, förutom grunderna för verksamhetens inriktning, villkoren för finansiering av dotterbolagen. Moderbolaget är ansvarigt för statens finansiering av dotterbolagens verksamhet och finansieringen följer konsortialavtalen. Finansieringen av moderbolaget sker från staten. Då har haft en stark balansräkning med ett stort fritt eget kapital har finansiering skett dels genom årliga anslag, dels genom utnyttjande av det fria egna kapitalet. Nuvarande avtal löper fram till . Statens åtagande kommer, enligt uppgift från , att fullföljas i enlighet med nuvarande avtal. verksamhet utgör, enligt regeringen, en central del av de näringspolitiska insatserna och regeringen kommer, även då det fria egna kapitalet inte kan användas, att verka för en finansiering som motsvarar verksamhetens behov. Frågan om främjande av kvinnors företagande tas upp i en motion. I budgetpropositionen (s. 28) redovisas statens insatser på området. Där sägs att för att främja kvinnliga företagare arbetar med kunskapsutveckling och kunskapsspridning till både rådgivare och företagare. Affärsrådgivning för kvinnor erbjuds hos inom och hos regionala bolag. Genom olika projekt får presumtiva och verksamma kvinnliga företagare tillgång till kompetensutveckling på egna villkor. Under rubriken sägs att målet för främjande av kvinnliga företagare är att förbättra möjligheterna för kvinnor att starta företag och att synliggöra företagarförebilder. En utvärdering av Nuteks insatser för kvinnliga företagare avseende , som gjordes , visade att efterfrågan på projekt för affärsrådgivning till kvinnor har ökat. Spridningen i landet har blivit större och antalet ansökningar har blivit fler år . startades drygt 13 400 företag av kvinnor, vilket motsvarar av alla nystartade företag och är en något högre andel än året innan. Under rubriken och slutssatser sägs att regeringen bedömer att insatserna för att främja kvinnliga företagare har fungerat tillfredsställande. Det behövs dock en fortsatt och vidareutvecklad rådgivning riktad till blivande och nya kvinnliga företagare. arbetar i flera projekt för att motverka diskriminering av grupper i arbetslivet. I forskningsprogrammet i och genom offentlig sektor fokuseras på entreprenörskap och dess processer i offentlig verksamhet, bl.a. ur genusperspektiv. Att kvinnor i lägre grad än män driver företag är utgångspunkten i en studie som följer kvinnliga företagare inom ett stödprojekt. De kvinnliga företagarna möter samma svårigheter som de manliga men de upplever fler hinder än männen kopplade till sin könstillhörighet. : Förvaltningskostnader (38:3) () har till uppgift att utveckla och förbättra kunskapsunderlaget inom tillväxtpolitiken. Institutet bedriver omvärldsbevakning och genomför utvärderingar med relevans för näringspolitiken och innovationspolitiken samt den regionala utvecklingspolitiken. Myndigheten tillhandahåller också delar av den officiella företagsstatistiken. Omvärldsbevakningen är delvis utlandsbaserad och bedrivs i samarbete med främst , och . I anslaget ingår myndighetens förvaltningskostnader. Omlokaliseringen av tio årsarbetsplatser till har inneburit vissa omställningskostnader . ITPS har därför beviljats en ökad anslagskredit detta år. Anslaget för har även undantagits från den generella reduktionen som företrädesvis genomförts på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen avser att göra motsvarande undantag även . Dessutom skall myndigheten kompenseras för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför, och regeringen kommer senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande. Regeringen ämnar att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation, så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Anslaget föreslås öka med för och därefter med , till följd av att ansvaret för uppföljning och rapportering av offentligt stöd till näringslivet överförts från till ITPS . Till följd av tidigare beslut överförs för och från anslaget för att bidra till finansieringen av ett förbättrat system för marknadskompletterande kapital i tidiga skeden. Regeringen förordar att anslaget för skall minskas med för samma ändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . I motion 2005/06:N437 (fp) föreslås en minskning av anslaget med i en allmän strävan att minska riktade samt allmänt ökande anslag till olika myndigheter. Även i motion 2005/06:N480 (kd) föreslås en besparing - med - med hänvisning till en bedömning att en effektivisering av verksamheten är rimlig. För ITPS har motionärerna bakom motion 2005/06:N467 (c) upprättat effektiviserings- och besparingsmål om för . Turistfrämjande (38:4) beslöt (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13) att det övergripande målet för turistpolitiken skall vara att skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktig, konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Turistpolitiken skall utgå från två perspektiv - ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande. Statens roll och uppgifter har tydliggjorts. De statliga insatserna bör primärt avse kunskapsbildning och kvalitetsutveckling, samverkan och samordning samt marknadsföring och marknadsbearbetning. En ny organisationsstruktur för hantering av turistfrågor på nationell nivå beslutades. Turistdelegationen avvecklas vid utgången av , och delegationens huvudsakliga uppgifter övergår till () och . Det statliga delägandet i skall fortsätta och ägarrollen stärkas. uppgifter vad gäller marknadsföring, marknadsundersökningar och marknadsbearbetningar skall utökas med en analysfunktion. Det Sverigefrämjande perspektivet, som delas med utlandsmyndigheterna, blir vägledande för arbetet. ges i uppgift att stärka näringslivet med information, rådgivning, företagsfinansiering, förbättrade förutsättningar för nyetableringar samt internationalisering för turistnäringen. Även samordning av statliga insatser inom företagsutveckling och regional utveckling blir en uppgift för . Fokus är näringsfrämjande. Turistdelegationen fick regeringens uppdrag att genomföra ett program för att öka innovationskraften inom turistnäringen och för att främja turismforskning. Programmet har beviljats för inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. En slutrapport redovisades till regeringen . Insatserna i innovationsprogrammet innefattar följande fem områden: analys och basstatistik, modeller för destinations- och affärsutveckling, teman och aktiviteter, hållbar utveckling samt forskning. beviljades inom utgiftsområde 19 Regional utveckling för att utveckla och marknadsföra varumärket . Enligt den slutrapport som redovisades till har projektet uppnått det övergripande målet att skapa en ökad kännedom om svenska fjällen hos målgrupperna. En stor del av strukturfondsmedlen i de svenska geografiska målprogrammen och gemenskapsinitiativen inom utgiftsområde 19 medfinansierar utvecklingsprojekt inom turismen. Anslaget föreslås minska med ca som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . I åtta motioner finns yrkanden som alla går ut på att marknadsföringen av som turistland skall öka. I motionerna 2005/06:N477 (m) och 2005/06:N440 (m) föreslås en särskild satsning på turistfrämjande och en ökning av anlaget med . Det beslutade samarbetet mellan de statliga institutionerna som är engagerade i Sverigebilden utomlands (utrikesförvaltningen, , , och Invest in ) är bra, men det behövs ökade medel för att sätta fart på samarbetet, sägs det i den sistnämnda motionen. Anslaget till behöver justeras upp anförs det i motion 2005/06:N255 (m). Vid internationella jämförelser hamnar långt ned när det gäller statliga medel för det aktuella ändamålet, säger motionärerna. De påpekar att de nordiska grannländerna satsar mer än per invånare och år, medan motsvarande siffra för är . Statens satsning på marknadsföring av som turistland utomlands bör bli föremål för en översyn i syfte att justera upp satsningen till per invånare och år, föreslår motionärerna. Även i motion 2005/06:N287 (m) begärs ett tillkännagivande om behovet av ökade insatser för marknadsföring utomlands av som turistmål i syfte att öka tillväxten och sätta fler människor i arbete. En ökning av anslaget med föreslås i motion 2005/06:N437 (fp). I motion 2005/06:N480 (kd) föreslås utöver regeringens förslag för att finansiera ökade satsningar på marknadsföringen av som turistland. har en stor potential att utvecklas som turistland, och turistnäringen skapar stora värden i form av arbetstillfällen och skatteintäkter, säger motionärerna. De menar att en god marknadsföring av hela är av största betydelse för att attrahera ytterligare turister. Ett tillkännagivande om statens uppgift som marknadsförare av begärs i motion 2005/06:N445 (kd). Statens satsningar på marknadsföring av uppgår till ca per invånare, medan motsvarande siffra för är ca och för de övriga nordiska länderna , säger motionärerna. De hänvisar till att regeringen i proposition 2004/05:56 om en politik för en långsiktig konkurrenskraftig svensk turistnäring verkade förstå potentialen i turistbranschen men anser att konkreta insatser inte föreslogs. Anslaget till turistfrämjande föreslås i budgetpropositionen inte öka , konstaterar motionärerna. I motion 2005/06:N479 (kd) erinras om att , som tidigare redovisats, föreslår utöver regeringens förslag till anslag till turistfrämjande. gör bedömningen att den föreslagna satsningen kommer att generera närmare 100 000 nya arbetstillfällen , varav många i glesbygd, säger motionärerna. geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. (38:5) geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet för frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. I detta ingår att vara chefsmyndighet för Bergsstaten, som utfärdar tillstånd och bedriver tillsyn enligt minerallagen (1991:45). SGU har uppdraget att förvalta och miljösäkra anläggningar som tidigare använts för statens civila beredskapslager för olja samt det statliga gruvfältet i . SGU svarar också för samordning, uppföljning och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Anslaget finansierar myndighetsverksamhet inom SGU, Bergsstaten samt förvaltning av anläggningar som tidigare använts för statens civila beredskapslager för olja. Anslaget disponeras av SGU och av regeringen. För arbete med åtgärder som syftar till att uppnå miljökvalitetsmålen i enlighet med miljömålspropositionen (prop. 2004/05:150) överförs från utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård anslaget Sanering och återställning av förorenade områden . minskas en tidigare överföring på till i enlighet med proposition 2000/01:130. Anslaget minskas vidare med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . En minskning av anslaget med föreslås i motion 2005/06:N480 (kd). Ännu är det för tidigt att bedöma effekterna av den förändrade minerallagen (prop. 2004/05:40, bet. 2004/05:NU8) för den geologiska undersökningsverksamheten, anser motionärerna. De bedömer dock att anslaget inte behöver öka . geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning (38:6) Anslaget disponeras av SGU och regeringen för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning, tillämpad forskning och kompetensutveckling. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanläggningar, m.m. (38:7) Anslaget disponeras av SGU och regeringen för att täcka kostnader för efterbehandling av tömda oljelagringsanläggningar och det statliga gruvfältet i , kommun. Regeringen anser att SGU skall tilldelas ansvar för vissa miljösäkringsåtgärder med anledning av tidigare förvaltning av statlig gruvegendom. Arbetet med miljösäkring av oljelagringsanläggningarna har förskjutits i tiden på grund av olyckan vid anläggningen i . Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. är central förvaltningsmyndighet för ärenden om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn. Verket är internationell myndighet enligt konventionen om patentsamarbete samt handlägger ärenden om registrering av kommunala vapen och om utgivning av periodisk skrift. Verksamheten finansieras genom avgifter. Verksamheten med patent, varumärken och mönster skall ge intäkter som motsvarar kostnaderna för Patentbesvärsrättens verksamhet. Inga motioner har väckts på detta område. Enligt lagen (1977:729) om Patentbesvärsrätten skall rätten i egenskap av förvaltningsdomstol pröva överklaganden av beslut meddelade av . Anslaget används till förvaltningskostnader för Patentbesvärsrätten. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. , som inrättades (prop. 2003/04:34, bet. 2003/04:NU7), är central förvaltningsmyndighet för registreringsärenden som gäller aktiebolag, filialer, europeiska ekonomiska intressegrupperingar och europabolag, för handels- och föreningsregisterärenden och för bank- och försäkringsregisterärenden. är vidare inskrivningsmyndighet enligt 2 kap. 2 § lagen (2003:528) om företagsinteckning. för också register över näringsförbud och tillfälliga näringsförbud, över fysiska personers och dödsbons konkurser och över förbud att lämna juridiskt eller ekonomiskt biträde. verksamhet finansieras genom avgifter. Den offentligrättsliga verksamheten utgörs av stämpelskatt. Från till saknades stöd för att ta ut stämpelskatt i den nya lagen om företagsinteckning. ändrades lagen om stämpelskatt, och kunde retroaktivt fakturera stämpelskatt från , vilket ger ett lågt utfall för . Prognosen för är hög, eftersom den retroaktivt fakturerade stämpelskatten kommer att betalas in . Inga motioner har väckts på detta område. : Finansiering av likvidatorer (38:9) Anslaget finansierar verksamhet vid avseende kostnader i samband med likvidation av företag. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. Upprätthållande av nationell metrologi m.m. (38:10) Anslaget används för bidrag till riksmätplatserna vid () och (). Riksmätplatsbidraget används för drift och underhåll av riksmätplatser, upprätthållande av internationell spårbarhet för mätstorheter, investeringar i mätteknisk utrustning samt till mätteknisk FoU. För att ersätta en havererad och uttjänt strålkälla hos SSI samt merkostnader för strålskyddsanpassning av nya laboratorielokaler i samband med flyttningen av SSI:s riksmätplats till behöver anslaget öka med . Finansiering föreslås ske genom att anslaget Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. (38:19) minskas med motsvarande belopp. Anslaget föreslås vidare minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor på elområdet. De övergripande målen för verksamheten är att förebygga av elektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar på radiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetisk kompatibilitet. skall därvid svara för statliga insatser för att bygga upp, upprätthålla och utveckla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektrisk materiel samt medverka till en tillfredsställande elektromagnetisk kompatibilitet. Omlokaliseringen av 24 årsarbetsplatser från till kommer att innebära vissa omställningskostnader. Den uppskattning av kostnaderna för omställningen som kan göras grundas på antaganden om hur många av befintlig personal som kommer att följa med.