bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — skall det nationella programmet för växtgenetiska resurser vara utbyggt och det skall finnas ett tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa bevarandet av inhemska husdjursraser i . Utskottet konstaterar att regeringen beträffande växtgenetiska resurser bedömer att delmålet kan nås, men det kommer att krävas ytterligare åtgärder för att bibehålla de husdjursgenetiska resurserna. Det pågår inom en vidareutveckling av arbetet med att säkerställa de husdjursgenetiska resurserna. Delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett yrkande (m, fp, kd, c) om att flytta delmål 5 till det 16:e miljökvalitetsmålet som regeringen föreslår i propositionen. Jämför reservation 112 (m, fp, kd, c). Delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter har följande lydelse: skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. Motionärerna i motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 29 föreslår att delmål 5 om åtgärdsprogram för hotade arter flyttas till miljökvalitetsmålet Ett rikt djur- och växtliv. Enligt regeringen bedöms delmålet kunna nås om arbetet intensifieras och regeringen anser att en slutlig uppföljning av delmålet bör ske inom ramen för nästa fördjupade utvärdering. Det fortsatta arbetet med att ta fram och att genomföra åtgärdsprogram blir ett viktigt led i arbetet med att nå det nya delmål 2 om minskad andel hotade arter under Ett rikt växt- och djurliv. Utskottet anser att syftet med motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 29 därmed är tillgodosett. Delmål 6 om värdefulla ekonomibyggnader Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker två motioner (m, mp, -) om värdefulla ekonomibyggnader. Jämför reservationerna 113 (m, c) och 114 (mp). Delmål 6 om värdefulla ekonomibyggnader har följande lydelse: skall ett program finnas för hur lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader kan tas till vara. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 85 bedöms delmålet om framtagande av program för bevarande av lantbrukets ekonomibyggnader kunna uppnås utan ytterligare åtgärder. Det bör därför ersättas med ett delmål för programmets genomförande. Regeringen funderar över om ett nytt delmål för ekonomibyggnader skall tas fram till nästa utvärdering, anförs det i motion 2004/05:MJ39 (m) yrkande 3. Enligt motionen finns det tillräckliga möjligheter att ta till vara värdefulla ekonomibyggnader. Lantbrukets ekonomibyggnader måste ses i relation till övrig landsbygdsbebyggelse, och det är som regeringen också påpekar nödvändigt med ett helhetsperspektiv på landsbygdsutveckling som inbegriper möjligheten att bo och försörja sig på landsbygden. En förutsättning för att lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla byggnader skall tas till vara är intresset för och kunskapen om dessa hos offentliga institutioner, enskilda lantbrukare, andra fastighetsägare och allmänheten. Utskottet delar regeringens uppfattning att det behövs förstärkta resurser för att intensifiera dialogen mellan dessa grupper. Det program som regeringen nu avser att ta fram kommer att identifiera problemen ytterligare och lämna förslag på åtgärder och finansiering. Med det anförda anser utskottet att inte bör göra något uttalande med anledning av motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 85 och 2004/05:MJ39 (m) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett yrkande (fp) om att tillsätta en parlamentarisk utredning för att åstadkomma en levande fjällvärld. Miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö har följande lydelse: Fjällen skall ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddas mot ingrepp och andra störningar. För miljökvalitetsmålet har fyra delmål fastställts: - Skador på mark och vegetation - Natur- och kulturvärden Regeringen anser att arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålet går i rätt riktning men för långsamt när det gäller att uppnå delmålet om buller. Genom naturreservat och nationalparker är stora områden som innehåller kulturvärden skyddade, men kunskapen om dessa värden, deras representativitet och behov av skötsel är relativt dålig. Ytterligare åtgärder behövs för att utveckla förvaltningen och användningen av kulturmiljön. bör enligt motion 2004/05:MJ227 (fp) begära att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning för att skapa en levande fjällvärld. Enligt motionären görs konsekvensanalyser av hur politiska beslut påverkar fjällvärldens möjlighet att utvecklas i alltför liten omfattning. Utskottet konstaterar att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö kan nås inom en generation om berörda sektorer och samhället som helhet visar de hänsyn som följer av delmålen. Många av de åtgärder som föreslogs i propositionen Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier (prop. 2000/01:130) har startat och ytterligare åtgärder planeras. Arbetet med att genomföra åtgärderna måste dock påskyndas. Utskottet instämmer i vad regeringen anför om behovet av att öka kunskapen om vegetation, vattenlevande organismer, förekomst av buller, kulturmiljöer, främmande arter och hotade arter i fjällmiljön. Och det återstår mycket arbete även när det gäller samordningen av länsstyrelsernas och utveckling och val av nyckeltal för att följa upp miljökvalitetsmålet. Kunskapen om miljötillståndet i fjällen är också bristfällig. Det går enbart att indirekt bedöma riskerna för skador i relation till antalet terrängfordon och antalet renar. Utskottet instämmer därför i regeringens uppfattning att en fungerande metod för renbetesinventering behöver tas fram för att man skall kunna bedöma renbetets inverkan på fjällmiljön och att samebyarnas miljöplaner behöver redovisas för att man skall kunna lösa frågorna om markanvändningen i fjällen. Det regionala miljö- och hushållningsprogrammet är ett bra hjälpmedel i detta arbete, vilket enligt regeringen bör analyseras inför nästa fördjupade utvärdering. Det anförda innebär att regeringen är väl medveten om och arbetar med de frågor som tas upp i motion 2004/05:MJ227 (fp). Utskottet anser därför inte att det är erforderligt med ett riksdagsuttalande i saken. Delmål 1 om skador på mark och vegetation Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (mp, -) om att begränsa de mekaniska skadorna i fjällvärlden. Jämför reservation 115 (mp). Delmål 1 om skador på mark och vegetation har följande lydelse: Skador på mark och vegetation orsakade av mänsklig verksamhet skall vara försumbara . Regeringen bedömer att delmålet kommer att nås förutsatt att påbörjade åtgärder slutförs och nya påbörjas. En viktig åtgärd för att begränsa skador av barmarkskörning av terrängfordon och skotrar är enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 87 att det föreslagna kravet på terrängkörningsplaner i terrängkörningsförordningen införs . Det framgår av propositionen att har påbörjat en översyn av terrängkörningslagstiftningen för att se vilka ändringar som behöver göras i det nuvarande regelverket för att uppnå delmålen 1 och 2. I det sammanhanget avser regeringen att komplettera terrängkörningsförordningen med ett krav om terrängkörningsplaner. Motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 87 är således tillgodosedd. Delmål 2 om buller Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (m, fp, kd, c) om att regeringen bör återkomma med förslag till hur delmålet skall uppfyllas. Vidare avstyrks en motion (s) om en utvärdering och uppföljning av skoterförbudet i vissa områden. Slutligen avstyrker utskottet tre motioner (fp, c, mp, -) med olika synpunkter på begränsningen av motortrafik i fjällen. Jämför reservationerna 116 (m, fp, kd, c) och 117 (mp). Delmål 2 om buller har följande lydelse: Buller i fjällen från motordrivna fordon i terräng och luftfartyg skall minska och uppfylla följande specifikation, nämligen att - av terrängskotrar i trafik skall uppfylla högt ställda bullerkrav (lägre än ), - buller från luftfartyg skall vara försumbart både inom regleringsområde klass A enligt terrängkörningsförordningen (1978:594) och inom av nationalparksarealen. Regeringen bedömer att delmålet är möjligt att nå om genomförandet av åtgärder påskyndas. Regeringen bör enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 30 återkomma senast med förslag till hur delmål 2 om buller under miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö skall uppfyllas. Enligt kommer man inte att nå detta delmål. Trots denna bedömning har regeringen i propositionen inte visat någon handlingskraft. I motion 2003/04:MJ466 (s) föreslås att beslutet om förbudsområden för skotertrafik, vilket har varit gällande , utvärderas och följs upp. Enligt motion 2003/04:MJ235 (v) yrkande 4 är ett stort problem i arbetet med att minska illegal jakt svårigheten att begränsa skoteranvändningen. Flera av de mest uppmärksamma och mest oetiska fallen av illegal jakt har skett genom användning av snöskoter. I kompliceras ett förbud av rennäringens behov av snöskotrar. Begränsningar genom att hänvisa viss snöskoteråkning till särskilda leder i vissa områden torde dock vara möjligt enligt motionen. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 88 bör skärpningar bl.a. av bestämmelserna för fjällflyget övervägas. I motion 2004/05:MJ256 (fp) anförs att det utökade flygförbudet i fjällvärlden bör stoppas och dess konsekvenser analyseras. Enligt motion 2004/05:MJ442 (c) yrkande 1 får beslut inte innebära en begränsning av flygturismen i fjällen. Fjällområdet har en stor utvecklingspotential, som inte får hämmas av verklighetsfrämmande restriktioner. Det framgår av propositionen att regeringen fäster stor vikt vid att det upprätthålls områden i fjällvärlden där bullret är försumbart. När det gäller kraven i motionerna 2003/04:MJ466 (s) och 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 30 vill utskottet inledningsvis upprepa vad som framgår av propositionen att regeringen avser att komplettera terrängkörningsförordningen med ett krav om terrängkörningsplaner i syfte bl.a. att delmål 2 skall uppfyllas. Därutöver konstaterar utskottet att har åtagit sig att undersöka möjligheterna att i statistiken få med bullerprestanda på terrängskotrarna för att löpande kunna följa upp hur stor andel av skoterbeståndet som uppfyller delmålets bullerkrav. Utskottet konstaterar dock att det finns en rad hinder på vägen i arbetet med delmål 2. redovisade regeringsuppdraget Frivilligt miljöklassystem för snöskotrar (dnr M2004/886/Mk). Av redovisningen framgår att bullerkraven enligt EG:s maskindirektiv (98/37/EG) inte ger några bullerbegränsningar alls. Ett annat hinder är att direktivet för omgivningsbuller från maskiner (2000/14/EG) omfattar snöskotrar, men inte anger några bullerkrav för dessa. slutsats är att om av miljöskäl vill ställa formella krav på snöskotrarna måste kraven vara gemensamma inom EU. Utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att låta utforma ett förslag om sådana krav och framlägga det till kommissionen. Därutöver behöver ytterligare bullermätningar genomföras för nya skotermodeller för att avgöra om de uppfyller bullerkravet lägre än eller om det finns behov av teknikutveckling för att nå denna bullernivå. Denna fråga kan enligt regeringen lämpligen tas upp i samband med EU-harmonisering av bullerreglerna. Enligt propositionen avser regeringen att återkomma med ytterligare åtgärder i den transportpolitiska propositionen. Enligt utskottets uppfattning visar det anförda att regeringen uppmärksammat och med kraft arbetar med frågan om buller i fjällvärlden. Utskottet anser därför inte att behöver vidta några åtgärder med anledning av de behandlade motionerna. Den i motion 2003/04:MJ235 (v, -) yrkande 4 beskrivna problematiken föranleder utskottet att hänvisa till redan gällande bestämmelser i jaktlagen (1987:259). Enligt 31 § får jakt inte ske från motordrivna fortskaffningsmedel. Sådana fortskaffningsmedel eller andra motordrivna anordningar får inte heller användas för att söka efter, spåra, förfölja eller genskjuta vilt, för att hindra vilt att undkomma eller för att avleda viltets uppmärksamhet från den som jagar. Brott mot bestämmelsen är straffbelagt. Syftet med motionen i denna del är enligt utskottets uppfattning tillgodosett. Regeringen anför i propositionen att den har för avsikt att noga följa utvecklingen när det gäller buller från luftfartyg i de områden som omfattas av delmål 2. Regeringen avser att införa en skyldighet för flygoperatörerna att beträffande dessa områden redovisa uppgifter om den flygverksamhet som där sker, såsom antalet starter och landningar, start- och landningsplatser samt färdväg. Rapporteringsskyldigheten vidtas i syfte att klarlägga vilka flygverksamheter som sker i dessa områden och därmed få en bättre bild av bullersituationen och utvecklingen beträffande denna. Utskottet vill i sammanhanget påpeka att för det fall det visar sig att behov föreligger avser regeringen att återkomma med ytterligare åtgärder för att delmål 2 skall kunna uppnås. Utskottet avstyrker motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 88, 2004/05:MJ256 (fp) och 2004/05:MJ442 (c) yrkande 1 med det anförda. Delmål 3 om natur- och kulturvärden Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker en motion (mp, -) om att stärka naturturismen bl.a. med s.k. vildmarksguider. Jämför reservation 118 (mp). Delmål 3 om natur- och kulturvärden har följande lydelse: skall merparten av områden med representativa höga natur- och kulturvärden i fjällområdet ha ett långsiktigt skydd som vid behov omfattar skötsel och restaurering. Regeringen bedömer att delmålet kan nås förutsatt att inventeringsarbetet genomförs och innehållet i skötselplaner för nationalparker och naturreservat inbegriper även kulturmiljövärden. Motionärerna i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 89 vill stärka naturturismen genom att stimulera etablering av turistcentraler där det bör finnas utbildade och språkkunniga guider. Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 89 om att fjällvärlden utgör en värdefull tillgång också för natur- och kulturturismen. I regeringens proposition En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56) aviseras uppdrag till ett antal länsstyrelser om att se närmare på hur naturvård och utveckling av natur- och kulturturism ömsesidigt kan stödja varandra och om att ta fram länsvisa program för hur skyddade områden och annan natur kan och bör nyttjas för hållbar turism. Utskottet delar regeringens uppfattning att dessa uppdrag har stor betydelse för delmål 3. Utskottet anser därför att inte bör vidta några åtgärder med anledning av motionärernas förslag. Delmål 4 om hotade arter Delmål 4 om hotade arter har följande lydelse: skall åtgärdsprogram finnas och ha inletts för de hotade arter som har behov av riktade åtgärder. Utskottet noterar att enligt regeringens bedömning kommer delmålet att nås men att slutlig uppföljning av delmålet bör ske inom ramen för nästa fördjupade utvärdering. Det fortsatta arbetet med att ta fram och att genomföra åtgärdsprogram blir ett viktigt led i arbetet med att nå det nya delmål 2 om minskad andel hotade arter under Ett rikt växt- och djurliv. Enligt regeringen är antalet hotade arter i fjällen mindre än i andra landskap, och för många av dem finns redan åtgärdsprogram. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har följande lydelse: Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. För miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö har fastställt tio delmål: - Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse - Uttag av naturgrus - Energianvändning m.m. i byggnader - Matavfall från hushåll, restauranger m.m. - Matavfall från livsmedelsindustrier m.m. Regeringen gör den bedömningen att det är osäkert om miljökvalitetsmålet kan nås inom en generation. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör inte breddas att omfatta även delaktighet, trygghet och tillgänglighet. Utskottet noterar att regeringen anser det vara osäkert om hela miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö kan nås inom en generation. Kommuner och länsstyrelser är enligt regeringen viktiga för att miljökvalitetsmålet skall kunna nås. Bristande resurser, särskilt i mindre kommuner, är ett allvarligt hinder för måluppfyllelsen, liksom bristande kartläggning av problemen. Flera av delmålen handlar om frågor som rör tekniska försörjningssystem, t.ex. buller från trafiken, materialförsörjning, avfall och energianvändning i byggnader. Även andra "mjuka" aspekter än dessa behöver tillgodoses för att miljökvalitetsmålet skall uppnås. Enligt propositionen överväger regeringen att inför nästa fördjupade utvärdering av miljökvalitetsmålen se över vilka sociala dimensioner som har beröringspunkter med God bebyggd miljö och analysera betydelsen av dessa aspekter för måluppfyllelsen av miljökvalitetsmålet. Vidare ämnar regeringen låta belysa om ytterligare delmål behövs för att innebörden av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö i ett generationsperspektiv skall kunna uppnås. Ändrat delmål 1 om planeringsunderlag Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ändrat delmål 1 och avstyrker därmed två motioner (m, fp, kd, c, mp, -) med förslag om annan lydelse av delmålet. Dessutom avstyrker utskottet tre yrkanden (fp, mp, -), ett om den biologiska mångfalden i tätorter, ett annat om externhandelscentrum och ett om närheten till grönområden. Jämför reservationerna 119 (m, fp, kd, c), 120 (mp) och 121 (mp). Delmål 1 om planeringsunderlag har följande lydelse: skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för - hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, - hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas, - hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras och utvecklas och andelen hårdgjord yta inte ökas, - hur energianvändningen skall effektiviseras, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. Regeringen föreslår att delmål 1 skall ha följande lydelse: - skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: - hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att transportbehovet minskar och förutsättningarna ör miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, - hur kulturhistoriska och estetiska värden skall tas till vara och utvecklas, - hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur- och kulturmiljö som friluftsändamål, samt hur andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas, - hur energianvändningen skall effektiviseras för att minskas, hur förnybara energiresurser skall tas till vara och hur utbyggnad av produktionsanläggningar för fjärrvärme, solenergi, biobränsle och vindkraft skall främjas. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 31 bör delmål 1 om planeringsunderlag få en annan lydelse för att på så sätt renodlas och därmed bli mera koncentrerat på rena miljöfrågor. Följande lydelse föreslås: skall fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier för: - hur den fysiska planeringen skall utformas så att förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, - hur kulturhistoriska och arkitektoniska värden skall tas till vara - hur grön- och vattenområden i tätorter och tätortsnära områden skall bevaras, vårdas och utvecklas för såväl natur- och kulturmiljö som fritidsändamål och andelen hårdgjord yta i dessa miljöer fortsatt begränsas, - hur den fysiska planeringen underlättar för infrastrukturutbyggnad av miljöeffektiv energiproduktion och distribution så som t.ex. fjärrvärme, - hur den fysiska planeringen skall utformas för att ta hänsyn till effekterna av de troliga klimatförändringar som växthuseffekten innebär. Det finns enligt motionärerna anledning att lyfta in en beredskap för samhällets påverkan av de förväntade effekter som växthuseffekten kommer att ge. I de expanderande tätorterna är trycket på ökad bostadsbebyggelse stort. Delmålet får inte tolkas så att en död hand läggs över nybyggnationen i tätorter. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) bör regeringens förslag till ändrat delmål för hårdgjord yta avslås, eftersom det innebär en devalvering av delmålet i förhållande till den tidigare lydelsen (yrkande 90). Delmålet behöver vidare kompletteras med ett mål om att redan på planeringsstadiet sluta näringskretsloppet. Motionärerna föreslår därför följande tillägg: - hur näringskretsloppet skall kunna slutas genom tillgodogörande av närsalter i urin och fekalier (yrkande 91). Motionärerna anser också att problemet med hotade arter i täktåterställningsärenden och hotet mot grova träd bör anges i ett särskilt delmål om bevarande av biotoper i bebyggd miljö (yrkande 99). Motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 9 tar upp frågan om närhet till grönområden. Enligt regeringen skall planering och byggande grundas på program och strategier för hur ett varierat utbud av bostäder, arbetsplatser, service och kultur kan åstadkommas så att bilanvändningen kan minska och förutsättningarna för miljöanpassade och resurssnåla transporter förbättras, anförs det i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 119. Enligt motionärerna måste det innebära ett tydligt avståndstagande från externhandelscentrum. Utskottet konstaterar att den av regeringen föreslagna ändringen i den första strecksatsen i delmålet tydliggör vikten av planering för ett minskat transportbehov. I skrivelsen En samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:171) framförde regeringen uppfattningen att den tätortsnära naturens ställning i förhållande till annan mark- och vattenanvändning bör stärkas. Som ett led i uppföljningen av skrivelsen initierade regeringen bl.a. en särskild satsning på lokala och kommunala naturvårdsprojekt. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att en viktig åtgärd är att uppmuntra fler kommuner att ta fram heltäckande kommunala naturvårdsprogram, som också bör innefatta friluftslivets intressen. Regeringen föreslår således att denna del av delmålet ändras och förtydligas. Utskottet ansluter sig till dessa bedömningar och till regeringens förslag att skrivningen om att andelen hårdgjord yta i värdefulla grön- och vattenområden inte skall öka bör omformuleras. Det är fortsatt viktigt att andelen hårdgjord yta i dessa miljöer hålls begränsad men bör det finnas en flexibilitet som innebär att det inte blir konflikt med andra vitala samhällsintressen. Syftet med skrivningen uppnås med den nu omformulerade strecksatsen om grön- och vattenområden och med de strecksatser under delmålet som beskriver utgångspunkten för och inriktningen av den fysiska planeringen. Utskottet konstaterar att bostadsutskottet i sitt yttrande gör samma bedömning i den här frågan. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till ändrat delmål 1 om planeringsunderlag och avstyrker förslagen i motionerna 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 31 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 90. Det anförda innebär vidare att utskottet avstyrker motionerna 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 9 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 99 i den mån dessa inte kan anses tillgodosedda med det anförda. I för återföring av fosfor ur avlopp (nr 5214) (dnr M2002/4113/MK) pekas på olika möjligheter att återföra fosforföreningar till och annan produktiv mark.