bet · GS01JUU33 · 2005-05-24 00:00:00 — Tillträde till konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmålmellan EU:s medlemsstater SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet proposition 2004/05:144 Internationellrättslig hjälp i brottmål: Tillträde till m.m,två motioner som väckts med anledning av propositionen samt fyra motionersom väckts under den allmänna motionstiden år 2004.I propositionen föreslås att skall tillträda en konvention omömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater,ett tilläggsprotokoll till konventionen samt ett avtal mellan EU ochIsland och om tillämpningen av konventionen och tilläggsprotokollet.Vidare lämnas förslag till lagstiftning som behövs för att Sverigeskall uppfylla de åtaganden som ett tillträde till överenskommelsernamedför.Lagändringarna föreslås, med ett undantag, träda i kraft den 1 juli2005.Utskottet föreslår att antar regeringens förslag och avslårmotionerna.I ärendet finns två reservationer (v och mp respektive m, fp, kd och c).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. tillträde till m.m.Riksdagen godkänner1. konventionen av om ömsesidigrättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater,2.protokollet av till konventionen av den 29 maj 2000om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionensmedlemsstater,3. avtalet av mellan Europeiska unionenoch och om tillämpningen av vissabestämmelser i konventionen av om ömsesidig rättslighjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater och 2001 årsprotokoll till denna.Därmed bifaller proposition 2004/05:144punkterna 1-3.2. Ändring i sekretesslagenRiksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:142 till lagom ändring i sekretesslagen (1980:100) med den ändringen att 1 kap. 4§ ges den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 4. Därmed bifallerriksdagen delvis propositionerna 2004/05:142 i denna del och 2004/05:144punkt 4.3. Övriga lagförslagRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen(1991:981) om värdepappersrörelse,2. lag om ändring i lagen (1992:543)om börs- och clearingverksamhet,3. lag om ändring i lagen (1994:2004)om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut ochvärdepappersbolag,4. lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighetav sluten ungdomsvård,5. lag om ändring i lagen (1998:1479) om kontoföringav finansiella instrument,6. lag om ändring i lagen (2000:562) ominternationell rättslig hjälp i brottmål,7. lag om ändring i lagen (2002:149)om utgivning av elektroniska pengar,8. lag om ändring i lagen (2003:389)om elektronisk kommunikation,9. lag om ändring i lagen (2003:1174) omgemensamma utredningsgrupper för brottsutredningar,10. lag om ändringi lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete ibrottsutredningar,11. lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder,12. lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse.Därmed bifaller proposition 2004/05:144 punkterna 5-16.4. Förklaring angående politiska brottRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju50.Reservation 1 (v, mp)5. Lagstiftning om skyddsidentiteter m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju51, 2004/05:Ju352 yrkande 20,2004/05:Ju356, 2004/05:Ju391 och 2004/05:Ju412 yrkandena 12 och 13.Reservation 2 (m, fp, kd, c)den 24 maj 2005På justitieutskottets vägnarBritta LejonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), RolfOlsson (v), (), (), (),Elisebeht (), (), (),(), (), (), CeciliaMagnusson (m), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningFör att förbättra det straffrättsliga samarbetet inom Europeiska unionenantog rådet för inrikes och rättsliga frågor en konventionom ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan EU:s medlemsstater (2000års ). Ett tilläggsprotokoll till konventionen antogs avrådet . Konventionen och tilläggsprotokollet avseratt komplettera tidigare internationella konventioner i , framförallt den grundläggande Europarådskonvention om ömsesidigrättslig hjälp i brottmål. och tilläggsprotokolletfinns i bilagorna 5 och 6.Vissa bestämmelser och dess tilläggsprotokollinnebär även förändringar i . I dessa delar gällerde nya bestämmelserna också i förhållande till och . Föratt även övriga delar skall gälla för och har EU och dessastater träffat ett särskilt avtal om detta. Avtaletfinns i bilaga 7.Inom upprättades promemorian Internationellrättslig hjälp i brottmål: Tillträde till konvention om ömsesidigrättslig hjälp i brottmål mellan Europeiska unionens medlemsstater m.m.(Ds 2004:50). I promemorian föreslås att skall tillträda 2000års , dess tilläggsprotokoll och avtalet med ochNorge. I promemorian lämnas också förslag till lagstiftning för attgenomföra de åtaganden som ett tillträde till dessa överenskommelsermedför. Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning av remissvarenfinns tillgänglig i (Dnr Ju2004/10895/BIRS).Lagrådet har granskat lagförslagen, och regeringen har i huvudsak följtde synpunkter som Lagrådet lämnat.Regeringens lagförslag finns i bilaga 2.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att skall tillträda ,tilläggsprotokollet till konventionen och avtalet mellan EU och Islandoch . Vidare lämnas förslag till den lagstiftning som behövs föratt skall leva upp till de åtaganden som ett tillträde tilldessa överenskommelser medför.Konventionen, tilläggsprotokollet och avtalet med och Norgeinnehåller ett stort antal bestämmelser som syftar till att förbättradet internationella rättsliga samarbetet i brottmål. Svensk rätt uppfylleri stor utsträckning de krav som ställs upp i överenskommelserna. I vissaavseenden behövs emellertid kompletterande bestämmelser.I lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål görsvissa tillägg till bestämmelserna om telefonförhör och förhör genomvideokonferens, bl.a. att kravet på samtycke från den som skall hörasgenom videokonferens endast skall avse en tilltalad person. I samma lagföreslås en skyldighet för åklagare att underrätta den ansökande statenom det kan vara motiverat att vidta andra utredningsåtgärder än de sökta.Bestämmelserna om användningsbegränsningar justeras till att ävenomfatta spontant informationsutbyte.Tillämpningsområdet för lagen (2003:1174) om gemensamma utredningsgrupperför brottsutredningar föreslås även omfatta grupper som inrättats medstöd av konventionen och avtalet med och . I den lagen införsäven grundläggande förfaranderegler om s.k. hemliga utredningar ochkontrollerade leveranser. Lagen ges ett nytt namn.I konventionen regleras rättslig hjälp med hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakning. Genom konventionen utvecklasdetta samarbete - utöver vad som är möjligt enligt nuvarande regler ilagen om internationell rättslig hjälp i brottmål - mot bakgrund avutvecklingen av ny teknik, t.ex. möjligheterna att avlyssna och övervakaen person som finns i en annan stat. Vidare gör tekniken det möjligtatt överföra telemeddelanden utan att den stat som bistårmed avlyssningen behöver ta upp avlyssningen.Två nya former av rättslig hjälp, nämligen tekniskt bistånd med hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakning samt tillstånd tillgränsöverskridande hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning, införsi lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål. Även de nuvarandereglerna om rättslig hjälp på traditionellt sätt beträffande hemligteleavlyssning och hemlig teleövervakning anpassas till konventionen.Enligttilläggsprotokollet skall en stat bistå med olika typer av bankinformation.Genom ändringar i bank- och finansmarknadsrättslig lagstiftning somträtt i kraft , kan bistå med sådan information.Mot bakgrund av protokollet föreslås bestämmelser om ett straffsanktioneratmeddelandeförbud för den bank eller det finansiella företag som lämnatut uppgifterna och för dess anställda och styrelseledamöter.Lagändringarna föreslås, med ett undantag, träda i kraft den 1 juli2005.Utskottets övervägandenSveriges tillträde till m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att godkänner omömsesidig rättslig hjälp i brottmål, tilläggsprotokollet till konventionensamt avtalet mellan och och om tillämpningen avkonventionen och tilläggsprotokollet. Vidare föreslår utskottet att riksdagenantar regeringens lagförslag, som syftar till att skall levaupp till de åtaganden som ett tillträde till överenskommelserna medför.Utskottet tillstyrker således propositionen i dess helhet.Det ligger i intresse att ingå överenskommelser med andra statersom innebär förbättrade möjligheter att begära och lämna rättslig hjälpi brottmål samt delta i annat brottsbekämpande arbete. Den nu aktuellakonventionen och dess tilläggsprotokoll innebär en ytterligare utvecklingmot ett effektivt samarbete mellan EU:s länder.Bestämmelserna utgör inte någon fullständigoch uttömmande reglering av internationell rättslig hjälp i brottmålmellan EU:s medlemsstater. Sambandet mellan konventionen och andrakonventioner om ömsesidig rättslig hjälp klargörs i artikel 1 där detockså framgår att de nya bestämmelserna är avsedda att kompletteratidigare instrument, främst Europarådskonvention och dess förstatilläggsprotokoll samt . Vid en eventuell konfliktmellan olika bestämmelser skall den nya konventionen gälla. Konventionenskall inte påverka tillämpningen av mer förmånliga bestämmelser i andraöverenskommelser. Däremot påverkas, enligt artikel 2, vissa bestämmelseri . Bestämmelserna i artikel 3 om att administrativaförfaranden skall omfattas av rättslig hjälp utsträcker tillämpningsområdetför Europarådskonvention. Artikel 4 om vissa formaliteter ochförfaranden och artikel 6 om översändande av ansökningar kompletterarregler som finns Europarådskonvention. Artikel 7 ominformationsutbyte på eget initiativ är en nyhet jämfört med den konventionenmedan liknande bestämmelser finns i . Samtliga dessabestämmelser skall gälla generellt och är alltså inte knutna till någonviss form av rättslig hjälp.Konventionen innehåller även regler om olika former av rättslig hjälpsom innebär en vidareutveckling av sådan hjälp enligt tidigare instrument.Det gäller bestämmelserna om delgivning i artikel 5, återställande avegendom i artikel 8 och tillfälligt överförande av frihetsberövadepersoner i artikel 9. Nya metoder för tidigare former av rättslig hjälpinförs också genom bestämmelser om förhör genom videokonferens i artikel10 och förhör genom telefonkonferens i artikel 11.Vissa former av rättslig hjälp som inte reglerats i konventionsformtidigare introduceras också. Det gäller olika åtgärder för samarbetenär det gäller brottsutredningar. Sådana åtgärder är kontrolleradeleveranser enligt artikel 12, gemensamma utredningsgrupper enligt artikel13 och hemliga utredningar enligt artikel 14. I dessa fall kan tjänstemänfrån en medlemsstat komma att vara verksamma på en annan medlemsstatsterritorium och konventionen innehåller därför bestämmelser omstraffrättsligt och civilrättsligt ansvar för sådana tjänstemän, artiklarna15-16. Ett särskilt avsnitt, artiklarna 17-22, behandlar rättslig hjälpmed hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning av telefonmeddelandenm.m. Tanken med bestämmelserna i konventionen om hemlig teleavlyssningoch hemlig teleövervakning är att de skall omfatta alla former avkommunikation med hjälp av såväl befintlig som framtida teknik. I den månkommunikationer kan bli föremål för avlyssning eller övervakning i enmedlemsstat skall den även kunna bli föremål för rättslig hjälp enligtkonventionens bestämmelser. Konventionen lämnar till nationell rätt attavgöra det närmare tillämpningsområdet vad avser telemeddelanden,teleadress och telenät/kommunikationsnät, men förutsätter att teknikutvecklingenbeaktas. Konventionen innehåller också bestämmelser om skydd avpersonuppgifter, artikel 23.I samband med att en stat tillträder konventionen skall den lämnaförklaringar beträffande de myndigheter av olika slag som kan söka ellerhandlägga en begäran om rättslig hjälp (artikel 24). Förklaringarna kansenare ändras. Reservationer får, enligt artikel 25, bara göras motvissa, särskilt angivna bestämmelser i konventionen.Tilläggsprotokollets bestämmelser tar särskilt sikte på åtgärder föratt bekämpa grov ekonomisk och annan organiserad brottslighet. I dettasammanhang är åtgärder mot penningtvätt av särskild betydelse. Bestämmelsernakan också ha betydelse i kampen mot terrorism. Protokollet innehållerbestämmelser om rättslig hjälp med information om bankkonton (artiklarna1-4), om kompletterande, dvs. förenklade, framställningar (artiklarna5-6) och om inskränkningar i traditionella vägransgrunder (artiklarna7-9). I artikel 10 finns bestämmelser om uppföljning av protokolletstillämpning och om samverkan med Eurojust. Enligt artikel 11 ärreservationer inte tillåtna, förutom i ett särskilt avseende som föreskrivsi protokollet.Utskottet har tidigare i olika sammanhang framhållit vikten av att påett effektivt sätt kunna bekämpa den organiserade och gränsöverskridandebrottsligheten. Utskottet har därvid även framhållit behovet av attskapa bättre samarbetsformer mellan länderna än de som finns . Sominledningsvis anförts innebär den nu aktuella konventionen och desstilläggsprotokoll en ytterligare utveckling mot ett effektivt samarbetemellan EU:s medlemsstater. bör därför tillträda dessaöverenskommelser. För att åstadkomma en så enhetlig reglering som möjligtbör också tillträda det avtal mellan och och Norgesom innebär att konventionen och tilläggsprotokollet också kommer attgälla för samarbetet mellan de nordiska länderna. bör godkänna2000 års , dess tilläggsprotokoll och avtalet med rätt uppfyller enligt regeringens bedömning i stor utsträckningde krav som ställs upp i överenskommelserna. I vissa avseenden anserregeringen emellertid att det behövs kompletterande bestämmelser ochlämnar i propositionen förslag till sådan lagstiftning.I lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål föreslås vissaändringar i bestämmelserna om telefonförhör och förhör genom videokonferens,bl.a. att kravet på samtycke från den som skall höras genom videokonferensbegränsas till förhör med den som är tilltalad. I samma lag föreslås enbestämmelse om skyldighet för en åklagare att underrätta den ansökandestaten om det kan vara motiverat att vidta andra utredningsåtgärder ände som begärts. Vidare föreslås att lagens bestämmelser omanvändningsbegränsningar även skall omfatta spontant informationsutbyte.Särskilda regler om rättslig hjälp i med tekniskt bistånd medhemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning i form av omedelbaröverföring av telemeddelanden eller uppgifter om telemeddelanden frånSverige till den ansökande staten införs i lagen om internationellrättslig hjälp i brottmål. Tekniskt bistånd förutsätter att den somavlyssningen eller övervakningen avser finns i den ansökande staten elleren tredje stat, att ett beslut om hemlig teleavlyssning eller hemligteleövervakning i en brottsutredning har meddelats i den ansökande staten,samt att omedelbar överföring av telemeddelanden eller uppgifter omtelemeddelanden kan ske under betryggande former. Tekniskt bistånd ären ny form av rättslig hjälp. Tanken är att någon upptagning elleruppteckning inte skall göras i Sverige.I lagen om internationell rättslig hjälp i brottmål införs också nyaregler som innebär att en svensk domstol får medge tillstånd tillutländsk hemlig teleavlyssning eller teleövervakning av någon som befinnersig i . Ett sådant tillstånd får lämnas om de materiellaförutsättningar som krävs för hemlig teleavlyssning eller hemlig teleövervakningenligt svensk rätt är uppfyllda. Denna form av rättslig hjälp medgränsöverskridande hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning ärockså ny.Även de nuvarande reglerna om rättslig hjälp på traditionellt sättbeträffande hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning anpassastill konventionen. Verkställighet av ett sådant beslut föreslås kunnaske genom omedelbar överföring av telemeddelanden till den ansökandestaten.Tillämpningsområdet för lagen om gemensamma utredningsgrupper förbrottsutredningar föreslås bli utvidgat till att även omfatta sådanagrupper som inrättas med stöd av konventionen och avtalet med ochNorge. I lagen - som föreslås få rubriken vissa former avinternationellt samarbete i brottsutredningar - införs också nyabestämmelser om internationellt samarbete med kontrollerade leveranser ochnya regler för internationellt samarbete i brottsutredningar som genomförsav tjänstemän med skyddsidentitet.Slutligen föreslås att åklagare eller förundersökningsledare ges möjlighetatt förordna om meddelandeförbud för de kreditinstitut och andrafinansiella företag som är skyldiga att lämna uppgifter med anledning aven förundersökning eller ett ärende om rättslig hjälp i brottmål.Innebörden av förbudet är att kunder och utomstående inte får informerasom att uppgifter om exempelvis banktransaktioner lämnats till åklagare.Ett meddelat förbud får riktas till det uppgiftslämnande företaget,dess styrelseledamöter och anställda. Den som uppsåtligen eller avoaktsamhet bryter mot förbudet döms till böter. Regeringen föreslår attbestämmelser om meddelandeförbud införs i lagen (1991:981) omvärdepappersrörelse, lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet, lagen(1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitutoch värdepappersbolag, lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiellainstrument, lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar, lagen(2004:46) om investeringsfonder och lagen (2004:297) om bank- ochfinansieringsrörelse.Utskottet anser att lagförslagen är påkallade och väl avvägda. Utskottettillstyrker således propositionen.Förklaring angående politiska brottUtskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår en motion med yrkande att ,med stöd av artikel 9.2 i tilläggsprotokollet, skall avge en förklaringi syfte att kunna vägra att bistå med rättslig hjälp när det är frågaom politiska brott. Jämför reservation 1 (v, mp).I motion Ju50 (v) begärs att , i enlighet med artikel 9.2 itilläggsprotokollet till , skall avge en förklaringmed innebörden att skall kunna vägra att bistå andra länder medrättslig hjälp när det är fråga om politiska brott.Tilläggsprotokollet innehåller bestämmelser som inskränker eller heltupphäver vissa traditionella vägransgrunder för rättslig hjälp i brottmål.När det gäller politiska brott är huvudregeln enligt artikel 9 attmedlemsstaterna sinsemellan inte skall betrakta något brott som politiskt.En stat har emellertid rätt att vid tillträde till protokollet förklaraatt huvudregeln bara kommer att tillämpas beträffande vissa brott. Detgäller, som ett minimum, brott som omfattas av europeiskaterrorismkonvention samt vissa brott med anknytning till terrorismbrottsom föreskrivs i EU:s utlämningskonvention . Dessa brottfår alltså inte betraktas som politiska. Reservationer som är tillåtnaenligt europeiska terrorismkonvention är inte tillåtna förrättslig hjälp mellan EU:s medlemsstater.Enligt 2 kap. 14 § lagen om internationell rättslig hjälp i brottmålutgör inte det förhållandet att gärningen har karaktären av ett politisktbrott grund för att avslå en begäran om rättslig hjälp om ansökan kommerfrån en EU-stat eller eller . I samband med att lagen antogsav anförde utskottet att det rättsliga samarbetet inom EUbygger på att de olika ländernas lagstiftning grundar sig på rättsstatligaprinciper och respekt för mänskliga rättigheter och alla människorslika värde (bet. 1999/2000:JuU19 s. 12). Utskottet anförde vidare attsamarbetet inom EU fördjupas och att utvecklingen inom EU,även om den straffrättsliga lagstiftningen inte är harmoniserad, gårmot en ordning med ömsesidiga erkännanden av varandras straffrättsligaavgöranden. Mot den bakgrunden ansåg utskottet att i förhållandetill dessa länder borde kunna avstå från möjligheten att vägra biståndi form av rättslig hjälp vid brott av politisk karaktär.Utskottet vidhåller den redovisade uppfattningen. böravslå motion Ju50.Lagstiftning om skyddsidentiteter m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet föreslår att avslår fem motioner med yrkanden omatt regeringen skall återkomma till med förslag tilllagstiftning om skyddsidentiteter m.m. Jämför reservation 2 (m, fp, kd,c).I motion Ju51 (m) begärs att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag till lagstiftning om skyddsidentiteter ochkontrollerade leveranser. I motionerna Ju352, Ju391 (båda m) och i motionJu412 (fp) begärs att en möjlighet för poliser att använda skyddsidentiteterinförs. I motionerna Ju412 och Ju352 efterfrågas även en lagregleringav möjligheten att använda bevisprovokation. I den sistnämnda motionenliksom i motion Ju365 (m) påtalas behovet av en möjlighet att användabrottsprovokation.I artikel 14 i konventionen finns regler om att stater kan komma överensom att bistå varandra i brottsutredningar som genomförs av tjänstemänmed hemlig eller falsk identitet, i konventionen kallade hemligautredningar. Detta sätt att bedriva polisiärt arbete benämns i Sverigeofta användning av skyddsidentitet. Om denna form av samarbete tillåtsär det den anmodade statens myndigheter som skall besluta om åtgärdenskall medges i det enskilda fallet, och prövningen skall ske enligtnationell rätt. Frågor om den aktuella utredningens varaktighet, denärmare villkoren för den och de berörda tjänstemännens rättsligaställning skall de samarbetande staterna göra upp om. Själva genomförandetskall följa nationell lag och nationella förfaranden i den stat på varsterritorium åtgärden äger rum. Härvid skall de berörda staterna samarbetavad avser förberedelse och kontroll samt skyddsåtgärder för de tjänstemänsom verkar under skyddsidentitet.I har utredningar där skyddsidentiteter med framgång använtsförekommit beträffande grov organiserad brottslighet, såsom grovanarkotikabrott, grova rån, människorov, grov förfalskning och grova stölderav exempelvis vapen och kulturföremål. Användningen av skyddsidentiteterär dock inte föremål för någon särskild reglering i svensk rätt.Frågan om en särskild lagreglering har behandlats av Beredningen förrättsväsendets utveckling (BRU) som i delbetänkande Ökad effektivitetoch rättssäkerhet i brottsbekämpningen (SOU 2003:74) har föreslagit attpolisens användning av skyddsidentitet skall lagregleras som en polisiärarbetsmetod. Beredningens förslag har emellertid mött kritik underremissbehandlingen. Bland remissynpunkterna finns bl.a. kritik mot enlagreglering av arbetsmetoden som sådan och önskemål om att olikaaspekter av förslaget skall utredas vidare. Utskottet har inhämtat frånJustitiedepartementet att förslaget bereds vidare inom departementet.Iartikel 12 i konventionen finns bestämmelser om s.k. kontrolleradeleveranser. Det är en arbetsmetod som innebär att de brottsutredandemyndigheterna underlåter att ingripa mot en leverans i syfte att underövervakning följa denna och avslöja mottagaren och kartlägga vem ellervilka som ligger bakom leveransen. Kontrollerade leveranser är enrelativt vanligt förekommande polisiär arbetsmetod i . I likhetmed vad som gäller för skyddade identiteter är metoden inte särskiltlagreglerad i svensk rätt, men ett förslag om lagstiftning har lagtsfram i delbetänkande Ökad effektivitet och rättssäkerhet i brottsbekämpningen.Beredningen av det lagstiftningsärendet är som anförts ännu inteavslutad.I BRU:s betänkande föreslås vidare att det i 27 kap. rättegångsbalkeninförs en bestämmelse om användning av brottsprovokation under enförundersökning angående brott på vilket fängelse kan följa. För att utrönaomständigheter som kan vara av betydelse för utredningen om brottetskall de brottsutredande myndigheterna få vidta åtgärder som kan föranledanågon att begå brottslig gärning, om det kan antas att denne skullekomma att begå samma eller liknande gärning även om åtgärderna intevidtagits.Utskottet konstaterar att ett svenskt tillträde till de nu aktuellainternationella överenskommelserna inte innebär något krav på särskildlagreglering i svensk rätt av vare sig polisens användning avskyddsidentiteter eller kontrollerade leveranser.