bet · GS01KRU4 · 2005-02-10 00:00:00 — Detta är ett problemi dag.Rickard Gramfors, Folkets Hus och Parker: Jag har aviserat den här frågantidigare i förhållande till den digitala distributionen. Där är det såenkelt som att samma textfilm, som egentligen bara är ett dokument somblir själva textningen i en vanlig 35-millimeterskopia, går att användaför textning i en digital kopia. Då blir det en absolut tillänglighet.Varje svensk film kan ha svenska texter och nå ut till alla samtidigt.Det gäller faktiskt inte bara de hörselskadade, utan vi har på mångahåll märkt en oerhörd glädje även från äldre personer som tycker attdialogljudet ofta är väldigt dåligt i svensk film. De har väldigt storglädje av att filmerna är textade. Seniorbio ser vi som en stor ochväxande verksamhet som till och med är riktigt lukrativ.Återigen: Det är ett stort plus när det gäller digital distribution ochhandikappfrågor.Ordföranden: går ju hörselskadorna nedåt i åldrarna också.Åse Kleveland, : Eftersom det är vi som hanterardet här stödet, som är nytt i nuvarande filmavtal, vill jag bara kortsäga att det har varit en stor succé. Vi har haft ett väldigt fintsamarbete med de berörda organisationerna. Det som biografägarna anmälertill oss som ett problem är i många fall att den hörande publiken intetycker om att se textad film. Man ordnar specialvisningar medan väldigtmånga av dem som har hörselproblem vill gå och se film tillsammans meden blandad publik. De vill inte samlas ihop och gå på speciella visningar.Det är det som vi har fått anmält. Annars är det väldigt fint att deflesta dvd-produktioner som görs av svenska filmer nu är textade. Därhar man alltså redan den digitala fördelen, även om det självklart intekan ersätta bio.Ordföranden: Jag måste säga att jag tycker att det är väldigt trevligtatt få gå tillsammans med min hustru på bio, så att inte hon behöver gåvid ett tillfälle och jag vid ett annat.Annika (): Jag har en fråga som riktar sig till , kanskeäven till från och till Våra Gårdar. Vi har pratatom svensk film och att svensk film trots allt står sig relativt stark.När det väl kommer svenska filmer går vi som svensk publik och serfilmerna. Vi vill gärna se dem.Men det finns en annan del av världen, nämligen den andra delen av Europa.Det har pratats mycket om svensk film och om engelskspråkig film. Menfransk film, italiensk film och så vidare ser vi inte lika ofta påsvenska biografer. Tycker man från branschen att det är ett problem?Jobbar man med det? Hur ser man helt enkelt på den dominans av engelskspråkigfilm som vi kan se?Jan , : I huvudsak är det så att vi biografägarevisar de filmer som vi blir erbjudna. För att vi ska visa den typen avfilm som kommer från övriga delar av som du tar upp krävs detatt det finns en distributör som erbjuder den typen av film. Det förekommer,men inte i den omfattning som man skulle kunna önska. Men vi väntarmed spänning. Vi gör bedömningen att det här är något som är intressantatt visa för folk och att det självklart också är en god affär.Rickard Gramfors, Folkets Hus och Parker: Jag lägger då an det digitalaperspektivet igen, också apropå fråga om effektiviteten iolika stödformer. Vi pratade inte så mycket om distribution utan omproduktion. Vi kan konstatera att det finns importstöd, lanseringsstöd,parallellkopiestöd, som är till för att bredda tillgängligheten tillfilm även från andra länder än de vi är vana vid. Vi behöver inte baraprata om svensk och anglosachsisk film utan även om filmer från övrigavärlden, inte bara från . Det kan vara så att kvalitetsfilmsimportörernafår möjlighet att importera en eller två, kanske upp till fem traditionella35-millimeterskopior. Det säger sig självt att det är oerhört svårt attgöra en nationell kampanj och sprida en sådan film över hela landet.Det tar oerhört innan de når ut till alla biografer runtom ilandet. Då blir det heller inget genomslag massmedialt eller på annatsätt.Inom Folkets Hus ser vi ett ökande intresse för denkonstnärliga filmen eller för film från andra länder än de vi är vana vid,framför allt genom våra Bio Kontrast-visningar. Men det är i viss månett slags gettoisering av filmen. Det är en filmklubbsverksamhet, ochfilmerna anses lite smalare. Men vi skulle önska att tillgänglighetenblev större, alltså att fler kopior kunde spridas till fler orter.Åse Kleveland, : Först och främst har enmarknad som är väldigt tvådelad. På ena sidan är det amerikansk film,på andra sidan är det svensk film. Den lilla biten däremellan är väldigtliten, och den är resten av världen.Det är nog faktiskt så att man i hög grad kommer att vara beroende avett importstöd för en del av denna kvalitetsfilm. Jag är ledsen attbehöva tjata om pengar, men en av svagheterna i nuvarande avtal är attjust det bidrag som finns till just importstöd, som dessutom är ihopslagetmed festivalstödet, är så begränsat. Det är så få filmer vi kan stödjasom kommer in. Det gäller också festivalerna, som ju är en väldigt viktigarena för visning av icke-kommersiell film. Där har vi också oerhörtbegränsade möjligheter till stöd.Jag tror att det har något att göra med att det måste upp i en vissvolym för att det ska kännas normalt att gå och se en tysk eller enfransk film. När de här filmerna, som , visas undantagsvis ellerpå ganska små biografer är det klart att man får den gettoisering somRickard talar om, och det är djupt beklagligt.Paavo Vallius, (s): Jag vill återkoppla till fråga angåendedetta med invandrare. Jag tycker att svaret vi fick av väldigt bra. Men jag saknade kommentarer från , SVToch övriga. Jag tycker att det här är en väldigt viktig fråga. Det voreintressant att få höra lite mer synpunkter än bara från Folkets Bio.Åse Kleveland, : Frågan ställdes delvis direkttill mig. Vi är i hög grad i en situation där vi ger stöd. Det är andrasom är aktörerna. Men ett av de områden där jag tycker att vi gör någothar att göra med vår egen import av film och inte minst vår skolbioverksamhet.Vi levererar visningar av film som når fram till 600 000 skolelevervarje år. Ganska mycket av den filmen är icke-amerikansk och icke-svensk,det vill säga att den representerar andra kulturer än de kända.Jan-Olof Gurinder, SVT: Anledningen till att jag inte kommenterade dettatidigare är att jag känner respekt för filmbranschen i frågan om vadsom görs för olika minoriteter. Frågan är inte perifer men av mindrebetydelse för SVT att diskutera utifrån ett film- och framför allt ettlångfilmsperspektiv, därför att våra väsentliga insatser görs i allaandra former av programutbud. Vi tar det här mycket seriöst och allvarligtoch har skapat organisatoriska modeller och strukturer för att verkligense till att det mångkulturella perspektivet uppmärksammas i alla delar,också när det gäller personalpolitik och annat i verksamheten.Det som ligger närmast till hands att jämföra med är vår dramaproduktionoch den seriedramatik som vi svarar för. Jag vill nog påstå att SverigesTelevision i valet av teman, upphovsmän och medverkande under senare åri allt högre grad har kommit att på olika sätt spegla att nuverkligen är ett mångkulturellt land.Givetvis kunde mångfalden av traditionell spelfilm från andra länderoch andra kulturkretsar än de som dominerar på biograferna och hosTV-bolagen vara bättre. Det finns en hel del film som visas, men dendrunknar kanske i de flop som man med fördel förlägger till detider som man vet att publiken vill ha, en bred film som många kan samlaskring. Vi talar här om biografen som gemenskapslokal, men man skullekunna säga att filmtittandet i TV är en fördelad och distribueradgemenskapsaktivitet där de många samlas för TV-tittande på filmer sommånga vill se.Jag tror att kan få en hel del svar på de här frågorna genom attläsa public service-räkenskaper, och då inte baraden del som visar vad vi gör på filmområdet utan på programområdet somhelhet.Anita Oxburgh, Föreningen : Jag tror attstrukturerna är väldigt lika de som gäller kvinnliga filmskapare. Det tartid innan man blir medveten om problemet, har en analys och kan göranågot. Men vi ser nu mycket tydligare minoriteter speglade i de filmersom har gjorts. Vi har också yngre filmskapare som kommer från enannorlunda etnisk bakgrund som faktiskt bidrar. är en av deförsta, men det finns många som följer i hans fotspår, kvinnor och män.Rossana Dinamarca, (v): Det är jättebra att vi pratar även ominvandrargrupperna. När jag pratade om minoriteterna gjorde jag nog misstagetatt inte säga nationella minoriteter, för de befinner sig verkligen iskuggan. Om ni kunde belysa också dessa i fortsättningen vore det bra.Susin , : Det har inte pratats såväldigt mycket om manusförfattare. Men när man diskuterar den här typenav frågor, till exempel invandrarperspektiv i svensk film och så vidare,tror jag att det är viktigt att komma ihåg att förutsättningen för attfå en bred spegling av det svenska samhället i svensk film är att manhar starka manusförfattare som har möjlighet att utveckla sina manuskript.Åse tog upp den frågan när hon talade om nysatsningar som det finnsbehov av att göra. Jag tror att man för framtiden ska tänka på attmanusförfattarens ställning måste vara stark i de filmpolitiska sammanhangen.Man måste ha ett stöd just för att utveckla manus och se till att manfår fram dem, så att man inte fastnar i de gamla strukturerna som finnsi filmbranschen. Det krävs satsningar för att hålla dem i en positiondär de har möjlighet att spegla den bredd som så många efterlyser på såmånga områden.Rickard Gramfors, Folkets Hus och Parker: Det handlar inte så mycket omvisningen. Men vad jag ofta tänker på i sådana här frågor - det harinte så mycket med mitt jobb på att göra, men det är enrent allmän reflexion - är att det går trender i olika stödformer. Ettår ska vi satsa på barn- och ungdomsfilm, ett annat ska vi satsa påkvinnor och ytterligare ett annat år ska vi satsa på invandrare. Problemetär fortfarande grundstrukturen.Den här typen av stödåtgärder i all ära, men man måste ändra grundstrukturen.Det måste vara ett pågående arbete . Det är lite farligt omalla lutar sig tillbaka lite bekvämt och säger: har vi gjort det här.Så nu satsar vi särskilt på den här gruppen.Det här är ett arbete som måste pågå över för att ändragrundstrukturen.Birgitta (): Varför kommer filmerna så fort på video? Det måsteju påverka antalet biografbesökare. Dessutom är väl inte videobranschenmed och betalar produktionen.Åse Kleveland, : Om ingen från de branschernavill svara på frågan, vill jag kasta mig över den med något som jagtycker är väldigt viktigt och som berör den men indirekt. Varför kommerde så fort och varför kommer de att komma ännu fortare på video? Jo,det har att göra med den illegala kopieringen och nedladdningen. Vi harinte talat om det i dag.Kulturpolitiken är först och främst politiskt och ekonomiskt baserad.Man kan i väldigt låg grad styra kulturens utveckling i lag. Men detfinns en lag som är kulturlagen framför alla och det är upphovsrättslagen.Nu lyder den i tyvärr inte under . Den lyderför ovanlighetens skull under Justitiedepartementet.När det gäller de väldigt viktiga frågor som vi nu står inför när detgäller revision av upphovsrättslagen, både implementeringen av det såkallade Infosoc-direktivet som kommer i vår och den totala genomgångsom ska göras, vill jag bara appellera till kulturutskottets ledamöteratt verkligen stödja vår bransch - då talar jag om film, video, dataspel- i vår kamp för att få respekt för den immateriella egendomsrätten ilinje med den materiella.Det är märkligt att se hur nonchalant man förhåller sig till de härfrågorna, inte minst i press och andra medier. Jag tycker att det härär väldigt viktigt i ett land som så klart uttalar att man vill baserasin vidare näringsutveckling på den kreativa verksamheten, för det ären stark, praktisk, användbar upphovsrätt som ändå är förutsättningenför en industrialisering av konst och kultur. Vi tycker inte att vi fårfullt genomslag för detta på alla punkter och har därför bildat ettstort nätverk av organisationer som jobbar med det. Men vi kommer väldigtgärna tillbaka till de frågorna och också till er.Ordföranden: Det var en debattartikel i omden här frågan.Jan-Olof Gurinder, SVT: Förutom det som säger, som jagkan instämma i till fullo, är det viktigt att komma ihåg att upphovsrättslagenmåste vara så utformad att de olika former av användning av detupphovsrättsligt skyddade material som finns underlättas och är hanterbaraför alla parter. har pekat på några exempel när det gäller e-bio.Sven Allerstrand berörde det lite grann när det gällde tillgängliggörandetav det material som finns i . kommeratt få motsvarande problem om vi ska tillgängliggöra detmaterial som finns i vårt arkiv.Upphovsrättsfrågorna behöver hanteras på ett väldigt aktivt sätt. Delsgäller det att få respekt för upphovsrätten som sådan och kanske iSverige ta de steg som man har gjort i många andra länder, nämligen attkriminalisera individuella brott mot upphovsrätten, dels att hitta formerför att på ett enkelt sätt kunna klarera rättigheter för ett nyttutnyttjande av nya distributionsformer för att så många som möjligt skakunna få del av upphovsrättsskyddat material på ett korrekt vis.Ordföranden: vill jag ta tillfället och tacka er alla för despännande och intressanta inläggen och frågorna. Jag vill också tackakansliet för organisering av denna dag. Det har varit spännande för ossi kulturutskottet, för det är första gången vi har en offentlig utfrågning.Jag tycker att det här manar till flera offentliga utfrågningar underden här mandatperioden när vi har så hår viktiga ämnen att ta upp. eftermiddag finns det under den allmänpolitiska debatten en rubriksom heter "Kultur och tillväxt". Jag tror att det är nio talare anmälda,och jag har en stark känsla av att en och annan kommer att anknytatill dagens diskussion. Även den här delen är en tillväxtfrämjande del,liksom en hel del andra områden inom kultursektorn, även om vi allastår upp för att kulturen också har ett egenvärde i sig.Ett stort tack för att ni har velat komma hit och hjälpa oss i vårttänkande kring filmfrågor. Jag hoppas verkligen att filmavtalet intebara blir en avsiktsförklaring utan blir rott i hamn.