bet · GS01SFU15 · 2005-05-10 00:00:00 — Utskottet tillstyrker förslagen i fråga.Anstånd och eftergiftUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag om- att vid prövning av anstånd hänsyn skall få tas till att denbidragsskyldige har andra lätt realiserbara tillgångar än lön eller annanersättning och- att den bidragsskyldige, sedan anståndsbeslutet upphört, skall återbetalaett belopp som motsvarar 1,5 gånger återbetalningsbeloppet, dock minst150 kr per barn och månad.Riksdagen bör vidare avslå motionsyrkanden bl.a. om att anståndsförfarandetskall ersättas av regler om förbehållsbelopp och jämkning och attindrivning av en fordran avseende återbetalningsskyldighet skall begärasförst efter det att fordringen förfallit till betalning.Jämför reservation 5 (kd).Gällande ordningFörsäkringskassan får på ansökan av en bidragsskyldig förälder beviljaanstånd (helt eller delvis) med att fullgöra återbetalningsskyldigheten.Anstånd skall medges i den mån det behövs för att den bidragsskyldigeskall få behålla vad som behövs för eget och familjens underhåll. Anståndfår också beviljas om det annars finns anledning till det med hänsyntill den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden ellerandra särskilda förhållanden. Det är de aktuella förhållandena som liggertill grund för ett beslut om anstånd.Ett beslut om anstånd gäller för högst i taget. Har anståndbeviljats skall ränta (2,2005) betalas på skulden. Det belopp sombeslutet om anstånd avser skall betalas före återbetalning som avsersenare tid. Den bidragsskyldige är sedan anståndsbeslutet upphört inteskyldig att betala mer till än det månadsbelopp somåterbetalningsskyldigheten fastställts till, eller skulle ha fastställtstill om återbetalningsskyldigheten för något barn upphört. För överskjutandebelopp skall ett nytt beslut om anstånd meddelas, s.k. fortsatt anstånd.I fråga om eftergift får på ansökan av den bidragsskyldigehelt eller delvis efterge statens fordran avseende återbetalningsskyldighetoch ränta, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidragsskyldigespersonliga eller ekonomiska förhållanden.PropositionenUttalanden i förarbetena till USL tyder enligt regeringen på att manredan från början avsett att vid prövningen av en ansökan om anståndbeakta även andra tillgångar hos den bidragsskyldige än lön m.m. (prop.1995/96:208). Enligt RFV:s vägledning 2001:2 kan en ansökan om anståndavslås med hänsyn till att den bidragsskyldige förutom sin nettoinkomsthar andra tillgångar, t.ex. andelar i aktiefond. Regeringen anser attUSL bör förtydligas på denna punkt och föreslår därför att Försäkringskassanvid beslut om anstånd skall kunna ta hänsyn till att den bidragsskyldigehar andra lätt realiserbara tillgångar än lön och annan ersättning. Medlätt realiserbara avses enligt regeringen att det skall vara fråga ombankmedel eller annan lös egendom som utan svårighet eller risk förvärdeförstöring kan omsättas av den bidragsskyldige såsom aktier,obligationer eller andra värdepapper. Det kan därför normalt inte krävasatt den bidragsskyldige säljer lösa saker (lösöre) som används i denbidragsskyldiges hushåll, såsom dennes bil. Fast egendom eller bostadsrätttill lägenhet som tillhör den bidragsskyldige faller också normaltutanför.Bestämmelsen om fortsatt anstånd innebär att skulden till staten mångagånger kommer att öka trots att den bidragsskyldiges betalningsförmågaförbättrats. Betalda belopp avräknas ju i första hand på upplupen ränta.Enligt regeringen är det knappast tillfredsställande att en bidragsskyldigsom har en högre faktisk betalningsförmåga än det återbetalningsbeloppsom fastställts eller, efter det att underhållsskyldigheten upphört,skulle ha fastställts inte behöver betala mer än detta. Regeringenföreslår därför att den bidragsskyldige, sedan anståndsbeslutet upphört,skall återbetala ett belopp som motsvarar 1,5 gånger återbetalningsbeloppet.Situationen kan enligt regeringen liknas vid att den bidragsskyldigeamorterar ned den skuld som uppstått . Regeringenanser att det är rimligt att även bidragsskyldiga vars återbetalningsbeloppuppgår till noll kronor eller är mycket lågt skall betala av påanståndsskulden. I dessa fall föreslås att den bidragsskyldige skall åläggasatt betala per barn och månad. Om han eller hon inte kan betalabeloppet görs i stället, efter begäran, en prövning enligt reglerna iutsökningsbalken (UB).När det gäller förslaget om eftergift har det enligt regeringen i olikasammanhang efterfrågats en möjlighet för att självkunna ta initiativ till beslut om eftergift. Möjligheten skulle kunnaanvändas t.ex. i de fall en bidragsskyldig på grund av sjukdom ellerliknande inte kan medverka till att en ansökan om eftergift kommer tillstånd. Regeringen föreslår att en sådan regel införs.MotionenKenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf28 yrkande 4 ett tillkännagivandeom att anståndsförfarandet upphör och att det i stället införs ettförbehållsbelopp och en möjlighet till jämkning. Motionärerna anser attåterbetalningsbeloppet bör kunna jämkas så att den bidragsskyldige alltidhar medel för sin egen försörjning och för bostaden innanåterbetalningsskyldighet åläggs. Den bidragsskyldige bör få ett förbehållsbeloppenligt UB:s regler.I motion Sf28 yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om överföring avfordran till kronofogdemyndigheten (KFM). Om hade mertid till sitt förfogande skulle kassan genom bl.a. information kunnaförhindra att så många ärenden går till KFM. Enligt motionärerna börtidpunkten för när en fordran skall överlämnas till KFM fastställastill och en beloppsgräns på t.ex. 1/7 prisbasbelopp införas.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är högst rimligt att en bidragsskyldig skallåläggas att betala av på den uppkomna skulden ombetalningsförmågan har förbättrats. Regeringens förslag att denbidragsskyldige efter anståndstidens utgång skall betala ett belopp sommotsvarar 1,5 gånger återbetalningsbeloppet är därför tilltalande. Motbakgrund av att den bidragsskyldige inte behöver betala ett belopp somär högre än att han eller hon får behålla vad som behövs för sitt egeteller familjens underhåll enligt 7 kap. 4 och 5 §§ UB ser utskottetingen risk för att den ekonomiska bördan skall bli alltför betungande.Utskottet har heller inte något att invända mot att man vid prövningenav en ansökan om anstånd även tar hänsyn till andra lätt realiserbaratillgångar än lön eller annan ersättning eller att påeget initiativ får möjlighet att bevilja eftergift av fordran pååterbetalningsskyldighet.Utskottet är däremot inte berett att ställa sig bakom en ordning däranståndsförfarandet ersätts med en bestämmelse om jämkning avåterbetalningsskyldigheten. Som utskottet framhållit ovan är enåterbetalningsskyldighet baserad på taxerad inkomst efter minskning med ettgrundavdrag fördelaktig ur administrativ synpunkt. innebärgrundavdraget på att den bidragsskyldige får förbehålla sigmedel för sin försörjning. Vid denna bedömning beaktar utskottet ävendet ovan redovisade uppdraget till att kartlägga ivad mån bidragsskyldiga har en väsentligt försämrad aktuell inkomstjämfört med den taxerade inkomsten.När det gäller frågan om tidpunkt för överlämnande till KFM för indrivningav fordran avseende återbetalningsskyldighet gäller sedan den 1 januari2005 enligt indrivningsförordningen (1993:1229) att indrivning skallbegäras senast efter det att den äldsta fordringen skulleha betalats, om inte särskilda skäl talar emot det. Enligt förordningen(1996:1036) om underhållsstöd gäller från samma tidpunkt att indrivninginte behöver begäras om fordringarna på den bidragsskyldige understiger500 kr, om det inte finns särskilda skäl. Utskottet finner inte skälatt föreslå en ändring av nuvarande tidsfrist eller av den gällandebeloppsgränsen.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag om anståndoch eftergift och avstyrker motion Sf28 yrkande 4 och motion Sf28 yrkande5.Återbetalningsskyldighet i ärenden med utlandsanknytningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör bifalla regeringens förslag bl.a. om att Försäkringskassanskall kunna dels träda in i barnets rätt till fastställt underhållsbidragom den bidragsskyldige uppbär lön eller annan ersättning i eller frånutlandet och ersättningen därmed inte kan tas i anspråk genom utmätningenligt 7 kap. UB, dels förelägga boföräldern att vidta eller medverkatill åtgärder för att få fastställt ett underhållsbidrag som inteuppenbarligen understiger vad den bidragsskyldige bör betala i underhåll.Vidare bör bifalla förslaget om att underhållsstöd inte skalllämnas med högre belopp än underhållsbidraget i de fall det uppenbarligenunderstiger vad den bidragsskyldige bör betala och detta kan läggasboföräldern till last.Riksdagen bör avslå ett motionsyrkande om en analys av underhållsstödssystemeni de nordiska länderna.Jämför reservation 6 (kd, c).PropositionenDen ökade rörligheten över gränserna innebär att det inte ärovanligt att bidragsskyldiga föräldrar bor i ett annat land än Sverige.Det är inte heller ovanligt att bidragsskyldiga föräldrar visserligenbor i men arbetar i utlandet och får lön därifrån. Särskiltvanligt är detta i gränstrakterna mot , och . Om t.ex. lön betalas ut i eller från utlandet kan den inte tas i anspråkgenom utmätning enligt 7 kap. UB. Möjligheten att utomlands driva instatens fordran avseende återbetalningsskyldighet enligt USL är liten.Situationen är en annan när det gäller fordringar som vilar påcivilrättslig grund. När det gäller civilrättsliga fordringar har Sverigetillträtt ett antal konventioner om erkännande och verkställighet avavgöranden om underhållsbidrag.För att få en i dom eller avtal fastställd underhållsskyldighet verkställdutomlands föreskrivs i USL att kan låta bli attfastställa återbetalningsskyldighet om den bidragsskyldige är bosattutomlands. Har ett beslut om återbetalningsskyldighet redan fattats närden bidragsskyldige flyttar utomlands får beslutet upphävas helt ellerdelvis. I dessa fall träder in i barnets rätt tillfastställt underhållsbidrag till den del som svarar mot utbetaltunderhållsstöd.Om en bidragsskyldig som är bosatt i får sin inkomst i ellerfrån något annat land kan lönen eller ersättningen inte tas i anspråkgenom utmätning. Trots detta finns det med dagens regler inte någonmöjlighet för att låta bli att fastställaåterbetalningsskyldighet eller att upphäva ett beslut omåterbetalningsskyldighet.Regeringen föreslår att ges möjlighet att i dessafall träda in i barnets rätt till fastställt underhållsbidrag på sammasätt som om den bidragsskyldige var bosatt i utlandet. Därmed blir detockså möjligt att med stöd av internationella instrument driva in statensfordran i det land där utbetalningen sker. Regeringen föreslår ocksåatt i dessa fall får möjlighet att upphäva ett beslutom återbetalningsskyldighet.När det gäller boförälderns medverkan för att få underhållsbidragfastställt framgår av propositionen att , i de fall denbidragsskyldige är bosatt utomlands, kan förelägga boföräldern att vidtaeller medverka till åtgärder för att få ett underhållsbidrag fastställt.Om boföräldern utan giltigt skäl låter bli att följa föreläggandetlämnas inte något underhållsstöd. Däremot är det oklart om kassan kanställa krav på att det underhållsbidrag som fastställs också skall liggapå en viss nivå. Lagens ordalydelse talar enligt regeringen närmast motatt en sådan möjlighet finns.Det allmänna har på grund av sin återkravsrätt mot den bidragsskyldigeett intresse av att underhållsbidragen inte läggs på en alltför lågnivå. har inte några möjligheter att självsluta avtal eller agera i en process om underhåll utan är i ställethänvisad till att agera genom barnet (boföräldern). Frågor om underhållanses vara i huvudsak dispositiva, dvs. parterna råder över processföremålet.Det innebär bl.a. att domstolen inte får döma ut ett högre underhållsbidragän vad som yrkats eller grunda domen på andra rättsfakta än de somparterna åberopat.Regeringen anser att kraven på sökanden när underhållsbidrag fastställsbör skärpas och föreslår därför att - när denbidragsskyldige är bosatt utomlands eller får sin inkomst i eller frånutlandet - skall kunna förelägga boföräldern att vidta eller medverkatill åtgärder för att få fastställt ett underhållsbidrag som inteuppenbarligen understiger vad den bidragsskyldige bör betala i underhåll.Följden av att ett underhållsbidrag uppenbarligen är för lågt blirinte att underhållsstöd vägras eller dras in utan att stöd utges medunderhållsbidragets belopp. En riktpunkt vid bedömningen för närunderhållsbidraget skall anses vara uppenbart för lågt kan vara att detfastställda bidraget understiger det antagna med åtminstone 1/3.I propositionen föreslås vidare att om det redan när underhållsbidragetfastställdes har beaktats att den bidragsskyldige till någon del fullgörsin underhållsskyldighet genom att ha barnet hos sig, skall underhållsstödetsättas ned med en andel som får anses motsvara umgängets inverkan påunderhållsbidraget.MotionenKenneth m.fl. (kd) begär i motion Sf28 yrkande 6 ett tillkännagivandeom en analys av de olika systemen för underhållsstöd i de nordiskaländerna. I motionen redovisas följande exempel som enligt motionärernavisar på behovet av analys. En fader bor i med ett av barnenmedan modern bor i med övriga två barn. Fadern betalar 1 173 krper barn och månad i underhållsbidrag och modern betalar perbarn och månad. När fadern umgås med de i bosatta barnen medgesenligt danska regler inget umgängesavdrag.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag i denna del har inte föranlett några motionsyrkanden.Utskottet tillstyrker förslagen i fråga.När det gäller frågan om en analys av underhållsstödssystemen i de olikanordiska länderna vill utskottet erinra om att det helt och hållet ären nationell angelägenhet hur de olika medlemsstaterna utformar sinatrygghetssystem. Regler finns dock som samordnar de nationellasocialförsäkringssystemen så att personer som flyttar mellan medlemsstaternainte missgynnas när det gäller rätten till social trygghet och inteheller får dubbla förmåner. Reglerna återfinns i rådets förordning (EEG)nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda,egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen.Problem av den art som framhålls i motionen bör enligt utskottet i förstahand hanteras genom information till de personer som flyttar mellanolika medlemsstater inom EU/EES-området. Enligt utskottets mening ärdet önskvärt att dessa på ett samlat sätt får en fullödig och lättbegripliginformation om skillnaderna mellan de olika ländernas förmånssystem,inklusive systemen för underhållsstöd, liksom om konsekvenserna av t.ex. arbetar i en medlemsstat och bor i en annan. När det gällerde nordiska länderna finns inom ramen för det nordiska samarbetet eninformationstjänst, Hallå , som hjälper dem som hamnat i klämmellan ländernas regelverk och som informerar om vad som gäller vidflyttning till, studier eller arbete i ett annat nordiskt land. Vidarepågår inom det nordiska samarbetet ett arbete med att avskaffa gränshinder.Utskottet förutsätter att regeringen inom ramen för detta samarbetedriver på arbetet både med att förbättra informationen till de nordiskamedborgarna och med att avskaffa gränshinder. Något tillkännagivande ifrågan är enligt utskottets mening inte nödvändigt. Utskottet avstyrkerdärmed motion Sf28 yrkande 6.IkraftträdandeÄndringarna i USL föreslås träda i kraft och tillämpasförsta gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter den 31januari 2006. Övergångsvis föreslås att den införda tidsfristen förretroaktiva ändringar av återbetalningsskyldigheten på grund av ändrattaxeringsbeslut skall sättas till för bidragsskyldiga som vidändringens ikraftträdande har begärt omprövning av eller överklagat etttaxeringsbeslut.Ändringen i FB föreslås träda i kraft den 1 februari 2006.Ekonomiska konsekvenserRegeringen beräknar att av de bidragsskyldiga kommer att få etthögre återbetalningsbelopp med den föreslagna höjningen av underhållsstödet.Detta gäller särskilt de bidragsskyldiga som har ekonomisk förmågaatt återbetala ett fullt underhållsstöd, dvs. av de bidragsskyldiga bedöms få ett sänkt återbetalningsbelopp.Höjningen av grundavdraget innebär att de bidragsskyldiga som harinkomster även fortsättningsvis kommer att ha ettfastställt återbetalningsbelopp på . Bidragsskyldiga som har enårsinkomst kommer att få en klar förbättringeftersom det fastställda återbetalningsbeloppet även då blir 0 kr.Eftersom dessa har relativt låga inkomster kommer höjningen att ledatill en förbättrad fördelningspolitisk träffsäkerhet. av debidragsskyldiga har inkomster mellan 72 000 och 100 000 kr.När det gäller fördelningseffekter för boföräldrarna innebär en höjningav underhållsstödet att samtliga boföräldrar får en ökad inkomst ochatt ökningen är störst bland hushåll som har de lägsta inkomsterna.Beträffande ekonomiska effekter för staten anges att förslagen om höjtunderhållsstöd och höjt grundavdrag leder till en ökad nettokostnad på400 . ekonomiska vårproposition harregeringen aviserat att skall avsättas förreformer för ekonomiskt utsatta barn, varav harberäknats för underhållsstödet. Enligt regeringen innebär sänkningen avbeloppsgränsen för när återbetalningsskyldigheten bortfaller, ändradeanståndsregler och ändrade regler i ärenden med utlandsanknytning enbesparing på . Resterande kommeratt finansieras genom de besparingar som uppstår till följd av proposition2004/05:108 Vissa frågor om sjukpenninggrundande inkomst och livränta.Utskottet har i betänkande 2004/05:SfU13 tillstyrkt nämnda proposition.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Propositionen, punkt 1 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår propositionen. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:Sf27 yrkande 1 och avslår proposition 2004/05:116.StällningstagandeKostnaderna för underhållsstödssystemet ökar stadigt som denekonomiska situationen för ensamstående föräldrar försämras. Reglernaom underhållsstöd enligt USL och om underhållsbidrag enligt FB fungerarinte tillsammans. Det leder bl.a. till att många bidragsskyldiga intebetalar mer än det maximala underhållsstödet, trots att de borde betalamer enligt reglerna i FB. Även den motsatta situationen förekommer,nämligen att boföräldern får statligt stöd trots en mycket god ekonomi.Regeringens förslag löser inte dessa problem och bör därför integenomföras.2. Ett nytt underhållsstödssystem, punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), Per (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motionerna2004/05:Sf27 yrkande 2 och 2004/05:Sf28 yrkande 1.StällningstagandeUnderhållsstödet bör utformas så att det tydligt framgår att det i förstahand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn.Exempelvis kan den nuvarande ordningen som innebär att underhållsstödutbetalas till boföräldern oberoende av hur stora inkomster han ellerhon har ifrågasättas. Vi anser därför att underhållsstödssystemet måsteses över och att regeringen bör tillsätta en utredning i syfteatt få till stånd en sådan översyn.3. Umgängesavdrag, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sf28yrkande 2.StällningstagandeDen svåra ekonomiska situation som många underhållsskyldiga föräldrarbefinner sig i har lett till att man i vissa fall ser sig tvingad attavstå från att umgås med sina barn. Eftersom underhållsstödssystemetinte får försvåra umgänget med barnen finns det skäl att överväga enannan modell för umgängesavdrag. Ett sätt att underlätta umgänget medbarnen utan att skapa konflikter mellan föräldrarna är att medgeumgängesavdrag med t.ex. 1/20 av underhållsstödet, medan avdraget förboföräldern även fortsättningsvis görs med 1/40 av underhållsstödet.4. Aktuell inkomst vid beräkning av återbetalningsskyldighet, punkt 4(kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sf28yrkande 3.StällningstagandeReglerna om återbetalningsskyldighet är inte tillfredsställande i defall en bidragsskyldig fått vidkännas en påtagligt minskad inkomst.Frågan om att basera återbetalningsskyldigheten på en mer aktuell inkomstän den taxerade bör därför analyseras ytterligare.5. Anstånd och eftergift, punkt 5 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sf28yrkandena 4 och 5.StällningstagandeÅterbetalningsbeloppet bör inte sättas högre än att den bidragsskyldigealltid på sätt anges i utsökningsbalken om förbehållsbelopp har medelför sin egen försörjning och för sin bostad. Ett återbetalningsbeloppbör därför kunna jämkas. Om en jämkningsregel införs bör i gengäldanståndsförfarandet kunna upphöra.Dessutom bör tidpunkten för när en fordran avseende återbetalningsskyldighetskall överlämnas till kronofogdemyndigheten ändras från fem till tolvmånader som beloppsgränsen höjs från till förslagsvisen sjundedels prisbasbelopp. Genom att får mer tidtill sitt förfogande skulle kassan, genom kontakt och information, kunnaförhindra att så många ärenden överförs till kronofogdemyndigheten förindrivning.6. Analys av de nordiska systemen för underhållsstöd, punkt 6 (kd,c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sf28yrkande 6.StällningstagandeNumera är det inte ovanligt att bidragsskyldiga respektive boföräldrarbor i ett annat land än . Särskilt vanligt är det i gränstrakternamot , och . De olika ländernas system kan dock fåmärkliga konsekvenser, vilket gör det angeläget att få till stånd enanalys av underhållsstödssystemen i de nordiska länderna. Följandeexempel visar på behovet av analys. En fader bor i med ett avbarnen medan modern bor i med de två andra barnen. Fadern betalar1 per barn och månad i underhållsbidrag och modern betalar 555 krper barn och månad. När fadern umgås med de i bosatta barnenmedges enligt danska regler inte något umgängesavdrag.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionenProposition 2004/05:116 Ett reformerat underhållsstöd:Regeringen förslår att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,lag om ändring i föräldrabalken.Följdmotioner2004/05:Sf27 av m.fl. (fp):1. avslår regeringens proposition 2004/05:116.2. begär att regeringen återkommer med förslag till ettreformerat underhållsstöd efter de riktlinjer som presenteras i motionen.2004/05:Sf28 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om underhållsstödssystemet.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om en ny modell för umgängesavdrag.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att återbetalningsskyldigheten skall baseras på enmer aktuell inkomst.4. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att anståndsförfarandet upphör och att det i ställetinförs ett förbehållsbelopp och möjlighet till jämkning.5. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om överföring av fordran till kronofogdemyndigheten.6.