bet · GS01UBU9 · 2005-04-07 00:00:00 — I motionen skrivs att ett borttagande avden nationella timplanen skulle möjliggöra såvälstörre hänsynstagande till enskilda elevers behovsom till en mer sammanhängande undervisning. Imotion 2004/05:Ub230 yrkande 1 föreslår ävenMiljöpartiet att den nationella timplanen skallavskaffas. I motionen anförs att alla elever skallha möjlighet att utvecklas efter sina egnaförutsättningar. Skolorna skall ha möjlighet atttillämpa olika pedagogik och det skall finnasutrymme för egna initiativ gällande undervisningensupplägg. I motion 2004/05:Ub226 (m) anförs att dennationella timplanen bör avskaffas bl.a. motbakgrund av alla de positiva effekter somförsöksverksamheten har fört med sig.Folkpartiet hävdar i motion 2004/05:Ub258 yrkande 2attsvenska, matematik och engelska skall varaprioriterade ämnen i en timplanefri skola. Det ärviktigt att timplanen avskaffas under sådana formeratt elevernas rätt till baskunskaper prioriteras.När timplanen avskaffas bör en större uppföljningstarta för att se till att elevernas rätt tillkunskaper i basämnena tillgodoses.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att /01 inleddes en femårigförsöksverksamhet, Skola utan timplan, som omfattarknappt 900 kommunala grundskolor i 79 kommuner.Försöksverksamheten regleras av Förordning omförsöksverksamhet med utbildning utan timplan igrundskolan (SFS 1999:903). Timplanedelegationen(dir. 1999:50) har som uppgift att leda, stödja ochutvärdera försöket. Timplanedelegationensdelbetänkande Utan timplan - med målen i sikte (SOU2004:35) visar att erfarenheterna avförsöksverksamheten är positiva.Delegationen anser att timplanen passar dåligt ien mål- och resultatstyrd skola samt att den numerasaknar den betydelse den en gång haft för styrningenav skolan. Delegationen anser att det är en risk atttimplanen, om den behålls, kommer att förloralegitimitet och rekommenderar ett avskaffande avtimplanen efter försöksverksamhetens slut.Liknande yrkanden har behandlats vid förrariksmötet (bet. 2002/03:UbU11 s. 37). Även nu anserutskottet att det är viktigt att den femårigaförsöksverksamheten med avskaffad timplan genomförsoch att en utvärdering av denna försöksverksamhetsker innan ett beslut eventuellt fattas omavskaffande av timplanenSärskilda ämnen eller inslag i undervisningenUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandebl.a. modersmålsundervisning,ämnesundervisning på annat språk än svenskapå distans, prioritering av kunskaper isvenska, historieämnet, religionskunskap,mediekunskap, elevens fria val samt skolansroll för entreprenörskap.Jämför reservationerna 42 (m -motiveringen)43 (kd), 44 (c), 45 (c), 46 (c), 47 (m, fp,kd), 48 (kd), 49 (kd), 50 (kd), 51 (fp), 52(mp) samt 53 (kd, mp).Motioner och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub480yrkande 24 att modersmålsundervisningen i skolan börstärkas. I motionen betonas att man genommodersmålet får tillgång till det egna kulturarvetoch därigenom utvecklar en tydlig identitet ochsjälvkänsla. Det är därför inte rimligt attmodersmålsundervisningen förvandlas tillstödundervisning, skriver motionärerna. Undervisningpå och i modersmål är två olika saker som fyllerhelt olika syften. begär också imotion 2004/05:Sf365 yrkande 7 att rätt tillmodersmålsundervisning skallinföras samt en motsvarande skyldighet för kommunenatt erbjuda undervisning om det finns minst treelever som är berättigade till sådan. I motion2004/05:Ub477 yrkande 21 förespråkar Centerpartietatt åtgärder skall vidtas för att stärka svenska somandraspråk och modersmålsundervisningen i skolan. Imotionen framförs att språkets roll i skolan förelever med utländsk bakgrund bör uppmärksammasytterligare.I motion 2004/05:Ub477 yrkande 20 föreslårCenterpartiet att ämnesundervisning på annat språkän svenska bör kunna ske på distans. I motionenframhålls att skolor med god erfarenhet avundervisning i ett främmande språk, ellerämnesundervisning på annat språk än svenska, skallkunna vara värdskola för elever i en annan skola ochge dem denna undervisning på distans.Centerpartiet begär i samma motion 2004/05:Ub477yrkande 19 att elever med utländsk bakgrund skallkunna prioritera svenska och att undervisningen iandra ämnen därför skall kunna skjutas upp. Imotionen anförs att elever med utländsk bakgrundmåste ges bättre förutsättningar att nå godastudieresultat. Kunskaper i svenska skall kunnaprioriteras och det måste göras tidiga satsningar påläsning av skönlitteratur. Detta är, enligtmotionärerna, ett led i att göra skolan merelevanpassad.U t s k o t t e t föreslår att avslårde nu redovisade yrkandena.Bestämmelserna om modersmålsundervisning finns igrundskoleförordningen 2 kap. 9-14 §§. I 9 § stadgasatt om en eller båda av elevens vårdnadshavare harett annat språk än svenska som modersmål och språketutgör dagligt umgängesspråk för eleven, skall elevenfå undervisning i detta språk som ett ämne, omeleven har grundläggande kunskaper i språket ocheleven önskar få sådan undervisning. I andra stycketanges att en samisk, tornedalsfinsk eller romsk elevskall erbjudas modersmålsundervisning även omspråket inte är elevens dagliga umgängesspråk ihemmet.Enligt grundskoleförordningen 2 kap. 13 § är enkommun skyldig att anordna modersmålsundervisning iett språk endast om det finns en lämplig lärare. Enkommun är skyldig att anordna sådan undervisning omminst fem elever önskar undervisning i språket. Närdet gäller samiska, tornedalsfinska eller romskaelever är kommunen skyldig att anordnamodersmålsundervisning även om antalet elever ärmindre än fem. Undervisning i dessa språk, som ärnationella minoritetsspråk, skall anordnas även omde inte utgör elevens dagliga umgängesspråk.Förskolan skall, enligt Lpfö 98, bidra till att barnmed ett annat modersmål än svenska får möjlighet attutveckla både det svenska språket och sittmodersmål.Utskottet anser liksom tidigare (jfr bet.2002/03:UbU11) att det inte finns anledning attföreslå några förändringar i regelverket vad avsermodersmålsundervisning i . Som utskottettidigare påpekat är modersmålsundervisningen enviktig rättighet för elever som har ett annatmodersmål än svenska. Även de nationellaminoritetsspråkens särställning är väl motiverad.Det ligger ett värde i att modersmålsundervisningenintegreras med den övriga verksamheten i skolan ochses som en del av skolans språkprogram. Utskottetvill också, liksom tidigare, stryka under att det ärviktigt att modersmålslärarna är en del av skolansvardag.Skolverket redovisade ett uppdragangående organisation och omfattning avmodersmålsundervisning och studiehandledning.Skolverket lämnade förslag till förändringar avverksamheten, bl.a. att en elev skulle kunna fåundervisning i andra ämnen på sitt modersmål. Fråganom modersmålsstöd i förskoleklass har behandlats avSkollagskommittén som lämnade sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet, SOU 2002:121i . förslag beredsför närvarande inom Utbildningsdepartementet.Utskottet erinrar här om regeringens nyligenbeslutade satsning på modersmålsundervisning. Dennätbaserade distansundervisningen skall, enligtförslaget, utvecklas. Ämnesundervisning påmodersmålet föreslås också kunna erbjudas.Utskottet understryker vikten avmodersmålsundervisning. Det är en stor tillgång förett samhälle att många människor är flerspråkiga.Ämnesundervisning på modersmålet är en stor hjälpför elever att motverka svårigheter i andra ämnen.Flera motioner tar upp frågor kring historieämnet igrundskolan. förespråkar i motion2004/05:Ub480 yrkande 7 en förstärkning avhistorieämnet. Genom ökade kunskaper i 1900-taletshistoria kan ungdomar få kännedom t.ex. ombakgrunden till många av de extrema politiskarörelserna som finns . Undervisningen i skolankan på så sätt bidra till att minska ungdomarslockelse till dessa rörelser och stärka arbetet motrasism, främlingsfientlighet och anarkism, heter deti motionen. I motion 2004/05:Sf365 yrkande 34framför att Sverigebilden börändras genom att man synliggör minoriteternas roll iden svenska historien och det nutida samhället ihistorie-, litteratur- och samhällsundervisningen.Folkpartiet anför i motion 2004/05:Ub306 yrkande 2att skolans undervisning om förtryck och intoleranssom ägt rum och äger rum med olika ideologiska ellerreligiösa förtecken bör stärkas. I motionen hävdasatt skolan måste lämna sitt bidrag i detförebyggande arbetet för att förhindra atttonåringar dras in i intoleranta rörelser. Allaformer av politik byggd på rasism, klasshat ellerintolerans bör utgöra ämne för ständigt pågåendedebatt i skolorna, anser motionärerna. I motion2004/05:Ub387 (fp, kd, c, mp) yrkande 2 begärs atticke-våldslig konflikthantering skall ingå i skolansundervisning. Den roll en sådan undervisning kan hai skolans arbete måste klargöras och stärkas, hävdasi motionen. I motion 2004/05:T335 (c) yrkande 9förespråkas att skånska skolor borde undervisa iskånsk-dansk historia samt i danska språket. Motion2004/05:Ub490 (s) förespråkar införande avkvinnohistoria som en obligatorisk del avhistorieämnet. För att kunna förstå, ställa krav ochaktivt delta i samhällsutvecklingen och effektivtdriva jämställdhetsarbetet krävs kunskap även ikvinnohistoria, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Regeringen skriver i sin utvecklingsplanUtbildning för kunskap och jämlikhet (skr.2001/02:188) att alla ungdomar behöver en gemensamkärna av kunskap och kompetens. Historiska kunskaperoch perspektiv bör vara en del av denna gemensammakärna.Som utskottet har konstaterat gäller attdet i den mål- och resultatstyrda skolan finns frihet att utforma undervisningen så länge sommålen i läroplanen och kursplanerna för respektiveämne uppnås. När det gäller ovan nämnda yrkanden omundervisning i historia täcker kursplanerna i desamhällsorienterande ämnena väl de frågor sommotionärerna tar upp. Även vad gällermotionsyrkandet om skolans undervisning om förtryckoch intolerans som ägt rum och äger rum menarutskottet att detta väl ryms inom ramen för desamhällsorienterande ämnena, och utskottetförutsätter att adekvat undervisning ges.I kursplanen för de samhällsorienterande ämnenaanges såsom ett syfte att kunskaperna inom detsamhällsorienterande området ger eleven möjlighetatt se omgivningen i relation till sig själv och attförstå sig själv i relation till omgivningen, dvs.hur individen formar sin värld och formas avvärlden. Kunskaperna skall ge en grund för attdelta, ta ansvar och agera som medborgare i ettdemokratiskt samhälle och för att medverka till enhållbar samhällsutveckling.Kristdemokraterna förespråkar i motion 2004/05:Ub480yrkande 8 en utveckling av ämnet religionskunskap.Motionärerna anser att religionskunskapsämnet utgören viktig förankringsbas för värdegrundsarbetet. Isamma motions yrkande 10 understryks kristendomenssärställning i religionsämnet. Genom att bliförtrogen med både sin egen och andras kulturellatradition kan en ömsesidig respekt och toleransskapas där främlingsrädsla och främlingshat minskar,heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden omreligionskunskap (jfr bet. 2002/03:UbU11). Utskottetanser , liksom tidigare, att yrkandena tillgodosesgenom gällande kursplaner.I motion 2004/05:Ub373 (fp) anförs att kursplanenännu tydligare skulle kunna betona vikten av attelever lär sig retorik samt att det bör undersökashur väl skolorna lyckas lära ut retoriska kunskaper.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Såsom utskottet tidigare konstaterat finns det iden mål- och resultatstyrda skolan en stor frihetvad gäller hur undervisningen utformas så länge sommålen i kursplanerna för respektive ämne uppnås. Iläroplanen anges också att skolan skall sträva efteratt varje elev lär sig att lyssna, diskutera,argumentera och använda sina kunskaper som redskapför att formulera och pröva antaganden och lösaproblem, reflektera över erfarenheter och kritisktgranska och värdera påståenden och förhållanden.Betydelsen av ämnet hem- och konsumentkunskap förbarn och ungdomar förs fram i två motioner. I motion2004/05:L291 yrkande 2 anför att skolansansvar för konsumentfrågor inte är tydligt och attämnet inte prioriteras. Skolungdomar bör, hävdarmotionärerna, ges möjlighet att lära sigprivatekonomi på ett konkret och praktiskt sätt igrundskolan. I motion 2004/05:Ub411 (s) framhållsatt hem- och konsumentkunskapens roll i såvälgrundskolan som gymnasieskolan behöver stärkas.Motionärerna påpekar att alltfler barn och ungdomaräter dåligt och saknar grundläggande kunskap ommatens betydelse för hälsan. Ämnets ringa betydelsei dagens skola riskerar att bli mycket kostsam pålängre sikt, skriver motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet anser nu liksom tidigare (bet.2002/03:UbU11 s. 44) att undervisningen i hem- ochkonsumentkunskap har en viktig plats i grundskolan.I kursplanen för ämnet hem- och konsumentkunskapanges som ett mål att sträva efter att eleven skallutveckla förståelse och intresse för hur handlingari hushållet samspelar med hälsa, ekonomi och miljösåväl lokalt som globalt. Ett mål som eleven skallha uppnått i slutet av nionde skolåret är att kunnaanvända olika varor, metoder och redskap i hushålletoch därvid ta hänsyn till hälsa, hushållsekonomi ochmiljö.Skolhuvudmannen och skolorna har ansvaret för atten konkretisering av de nationella målen görs.Skolhuvudmannen har vidare ett stort ansvar när detgäller uppföljning och utvärdering av skolansresultat för att säkerställa att skolorna uppnår denationella målen.I motion 2004/05:Ub403 (s) anförs att det ärstrategiskt viktigt att regeringens satsning påmatematik präglas av långsiktighet och att denmatematikutveckling som Matematikdelegationenarbetar med förs in i den ordinarie verksamheten.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Vikten av goda kunskaper i matematik ärobestridlig. Det handlar om allt frånvardagskunnande till förutsättningar för ettlivslångt lärande, samt att förvärva den kompetensoch problemlösningsförmåga som krävs för lärande iandra ämnen och för ett aktivt deltagande isamhälls- och yrkesliv. Regeringen tillsatte underår 2003 en matematikdelegation med syfte attförändra attityder till och öka intresset förmatematik. Delegationen lyfter i sitt betänkande Attlyfta matematiken - intresse, lärande, kompetens(SOU 2004:97) särskilt fram vikten av att förnyaundervisningen och pedagogiken i matematikämnet.Förslaget remissbehandlas för närvarande.Motion 2004/05:Ub393 (kd) begär att kunskap omsäkert surfande och chattande på Internet införs iläroplanen för grundskola och gymnasium. I motion2004/05:Ub266 (s) anförs att utbildningsinsatserinom IT-området såsom IT-insatser i skolan och genomfolkbildningen kan uppmuntra människor att lära siganvända den nya tekniken.Kristdemokraterna understryker i motion2004/05:Ub443 yrkande 2 behovet av medieutbildningför alla i skolan. Genom att stärka barnenskunskaper om medier och lära dem att mer kritisktförhålla sig till det de ser kan vi göra dem merförberedda att möta medierna. Därigenom minskas,enligt motionärerna, risken för negativ påverkan.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena om IT och medieutbildning.Regeringens särskilda satsning på IT i skolan(ITiS), som pågått , avslutades sommaren2003. har Myndigheten förskolutveckling det sammanhållande nationellaansvaret för fortsatta insatser och för attstimulera utveckling av användning av IT inomskolan.Rådet mot skadliga våldsskildringar ()inrättades 1990 som en kommitté (U 1990:03) ochlyder under Utbildnings- och kulturdepartementet.Syftet med rådets verksamhet skall vara att minskariskerna för skadlig mediepåverkan på barn och ungaoch gäller alla rörliga bildmedier: film, tv, video,dator- och tv-spel samt Internet. Särskilduppmärksamhet skall ägnas åt våldsskildringar ochpornografi, men uppdraget gäller barns och ungashela mediesituation. Barn och unga skall ocksåaktivt involveras i arbetet och verksamheten skallgenomsyras av ett genusperspektiv. Rådets uppgift ärbl.a. att verka för en förbättrad medieundervisningi skolor och på lärarutbildningar. Myndigheten förskolutveckling, det statliga rådet motvåldsskildringar och har nyligengenomfört en undersökning av skolors IT-policy och användning av tekniska filter på skolansdatorer.Motion 2004/05:Ub253 (m) yrkande 1 anför att kunskapom EU måste öka inom grund- och gymnasieskolan. Imotionen påpekas att många skolungdomar, liksom ävenmånga vuxna, har mycket bristfälliga kunskaper omvad medlemskap i unionenegentligen innebär. Det finns också, enligtmotionen, en stor misstro baserad på okunskap.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet. Utskottet utgår från att hithörandefråga tas upp inom berörda ämnen.Motion 2004/05:Ub368 (s) yrkande 1 lyfter frambehovet av att använda nutida ungdomslitteratur iundervisningen i svenska på högstadiet för attbättre stimulera och vidmakthålla läslusten hosungdomar. I motionen påpekas att nutidaungdomslitteratur är skriven för ungdomar både tillspråk och innehåll. Den utspelar sig ofta iungdomarnas egen värld och stimulerar till samtaloch diskussioner i klassrummet.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet. Att välja metoder och material förundervisningen är inte en uppgift för riksdagen.I motion 2004/05:Ub492 (s) understryks behovet avmer kunskap om kooperation i skolan. Motionärernaanser att det är viktigt att dagens elever får lärasig hur de själva kan vara med och lösa sinaproblem.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub480yrkande 15 att möjlighet införs att arbeta inomideell sektor samt inom vård och omsorg underelevens fria val. Det skulle vara en nyttigerfarenhet för eleven, enligt motionärerna,som de utför en samhällsnyttig insats.Motion 2004/05:N392 (fp) yrkande 2 tar upp frågan omskolans roll för entreprenörskap. Enligt motionärenmåste arbetet med att skapa ett naturligt intresseför entreprenörskap börja tidigare.I motion 2004/05:MJ510 (fp, kd, c, mp) yrkande 6föreslås att de globala hållbarhetsfrågorna skallingå som en obligatorisk del i all utbildning iSverige - från förskola till den högre utbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om kooperation, elevens fria val,entreprenörskap och globala hållbarhetsfrågor.Bestämmelser om elevens val finns i 2 kap. 19 §grundskoleförordningen. Undervisningen i elevens valsyftar till att fördjupa och bredda elevenskunskaper i ett eller flera ämnen. I elevens val kanäven ingå ett språk som eleven inte harfått undervisning i. Undervisningen i elevens valskall till sitt innehåll och sin inriktning varaförenlig med målen i den kursplan eller dekursplaner som regeringen fastställt för det ämneeller de ämnen som utgör elevens val.Demokrati, solidaritet och samarbete är viktigamål för skolans verksamhet enligt läroplanen. Detstyrsystem som gäller för dagens skola innebär attdet är lärare och elever som tillsammans skall väljaarbetsmetoder och stoff för undervisningen. I fråganom att i skolan stödja framtida entreprenörskap villutskottet, liksom vid ett flertal tidigaretillfällen (senast bet. 2002/03:UbU11 s. 45),understryka skolans betydelse för att lägga grundentill ett positivt förhållningssätt när det gällerentreprenörskap och företagsamhet. Vad gäller deglobala hållbarhetsfrågorna påminner utskottet omatt perspektivet hållbar utveckling skall genomsyraall utbildning. för hållbarutveckling har i betänkandet Att lära för hållbarutveckling (SOU 2004:104) bl.a. föreslagit attskollagen skall ändras så att det framgår attutbildningen skall främja en socialt, ekonomiskt ochmiljömässigt hållbar utveckling. Ärendet bereds inomRegeringskansliet.I motion 2004/05:Ub384 (mp) yrkande 1 understryksvikten av naturskolor. Motionärerna framhåller attdet är oerhört viktigt att naturskolorna finns kvaroch att de sprids till fler kommuner. I sammamotions yrkande 2 anförs behovet av att spridakunskap och information om naturskolor ochutomhuspedagogik. Det är viktigt att idéer ochkunskap om utomhuspedagogik sprids till alla skoloroch lärare.Motion 2004/05:Ub202 (c) begär en utredning angåendemöjligheten till en permanent ekonomisk lösning förkommunala teknikskolor. Motionären framhåller attdet för att öka intresset för teknik och för attminska den snedvridna könsfördelningen vid val iskolan och av yrke krävs genomgripande satsningar.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet anser såsom tidigare framhållits (bet.2002/03:UbU11 s. 25) att alternativa ochkompletterande utbildningsformer, såsom t.ex.naturskolor eller teknikskolor, är intressanta ochlovvärda initiativ. Utskottet är dock inte berettatt förorda en utvidgning av uppgifterna förSkolverket eller Myndigheten för skolutveckling tillatt också gälla naturskolor.Utskottet har tidigare avstyrkt liknande yrkandenmed motiveringen att det finns ett stort utrymme förkommuner och skolor att ta initiativ till och stödjaolika verksamheter som kan utgöra en del i ettlivslångt lärande. Utskottet har ingen annanuppfattning i dag.Kristdemokraterna framhåller i motion 2004/05:Ub480yrkande 14 kulturens roll i skolan och musik- ochkulturskolornas betydelse för barns utveckling.Motionärerna skriver att kulturen bör leva i skolanoch genomsyra verksamheten. Bild, ord, film, musikoch rörelse är naturliga element som kan fungera somsjälvklara inslag i alla ämnen. I motion2004/05:Ub347 (fp) yrkande 1 begärs attorganisationen (Musik- ochKulturskoleråd) skall få i uppdrag att utredamusikens betydelse och särskilt den kommunala musik-och betydelse i orter där den verkar.I yrkande 2 begär motionären att rätten till studieri kommunala musik- och skall skrivas ini läroplanen. Undervisningen bör ske pervecka under ordinarie skoltid. I samma motion2004/05:Ub347 yrkande 3 anförs angående kommunalamusikskolors avgifter att de kommunala musik- ochkulturskolorna bör ges stöd i statens skolbudget.Många elever är uteslutna från de kommunalamusikskolorna på grund av den höga avgiften. Iyrkande 4 i samma motion föreslås samverkan mellanförsvarsmusiken och de kommunala musik- ochkulturskolorna. Samarbete bör inledas mellan dessa isyfte att för båda parter förbättra informationen ommöjligheter att få arbeta med musik både civilt ochinom försvarsmusiken.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet delar uppfattningen att kultur och musikär viktiga för att utveckla elevernas personlighetoch intressen. Av de kursplaner som gäller för såvälgrundskola som gymnasieskola framgår att olikakulturaspekter skall behandlas inom i principsamtliga ämnen. I Lpo 94 anges att eleverna skall fåpröva och utveckla olika uttryckstermer och upplevakänslor och stämningar. Drama, rytmik, dans,musicerande och skapande i bild, text och form skallvara inslag i skolans verksamhet. Förmåga till egetskapande hör till det som eleverna skall tillägnasig. Musik- och kulturskolor utgör ett viktigtkomplement till den lagreglerade . Hurmålen uppnås är en angelägenhet för kommunerna ochför dem som är verksamma i skolan. Skolansmöjligheter att organisera undervisningen efterlokala behov och intressen är stora. Utskottet villi sammanhanget också peka på försöksverksamheten därarbetet i får organiseras utan ennationellt fastställd timplan.Som utskottet tidigare betonat, senast ibetänkande 2002/03:UbU11 fyller musik- ochkulturskolor en viktig uppgift både med avseende påden breda verksamheten och med avseende på attstimulera och ta till vara talanger. Utskottet ärdock inte berett att ställa sig bakom ett införandeav formella regler om bl.a. rätt till studier imusik- och kulturskolor.LäromedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeläromedlens betydelse samt IT som pedagogiskthjälpmedel.Jämför reservationerna 54 (kd), 55 (mp) och56 (m, kd).Motionerna och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna framhåller i motion 2004/05:Ub480yrkande 40 läromedlens betydelse. I motionenframhålls att bra och uppdaterade böcker är enviktig förutsättning för att skolarbetet skallfungera.