bet · GS01UBU9 · 2005-04-07 00:00:00 — Utskottet anser att gällande regelverkväl tillgodoser motionsyrkandenas intentioner ochföreslår därför att yrkandena avslås.Skolans värdegrundUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandevärdegrunden i skolan, förändringar iläroplanen avseende värdegrunden, begäran omuppdrag till respektiveMyndigheten för skolutveckling att övatillsyn respektive följa värdegrundsarbetet iskolan samt rätt till respekt, föräldrarsansvar för barns uppfostran, behovet avforskning kring värdegrundsfrågorna och attdessa bör ingå i skolornas kvalitetsarbete.Utskottet hänvisar bl.a. till tidigareuttalanden.Jämför reservationerna 10 (kd), 11 (kd), 12(mp), 13 (m, fp, kd, c), 14 (m, fp, kd, c)samt 15 (fp, kd).Gällande bestämmelserI läroplan för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94) anges inledningsvis skolans värdegrund ochuppdrag. I det första avsnittet Grundläggande värdenanges bl.a. följande:Människolivets okränkbarhet, individens frihetoch integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män, samtsolidaritet med svaga och utsatta är de värdensom skolan skall gestalta och förmedla. Iöverensstämmelse med den etik som förvaltats avkristen tradition och västerländsk humanism skerdetta genom individens fostran till rättskänsla,generositet, tolerans och ansvarstagande.Formuleringen är delvis annorlunda i 1998 årsläroplan för förskolan (Lpfö 98). I första avsnittetGrundläggande värden anges bl.a. följande:En viktig uppgift för verksamheten är attgrundlägga och förankra de värden som vårtsamhällsliv vilar på. Människolivetsokränkbarhet, individens frihet och integritet,alla människors lika värde, jämställdhet mellankönen samt solidaritet med svaga och utsatta ärvärden som förskolan skall hålla levande iarbetet med barnen.Motioner och utskottets ställningstagandeEnligt i motion 2004/05:Ub480yrkande 1 bör värdegrundsarbetet genomsyra helaskolans verksamhet. Eleverna måste få möjlighet attutifrån människovärdesprincipen fundera över etiskadilemman för att på så sätt tränas till etiskreflexion i vardagen. Goda kunskaper i vårt egetkulturarv, där kristendomen utgör en viktig kärna,är nödvändiga för att kunna diskutera värdegrundenoch etiska frågor, men också för att förstå andrakulturer och religioner. Också förordari motion 2004/05:Ub341 yrkande 1 att skolans uppdragatt arbeta med värdegrundsfrågorna bör förstärkas. Imotionen anförs att det finns ett behov av attarbeta än mer intensivt med värderingar ochlivsstilsfrågor i skolan. Skolan måste prioriteraatt ge eleverna utrymme att reflektera, diskuteraoch förstå sina känslor.I motion 2004/05:Ub409 (fp) föreslås en förändringav läroplanen avseende värdegrunden. Motionärenanser att formuleringarna om tradition ochvästerländsk humanism bör strykas ur läroplanerna,och att det är tillräckligt att skolans värdegrundredovisas med utgångspunkt i demokratin somförhållningssätt.Kristdemokraterna begär i motion 2004/05:Ub470yrkande 2 att regeringen ger i uppdragatt utöva tillsyn över skolors värdegrunds- ochmobbningsarbete.I motion 2004/05:Ub341 yrkande 2 föreslårMiljöpartiet att Myndigheten för skolutvecklingskall få i uppdrag att följa och sprida olika sättatt arbeta med värdegrundsfrågor.Moderaterna föreslår i motion 2004/05:Ub233 yrkande5 ett tillkännagivande om varje elevs rätt tillrespekt. Rätten till respekt för den egnaidentiteten handlar om många olika saker - rättenatt slippa bli diskriminerad, slippa bli mobbad ochinte minst rätten att bli sedd, heter det imotionen.Moderaterna framför i motion 2004/05:Ub233 yrkande 3att föräldrarna har ansvar för barnens fostran ochskall vara elevernas största tillgång i kunskaps-och personlighetsutvecklingen.I motion 2004/05:Ub341 yrkande 3betonas behovet av forskning om pedagogiska metoderför att arbeta med utveckling av barns och ungdomarsvärdegrund.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub470yrkande 3 och i motion 2004/05:Ub480 yrkande 2 attarbetet med skolans värdegrund skall ingå iskolornas kvalitetsredovisning för att på så sätttydliggöra skolans uppgift att ständigt hållavärdegrundsarbetet levande. I den förstnämndamotionen föreslås att skall utfärdaföreskrifter om detta (yrkande 4).I motion 2004/05:Ub387 (c, fp, kd, mp) yrkande 3anförs betydelsen av systematiska icke-våldsmetoderi klassrummen för att förebygga alla former avkränkande behandling med hjälp av konstruktivkonflikthantering.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Skolans värdegrund formuleras i läroplanerna ochanger de grundläggande värden som vårt samhällslivvilar på - människolivets okränkbarhet, individensfrihet och integritet, alla människors lika värde,jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritetmed svaga och utsatta - och som skolan skallförmedla och förankra hos eleverna. Enligtläroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)respektive för de frivilliga skolformerna (Lpf 94)görs detta i överensstämmelse med den etik somförvaltats av tradition och västerländskhumanism, genom individens fostran till rättskänsla,generositet, tolerans och ansvarstagande.Läroplanerna visar tydligt att de grundläggandeprinciperna om alla människors lika värde oavsettkön, etnisk tillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ochfunktionshinder skall genomsyra verksamheten isamtliga skolformer.Yrkanden om att stryka den aktuella hänvisningen iLpo 94 respektive Lpf 94 har tidigare behandlats ochavstyrkts av utskottet (jfr bet. 2002/03: UbU11) medhänvisning till vad utskottet anförde vidbehandlingen av regeringens förslag till läroplanför det obligatoriska skolväsendet, nämligen attkristendomen har en särställning som grund förförståelse för svensk och västerländsk kultur ochsamhällsutveckling (bet. 1993/94:UbU1 s. 25). förelåg det ingen motsättning mellan attvara öppen för och se möjligheterna i ettmångkulturellt samhälle och värna om ochfå en fast förankring i det egna kulturarvet.Utskottet har inte ändrat mening i denna fråga.Utskottet har tidigare (bet. 2001/02:UbU10)behandlat motionsyrkanden rörande bristen påhänvisning till tradition och västerländskhumanism i läroplanen för förskolan (Lpfö 98). Ibetänkandet om införandet av en läroplan förförskolan konstaterade utskottet att i sina formuleringar avvärdegrunden för förskolan inte tog upp någonhänvisning till den etik som förvaltats av kristentradition. Detta hade inte mött några invändningarunder remissbehandlingen av kommitténs förslag.Ett omfattande arbete med att föra utvärdegrundsfrågorna i förskolans och skolansverksamhet har pågått och pågårfortfarande. Det kan noteras att regeringen stöttat två värdegrundscentrumvid respektive meduppgift att förmedla, förankra och gestaltavärdegrunden. har ibetänkandet Skolans ansvar för kränkningar av elever(2004:50) lämnat förslag till en lagstiftningsom främjar lika rättigheter och motverkardiskriminering inom skolväsendet. En proposition haraviserats till maj detta år. Här erinras också omdet beredningsarbete som pågår med anledning avSkollagskommitténs förslag. Skollagskommitténföreslår en formulering som anknyter tillformuleringen i Lpfö 98.Skolan utgör en viktig arena för detbrottsförebyggande arbetet. För att stärka barns ochungdomars band till det demokratiska samhället harBrottsförebyggande rådet tagit fram ettundervisningsmaterial att användas i skolan, Livetsspelregler, Ett undervisningsmaterial förårskurserna 3-5 om brott och straff, rätt och fel,etik och moral.AvgiftsfrihetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeförtydligande av principen om avgiftsfrihet iskollagen, uppdrag till attutarbeta en nationell policy för hur skolorskall hantera frågan om avgifter samt begäranom en översyn av i vilken utsträckningkommunerna följer skollagen. Utskottethänvisar till pågående beredningsarbete meden ny skollag.MotionernaVänsterpartiet begär i motion 2004/05:Ub331 yrkande2 att principen om avgiftsfrihet förtydligas iskollagen. I motionen anförs att fattigdom i Sverigeinnebär att inte kunna vara med på t.ex.skolutflykter, gå till simhallen, vara med imusikskolan eller gå på bio därför att föräldrarnahar en ekonomi som gör att detta inte är möjligt.Även begär i motion 2004/05:Ub271yrkande 1 en precisering av skollagen i dettahänseende. I motionen refereras till en undersökningav som visar att alltflerbarn får ett utanförskap bekräftat av skolan,genom de avgifter skolorna tar ut för t.ex.museibesök, lunchpengar vid utflykter, insamlingtill klassresa eller inköp av material.I motion 2004/05:Ub331 yrkande 1 begär ges i uppdrag att utarbeta en nationellpolicy för hur skolor och lärare skall hanterafrågan om avgifter i skolan. Samma krav framförs avMiljöpartiet i motion 2004/05:Ub271 yrkande 3.Miljöpartiet begär i motion 2004/05:Ub271 yrkande 5att regeringen tar initiativ till en översyn av ivilken utsträckning kommunerna följer skollagen vadgäller avgiftsfrihet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.I 4 kap. 4 § skollagen stadgas följande:Utbildningen i skall vara avgiftsfri föreleverna. De skall utan kostnad ha tillgång tillböcker, skrivmateriel, verktyg och andra hjälpmedelsom behövs för en tidsenlig utbildning. Iverksamheten får dock förekomma enstaka inslag somkan föranleda en obetydlig kostnad för eleverna.I förarbetena till den nuvarande skollagen (prop.1985/86:10 Ny skollag m.m.) finns exempel på inslagi undervisningen som kan medföra obetydligakostnader för eleven, t.ex. en mindre kostnad förfärd- och entrébiljetter vid studiebesök.I övrigt stadgas enligt 1 kap. 2 § skollagen attalla barn och ungdomar, oberoende av kön, geografiskhemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden,skall ha lika tillgång till utbildning i detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom.Skolverket har riktat kritik mot en skola somanordnat språkresa till för de flesta eleveri två språkklasser i årskurs 6. Priset för resan var8 . Några elever skulle stanna hemma och deltai undervisningen på skolan. bedömde attresan var ett inslag i undervisningen. Därmed hadeinte alla elever haft lika tillgång till utbildning.Skolverket menade vidare att utbildningen inte kundebetraktas som avgiftsfri (beslut den 10oktober 2000, dnr 2000:790). Utskottet ser med oropå en utveckling som innebär att avgiftsfrihetenurholkas.Jämlikhet, jämställdhet m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeutbildningens tillgänglighet förfunktionshindrade, skolan som murbräcka motutanförskapet, lagstiftning och föreskriftervad gäller diskriminering och arbete motsexuella trakasserier, jämlikhetsplaner, engenuspedagog i varje kommun, läxornasavskaffande samt skoluniform. Motionernaavstyrks bl.a. med hänvisning till pågåendeberedningsarbete.Jämför reservationerna 16 (fp), 17 (fp) och18 (fp, kd).MotionernaFolkpartiet kräver i motion 2004/05:Ub258 yrkande 11att kommuner som inte gör utbildningen fullttillgänglig för funktionshindrade skall kunnabötfällas.I motion 2004/05:Sf288 yrkande 8 framför attskolanär en murbräcka mot utanförskapet. Skolor i utsattaområden borde vara de bästa skolorna, hävdas det imotionen. Förbättrade möjligheter att välja skola,extra satsningar på skolor i sociala riskområden ochuppbyggnad av s.k. magnetskolor kan locka människoratt bosätta sig och bo kvar i utsatta områden.I motion 2004/05:Ub483 yrkande 6 (s) begärslagstiftning för att garantera elever i skolan sammarättigheter som diskrimineringslagarna geranställda.Kristdemokraterna begär i motion 2004/05:Ub470yrkande 4 att ges i uppdrag att utfärdaföreskrifter om skolornas skyldigheter att redovisasitt arbete mot sexuella trakasserier.Miljöpartiet anför i motion 2004/05:Ub230 yrkande 15att varje skola skall vara skyldig att upprättajämlikhetsplaner. I dessa skall bl.a. ingåstrategier mot rasism, trakasserier på grund av kön,etnicitet, religion, funktionshinder, sexuellläggning eller könsidentitet. Eleverna skall varadelaktiga i arbetet med att ta fram dessajämlikhetsplaner. I motion 2004/05:Ub483 (s) yrkande5 påminns om att jämställdhetsplaner på skolorna böruppdateras och efterföljas.Motion 2004/05:Ub364 (s) förespråkar minst engenuspedagog i varje kommun som arbetar i förskolanoch skolan.Enligt motion 2004/05:Ub425 (s) bör läxornaavskaffas i skolan. Motionärerna ser läxor som enklassfråga och begär en översyn för att se om barnoch ungdomar med olika bakgrund och hemförhållandenhar samma möjligheter att klara av sina läxor underfritiden. Motionärerna påminner också om att det ärlärarnas ansvar att lära ut och menar att läxläsningoch inlärning borde ingå i skoldagen.I motion 2004/05:Ub205 (m) förespråkas användning avskoluniform i . I motionen framförs attalltmer reklam riktas mot barn och unga. Samtidigttycks mobbningen emanera just utifrån klädseln.Skoluniform skapar en gemensamhetskänsla i skolan,är lika för alla och är dessutom billigare förföräldrarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att bör avslåmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare vid behandling avmotsvarande motionsyrkanden angåendejämställdhetsarbetet, senast i betänkande2003/04:UbU16, konstaterat att frågan omjämställdhet inom skolan har uppmärksammats ochtydliggjorts . Jämställdhet är ettprioriterat område för skolan.Förskolans och skolans arbete för ökadjämställdhet behandlas i skollagen, läroplanerna,jämställdhetslagen och i . Målenför jämställdhetsarbetet finns tydligt formulerade ide nationella styrdokumenten. I grundskolanskursplaner eftersträvas också att skolansvärdegrund, däribland jämställdhet som en fråga omdemokrati, skall genomsyra undervisningen i allaämnen. Kommunerna ansvarar för att lärare,förskollärare och fritidspedagoger har kunskap om deföreskrifter som gäller för skolväsendet samt fårkompetensutbildning i dessa frågor. I läroplanentilldelas dessutom rektor särskilt ansvar förjämställdhet som ämnesövergripande kunskapsområde.Därtill har en rad åtgärder vidtagits på nationellnivå för att stödja och stimulera det lokalajämställdhetsarbetet. Jämställdhet är ett av treprioriterade områden för Myndighetens förskolutveckling generella uppdrag. Som nämnts iföregående avsnitt har regeringen avsatt medel föratt utbilda resurspersoner i jämställdhet ochgenuskunskap. För att ytterligare stödjautvecklingen av jämställdhetsarbete i skolanplanerar Myndigheten för skolutveckling att bl.a.under /05 anordna regionala mötesplatserför genuspedagoger, mediepedagoger samt lärare ochannan skolpersonal.Som exempel på ytterligare insatser kan nämnas attMyndigheten för skolutveckling har givit ut ettstödmaterial för lärare och skolpersonal Jag ärstarkare än du tror - Hur skolor stöttar flickor ochmöter familjer angående situationen för flickor ochpojkar i miljöer starkt präglade av patriarkalavärderingar och om skolans roll för dessa barn.Skolansvarsutredningen föreslår i sitt betänkandeSkolans ansvar för kränkningar av elever () en ny lag som förbjuder diskriminering ochkränkning av skolelever. Jämställdhetsombudsmannenföreslås, tillsammans med , Ombudsmannenmot etnisk diskriminering, ,Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning samt , få tillsyn överlagen. Enligt förslaget blir kommuner och andra somdriver skolverksamhet skadeståndsskyldiga mot elevsom skolan diskriminerar på grund av kön, etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning,sexuell läggning eller funktionshinder.Lagförslaget omfattar också mobbning ellerkränkning som begås av andra elever eller av skolanspersonal. förslag bereds förnärvarande. Som nämnts väntas en proposition iärendet . I detta sammanhang erinrasockså om det arbete som pågår inomRegeringskansliet med anledning avSkollagskommitténs betänkande Skollag för kvalitetoch likvärdighet (SOU 2002:121).Jämställdhetsombudsmannen har under åren 2001-2003med finansiellt stöd från regeringen genomfört ettjämställdhetspedagogiskt projekt, publicerat i enskolhandbok. Därtill arrangerar myndigheten bl.a.konferenser och seminarier om hur skolan kan stärkasitt jämställdhetsarbete.Regeringen har redovisat sin avsikt attsatsa på demest utsatta områdena i , för att öka andelenelever som klarar skolan med godkända betyg.Pengarna kommer att fördelas av Myndigheten förskolutveckling och fokus kommer att ligga påspråkutveckling och modersmålsundervisning.Skolverket har tillsammans med Myndigheten förskolutveckling utarbetat Allmänna råd för arbetetmot kränkande behandling i skolan. Råden omfattardet förebyggande arbetet, arbetet med att upptäcka,utreda och åtgärda kränkande behandling samt skolorshandlingsprogram mot kränkande behandling.Utskottet kan inte nog understryka vikten av attskolan till eleverna förmedlar de demokratiskavärdena, inbegripet jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Arbetet för jämställdhet i skolan handlar omatt motverka traditionella könsmönster och geeleverna likvärdiga möjligheter och villkor attutvecklas oberoende av kön. Jämställdhet ingår isamhällets värdegrund och skall genomsyra allverksamhet i skolan. Utskottet ser därför positivtpå det arbete som pågår för att intensifiera skolansarbete i dessa frågor.Flexibel skolstartUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden rörandeflexibel skolstart, höst- och vårintagning iskolorna, att förskoleklassen bör ersättas aven tidigare skolstart samt att uppföljning avfullgörande av skolplikten förbättras, så attskolgången säkras för flickor som växer upp imiljöer präglade av patriarkala värderingar.Utskottet hänvisar till tidigare uttalandensamt till pågående beredning inomRegeringskansliet.Jämför reservationerna 19 (m, kd, c), 20 (m),21 (m, fp) och 22 (fp).MotionernaModeraterna begär i motion 2004/05:Ub390 yrkande 28att flexibel skolstart införs. I motionen påminns omatt alla barn inte är skolmogna vid samma tidpunkt.Att tidsåtgången kan variera lite och att allaelever som läser tillsammans inte är exakt likagamla blir naturligt i en skola med flexibelskolstart. Ett snarlikt yrkande finns i motion2004/05:Ub303 (m) yrkande 1 där motionären anser attbarn borde börja skolan när föräldrar och skolanbedömer att barnet är moget för det. Skillnaden imognad mellan barn födda respektivedecember samma kalenderår kan vara mycket stor.Social, motorisk och intellektuell mognad ärindividuell. Barn växer i olika takt, och skolanmåste anpassas efter detta. I motion 2004/05:Ub480yrkande 11 föreslår attmöjligheten till flexibel skolstart bör utnyttjas ihögre grad. I motionen hänvisas till principen ombarnets bästa. Också beslut om när ett barn skallbörja i skolan bör omfattas av denna princip. ÄvenCenterpartiet föreslår flexibel skolstart i motion2004/05:Ub477 yrkande 5. En flexibel skolstartinnebär att barnets utvecklingsnivå blir avgörandeför skolstarten, och den ger vissa elever möjlighetatt gå snabbare fram, medan andra ges möjlighet attta på sig, utan hindrande tidsstrukturer.Miljöpartiet begär i motion 2004/05:Ub230 yrkande 2att flexibel skolstart skall införas från sex ålder. Dagens skolsystem utgår från attbarn mognar och utvecklas i samma takt. Motionärernamenar att barn mognar i olika takt och pojkar oftasenare än flickor. Skolstarten måste därför vara merindividanpassad och flexibel. Det skall vara barnetsfaktiska utvecklingsnivå som är avgörande, inte denfysiska åldern. Valfriheten att börja skolan börutsträckas till . Även motion2004/05:Ub216 (m) föreslår individuellt anpassadtidpunkt för skolstart.I motion 2004/05:Ub303 (m) yrkande 2 föreslårmotionärenmöjlighet till höst- och vårintagning av elever igrundskolan. Både skollagen ochgrundskoleförordningen behöver ändras så att såvälhöst- som vårintagning uttryckligen accepteras.Ingen skola eller kommun skall tvingas att arbetamed flexibel skolstart, men ingen skola eller kommunskall heller hindras från att genomföra detta.I motion 2004/05:Ub258 yrkande 1 föreslårFolkpartiet att förskoleklassen skall ersättas av entidigare skolstart. I motionen föreslås attförskoleklassen bör ingå i . Elevernaskall kunna börja i vid olika tillfällenberoende av om de är mogna för det eller inte.Generellt bör dock svenska barn börja i skolantidigare än , skriver motionärerna.Folkpartiet kräver i motion 2004/05:Ub306 yrkande 4att kommunernas uppföljning av fullgörande avskolplikten förbättras, så att skolgången säkras förflickor som växer upp i miljöer präglade avpatriarkala värderingar. Motionärerna skriver attdet är viktigt med uppsökande verksamhet för deföräldrar som inte kommer på utvecklingssamtalen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Enligt 3 kap. 8 § skollagen (1985:1100) skallbarnet, om vårdnadshavaren så begär, redanhöstterminen det kalenderår det fyller sex årjämställas med skolpliktiga barn i fråga om rättenatt börja skolan. Om uppskjuten skolplikt till detår barnet fyller stadgas i 3 kap. 7 §skollagen. Den kommun där barnet är bosatt skall,enligt 2 b kap. 2 § första stycket, anvisa barnetplats i förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år dåbarnet fyller . Enligt andra stycket sammaparagraf får barnet tas emot i förskoleklass förehöstterminen det år då barnet fyller sex år.Skolverket har på uppdrag av regeringen utrettkonsekvenserna av flexibel skolstart under läsåret igrundskolan. Uppdraget redovisades den 15 april2004. avrådde regeringen från att startaen försöksverksamhet med flexibel skolstart. Detviktigaste skälet är att konsekvenserna förelevernas övergång till gymnasieskolan inte ärtillräckligt utredda. Ett annat skäl är det lågaintresset för en mer flexibel skolstart frånföräldrar, elever och skolpersonal.Skolverkets utredning konstaterar att det är fåelever som börjar det år de fyller sexår. Andelen som gör det har också minskat. Åretinnan förskoleklassen introducerades, dvs. 1996/97,var det som började , medan det /03 bara var drygt 3 %.Det är också ytterst få elever som går om ellerhoppar över årskurser.Skolornas attityder till tidigare skolstart elleratt anvisa plats för femåringar i förskoleklasspåverkar flexibiliteten. En konsekvens av nuvarandereglering av tidig skolstart kan vara att det barnsom börjar i som sexåring, förutom attvara yngre än sina klasskamrater, förutsättsgå in i en redan befintlig f.d. förskoleklass.Skolverket konstaterade i sin utredning att detnuvarande skolsystemet medger en mycket flexibelskolgång för eleverna. Skolstarten kan ske inom etttreårsintervall () och eleverna kan gå omeller hoppa över en årskurs. ville irapporten uppmärksamma regeringen på vissa fördelarmed att göra starten i förskoleklassen mer flexibelän vad den är . Bestämmelserna medgeratt starten i förskoleklassen kan göras hur flexibelsom helst, då skolformen inte är obligatorisk förbarnen. En mer flexibel start i förskoleklassen kanvara positiv både för enskilda elever och förhuvudmännen. För enskilda elever kan förskoleklassenanvändas som ett tidsmässigt dragspel därföräldrarna med hjälp av personalen kan komma framtill när det är lämpligt att deras barn börjar igrundskolan. För huvudmännen medför en flexiblarestart i förskoleklassen att belastningen påförskolan jämnas ut över året. Detta innebär, enligtSkolverkets rapport, att köerna till förskolornablir kortare och att kommunens kostnader minskar.Skolverket framhåller att ett problem med en merflexibel start i förskoleklass är att fler och yngrebarn än då kommer att vistas i fritidshem.Utskottet har vid ett flertal tillfällen, senast ibetänkande 2002/03:UbU11, behandlat och avstyrktyrkanden om ändrad skolstartsålder med hänvisningtill att ett betydande mått av flexibilitet redanfinns i det nuvarande systemet.Skollagskommittén föreslår i sitt betänkandeSkollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)att ett barn även fortsättningsvis skall kunna tasin i förskoleklass än närbarnets rätt till en sådan utbildning inträder. Detär här, liksom i nuvarande reglering, inte fråga omen rättighet för barnet utan en möjlighet till entidigare start i förskoleklassen om barnetsvårdnadshavare önskar det.