bet · GS01NU16 · 2005-06-02 00:00:00 — Definitionen av offentligaföretag inom tillverkningsindustrin som skall ligga till grund för rapporteringen tas in i lag.Bevarande av informationInformation som skall framgå av den öppna redovisningen respektive denseparata redovisningen skall bevaras på samma sätt och (tioår) som räkenskapsinformation enligt ordinarie redovisningsförfattningar,föreslår regeringen (prop. s. 67). Informationen skall efter beslut i enskildafall få förstöras tidigast efter fem år.Kontroll och sanktionerNär det gäller revision föreslår regeringen (prop. s. 68) att företagets revisoskall granska huruvida en öppen redovisning och en separat redovisning harfullgjorts på föreskrivet sätt. Granskningen skall dokumenteras i ett särskiltintyg. Intyget skall lämnas till stämman och ledningen eller motsvarandeorgan på samma sätt som revisionsberättelsen.En statlig myndighet skall ha tillsyn över företagens efterlevnad av de nyaredovisnings-, revisions- och rapporteringskraven som införs i lag eller iföreskrifter till lagen (prop. s. 71). För att myndigheten skall kunna överlämnden information som kommissionen har rätt till enligt transparensdirektivetoch för att se till att företag följer lagens bestämmelser, får vitesåläggandenanvändas.Regeringen föreslås få meddela föreskrifter om att information från en öp-pen redovisning eller separat redovisning eller revisionsintyget från gransk-ningen av dessa redovisningar mera regelbundet skall sändas in till en ellerflera myndigheter.Övriga frågorKonkurrensverket skall, enligt regeringens förslag (prop. s. 73), ha tillsynöver företagens efterlevnad av de lagbestämmelser och myndighetsföreskrif-ter som införs med anledning av transparensdirektivet.De nya bestämmelserna tas i huvudsak in i en egen lag (prop. s. 76). Be-stämmelser om att information från en öppen eller separat redovisning, såvittavser andra än statliga myndigheter, efter beslut i enskilda fall får förstörastidigast införs genom kompletteringar i lagen om kommunalredovisning och i bokföringslagen.Regeringen anser att det inte finns skäl att nu införa bestämmelser om attKonkurrensverket i enskilda fall skall få besluta om att en separat redovisningskall upprättas för företag som till följd av undantagsbestämmelserna inteomfattas av lagförslagets redovisningsregler (prop. s. 79)De nya bestämmelserna föreslås (prop. s. 80), som tidigare nämnts, träda ikraft . Bestämmelserna om den öppna redovisningen ochden separata redovisningen skall börja tillämpas vid inledningen av ett räken-skapsår.KonsekvenserKonsekvenserna av lagförslagen redovisas i ett särskilt avsnitt i propositionen(prop. s. 80). De föreslagna bestämmelserna om öppen redovisning har intetidigare framgått av lag men återspeglar vad som i praktiken kan anses hagällt. Förslaget i denna del kan därför inte bedömas få några beaktansvärdaekonomiska konsekvenser för berörda offentliga företag eller det allmänna.Bestämmelserna avseende separat redovisning är nya i förhållande till tidiga-re, dock förekommer det att statliga myndigheter särredovisar uppdragsverk-samhet i sin årsredovisning. Kommuner och landsting brukar ange affärsverk-samheten särskilt i sin rapportering till . Det är emellertid inte troligt att nuvarande ekonomiska rapportering tillgodoser transpa-rensdirektivets krav på separat redovisning. Detta torde innebära att berördkrets får ökade kostnader för redovisningen, vilka dock främst är av över-gångsnatur. De eventuella merkostnader som kan uppkomma utgör en ofrån-komlig följd av direktivet. Förslaget om att de särskilda redovisningarna skallgranskas av revisor kan medföra vissa ökade kostnader för berörda företag,kommuner och landsting. Även dessa merkostnader är en nödvändig följd avdirektivet. Den särskilda rapporteringen för offentliga tillverkningsföretagskall enligt förslaget göras av . Endast ett fåtal företag be-rörs av denna rapportering, och dessa företag skulle ändå ha behövt anmodasatt lämna in redovisningar. Lagförslaget i denna del bedöms inte fånågra särskilda ekonomiska konsekvenser för berörda företag.Förslaget får konsekvenser för i form av nya myndig-hetsuppgifter. Verket skall utöva tillsyn över efterlevnaden av lagen och deytterligare föreskrifter som kan komma att införas. Till detta kommer åtgärderi samband med att de nya reglerna börjar att tillämpas, t.ex. rättsliga analyseFör de nya uppgifterna kan det behövas särskild redovisningskompetens.Uppgiftsskyldigheten till kommissionen i enskilda fall skall fullgöras avverket. Den särskilda årliga rapporteringen om offentliga tillverkningsföretagbedöms angå ett fåtal företag och bör inte bli alltför resurskrävande. De nyaarbetsuppgifter som föreslås för bedöms kunna finansierasinom befintliga ramar. Även domstolarna, i första hand Marknadsdomstolenoch , kan beröras genom att frågor om de nya reglernastillämpning kan komma att prövas där. De föreslagna reglerna berör dock enförhållandevis begränsad krets, och det bedöms att antalet ärenden för dom-stolarna endast kan komma att öka marginellt.Lagförslaget omfattar kommuner och landsting. tillsynav reglernas efterlevnad avser verksamhet där verket redan har tillsyn enligtkonkurrenslagen. Lagförslaget påverkar således inte den kommunala självsty-relsen.De lagförslag som lämnas om redovisning och rapportering av informationhar ett undantag för företag med en nettoomsättning som understiger 40 mil-joner euro (ca ). Förslagen får således inga konsekvenserför små företag.MotionernaMotion med anledning av propositionenI motion 2004/05:N22 (kd) begärs dels att den föreslagna öppna redovisning-en av finansiella förbindelser, dels den föreslagna separata redovisningen avolika verksamheter även skall omfatta företag som tillhandahåller tjänstersom inte i nämnvärd omfattning kan påverka handeln med andra med en nettoomsättning som har understigit meninte . Vidare föreslås att den separata redovisningen skall tas inårsredovisningen eller motsvarande.Regeringens förslag till genomförande av transparensdirektivet ökar endastöppenheten kring ett fåtal myndigheter och ett fåtal statliga och kommunalabolag, anför motionärerna. De framhåller att de flesta av de kommunala bolagsom , ofta på ojämlika villkor, konkurrerar med privat verk-samhet med regeringens förslag även i fortsättningen skulle undgå genomlys-ning.Enligt () fanns det 1 416 kommunägda och110 landstingsägda företag . De kommunägda företagen omsatte129 miljarder kronor, medan de landstingsägda företagens omsättning var34 miljarder kronor. Tillsammans sysselsatte bolagen 64 473 personer år2003. Många av de kommunala bolagen är små företag med relativt låg om-sättning som ofta konkurrerar med lokala företagare inom områden som ho-tell- och restaurangverksamhet, motion och friskvård, konsultverksamhetavseende företags organisation, lokal- och bostadsuthyrning, godshanteringetc., säger motionärerna. De refererar till en undersökning som Svenskt När-ingsliv har genomfört, med hjälp av opinionsinstitutet , avseende hurföretagare ser på situationen för sig och sitt företag. Enligt denna undersök-ning ansåg av företagarna att situationen vad gäller osund konkurrensfrån kommunens egna verksamheter gentemot de privata företagen var dåligeller inte helt godtagbar. Motionärerna hänvisar vidare till en rapport av , Myndigheter och marknader (2004:4), som presenterades ioktober 2004 och i vilken redovisades intervjuer som institutet , på verkets uppdrag, hade gjort med 1 000 företagsledare i privataföretag med minst en anställd inom någon av verksamheterna skogsvård,turism, städning, konsultverksamhet avseende samhällsplanering, uppdrags-utbildning, åldringsvård, tandvård, gymverksamhet, bredbandstjänster samtåkeriverksamhet. Enligt rapporten ansåg två tredjedelar av de intervjuade attdet förekom konkurrens från offentliga aktörer - i första hand av berördkommun. av företagarna upplevde att konkurrensen är ett problem, entredjedel ansåg att problemet är ökande medan hälften ansåg att det var oför-ändrat jämfört med tidigare, och två tredjedelar av företagarna svarade attkonkurrensen inte sker på lika villkor.De klagomål som inkommit till visar att det vanligasteproblemet en privat företagare möter i konkurrensen med kommunala företagär korssubventionering och därtill kopplad underprissättning. Snedvridenkonkurrens leder till förluster för samhället. De som köper varor och tjänsterkan få betala mer än vad som är nödvändigt. Privata företag som producerarvaror och tjänster tappar marknadsandelar till mindre effektiva konkurrenter.Lokala näringsidkare tvingas i konkurs när kommunen subventionerar deegna bolagens verksamhet. är det i princip omöjligt för enlokal näringsidkare att påvisa att det förekommer korssubventionering ellerandra former av kommunala subventioner inom kommunens verksamheter.Även om det inte är ett krav från EU bör låta även kommunala bo-lag omfattas av den nya lagen om insyn i vissa finansiella förbindelser, anförmotionärerna. De menar att den ökade transparens som detta leder till kom-mer att underlätta konkurrens och därmed också främja välfärden och detlokala näringslivet. För att skapa bättre förutsättningar för konkurrens på likvillkor ansåg i den tidigare nämnda rapporten att transpa-rensdirektivets krav borde kompletteras med en nationellt anpassad utform-ning beträffande vilka som skall omfattas av kraven på separat redovisning,erinrar motionärerna om. De anser att kriterierna för vilka som skall omfattasav kraven på öppen redovisning och kraven på separat redovisning skall varaså likartade som möjligt. För att en så stor del som möjligt av de kommunalaverksamheter som konkurrerar med de lokala småföretagarna skall omfattasav reglerna bör undantaget för företag som tillhandahåller tjänster som inte inämnvärd omfattning kan påverka handeln med andra EES-länder inte tilläm-pas i , föreslår motionärerna. Av samma anledning föreslås att detundantag som innebär att företag med en nettoomsättning som för vart och ettav har understigit inte omfat-tas av reglerna inte heller skall tillämpas i . I stället bör endast förmed en nettoomsättning som för vart och ett av de två senaste räkenskapsårenhar understigit undantas från skyldigheten att lämna öppen ellerseparat redovisning, anför motionärerna. De framhåller att huvuddelen av dekommunala bolag som har någon anställd därigenom kommer att omfattas avde nya reglerna om transparens. För att ytterligare öka transparensen i deekonomiska förbindelserna mellan stat, kommun eller landsting å ena sidanoch offentliga företag å den andra, anser motionärerna att de som är skyldigaatt upprätta en separat redovisning skall inta denna i årsredovisning ellerliknande och att en bestämmelse om detta bör införas i den nya lagen (4 §).Motioner från allmänna motionstidenOlika aspekter på konkurrens på lika villkor mellan offentlig och privat sektortas upp i tio motioner från den allmänna motionstiden.I motion 2004/05:N305 (m) begärs tillkännagivanden om att öka etable-ringsfriheten och att uppmuntra privatiseringar och konkurrensutsättninginom den offentliga sektorn samt om att stärka konkurrensövervakningen.Stat, landsting och kommuner bör koncentrera sig på sådana verksamheter däroffentliga insatser kan förväntas vara överlägsna enskilda och kooperativainitiativ, anför motionärerna. De säger att kommunerna bedri-ver verksamhet som kan och bör skötas av privata aktörer. Många små företaghar kommuner, landsting och myndigheter som sina kunder, påpekar motio-närerna vidare. De menar att det finns anledning att se över lagen om offentligupphandling men även konkurrenslagen, lagen om otillbörligt upphandlings-beteende och kommunallagen för att förverkliga de principer om affärsmäs-sighet, konkurrens och icke-diskriminering som skall gälla för offentlig upp-handling. I vissa fall är också ansvarsfördelningen oklar, påstår motionärerna.De inblandade myndigheterna är , , och . Motionärerna villse över denna splittrade myndighetsbild och anser att nämnden bör slås sam-man med , vilket tydligare skulle visa att upphandlingslageni första hand är en konkurrenslagstiftning.Två tillkännagivanden föreslås i motion 2004/05:N397 (m) - om stopplag-stiftning och om . Utvecklingen inom vården vad gäller flerhuvudmän och mångfald går i fel riktning, och tankar om att på olika sättförbjuda landsting att lägga ut vård till företag är oroande, anför motionärer-na. De anser att politiken måste bejaka att utförarna av den gemensamt finan-sierade vården kan variera och att hinder och förbud som riktar sig mot vård-och utbildningssektorerna är lika förödande som om motsvarande skulle gällahandel eller industri. De traditionella monopolen inom vård, skola och om-sorg måste brytas upp och ersättas med mångfald, konkurrens och öppenhetför alternativa lösningar, föreslår motionärerna. De menar att de nuvarandehindren för okonventionella lösningar och bristen på flexibilitet behöveruppmärksammas i ett glesbygdsperspektiv. Företagsamhet är inte enbart enfråga för entreprenörer eller företag, utan alla kommuner ägnar sig också åtverksamheter inom den konkurrensutsatta verksamheten, säger motionärerna.De påstår att kommunen eller kommunen närstående företag inte sällan läggeranbud på sådan verksamhet i kommunen där det redan finns aktörer. För attmisstanke inte skall uppstå om att kommuner konkurrerar inom sektorer därnäringslivet väl klarar av uppgiften måste ställning stär-kas, anför motionärerna. De anser att reglerna för vad som är tillåtet och intetillåtet inom den kommunala verksamheten måste preciseras.Följande tre tillkännagivanden begärs i motion 2004/05:N249 (fp): om attinföra åtgärder för att reda ut konkurrenssituationen mellan privata och of-fentliga utförare; om åtgärder för att underlätta tillträde till olika marknadeom att ta bort selektiva företagsstöd och snedvridande kommunala stöd tillföretag. Kraftfulla åtgärder måste vidtas från regeringens sida för att driva pavregleringsarbetet i syfte att skapa utrymme för privata initiativ i kommuneroch landsting, anför motionärerna. De anser att hos regeringen börbegära förslag om ändringar i de lagar som styr den obligatoriska kommunalaverksamheten vad gäller sådana bestämmelser som förhindrar uppkomsten avkonkurrerande alternativ till det rådande monopolet i det allmännas regi.Detta skulle skapa möjligheter för en mängd småföretagare att utveckla ochexpandera egna verksamheter inom tjänstesektorn. Konkurrensbegränsandeförfaranden från olika kommunala aktörers sida måste påtalas och åtgärdas,säger motionärerna och menar att regeringen har intagit en alltför avvaktandehållning. Inrättandet av har inte räckt. Regeringens hanteringav frågan om införande av en konfliktlösningsregel i konkurrenslagen är etttydligt exempel på den avvaktande attityd som har kännetecknat regeringensagerande i denna fråga, anför motionärerna. De noterar att trots förslag frånKonkurrensrådet och i en departementspromemoria frånNäringsdepartementet har regeringen ännu inte lagt fram något för-slag för . Regeringen måste vidta åtgärder för att redaupp konkurrenssituationen mellan offentlig och privat sektor, anser motionä-rerna. De hänvisar vidare till att i en rapport, Vårda ochskapa konkurrens (2002:2), liksom i andra rapporter, har föreslagit en radåtgärder som motionärerna anser bör genomföras. Det rör sig omföljande: Inför särskilda bestämmelser i lag som gör det möjligt att ingripamot andra slag av konkurrenssnedvridande förfaranden än de som omfattas avkonkurrenslagen; avskilj organisatoriskt och redovisningsmässigt myndig-hetsuppgifter från konkurrensutsatt verksamhet; ändra kommunallagen så attföretag ges bättre möjligheter att få prövat i domstol om det är förenligt medlagen att kommunala aktörer börjar driva näringsverksamhet på konkurrens-marknader; ge den myndighet som har tillsynen över den offentliga upphand-lingen rätt att föra talan om en marknadsskadeavgift om en upphandlandeenhet brutit mot lagen om offentlig upphandling; integrera tillsynen av denoffentliga upphandlingen med övriga myndighetsuppgifter på konkurrensom-rådet; ersätt successivt nuvarande form av inköpssamordning eller ramavtaloch ej preciserade inköpsvolymer med frivilligt samarbete myndigheter emel-lan om inköp utifrån förutbestämda volymer; klargör att kommunernas ochlandstingens inköp från egna företag omfattas av upphandlingsreglerna;komplettera upphandlingsreglerna för att komma till rätta med avbrutna an-budstävlingar; inför bestämmelser om att myndigheterna skall beakta effek-terna på konkurrensen vid stödgivning och att företagen skall få bättre möj-ligheter att få lagligheten av ett kommunalt stöd prövat. Avgörande för enfungerande konkurrens är fritt tillträde till marknaderna, och flera av de of-fentliga regleringar som införts för att upprätthålla konkurrens skulle intebehövas om fritt tillträde till marknaden rådde, anför motionärerna vidare. Deanser att det är fritt tillträde - i kombination med den tekniska och ekonomis-ka utvecklingen - som utgör det främsta botemedlet mot tendenser till kon-kurrensbegränsningar och monopol. Etableringshinder för småföretagaremåste avvecklas, monopol på en rad områden måste brytas upp, de selektivaföretagsstöden måste tas bort då de skapar snedvridande konkurrens ochersättas med generella stöd, och kommunala stöd som snedvrider konkurren-sen mellan företag måste upphöra, föreslår motionärerna avslutningsvis.I motion 2004/05:N391 (fp) begärs tillkännagivanden om vikten av att enökad andel av den offentliga sektorns verksamhet läggs ut på entreprenad ochom att bör granska välfärdssektorn. En större del av såvälkommunernas som landstingens verksamhet måste läggas ut på entreprenad,vilket skulle öppna marknader för inte minst kvinnors nyföretagande inomvälfärdssektorn, anför motionären. Han anser att vård, skola och omsorgnaturligtvis skall vara offentligt finansierade via skattsedeln och ges till mäniskor utifrån deras behov, men denna princip innebär inte att all verksamhetockså måste utföras i offentlig regi. har isärskilda räder slagit till mot bl.a. bensinbolag som har försökt begränsa kon-kurrensen, konstaterar motionären och undrar varför inte verket också kangöra tillslag mot t.ex. de landsting som har en andel av marknaden som över-stiger och som därigenom försätter privata företagare i en omöjlig kon-kurrenssituation.I motion 2004/05:N401 (fp), med rubriken och Sverigestillväxt, föreslås ett tillkännagivande om etableringsfrihet inom vård ochutbildning för att kunna ge en ny stark tillväxtsek-tor med goda exportmöjligheter. I , precis som i iövrigt, är kvinnor mer utbildade än män och många återfinns inom vård-,omsorgs- och utbildningssektorerna, påpekar motionärerna. De påstår attmånga av dessa kvinnor gärna skulle vilja starta företag inom de områden debehärskar. Därigenom skulle andra som arbetar inom offentlig sektor få till-gång till fler arbetsgivare. Ökad konkurrens bidrar till ökade löner, sägermotionärerna och menar att det är dags att bryta det offentliga monopolet ochtillåta etableringsfrihet inom vård och utbildning.Ett tillkännagivande om kommunernas roll i näringspolitiken begärs i mo-tion 2004/05:N393 (kd). Kommuner och myndigheter bedriver i ökad ut-sträckning näringsverksamhet på konkurrensmarknader, t.ex. i form av tvätte-ritjänster, fastighetsskötsel, gym, städning och catering, säger motionärerna.De anser att kommunalt och statligt ägande bör avvecklas på marknader därprivata företag konkurrerar, eller skulle kunna konkurrera, och där inte socialeller hälsomässiga restriktioner motiverar ett offentligt ägande. Många småfö-retag har problem med att offentligt stöd i olika former ges till deras konkur-renter, uppger motionärerna och hänvisar till att har kart-lagt problemet och funnit en rad exempel på kommuner som verkar konkur-renssnedvridande. Det handlar om kommuner som gett penningbidrag, till-handahållit gratis eller subventionerad arbetskraft, nedsatta lokalhyror, m.m.Sådana stöd är inte tillåtna enligt kommunallagen, men förekommer ändå,hävdar motionärerna. Det är främst små företag som råkar illa ut och det ärmycket svårt att överklaga ett kommunalt beslut som innebär stöd till enkonkurrent, säger motionärerna. De anser att den offentliga sektorn måstereformeras och att stat, landsting och kommuner bör koncentrera sig på såda-na verksamheter där offentliga insatser kan förväntas vara överlägsna enskil-da och kooperativa initiativ bedrivna i små, decentraliserade företag. En delav den kommunala verksamheten kan med fördel skötas på entreprenad, ochpolitikerna måste i högre grad än renodla sin roll som konsumentföre-trädare och inte ta på sig dubbelrollen som producentföreträdare,anför motionärerna.Två tillkännagivanden begärs i motion 2004/05:N400 (kd) - om rättviskonkurrens mellan offentlig och privat sektor och om avveckling av sned-vridande företagsstöd. Motiveringen bakom yrkandena är likartad den i nyss-nämnda motion 2004/05:N393 (kd). Dessutom anser motionärerna att bör ges ett vidgat uppdrag att övervaka också kommunallagensefterlevnad. Om det framkommer att en kommun brutit mot lagen avseendeotillbörlig näringsverksamhet bör en marknadsstörningsavgift kunna dömasut, anför motionärerna.Ett tillkännagivande om konkurrenssnedvridande verksamhetbegärs i motion 2004/05:N412 (kd). En kommun skall inte engagera sig isådana aktiviteter som privata företag kan sköta lika bra, menar motionärerna.De anser att det kommunala engagemanget på turismens område skapar svå-righeter såväl för etablerade företag som för företag som vill komma in påmarknaden. Det är fel om den kommunala turistverksamhetens uppbyggnadfinansieras med skattemedel och den fortsatta driften sker med kommunaladriftsbidrag, vilket ger en annan kostnadsbild än för de privata aktörerna,anför motionärerna. De påpekar att om en kommun ger bidrag eller fördelak-tiga lån till en av företagarna på orten eller ett kommunägt bolag förfogaröver resurser som inte konkurrerande aktörer får utnyttja på samma villkor,snedvrids konkurrensen. Inga sysselsättningsaspekter kan berättiga ett sådantbeteende, anser motionärerna.I motion 2004/05:N402 (c) föreslås tre tillkännagivanden - om att ökatprivat företagande i offentlig sektor leder till en mer integrerad arbetsmarknamed bättre villkor för dem som verkar där, om behovet av privat produktionav välfärdstjänster samt vinsterna av att fler kvinnor driver företag och om atvårdföretagande skall tillåtas vara lönsamt för att entreprenörskapet i offentlsektor skall stimuleras. I motionen presenteras syn på hur manvill reformera villkoren på arbetsmarknaden genom att öppna den offentligasektorn för privat företagande. Motionärerna tror att det leder till en bättreintegrerad arbetsmarknad med bättre villkor för dem som verkar där. Reger-ingen försvårar för välfärdsentreprenörerna och därmed för alla som vill startaeget inom offentlig sektor, menar motionärerna. De anser att det är ett dubbel-fel att både försämra kvinnors utvecklingsmöjligheter som företagare ochhindra en bättre mångfald och kvalitet i vården. Internationellt sett har både låga nivåer av entreprenörskap och få företagare, vilket enligt mo-tionärerna är ett resultat av Socialdemokraternas småföretagarfientligapolitik. Det finns fler manliga företagare än kvinnliga, konstate-rar motionärerna. De anser att fler kvinnor borde ges möjlighet att startaoch driva företag av skälet att kvinnors företag bidrar till välfärden och ökarSveriges konkurrenskraft. De facto återfinns de allra flesta kvinnor för närva-rande i offentlig sektor. Genom att öppna upp offentlig sektor kan det skapasincitament till lönehöjningar och ökad effektivitet som kvaliteten påvälfärdstjänsterna höjs, anför motionärerna. De hänvisar till beräkningarutförda av och som visar att det inomden offentliga sektorn finns en potential för konkurrensutsättning värd om-kring (Erixon, O., Konkurrensutsätt den offentliga sek-torn, 2004).