bet · GS01SKU20 · 2005-03-08 00:00:00 — beslutaderiksdagen att avdragsramen skulle vara exklusive moms , vilket innebar ungefär en halvering av den då tillämpadeavdragsramen för måltidsutgifter. minskades avdragsramenytterligare till exklusive moms.MotionenI motion Sk255 yrkar () att avdraget förrepresentationsmåltid skall höjas till 300 kr.Utskottets ställningstagandeSenast avslog yrkanden om utvidgad avdragsrätt(bet. 2003/04:SkU21). Utskottet får med hänvisning härtill avstyrkaäven det nu förevarande motionsyrkandet.DeklarationskostnaderUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om avdrag för utgifter för deklarationoch taxeringsprocess.Gällande rättUtgifter för biträde i samband med deklaration eller taxeringsprocessfår inte dras av. Sådana utgifter anses inte vara omkostnader i driftenutan är mera att hänföra till skyldigheter som åligger alla och envari samband med taxeringen. Omkostnader i mervärdesskatteprocess har docki praxis fått dras av. Till skillnad från utgifter vid inkomsttaxeringenrör det sig här om en skatt som kan påverka bolagets resultat före skatt.Därmed kan det sägas vara en kostnad för driften av företaget.I sammanhanget kan nämnas att den som i ett ärende eller mål haftkostnader för ombud eller biträde, utredning eller annat som skäligenbehövts för att ta till vara hans rätt i viss utsträckning har rätttill ersättning för kostnaderna, bl.a. i det fall den skattskyldigehelt eller delvis vinner bifall till sina yrkanden i ärendet eller målet.En sådan ersättning anses inte vara skattepliktig. Ersättningen kaninte utgå för kostnader för att fullgöra deklarationsskyldigheten ellerför eget arbete. Reglerna finns i lagen (1989:479) om ersättning förkostnader i ärenden och mål om skatt, m.m.Kapitalförlustutredningen (SOU 1995:137) övervägde avdragsrätt förkostnader i skattemål och deklarationshjälp, men fann inte skäl attföreslå en ändring av gällande rätt eftersom det inte är fråga om utgifterför intäkternas förvärvande.MotionenEnligt motion Sk328 av och ()bör utgifter för deklaration och taxeringsprocess vara avdragsgilla förnäringsidkare.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare intagit ståndpunkten att gällande rätt inte börändras när det gäller utgifter som den skattskyldige har vid upprättandeav sin deklaration, senast i betänkande 2001/02:SkU15. Utskottet vidhållerställningstagandet och avstyrker även det nu aktuella yrkandet.Skattefrihet för små kapitalvinsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om skattefrihet för små kapitalvinster.Gällande rättSkattepliktiga kapitalvinster vid försäljning av värdepapper skalldeklareras från första kronan. Dessa vinster beskattas med statliginkomstskatt om . Statlig inkomstskatt beräknas om underlaget förskatten är (65 kap. 2 § IL).En särskild regel finns som tar sikte på ränteinkomster på t.ex. bankkontonmed små behållningar. Skatteavdrag behöver inte göras och kontrolluppgiftbehöver inte lämnas för konton där räntan är . För attdet skall vara enkelt för personer som har flera sådana konton som integer så mycket ränteinkomst finns en särskild skattefrihetsregel somundantar räntor som inte omfattas av kontrolluppgiftsskyldighet frånbeskattning om dessa sammanlagt inte uppgår till och är fördeladepå olika konton där räntan på varje konto inte överstiger (8 kap.8 § IL).Räntor kan enligt 2 kap. 2 § 3 lagen (2001:1227) om självdeklarationeroch kontrolluppgifter tas emot upp till sammanlagt utan att dettautlöser deklarationsskyldighet. Denna regel gäller också för utdelningar,men inte för kapitalvinster vid avyttringar.MotionenI motion Sk223 yrkar () att kapitalvinst under 10kr vid försäljning av värdepapper inte skall beskattas. Att beskatta såsmå belopp undergräver enligt motionären förtroendet för skattesystemet.Utskottets ställningstagandeSom framgår av utskottets redovisning för gällande regler har praktiskahänsyn tagits vid utformningen av t.ex. de regler som gäller beskattningav småräntor på olika bankkonton där det finns en särskild skattefrihetsregel.Någon exakt motsvarighet till dessa regler finns inte i fråga omkapitalvinster. Systemet för att deklarera även aktievinster och vinsterpå fondandelar m.m. har dock förenklats avsevärt inteminst i och med att alltfler kan utnyttja möjligheterna att deklareraäven kapitalvinster via Internet. Frågor kring beloppsgränser m.m. prövasnaturligen fortlöpande i takt med att de administrativa systemen kringinkomstdeklarationen utvecklas. Utskottet anser inte att finns anledningtill ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga och avstyrkermotionen.Kommunal beskattning av skogsinkomsterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet att utboägd skog skall beskattas ikommunen där skogen finns och inte där ägaren är bosatt.MotionenI motion N257 yrkande 5 av m.fl. (c) föreslås att inkomsterfrån utboägd skog skall beskattas i den kommun där skogen finns ochinte där ägaren är skriven.Utskottets ställningstagandeTidigare fanns det ett system med s.k. garantibeskattning somskulle tillföra en kommun en viss minsta inkomst från fastighetsinnehavi kommunen även om förvärvskällan till vilken fastigheten var knutenredovisades med underskott eller fanns i en annan kommun. Kommunernahar tidigare också haft rätt att beskatta juridiska personer.Utskottet har vid upprepade tillfällen, senast i betänkande2003/04:SkU21, avstyrkt förslag om att på nytt införa regler som innebäratt fysiska personers näringsverksamhet skall beskattas i annan kommunän hemortskommunen eller att återinföra en beskattning avjuridiska personer. Utskottet har hänvisat till att sådana ändringarkommer i konflikt med den strävan mot enkelhet som skattereformen byggerpå och komplicerar taxeringsarbetet för de skattskyldiga. Utskottethänvisar till det tidigare ställningstagandet och avstyrkermotionen.StämpelskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om att se över nivån på den stämpelskatt somtas ut vid inteckning i skepp.Gällande rättEnligt 24 § lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheterär stämpelskatten vid inteckning i fast egendom och tomträtt , iluftfartyg och i skepp av det belopp som intecknas. Vidföretagsinteckning är stämpelskatten . Skatten är alltid lägst 50 kr.MotionenI motion T396 yrkande 4 av () föreslås att stämpelskattensstorlek vid pantförskrivning av fartyg bör övervägas närmare. Enligtmotionen är stämpelskatten på skepp hög vid en internationell jämförelse.Med hänsyn till att skepp är dyra blir stämpelskattens storlek enkonkurrensfråga och kan leda till att fartyg registreras i andra länder.Utskottets ställningstagandeSjöfarten åtnjuter redan betydande skattelättnader genom det sjöfartsstödtill last- och passagerarfartyg i internationell trafik som utgår genomatt arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarandeskatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomster. För budgetåret 2005beräknas stödet till . Som framgår tidigare ibetänkandet utreds även om ett system med tonnageskatt försjöfartsnäringen bör införas. Utskottet anser inte att ytterligareskattefrågor behöver övervägas och avstyrker motionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Företags- och kapitalbeskattningen, allmänt, punkt 1 (m, fp, kd,c)av (), (), (),(), (), () ochStaffan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inriktningen av företags- och kapitalbeskattningen.Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Sk450 yrkandena 1och 2, 2004/05:Sk454 yrkande 3, 2004/05:N240 yrkande 2, 2004/05:N241yrkande 5, 2004/05:N242 yrkande 1, 2004/05:N308 yrkande 2, 2004/05:N393yrkande 16, 2004/05:N400 yrkande 3, 2004/05:N407 yrkande 11, 2004/05:N413yrkande 4 och 2004/05:A221 yrkande 6 i denna del.StällningstagandeModeraterna, , somtillsammans bildar , presenterade en omläggningav den ekonomiska politiken i syfte att stärka arbets- och företagslinjen.Inför valet fortsätter vi med att arbeta fram gemensamma lösningarinom ett antal områden som är strategiskt betydelsefulla för att fåfler i arbete, större trygghet och ökad frihet i vardagen. För att fåi gång en rejäl tillväxt av nya jobb vill vi genomföra en rad strategisktviktiga ändringar i skattesystemet och andra åtgärder som bidrar tillett bättre företagsklimat som medför att företag kan startas, växa ochutvecklas och sedan också kunna välja att stanna kvar i Sverige.Vi ser det som en självklarhet att en privat företagssektor som kanexpandera är en förutsättning för att skapa nya jobb. behöverför närvarande få många fler företagare. är tendensennämligen att nyföretagandet minskar och alltfler arbetstillfällen flyttastill länder med bättre villkor för företagande. Ett avgörande inslag ien skattepolitik för att stärka företagandet är att förbättra etablerings-och expansionsmöjligheterna för de mindre företagen. Här måste det t.ex.till en utrensning av befintliga tillväxthämmande regleringar. Ettantal skatter som särskilt berör företagen, inte minst de s.k. 3:12-reglerna,måste ändras.I en alltmer globaliserad värld finns alltid det internationellaperspektivet med. Det är lätt att flytta produktion och kapital mellanländer. De ekonomiska villkoren för företagande måste därför varakonkurrenskraftiga jämfört med andra länder. Därför måste kapitalbeskattningenlindras. Förmögenhetsskatten är en viktig anledning till att kapitalflyr landet. är ett av de få länder som fortfarande har kvarförmögenhetskatt. Den är ett hinder för tillväxt och bör därför tasbort.Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar ökar kraven på avkastning försvenska ägare till svenska aktier, medan utländska ägare av svenskaaktier slipper denna skatt. Det är en anledning till att alltmer avnäringslivet i har utländska ägare. Risken är att huvudkontorflyttar till annat land och följer andra vitala funktionerefter. Dubbelbeskattningen på aktieutdelningar bördärför avvecklas.De flesta av de förslag till förenklingar som den s.k. småföretagardelegationenpresenterade återstår att genomföra. Regler som intelängre fyller sin funktion måste snabbt mönstras ut. Företagarnaskostnader för administration av regelverket skall minskas betydligt.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande till regeringen om sådanagrundläggande förändringar i villkoren för företagandet som vi ovanredovisat se till att arbetet med en skattereform nu kommer i gång snabbt.Vi anser att ett sådant tillkännagivande tillgodoser de krav på ettbättre fungerande skattesystem som utgör bakgrunden till de motionersom behandlas i detta avsnitt.2. Tonnageskatt, punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), (), (),(), (), () ochStaffan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om införande av en tonnageskatt. Därmed bifallerriksdagen delvis motionerna 2004/05:Sk321, 2004/05:Sk450 yrkande 12,2004/05:T396 yrkande 2, 2004/05:T460 yrkande 1, 2004/05:T464 yrkande 13och 2004/05:T468 yrkande 25.StällningstagandeSkatteutskottet uttalade sig enhälligt för att regeringenskulle utreda formerna för införande av tonnageskatt (bet. 2003/04:SkU21).Dessvärre nödgas vi notera att regeringen inte verkställt riksdagensbeslut med den skyndsamhet som är befogad av hänsyn till den svenskarederibranschens och sjöfartsnäringens konkurrenskraft. Samtligaombordanställda och deras fackliga organisationer har samma behov somrederierna av att utredning, regeringsförslag och riksdagsbeslut snarastverkställs eftersom det påverkar näringen i alla led, från framtidsförhoppningarför rederierna till anställningstryggheten för sist anställdesjöman.Likväl har redan riksdagsbeslutet om tillkännagivandet till regeringenav branschen uppfattats så positivt att antalet beställda fartyg frånsvenska rederier ökat kraftigt.Det ligger emellertid i farans riktning att om inte intentionerfullföljs av regeringen - ett riksdagsbeslut hade kunnat tas redan underhösten 2004 så att tonnagebeskattningen hade kunnat införas från den 1januari 2005 - kan både framtidstron och den faktiska utvecklingen inomden svenska sjöfartsnäringen, inkluderat rederier, ombordanställda ochföretag och anställda med knytning till näringen, gå om intet ellerpåverkas negativt. Därför bör tonnagebeskattningen av konkurrensskälinföras utan varje onödig fördröjning. Den utredning som pågår skallenligt direktiven vara klar före utgången av . Riksdagenbör ställa det kravet på regeringen att en lagstiftning måste kunnabehandlas av senast under våren 2006.3. Fåmansföretag, punkt 3 (m, fp, kd, c)av (), (), (),(), (), () ochStaffan ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om nya skatteregler för fåmansföretag. Därmedbifaller delvis motionerna 2004/05:Sk391 yrkandena 1 och 2,2004/05:Sk395, 2004/05:Sk450 yrkande 18, 2004/05:N305 yrkande 11,2004/05:N393 yrkande 18 och 2004/05:A221 yrkande 6 i denna del.StällningstagandeReglerna om vilket skatteuttag som skall gälla för utdelningar ochkapitalvinster för den som är verksam i sitt hel- eller delägda fåmansföretaghar utretts länge av . Trots att det verkar råda ennärmast total enighet om att reglerna inte är bra som de är - t.o.m. iregeringens egen budgetproposition talas det om att reglerna måsteförbättras - har regeringen inte förmått att presentera ett förslag ommer genomgripande förändringar. bör enligt vår mening klargöraför regeringen att den pågående beredningen snabbt måste utmynna ireformerade skatteregler för fåmansföretagen som innebär att ägare ifåmansföretag inte diskrimineras i förhållande till ägare i icke fåmansägdaföretag. Den risk som företagaren tar på sig bör i betydligt störreutsträckning än beaktas vid utformningen av skattereglerna genomatt en betydligt större andel än enligt gällande regler blir kapitalbeskattad.Det nya regelsystemet måste också vara enkelt så att det blir begripligtoch inte avskräcker människor från att vara verksamma i fåmansföretag.4. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m., punkt 4 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om åtgärder på skatteområdet för att underlättakapitalbildningen i småföretag. Därmed bifaller delvis motionerna2004/05:Sk434 och 2004/05:N414 yrkande 7 och avslår motion 2004/05:Sk291.StällningstagandeDe första åren efter nystart av ett företag är ofta mycket kritiska förföretagets fortlevnad. I motionerna förordas bl.a. en ökad rätt förnystartade och små företag att sätta av mer till periodiseringsfonderän andra företag. Vi anser att en sådan åtgärd tillsammans med någonform av skatteuppskov och förbättrade avskrivningsregler för att stödjanystartade företag måste övervägas i en utredning, liksom vilka åtgärderpå skatteområdet som kan vara lämpliga för att generellt underlättakapitalbildningen i småföretag. Vi förutsätter att en sådan utredningskall arbeta snabbt.5. Periodiseringsfonder i mindre företag, m.m., punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att utvidga möjligheterna att få avdrag föravsättning till periodiseringsfond. Därmed bifaller motion2004/05:Sk434 och avslår motionerna 2004/05:Sk291 och 2004/05:N414yrkande 7.StällningstagandeI enlighet med vad som närmare utvecklats i motion Sk434 bör det görasen översyn av gällande regler om periodiseringsfonder i syfte att genäringsidkare möjlighet att avsätta obeskattade medel, som ekonomisksäkerhet för rån, överfall och skada.6. Räntebeläggningen av periodiseringsfonderna, punkt 5 (m, fp)av (), (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om räntebeläggningen av periodiseringsfonderna.Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:N397 yrkande 4 och2004/05:N413 yrkande 3.StällningstagandeRäntebeläggningen av periodiseringsfonderna infördes av regeringen ochdess stödpartier för att finansiera bl.a. slopad arvs- och gåvoskattoch sänkt förmögenhetsskatt. Enligt vår uppfattning hade dessaskattelättnader och ännu längre gående viktiga skattelättnader kunnat genomförasutan att finansiera detta på ett sätt som i praktiken innebär att bolagenfår betala in mer bolagsskatt och får krångligare regler. Främst drabbasnya växande företags möjligheter att spara vinstmedel för att kraftsamlaför nya investeringar. Vi anser att bör ompröva det tidigareställningstagandet om att räntebelägga periodiseringsfonderna ochföreslår att i ett tillkännagivande till regeringen begär enåtergång till tidigare ordning.7. Fondöverföringar vid ombildning av fysisk persons näringsverksamhettill aktiebolag, punkt 6 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att mildra de likviditetsproblem som kanuppkomma vid ombildning av enskild näringsverksamhet till aktiebolaggenom apportemission. Därmed bifaller motion 2004/05:N393yrkande 10.StällningstagandeStrukturella förändringar måste kunna genomföras i företagssektorn utanatt skattehinder eller byråkratiska hinder uppstår. För att skattesystemetskall vara rättvist måste det också förhindra att reglerna kan användasså att reglerna kan missbrukas. Den lösning som harvalt vid ombildning från enskild firma till aktiebolag - dvs. att krävatillskott av realkapital vid fondöverföring - förhindrar visserligenatt reglerna kan missbrukas, men metoden tar inte tillräcklig hänsyntill de likviditetsproblem som kan uppstå om ombildningen sker helteller delvis genom apportemission.Tidigare har diskuterats en lösning som i princip innebär att obeskattadereserver som inte motsvaras av överfört realkapital eller nedsättningav aktiernas anskaffningsvärden får tas upp till beskattning under enfemårsperiod efter ombildningen. Detta förslag bör kunna vara enutgångspunkt för att försöka finna en alternativ utformning av reglernasom kan mildra de likviditetsproblem som annars kan uppstå i vissa fall.Det är naturligtvis viktigt att en sådan lösning utformas så att deninte ger upphov till orättvisor mellan olika företagare och företagstyper.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att den skall analysera denna frågaytterligare och återkomma till med ett förslag.8. Etableringskonto, punkt 7 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att införa ett etableringskonto enligt danskmodell. Därmed bifaller motionerna 2004/05:N393 yrkande 14och 2004/05:N400 yrkande 12 och bifaller delvis motionerna 2004/05:Sk353och 2004/05:Sf365 yrkande 15.StällningstagandeI är det möjligt att med skatteavdrag sätta in en del av lönenpå ett etableringskonto. Medlen kan tas ut och användas för att startaett företag. Om sparmedel tas ut utan att användas till anläggningstillgångari ett nystartat företag återförs sparandet till beskattning, och räntatas ut för den tid som pengarna varit obeskattade. Många nya företaghar startats i tack vare etableringskontot. För att fler personeräven i skall kunna spara ihop startkapital till egen framtidaföretagsstart föreslår jag att skall ta ställning för attgenomföra förslag till ett etableringskonto enligtdansk modell.9. Utvidgade möjligheter till resultatutjämning i vissa näringar, punkt8 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om att införa en särskild resultatutjämningsmöjlighetför fruktodlingen. Därmed bifaller motion 2004/05:Sk455 yrkande6, bifaller delvis motion 2004/05:Sk390 och avslår motionerna 2004/05:Sk240och 2004/05:Bo240 yrkande 8.StällningstagandeFruktodlingen omfattas inte av EU:s direktstödssystem för jordbruket,inte heller efter den omläggning som sker . Förfruktodlingen finns inte heller möjligheter till försäkringslösningar förväderorsakade skördeförluster, t.ex. orsakade av hagelskador. Dettainnebär att det inte finns något annat system för dessa företag för attkunna hantera denna risk för stora skörde- och lönsamhetsvariationer ändet gängse systemet för skatteutjämning mellan olika år. Denna möjlighethar emellertid uppenbara begränsningar genom att skördebortfallet kanbli totalt. Jag anser att bör uppdra åt regeringen att utredaen särskild resultatutjämningsmöjlighet för fruktodlingen efter mönsterav de avsättningsvillkor som gäller för skogsbruket.10. Förenklad beskattning av vissa småföretag, punkt 9 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om regelförenklingar för småföretag. Därmedbifaller delvis motionerna 2004/05:Kr239 yrkande 2 i denna del,2004/05:Kr364 yrkande 1 och 2004/05:Kr365 yrkande 10 och avslår motionerna2004/05:Sk247, 2004/05:Sk406, 2004/05:Sk450 yrkande 10, 2004/05:N304yrkande 3, 2004/05:N393 yrkande 24 och 2004/05:N400 yrkande 5.StällningstagandeI motioner från företrädare för utvecklas hur skattereglernaställer upp olika svårigheter för kultur- och idrottsutövare. Enligtmotionärerna skulle många kulturutövare kunna vara egenföretagare ominte krångliga regelverk vore avskräckande. Vi delar helt motionärernaskritik av regelsystemets komplexitet.Folkpartiet driver hårt kravet på bättre och enklare regler försmåföretagen. På skatteområdet gäller liksom på andra områden att varjemöjlighet att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande måsteinventeras och genomföras. På skatteområdet gäller det t.ex. att förenklareglerna för F-skattsedel, förenkla företagens mervärdesskattedeklarationeroch göra reglerna om skattedeklarationer mer flexibla för små företag.Vi förordar att uppdrar åt regeringen att återkomma medförslag om förändringar som innebär generella förenklingar på skatteområdetför småföretag som även kommer kulturutövare och idrottsutövare tilldel.11. Förenklad beskattning av vissa småföretag, punkt 9 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om schablonbeskattning av vissa företag. Därmedbifaller motionerna 2004/05:Sk450 yrkande 10, 2004/05:N304yrkande 3, 2004/05:N393 yrkande 24 och 2004/05:N400 yrkande 5 ochbifaller delvis motionerna 2004/05:Sk247, 2004/05:Sk406, 2004/05:Kr239yrkande 2 i denna del, 2004/05:Kr364 yrkande 1 och 2004/05:Kr365 yrkande10.StällningstagandeI vissa branscher förekommer många små betalningar, ofta med kontanter,vid köp av tjänster, t.ex. i taxi-, restaurang- och frisörnäringarna.Inom dessa branscher förekommer också att de seriösa företagen konkurrerasut av företag som kan hålla lägre priser till följd av undanhållen skatt.För att underlätta för nya företag att bildas och för att underlättaför seriösa företag anser jag att bör ta fasta på förslageni flera motioner om att införa någon form av schablonbeskattning i likhetmed vad som redan finns i vissa andra länder. har överlämnaten rapport till regeringen med förslag om att införa schablonbeskattningför vissa företag (RSV Rapport 2002:3 Schablonbeskattning?