bet · GS01BOU5 · 2005-02-17 00:00:00 — En annan typ av missriktad styrning är denalltför strikta tillämpningen av reglerna om att hiss skall installerasi samband med vissa ombyggnader. I en m-motion beskrivs hur denna regelmotverkar tillkomsten av starkt efterfrågade bostäder.Det finns en stor efterfrågan på små, centralt belägna lägenheterfrån ungdomar, men även från andra grupper. finns det en tillstor del outnyttjad möjlighet att tillgodose denna efterfrågan tillrimliga kostnader. Det har nämligen visat sig att ombyggnad av vindsutrymmentill bostäder är fullt möjlig i de delar av det äldre bostadsbeståndetsom har stora torkrum m.m. som väl lämpar sig för ombyggnad. Dessaombyggnadsprojekt omöjliggörs emellertid ofta av att inredningenav en vindsvåning utlöser ett krav på att hiss skall installeras.Detta krav är vanligen helt omöjligt att tillgodose både av ekonomiskaoch byggnadstekniska skäl. En hissinstallation är normalt sett så dyratt kostnaden omöjligt kan bäras av den tillkommande bostadsytan.Dessutom skulle hissinstallationen i många fall också medföra ingrepp iden övriga byggnaden med bortfall av bostadsyta i underliggande lägenheter.Följden av hisskravet blir alltså att det starkt efterfrågadebostadstillskottet inte kommer till stånd. Tillgänglighetskravet är naturligtvisviktigt, men det får inte drivas så långt att det till slut motverkarsitt eget syfte eller hindrar att önskvärda åtgärder vidtas. Ingenfunktionshindrad blir hjälpt av att tillskottet av vindsvåningar påbostadsmarknaden stoppas.Vi anser att den tillämpning av byggnadslagstiftningen som på mångahåll inneburit att tillkomsten av vindsvåningar stoppats måste ändras.Det måste ges större möjlighet att bedöma rimligheten av att installerahiss i det enskilda fallet. Om alternativet står mellan att inga bostädertillkommer eller att bostäder inreds på vindar utan att de kan nås medhiss, är utan tvekan det senare att föredra.Vi anser att bör begära att regeringen återkommer med förslagom en lagändring med den förordade inriktningen. Vad vi nu anfört innebäratt vi tillstyrker motion 2004/05:Bo204 (m) och avstyrker motion2004/05:Bo222 (s).17. Behovet av hissar, punkt 16 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller delvis motion2004/05:Bo222 och avslår motion 2004/05:Bo204.StällningstagandeBåde andelen och antalet äldre i den svenska befolkningen kommer attöka kraftigt under . Det är därför hög tid att nuanpassa våra bostadshus efter denna utveckling. En förutsättning föratt många äldre skall kunna bo kvar i sina invanda bostadsmiljöer äratt flervåningshus förses med hiss. ger givetvis hissarnabättre förutsättningar för funktionshindrade att själva välja boende.Hissar underlättar också vardagslivet för barnfamiljer och andra grupper.Sammantaget ger en installation av hiss förutsättningar för mångapersoner att leva ett aktivt liv med god livskvalitet.Jag anser mot denna bakgrund att regeringen bör se över vilkaåtgärder som kan sättas in för att underlätta installationen av hissari vårt äldre bostadsbestånd. Redovisningen bör även omfatta de ekonomiskaoch tekniska förutsättningarna för hissinstallationer. Ett underlag förövervägandena i denna fråga har redovisats av i rapporten på underhåll. Även Äldreberedningen uppmärksammade behovet avhissinstallationer i sitt slutbetänkande. Det får därför förutsättas attde kompletterande utredningsinsatser som kan behövas genomförs utanonödig tidsfördröjning. Regeringens överväganden bör utmynna i att enkonkret plan för ökad tillgänglighet genom hissinstallationer läggsfram för riksdagen.Vad jag ovan anfört bör som sin mening tillkännage för regeringen.Det innebär ett delvis bifall till motion 2004/05:Bo222 (s). Motion2004/05:Bo204 (m) avstyrks.18. Bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga, punkt 18 (v, c, mp)avOwe (), (), () och HelenaHillar ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 18borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So506yrkande 6 och 2004/05:Bo278 yrkande 4.StällningstagandeElsanering av bostäder har visat sig vara en verksam metod för att göradet möjligt för elöverkänsliga att bo kvar i sina bostäder och ha ettnågorlunda drägligt liv. har vid flera tillfällenuttalat sitt stöd för elsanering, bl.a. i sitt betänkande 1996/97:BoU12.Där uttalar bostadsutskottet bl.a. följande:Möjligheten att få stöd vid elöverkänslighet skall naturligtvis intevara avhängig av i vilken kommun den som drabbas är bosatt. Det fårenligt utskottets mening förutsättas att kommunerna fortsättningsvisagerar på mer likartat sätt och att detta agerande baseras på denpositiva attityd som många kommuner uppvisat. Skulle så inte vara falletfinns det anledning att återkomma till frågan.Bostadsutskottet har därefter vid ett flertal tillfällen upprepat sinsyn på vikten av likabehandling av elöverkänsliga oavsett bostadsort.Utskottet har emellertid konstaterat attlagen om bostadsanpassningsbidrag enligt gällande tolkning inte gerrätt till sådant bidrag. Enligt handledning för bidragshanteringenskall nämligen bidrag inte lämnas för s.k. elsanering. Utskottet haremellertid inte velat uttala sitt stöd för ändrade regler utan hänvisattill att man avvaktar ytterligare forskning. står deelöverkänsliga år utan hjälp från samhällets sida.Om det skall bli någon förändring måste det till ett initiativ frånriksdagen och regeringen. bör därför en gång för alla fastslåatt elsanering skall berättiga till bostadsanpassningsbidrag. Skulledetta ställningstagande förutsätta en lagändring bör regeringen skyndsamtåterkomma till med ett förslag i frågan.Vad vi nu med anslutning till motionerna 2004/05:Bo278 (c) yrkande 4och 2004/05:So506 (c) yrkande 6 anfört bör som sin meningtillkännage för regeringen.19. Byggforskning, punkt 19 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:Bo299yrkandena 1-4 och avslår motionerna 2003/04:MJ66 yrkande 14, 2004/05:Bo224,2004/05:Bo308 yrkande 13 och 2004/05:Bo319.StällningstagandeSamhällsbyggnads- och byggsektorn svarar för av Sverigesbruttonationalprodukt och dess 80 000 företag sysselsätter ca 450 000personer. Denna sektor har därigenom en avgörande betydelse både förlandets ekonomiska utveckling och för möjligheterna att åstadkomma enhållbar utveckling i övrigt. Sektorns komplexitet och företagsstruktursamt ett ofta mycket detaljerat regelsystem har emellertid lett tillbrister i incitament för utveckling, innovationer, förnyelse ochrisktagande. Resultatet är låg produktivitetsutveckling, kvalitetsbrister,svagt konkurrenstryck och bristande kundfokus.Staten har ett stort ansvar för samhällsbyggnadssektorns utveckling.Mer än hälften av all upphandling inom byggsektorn sker via det politiskasystemet och bekostas av skattemedel. Den byggda miljön har också enavgörande betydelse för medborgarnas liv och välbefinnande. Samhällethar därmed ett särskilt ansvar för kunskapsuppbyggnaden och forskningenpå området. Utvecklingen av de statliga anslagen till forskning ochutveckling riktad mot samhällsbyggnadssektorn har detta till trotsminskat från 1990-talets början.Omstruktureringen av forskningsfinansiering har bl.a. kännetecknatsav en positiv fokusering på ökad forskningskvalitet. har deninneburit en otydlighet avseende identifikation och erkännande avforskning och utveckling inriktad på samhällsbyggande. Detta gäller inteminst bristen på regler för hanteringen av anslag från förforskning, särskilt i fråga om medfinansiering av EU-projekt. Dennabrist hotar svenska forskares konkurrensmöjligheter om EU-kontrakt ochblir särskilt kännbar för forskningen inom samhällsbyggnadssektorn.Ett grundproblem är att det saknas särskilda medel för medfinansiering.Ett annat problem för forskarna är att ett av EU redan godkänt projektäven måste prövas av de svenska forskningsfinansiärerna. Denna hanteringleder inte sällan till förseningar, likviditetsproblem och otrygghetför forskargruppen. bör mot denna bakgrund agera för att åstadkommaen bättre koordinering mellan nationella finansieringsprogram och EU:sramprogram för forskning.En annan fråga som inte har hanterats bra efter omstruktureringen gällermöjligheten för forskningen inom sektorn att få stöd från fleraforskningsfinansiärer. Formas är visserligen det forskningsråd som har ettutpekat ansvar för stöd till kunskapsuppbyggande samhällsbyggnadsforskning,men stöd skall även kunna utgå från andra forskningsråd och stiftelser.Det har emellertid visat sig att forskare inriktade mot sektorn harhaft mycket svårt att komma i fråga för stöd från andra forskningsfinansiärer.Detta gäller inte minst för som har till uppgift att främjahållbar tillväxt genom utveckling av effektiva innovationssystem ochfinansiering av behovsmotiverad forskning. Rimligen borde dennaprogramförklaring och målsättning gälla alla sektorer av samhället och dåinte minst samhällsbyggnadssektorn.Med hänvisning till det anförda ställer vi oss bakom förslagen i motion2004/05:Bo299 (kd) om att skall tillkännage för regeringenatt den böragera för att stärka samverkan mellan de forskningsfinansierande organenoch samhällsbyggnadssektorn,vidta åtgärder så att byggsektorn ges samma status och samma möjlighetersom andra industrisektorer för stöd till innovationsinriktad forskningoch utveckling,åstadkomma bättre förutsättningar för svenska forskares medverkan iEU-program och andra internationella forum,verka för en bättre koordinering av svenska forsknings- ochfinansieringsprogram med för forskning.Ett genomförande av dessa förslag skulle innebära attforskningsförutsättningarnainom samhällsbyggnadssektorn påtagligt förbättrades. Därmed ges ocksåförutsättningar för att bättre kunna tillgodose de förslag som läggsfram i övriga motioner som behandlas i avsnittet om byggforskning. mån dessa motioner inte kan anses vara tillgodosedda med det anfördaavstyrks de.20. Byggforskning, punkt 19 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 19borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2003/04:MJ66yrkande 14 och 2004/05:Bo308 yrkande 13 och avslår motionerna 2004/05:Bo224,2004/05:Bo299 yrkandena 1-4 och 2004/05:Bo319.StällningstagandeI två fp-motioner framhålls behovet av åtgärder för att stärka forskningeninom bygg- och bostadssektorn. Ett särskilt behov av kunskapsuppbyggnadgäller för frågor om inomhusmiljön och boendemiljön i övrigt. forskning om hälsovådliga ämnen i byggmaterial, om sambandet mellantillgång till gröna miljöer och hälsa, om hur man skapar tryggastadsmiljöer, om bullerstörningar och om olika ventilationsfrågor. Det ärnödvändigt att tillräckliga resurser avsätts för forskningen inom bl.a.dessa områden. Vi anser också att det bör övervägas att inrätta en s.k. forskarskola inom området god boendemiljö vid något av universiteten.Vidare instämmer vi i förslaget om att en utvärdering behöver göras avhur forskningen inom bygg- och bostadssektorn påverkats av de förändringari den forskningsfinansierande organisationen som genomfördes år 2000.Det är därvid särskilt angeläget att pröva fördelningen av forskningsmedelfrån bl.a. I detta sammanhang bör det också övervägas omforskningen inom sektorn kan stärkas genom att Formas avvecklas och ersättsmed en ordning för forskningsfinansiering som bättre kan garantera enbåde kvalitativt säkrad och behovsanpassad forskning. Det är emellertidviktigt att påpeka att en sådan omläggning inte får leda fram till enminskning av de externa forskningsmedlen för bostadssektorn.Vad vi ovan anfört med bifall till förslagen i motionerna 2004/05:Bo308(fp) yrkande 13 och 2003/04:MJ66 (fp) yrkande 14 bör tillkännageför regeringen som sin mening. Övriga motioner avstyrks i den mån deinte kan anses vara tillgodosedda med det anförda.Särskilda yttranden1. Hästgårdar, punkt 2 (fp, kd)(), () och ()anför:Motionerna 2004/05:Bo254 (s) och 2004/05:Bo220 (m) behandlar problemenmed samexistensen mellan hästgårdar och annan bebyggelse. Även ommotionärerna tar upp olika sidor av problemen visar de på en allvarligproblematik. Hästnäringen blir en allt viktigare del av den svenskalandsbygden. Tyvärr har vissa myndigheter haft en alltför rigoröstolkning av avståndsregler när det gäller hästgårdar och annan bebyggelse.Man har fastnat i avståndsexercis och varken tagit hänsyn till storlekpå verksamheten eller de faktiska landskapsförhållandena. Vegetationenoch de typografiska förhållandena kan medföra ett minskat behov av storaskyddsavstånd.Vi anser dock att problemen i samband med samlokalisering av hästgårdaroch annan bebyggelse inte i första hand beror på lagstiftningen utansnarare på dess tillämpning. Det är exempelvis tveksamt om Boverketsoch riktlinje om mellan häststalloch bostäder bygger på en tillräcklig analys av det sakliga behovet avskyddsavstånd. i har t.ex. givit ut nya riktlinjersom i större utsträckning tar hänsyn till enskilda förhållanden. Vi serdet därför som viktigt att följa hur praxis utvecklas på detta områdeoch att man från ansvarigt politiskt håll driver på för en utvecklingi positiv riktning. Hästnäringen är viktig både för en rik fritid ochför näringslivet på landsbygden. Därför är det av stor vikt att reglernai fastighetsbildningslagen om PBL inte motverkar att fler hästfastigheternybildas och att djurstall kan uppföras på befintliga fastigheter.2. Hästgårdar, punkt 2 (c)() anför:Bostadsutskottet har i betänkandet avstyrkt två motioner med förslag omatt underlätta etablering av bostäder i närheten av häststallar. Jagstår bakom utskottets ställningstagande men vill ytterligare förtydligamin syn i frågan.Hästnäringen blir allt viktigare inslag i jordbruket och på den svenskalandsbygden. Hästnäringen skapar många arbetstillfällen i hela landet.Under senare år har även hästen bidragit till att turistnäringen pålandsbygden kunnat utvecklats. På många håll i landet arbetar man ävenmed hästar och ridning som en del i rehabilitering av sjukskrivna. Enlivskraftig hästpolitik kan därför även få stor betydelse för hurohälsotalen skall kunna minskas i samhället. Det är viktigt att se sambandenoch helheten.Motionärernas strävan att underlätta för bebyggelse i närheten avhästgårdarna måste också bemötas med aspekten att den befintliganäringsverksamheten på landsbygden måste respekteras även sett ur ettföretagsekonomiskt perspektiv. Det är därför viktigt att inte beslut fattasi plan- eller bygglovsärenden som kan få till följd att befintlighästnäringsverksamhet beläggs med nya restriktioner som kan hindra ellerhelt stoppa pågående verksamhet.Nyetablering av bostäder i närheten av lantbruksföretag som bedriverdjurhållning, av vilket slag det vara må, får inte medföra att olikakrav kan ställas i efterhand på redan etablerad verksamhet.3. Dricksvattenledningar, punkt 8 (m, kd)(), de (), () och () anför:I två motioner, (m) respektive (kd), redogörs för de problem som byggherraroch vvs-entreprenörer ibland står inför när ledningar och annan utrustningför dricksvatten skall installeras i byggnader. Det går helt enkeltinte att få klara besked om vattenledningar av ett visst material ansestillgodose lagens krav på att materialvalet inte får medföra hälsorisker.Bostadsutskottet redogör i betänkandet för ett arbete som pågår inom EUi syfte att ge vägledning på detta område. Vi har mot denna bakgrundavstått från att fullfölja våra motionsförslag om att regeringen skallge svenska myndigheter i uppdrag att vidta vissa åtgärder på området.Vi förutsätter emellertid att dessa myndigheter ger branschen allt detstöd och den information som det pågående ger underlag för.I annat fall finns anledning för att återkomma i frågan.4. Tappvarmvatten, punkt 9 (kd, c)() och () anför:Vi instämmer i vad som anförs i en kd-motion om att det sannolikt behövervidtas ytterligare åtgärder för att komma till rätta med de återkommandeallvarliga fallen av legionellasmitta. har i dettabetänkande förutsatt att åtgärder kommer till stånd även utan en särskildbegäran från . Mot bakgrund av att det nu pågår ett arbetetmed att dels ta fram ett bättre beslutsunderlag i frågan, dels se övergällande byggregler på området, har vi accepterat ett sådant ställningstagande.Skulle emellertid detta arbete inte leda till att berörda myndigheter,och vid behov regeringen, på olika sätt agerar i frågan finns detanledning för rikdagen att senare återkomma med ett annat ställningstagande.5. Energihushållning, punkt 10 (m)de (), () och Carl-ErikSkårman (m) anför:Bostadsutskottet hänvisar i avsnittet om energihushållning tillimplementeringen av EG-direktivet om byggnaders energiprestanda och pågåendearbete i anslutning till detta. Vi har inte reserverat oss mot utskottetsmotivering till att avstyrka de motioner som behandlas i detta avsnittmen vill här klargöra vår syn i denna fråga.Vi anser självklart att måste följa gällande ordning och genomförade förändringar i lagstiftningen som direktivet kan förutsätta. Detfinns däremot inte skäl att gå utöver dessa krav och införa en onödigtomfattande och byråkratisk ordning för energideklarering av byggnaderm.m. Skulle regeringens kommande proposition i frågan ha en sådaninnebörd kommer vi självklart att motsätta oss förslaget.6. Barnsäkerhet i äldre bostäder, punkt 12 (m, fp)de (), (), (), () och () anför:Vi står bakom utskottsmajoritetens bedömning att retroaktivt verkandelagregler om barnsäkerhet inte bör införas. Arbetet med att höjabarnsäkerheten i äldre byggnader kan bättre bedrivas på annat sätt. Däremotkan vi till viss del instämma i den kritik mot regeringens handhavandeav frågan som framkommer i den reservation i frågan som avgivits avfyra partier.Förslag om åtgärder på det aktuella området har lagts fram vid upprepadetillfällen, bl.a. av berörda myndigheter. Regeringen har under en långrad år undvikit att klart ta ställning till dessa förslag. Till slutgavs emellertid direktiv till en utredning att pröva frågan om lagstiftning.När sedan utredningen avgivit ett betänkande har regeringen valt attinte remissbehandla detta. Avsikten tycks i stället vara att ävenfortsättningsvis undvika att ta ställning i en för regeringen uppenbarligenkänslig fråga. Vi anser att ett sådant icke-agerande, om än i den mindreskalan, endast är ytterligare ett tecken på att den socialdemokratiskaregeringen saknar den beslutskraft som man kan kräva av landets exekutivaledning.7. Krav på tillgänglighet, punkt 15 (fp)() och () anför:Riksdagen fattade 2001 beslut om att enkelt avhjälpta hinder mottillgängligheten i vissa miljöer skulle undanröjas. Än syns emellertid fåtecken på att berörda fastighetsägare och kommuner börjat vidta denödvändiga åtgärderna i någon större utsträckning. Om inte aktivitetenpå detta område snart ökar kommer det att finnas skäl att pröva om redangenomförda lagstiftningsåtgärder verkligen är tillräckliga. PBL-kommitténskommande betänkande kan också ge anledning att pröva denna fråga.Mot bakgrund av att lämnar sitt slutbetänkandeoch att en utvärdering av genomförda lagändringar skallpresenteras av har vi valt att inte genom en reservationnu förorda en skärpning i lagstiftningen. Vi förutsätter emellertid attdet beslutsunderlag som skall presenteras kommer att ge underlag tillfortsatta överväganden i denna fråga.8. Behovet av hissar, punkt 16 (fp, kd)(), () och ()anför:Bostadsutskottet avstyrker i detta betänkande två motioner om installationav hissar. Utskottet redovisar i detta sammanhang att ett bidrag tillhissinstallation kunnat utgå , dock utan attnärmare ta ställning till en eventuell fortsättning. Vi har inte avgivitnågon reservation avseende utskottets ställningstagande till de tvåmotioner som behandlas i avsnittet men vill klargöra vår syn i bidragsfrågan.Det aktuella hissbidraget utgick endast under och vartill sin utformning ett tydligt exempel på den socialdemokratiskaregeringens ryckiga och ogenomtänkta bostadspolitik. Helt andra åtgärderbehöver vidtas för att fastighetsägare skall kunna ges ekonomiskaförutsättningar att ta ansvar för förvaltning och förnyelse av sittbostadsbestånd. och har i andra sammanhangredovisat sin syn i denna fråga.9. Behovet av hissar, punkt 16 (v)() och () anför:En alltmer åldrande befolkning och att alltfler bor kvar hemma så längedet är möjligt ställer krav på hissar i hus med minst tre våningar.Enligt SCB:s Bostads- och hyresundersökning saknar ca 320 000 lägenheterpå tredje våningen och uppåt tillgång till hiss. Grovt räknat betyderdet att ca 75 000 trappuppgångar med tre eller flera våningsplan saknarhiss. Det innebär att många äldre är hänvisade till ett begränsatbostadsutbud och att kommunernas kostnader för särskilt boende ökar.Fastighetsägare drar sig också för större nödvändiga ombyggnader, dådessa kräver bygglov och även innebär krav på installation av hiss.I samband med den ekonomiska vårpropositionen infördes, efterkrav från , ett tillfälligt investeringsbidrag förhissinstallationer i samband med större ombyggnationer i hus med tre ellerflera våningar. Vi anser att detta stöd till hissinstallationer börvara ett permanent inslag i den statliga bostadsfinansieringen.Vänsterpartiet lyckades emellertid i förhandlingarna om budgeten för 2005inte få gehör för en fortsatt stödgivning /2005.Vår avsikt är dock att återkomma med förslaget i kommande budgetförhandlingaroch i de sammanhang som de fortsatta formerna för den statligabostadsfinansieringen kan komma att diskuteras.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotion väckt med anledning av regeringens skrivelse 2003/04:129 En svenskstrategi för hållbar utveckling2003/04:MJ66 av m.fl. (fp):14. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om forskning inom bostadssektorn.16. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om bostadssektorn.Motion från allmänna motionstiden /04:MJ324 av de ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om behovet av att utse en ansvarig myndighet för material somkan komma i kontakt med dricksvatten.Motioner från allmänna motionstiden /05:Fö252 av ():1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att uppdra åt att göra en översyn av gällanderegelverk i samband med byggande i vattennära miljöer.2004/05:So506 av ():6. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att återigen fastslå att elsanering skall berättigatill bostadsanpassningsbidrag.2004/05:Ub230 av m.fl. (mp):26. begär att regeringen tillsätter en utredning för attse över hur och på vilket sätt en rättighetslagstiftning som garanteraren successiv implementering av tillgänglighet bäst kan införas i Sverige.2004/05:MJ498 av m.fl. (kd):29. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att av regeringen ges uppdraget att görabedömningar av materials lämplighet att användas i samband med transportav dricksvatten.42. begär att regeringen återkommer till meden redogörelse för hur målen om minskad radonhalt i bostäder skall kunnanås.2004/05:MJ507 av m.fl. (c):12. tillkännager för regeringen som sin mening vad somi motionen anförs om att för att nå målet om lägre energiförbrukning ibostäder måste installation av direktverkande elvärme vid nybyggnationoch omfattande ombyggnation förbjudas.2004/05:N309 av m.fl. (fp):12.