bet · GS01MJU9 · 2005-04-26 00:00:00 — Det är de som begränsartakten i hur vi hanterar stormskadorna just . Så kommer det att varaframöver.Låt oss sedan titta på avverkningstakten. Vi har en alldeles dagsfärskberäkning av hur långt vi har kommit i arbetet. De första tre månadernaär vår bedömning att vi totalt avverkade och transporterade in . Då vill jag säga att det är fasta kubikmetrar, m3f. De 75som talade om är skogskubikmetrar. De 75 ska räknas om till drygt60 fasta kubikmetrar. Av dem är till ungefär 8 miljoner upparbetade.Den takt som hålls är ungefär 4 miljoner kubikmeter.Räknar vi då april, gånger 4, kommer vi upp i 12 plus 8,och vår bedömning är att någonstans eller sista juni harvi klarat av 20 miljoner kubikmeter.Vi jobbar egentligen med två olika lagringsstrategier. Det är blandannat långtidslagring framför allt i området. Det handlar om landlagringmed vattenbegjutning eller sjölagring. finns 37 terminaler anlagdaoch fem på väg. Sedan är det 100 - en något osäker siffra - ute påsågverk.Den andra strategin är så kallade omsättningsterminaler. Det är egentligenstora omlastningsplatser där vi lagrar upp virket för relativt snabbuttransport framför allt med tåg till omkringliggande industrier utanförstormområdet.Vi går vidare till transporter. En av de enskilt viktigaste åtgärdernaför att vi har kommit upp i den takt vi är uppe i är att vi fick möjlighetatt ta in utländska bilar. Lastbilarna är - jag upprepar det igen -flaskhalsen. Vi har fått in 120 ekipage utifrån. Vi tror attdet snart är en dubblerad siffra. Återigen är det lite svårt att fåsiffror från sågverken, men en bedömning är att ungefär 50 bilar rullari sågverksregi . har ställt ett antal tåglägen tillförfogande, vilket har varit både värdefullt och bra. Men vår bedömningär att det behövs ytterligare tåglägen om vi ska kunna fortsätta atttransportera ut virket i den takt vi är uppe i.Kemikalier är min sista punkt vad gäller lägesrapport. Där har detdiskuterats under de tre månaderna i vilken utsträckning vi ska användakemikalier. Flygbesprutning är avförd från dagordningen. Det är inteaktuellt med flygbesprutning. Besprutning av virkesvältor kommer attanvändas i mycket begränsad omfattning - om det kommer att användas.Jag känner inte till några planer att använda kemikalier påvirkesvältor, men vi vill ha den möjligheten öppen om forskarna talar omför oss att ett avstående från kemikalieanvändning skulle vara ett störremiljöproblem än att använda kemikalier. Den möjligheten vill vi ha öppen,men jag ser inga behov av kemikalieanvändning. Dessutom har viträffat en överenskommelse med att på ett speciellt sättmärka det virke som eventuellt kommer att kemikaliebehandlas.Avslutningsvis några punkter vi tycker är angelägna i det fortsattaarbetet.Vi har fått förlängd dispens för utländska bilar. Det är oerhört viktigtatt dispensen förlängs. Den går ut . Jag understrykerigen att den dispensen måste vi få förlängd om vi ska kunna fortsättai den här takten.Vi har också dispens för ökade bruttovikter till . Det ärlika viktigt där att vi får fortsätta.Kör- och vilotider ligger i kommissionens händer. Vi skulle vilja fåutökade kör- och vilotider fram till dess att kommissionen har fattatett beslut - i enlighet med de lättnader som gav oss direktefter stormen.Det är samma sak med förlängt tillstånd för utländsk sjöfart. Låt ossfortsätta med de dispenser vi har.Vi behöver fler lok och vagnar från . Transporter är flaskhalsen.Vi kommer med nödvändighet att köra sönder vägar i den här storatransportoperation vi nu befinner oss i. Vi bedömer att är ibehov av anslag för att rätta till det som går sönder.Sjölagring har varit på tapeten . Det blev ettnej i sjön . Vi tror att vi behöver andra möjligheter till sjölagringpå andra platser.En stor fråga som vi inte har tid att kommentera nu är naturligtvis denfråga som följer efter det akuta skedet: återbeskogning och framtidaskogsskötselstrategier. På vilket sätt ska vi anlägga skog på de platserdär stormen har farit fram? Det är en fråga där vi ödmjukt ska analyseravad som har hänt och försöka dra kloka slutsatser av hur vi hanterardetta framöver.När det gäller handläggning i kommun- och länsstyrelser har vi mångagoda exempel på ett gott samarbete, men det finns också exempel där vitycker att tjänstemännen agerar som om ingenting har hänt. Där behövervi hjälp med att få förståelse på alla regionala och lokala nivåer föratt vi befinner oss i ett extraordinärt läge och det behövs extraordinäraåtgärder.Jag vet att nedsättning av dieselskatt för landsvägstransporter hardiskuterats mycket av er politiker . Jag vill avsluta medatt säga att jag tror fortfarande att det hade varit det bästa verktygetför att smörja upp transportsystemet och få ännu bättre fart i det arbetevi befinner oss i med att få virke ur skogen.Ordföranden: , från Skogsindustrierna. är det dagsför den avslutande företrädaren i den här omgången innan ledamöternakommer att få möjlighet att ställa frågor om lägesrapporten. är detChrister Segerstéen från LRF Skogsägarna.Christer Segerstéen, LRF Skogsägarna: (Bilder bilaga 4.) Jag representerarytterst de drabbade, det vill säga skogsägarna som har fått sin skognedblåst.Den verklighet som vi skogsägare lever i är med den ena foten i denstormfällda skogen och det elände som har påverkat oss, på olika nivåerberoende på var vi bor i stormområdet.Min hotbild, vår hotbild, där den andra foten kan hamna i ett längreperspektiv, är att vi inte lyckas och att inte bara den nedblåsta skogenutan även den växande skogen blir angripen av insekter, vilket gör attvi kommer att få enorma skador längre fram i tiden.Min tideräkning började . Det har nusnart gått sedan stormen natten mellan den 8 och 9 januari.Det har varit en resa som kan liknas vid en sinuskurva. Inledningsvisett kraftfullt agerande från alla inblandade parter. Sedan blev detlite grus i maskineriet från olika håll och kanter. känner jag attvi är på väg upp igen. De två stormpaket som regeringen med samarbetspartiernahar presenterat har faktiskt gett en bra stadga och styrka. Framförallt 50-lappen har betytt väldigt mycket för de enskilda skogsägarna.Det finns nu en drivkraft, ett incitament, att jobba med frågorna.Dagsläget i vårt stormområde, som till skillnad från tidigare stormarär koncentrerat till , södra , delar av södra och lite grann av norra , är att det sker en kraftsamling. Jagsom har haft förmånen att resa i princip från första veckanser en enorm kraft. Maskiner finns på plats. Jag ska inte upprepade siffror som tog upp. Det händer saker och ting. Det gäller nuatt se till att verksamheten fortsätter. Vi har en självverksamhet somvi inte har sett tillstymmelsen av och dag. Vi har egna resurser.Vi har tillförda resurser. Jag vill också ge en stor eloge till allade utländska resurser såväl på avverkningssidan som på lastbilssidansom gör ett fantastiskt jobb för oss här i Sverige.Jag känner när det gäller myndighetskontakter att saker och ting blirbättre och bättre. Vi har haft en bra relation med Näringsdepartementetoch med . Vi har ibland i olika kommuner, ju längre bortman kommer från stormområdet, haft det lite svårare. Men även där märkervi nu ett helt annat samarbete att finna lösningar. Det finns någrautestående frågor som naturligtvis är betydelsefulla, till exempel sjönFlåren. Vi hoppas att vi ska finna lösningar även där.Vad som är viktigt nu är, precis som poängterade, den kraft vihar nu att fortsätta. Då måste de gällande dispenser som går ut den 1juli förlängas. Transportsektorn är den riktigt trånga sektorn. Detvore förödande om vi skulle vara tvungna att skicka i väg de utländskaåkerierna. när rörelsen är i gång får vi inte stoppa upp.Den andra viktiga punkten är regelverket för återbeskogningen, sombetyder oerhört mycket för oss skogsägare. säger många av minamedlemmar, skogsägare, att de väntar så att de vet vadsom gäller. Här har vi gott om plantor. Det finns , som visåg, stora arealer som redan är uppröjda. Låt oss inte missa chansen.Se till att vi får ett klart besked. Jag är medveten om att allt intekan komma i detalj, men vi måste få ett besked om att om man går i gångmed att plantera nu kan man åtnjuta regelverket och stödet.Man hör också i debatten att vi skogsägare får skylla oss själva. Varför ska vi stöttas? Men här, mina vänner, liggeren svensk årsavverkning på backen. Det är en årsavverkning som sysselsätter150 000 människor i vårt land. I när vi talar om ohälsotal ocharbetslöshet tror jag att vi har all anledning att ta vara på dennaråvara. Vi har ett delat ansvar - det vill jag poängtera. Det är jagsom skogsägare, skogsbruket och samhället. Kan vi tillsammans jobba pådet sätt jag känner att vi jobbar , med den kraft vi har och med deönskemål vi har fört fram kommer min hotbild - en massa död skog - inteatt inträffa.Ordföranden: , , LRF Skogsägarna. Det är numöjligt för ledamöterna att ställa frågor.Bengt-Anders (): Fru ordförande! Jag ska nämna inledningsvisden svenska skogens betydelse. Nettoexportvärdet överstiger det dubblaför vad både Lastvagnar, , , ochEricssons hårdvarutillverkning exporterar . Det är viktigt att hadet i bakgrunden.Enligt den PM som har gått ut gäller 50-lappen inte brännved utan enbartmassaved och timmer. Jag skulle vilja höra en kommentar från Skogsindustriernaoch om vilken betydelse detta kan få för skogshygienen.Christer Segerstéen: I det remissvar som har gått till finansen har visagt att vi vill att det här ska omfatta brännved. Bakgrunden är att vihar ett enormt stort beting att ta hand om. Det virke som vi kommer attfå ut ur skogen i slutet av kommer kanske att ha en sådankvalitet att vi inte kan ha det som vare sig sågad ved eller som massavedtill papper. Då blir det brännved. Eftersom vi nu inte kan hjälpa allapå en gång måste av rättviseskäl även brännvedssortimentet finnas med.Sven (): Jag vill likt ta minutgångspunkt i de många skogsägare som har fått se sitt livsverk raseratoch sina framtidsutsikter fördunklade. Vad är viktigast för att olikastöd ska komma de lokala och kanske framför allt de mindre skogsägarnatill del?Jag skulle vilja fråga på om han i det härarbetet noterat några hinder i lagstiftningen för att kraftfullt kunnaagera i en sådan här katastrofsituation. Behövs det lagstiftningsändringarför att få starka instrument?Det skulle också vara intressant att höra Näringsdepartementetsrepresentant kommentera frågan om transporterna som flaskhalsar ochförlängningen av dispenserna.Ordföranden: Det är så det går till när man ställer en fråga.Christer Segerstéen: Det som är viktigt för den enskilde skogsägaren ären kombination av åtgärder. Det går inte att plocka ut en bit och sägaatt det är tillräckligt. Naturligtvis har 50-lappen en oerhört storbetydelse för oss. Regelverket för återbeskogning är självklart oerhörtviktigt. måste även vi som skogsägare komma ihåg att helatransportorganisationen måste fungera. Därför måste regelverket säkerställaatt vi har kvar fordon, att vi har kvar möjligheten att kunna transporterainom området och även en viss mängd råvara ut ur området.Håkan : Vi behöver en lagstiftning som fungerar närdet inte dyker upp den typen av stora förödelser. När nu denna storastormfällning har hänt tycker vi inte att det har varit några störreproblem med gällande lagstiftning. De saker vi har behövt ändra har vikunnat ändra och lägga fram förslag till. Det har gällt skogsskyddsbestämmelseroch sådant. Vi upplever inte att det har varit några större problemeller hinder.Linda , : Det gällde transportdispenser. Vihar satt tidsgräns på de dispenser som har delats ut. Det tycker vi ärnaturligt. Sedan får de omprövas i mån av behov. En del dispenser gesav oss. Andra dispenser ges av Vägverket.Anita (): Fru ordförande! Mycket har gjorts snabbt och effektivt.Vilka ytterligare politiska beslut krävs utöver de ni redan har nämntpå kort och eventuellt något ? Kan ni redan nu dra sådanaslutsatser som vi skulle ha nytta av inför eventuellt framtida nyamiljökatastrofer?Ordföranden: "ni" något särskild?Anita (): Jag ställer en allmän fråga till er tre som redan nuhar haft föredragningar.Stefan : Jag tror att det viktigaste just nu är förlängning av dedispenser jag talade om. Det finns ett antal frågor som vi har identifieratsom avgörande. gäller det att vi får arbetsro och kan fortsätta arbetai den takt vi behöver.Sedan finns det ett antal andra frågor där vi inte har fått gehör förvåra förslag, till exempel att man skulle införa ökade bruttovikter ihela landet. Det skulle ha frigjort lastbilar i hela norr omstormområdet så att vi hade kunnat få ytterligare fart på uttransportenav virke.Christer Segerstéen: Som vice ordförande i vill jag gärna sägaatt dispenserna är oerhört viktiga. Får vi ytterligare dispenser förutländska åkerier så att vi kan hålla i gång transportkapaciteten kommervi i Södra inte att använda kemiska medel vid den väglagring som visjälva håller i. Det är något som man självklart ska sträva efter. Därförvill jag betona vikten av detta.När stormen kring detta har lagt sig tycker jag att man ska se över vårkära miljöbalk. Den är kanske inte helt och hållet skriven för ettkatastrofläge.Håkan : Jag vill gärna upprepa vad jag sade tidigare. Vi tyckeratt det är viktigt att få ett snabbt besked om återbeskogningsstödet.AlfEriksson (s): Vilken bedömning gör ni i industrin fram i tiden - om nu inte kommer tillbaka så att vi fårett nytt katastrofläge? Finns det möjlighet att klara försörjningen ide drabbade områdena utan alltför långa transporter?Stefan : Jag tror att man måste se detta både på kort och på långsikt. På kort sikt har vi naturligtvis just nu mer virke än industrini stormområdet kan hantera. På lång sikt kommer säkert den strukturomvandlinginom sågverksnäringen i som kanske skulle ha kommit ändå attpåskyndas genom det som har hänt.Men man måste också se de stora perspektiven. Det är några procent avvirkesförrådet i hela som har fallit. I ett ordentligt långtperspektiv är detta inte något som dramatiskt kommer att påverkavirkesförsörjningen för svensk skogsindustri. Svensk skogsindustri kommeräven att kunna förses med inhemsk råvara i tillräckligomfattning. Men det kommer naturligtvis att ge regionala störningar undernågra år framöver. Det finns sågverk som kommer att få det besvärligtunder 2007, 2008 och 2009. Den slutsatsen kan man dra.Sven-Erik (): Det är ju ett samhällsintresse att få ut såmycket som möjligt av den fällda skogen. Prognosen är att man kommeratt få ut till . Mycket av detta kommeratt lagras. Jag tror att var inne på detta med lagringskapacitet,långtidsterminaler och lagringsplats vid sågverk.Jag har fått uppfattningen att man räknar med att det ska komma 200-300ansökningar om lagringsplatser. Då handlar det också om lager större än5 . Jag undrar nu om det kommer att räcka med delagringsplatser som finns och hur det ser ut med lagringsstödet.Mats : Mängden lagringsplatser kommer att bero på hur vi klararsjölagringen. Vi hade planer på att lägga en försvarlig mängd timmer isjön . Som det ser ut kommer vi inte fram där. Vi kommeratt pröva andra sjöar. Dessutom kommer vi antagligen att få etableraytterligare landbaserade terminaler. För dagen kan jag inte svara hurmånga.Linda : På regeringens bord ligger ett förslag till förordningom lagringsstöd. Vi får väl hoppas att regeringen beslutar om det. Dåblir det också offentligt vad det stödet innehåller. Det är ett stöd omtotalt uppdelat . Det kommer att bli stödtill framför allt miljöåtgärder men också till inmätning på nya ochvissa gamla lagringsplatser.Eskil (): Jag skulle vilja fortsätta diskussionen om lagring.Efter vad jag har förstått är det dyrare med sjölagring än med lagringpå land. Vi har betydligt större landarealer att ta i anspråk för attlagra saker och ting än sjöarealer. Varför är det så viktigt att fåtillstånd till sjölagring när det är så ifrågasatt bland dem som bor inärheten av det sjösystem det handlar om?Mats : Det är väl det budskap som vi har haft svårast att nåfram med. Vi bedömer att sjölagrat virke kan ligga betydligt längre änvirke som lagras på land. Eftersom Södra har de i särklass störstavolymerna stormfällt virke har vi velat ha en rejäl omgång timmer liggandei sjön som man ska kunna använda allra sist i kön. Det kan vi inteersätta med landbaserade terminaler.Lennart Fremling (fp): nämnde att man bedömde att den totalaskadan uppgick till . Jag skulle vilja vetavad man har räknat in i detta. Har man till exempel tagit hänsyn tillsådant som värdeminskning utanför stormområdet? Skogsägandet utanförstormområdet påverkas ju också genom värdeminskning. Kan du säga någotom vilka poster som man har räknat med?Håkan : Beräkningarna är inte kompletta i alla avseenden. Man harräknat på intäkter vid normalavverkning jämfört med nuläget, och manhar sett till de kostnader som uppstår . Det har inte gjortsnågra beräkningar som tar hänsyn till hela landet på det sätt som dufrågade om . Man har heller inte räknat på framtida insektsskadoreller liknande. Det är förenklade beräkningar.Åsa (): Jag har en fråga till från Skogsägarna.Du nämnde i din föredragning att det var viktigt att regelverket föråterbeskogning blev klart . Om vi nu antar att detvore klart, har du några kommentarer till hur diskussionen blandskogsägarna går när det gäller återbeskogning. I hur stor utsträckningfinns vilja och möjlighet att jobba med återbeskogning redan den härsäsongen? Hur går diskussionen när det gäller vilja att ändraträslagsinblandning?Christer Segerstéen: Engagemanget att återbeskoga finns hos den enskildeskogsägaren. Sedan är det självklart att de som har drabbats hårdastoch kanske har fått huvuddelen av sin gamla skog fälld har det ganskatufft . Därför är stöden viktiga för att man ska kunna komma igång.Självklart ska vi självkritiskt titta på vilka förändringar man kangöra när det gäller skogsskötsel och så vidare. Det är viktigt att kommaihåg att det naturliga träslaget i huvuddelen av området är gran. Attdet blåste ned så mycket hänger samman med att vi har varit lyckosammai skogsskötseln. Vi har ökat antalet kubikmeter som står med nästan50 % sedan den förra stormen 1969. Det har fått dessa återverkningar.Detär självklart att vi kan utnyttja löv där det går. Men det är en faraom man tror att pendeln slår enbart mot ädellövskog och triviallöv ochså vidare. Basen är gran. Förhoppningsvis tallen kan kanske få enrenässans på ställen där vi kan se till att hålla jakttrycket på rättnivå.Det är viktigt med ett direktstöd för att man ska kunna komma i gång.Jag tror också att närheten till tätorter kan innebära ett intresse förett ökat lövinslag. Men granen är ändå det naturliga träslaget i området.Anders G Högmark (m): Jag kommer från , det län som hardrabbats hårdast av alla. Det har fallit skog för perinvånare i länet. I skulle detta ha inneburit värden för50 miljarder kronor. Då kanske man förstår vidden av katastrofen.Man har här talat mycket om dispenser, om betydelsen av att man fattarrätt beslut och av att man fattar rätt beslut i rätt tid. Alla harefterlyst besked om fortsatta dispenser eftersom de nuvarande ärtidsbegränsade.Min fråga är: Vad är det som hindrar att man fattar beslutom fortsatta dispenser? Varför måste man hålla olika aktörer på halstret?Har vi inte fått klara besked om att dispenser, bland annat på transportsidan,är nödvändiga under ett antal kvartal framöver om man ska kunna räddade värden som går att rädda?Sedan har jag en fråga med anledning av ett uttalande om att "vi behöverhjälp med att lirka upp det administrativa systemet". Jag skulle gärnavilja höra med och frånSkogsvårdsstyrelsen hur de ser på detta. Behövs det ytterligare insatser föratt lirka upp systemet för att underlätta olika åtgärder?Christer Segerstéen: Beslut om dispenser tycker jag skulle kunna kommaganska omgående. Dessutom finns det ett anständighetskrav gentemot deutländska människor som är här och jobbar och som behöver få veta vadsom gäller.Anne-Li Fiskesjö: jobbar mycket med rådgivning. Dethar vi fått göra i alldeles oförutsedd utsträckning de första månadernahär. Vi vill gärna fortsätta med det. Vi tror att vi kan nå långt närdet gäller att få markägarna att följa den lagstiftning som ligger i botten . Vi upplever inte den som ett hinder.Detfinns dispensmöjligheter, och dem utnyttjar vi. Jag skulle gärna viljaframhålla att många av de stormskadade områdena har varit dikade.Dikningen har varit en förutsättning för att skogen skulle komma upp.Många av dikessystemen har varit eftersatta när det gäller underhålloch rensning. Om man kunde förenkla systemet med prövning av omstruktureringav dikessystemet i samband med återbeskogning tror jag att skulle kunnasnabba på processen och stärka beståndens framtid.Anders G Högmark (m): De som önskar dispenser vill ju ha det så fortsom möjligt. Min fråga var ställd till dem som ska bevilja dispenserna.Varför kan ni inte ställa upp och ta de besluten fort så att man fåren långsiktig framförhållning?Linda : Reglerna har olika betydelse. Vi ser det som ganskanaturligt att man har möjlighet att ompröva de dispenser man ger. Närdet gäller transporter är det till exempel viktigt att ta hänsyn tilltrafiksäkerhet. Vi ser ett behov av att se vad de dispenser vi geravseende till exempel kör- och vilotid betyder innan vi förlängerdispenserna.Ann-Kristine (): Jag skulle vilja ställa en fråga till StefanWirtén men också till Skogs- och träfacket, som också är representerathär. Det handlar om avverkningskapaciteten. Det har funnits oro när detgäller att få tag på utbildad arbetskraft, skogsarbetare, maskinförareoch liknande. Det är viktigt att man är utbildad när man jobbar i skogen.Hur bedömer man detta ? Flyter det som det ska, och är dettransporterna som är det stora problemet? Tolkar jag det rätt?Stefan : Det enkla svaret är ja. Vår bedömning är att det flytersom det ska. Vi har en avverkningskapacitet som är på den nivå vibehöver. Det är transporterna som är problemet.När det gäller säkerhet och utbildning av dem som jobbar i skogen vetjag att alla aktörer är seriösa och utbildar den personal som kommerfrån andra delar av landet i hur man ska hantera stormskador. Jag vetatt till exempel Holmen, som representeras av som sitterbredvid mig, jobbar mycket med att utbilda personal från norra detta. Kan du kommentera det, ?Björn : Vi bestämde mycket snabbt att ingen, vare sig maskinförareeller skogsarbetare, skulle få åka till stormområdet utan utbildning.Den har skett i tre steg. Det första är att man får förnyad utbildningi första hjälpen. Det andra är att alla får en uppfräschning i hanteringenav motorsåg, för sådant förekommer trots att det är maskinarbete. Dettredje är praktisk övning lokalt i just de problem som det innebär atthantera vindfällen, för det är mycket speciellt och mycket farligt. Vihar haft en mycket hög ambitionsnivå.Per-Åke , Skogs- och träfacket: När arbetet drog i gång hade deflesta som kom bra utbildning. En del hade det inte, och de blev rättså omgående hemskickade av de stora skogsbolagen.Däremot har vi haft ett stort problem vad gäller språk och kommunikation.Det är många utländska lag som jobbar här. Det har varit problem. Detär ju stora risker när man går nära maskinerna. De stora bolagen harheller inte skött sin MBL-förhandlingsskyldighet, så att vi har haftmöjlighet att i förväg kolla detta, utan man har i efterhand kommit ochtalat om vilka man anlitar.Sverker (): Det var glädjande att höra att de rop om flygbesprutningsom kom precis efter katastrofen inte finns kvar i dag.Min fråga gäller sjölagring. Vilka möjligheter finns för att motverkamiljöproblem om det skulle behövas, och vilka reella problem med denhär hanteringen finns?Håkan , : Det finns en del kunskap om sjölagringsedan tidigare, men främst i samband med sågverk. I första hand är detlandlagring som är aktuellt i den mån lagring behövs, och det behövsuppenbarligen.