bet · GT01UU7 · 2005-11-08 00:00:00 — I detta betänkande föreslår utskottet att bemyndigar regeringen att överlåta, genom försäljning, den svenska aktieposten i , vilken innehas av , till för vidare överlåtelse till . Bakgrunden till beslutet är ett avtal mellan och om upprättandet av . har finansierat uppbyggnaden och driften av Juristhögskolan i med totalt . Enligt avtalet etablerades högskolan som ett lettiskt aktiebolag där innehar av aktierna. Efter ett regeringsbeslut innehas den svenska aktieposten av . Resterande aktier innehas av lettiska staten och . Avsikten har varit att skolan skall bedriva juridisk utbildning på mastersnivå, men även fortbildning och vidareutbildning. Målet är att förbättra utbildningen i samhällsvetenskap och juridik i . Skolan har utexaminerat omkring 200 mastersstudenter, inte enbart från utan också från bl.a. och . har överläggningar förts mellan regeringarna i och om skolans framtid. Regeringen föreslår i budgetproposition 2005/06:1, under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (avsnitt 3.8.1; yrkande 6), att bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i () till för vidare överlåtelse till . Med beaktande av 26 § andra stycket och 29 och 30 §§ budgetlagen (1996:1059) anser utskottet att bör bemyndiga regeringen att överlåta, genom försäljning, den svenska aktieposten i , vilken innehas av , till för vidare överlåtelse till . Utskottets förslag till riksdagsbeslut3 Förteckning över behandlade förslag9 Utskottets förslag till riksdagsbeslut bemyndigar regeringen att överlåta, genom försäljning, statens aktier i () till för vidare överlåtelse till . Därmed bifaller proposition 2005/06:1, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, avsnitt 3.8.1, yrkande 6. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), i (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Sermin Özürküt (v), () och (). I budgetproposition 2005/06:1 föreslår regeringen, under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, att bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i () till för vidare överlåtelse till (avsnitt 3.8.1) (yrkande 6). Inga motioner har väckts med anledning av regeringens förslag. Utskottet har fått en föredragning i ärendet av statssekreterare , ambassadör och departementsrådet . I budgetproposition 2005/06:1 under utgiftsområde 7, avsnitt 3.8.1, redovisar regeringen att ett avtal mellan och ingicks 1997 om upprättande av (). Enligt avtalet etablerades RGSL i som ett lettiskt icke vinstdrivande aktiebolag där innehar av aktierna. Efter ett regeringsbeslut innehas den svenska aktieposten av . Den svenska insatsen till stöd för RGSL har finansierats inom anslag under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Vidare anför regeringen att den svenska statens aktiepost i RGSL bör överföras i lettisk ägo när utvecklingssamarbetet med avslutats. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i till . Regeringen beslutade (UD97/879/EC) att ett avtal mellan och om upprättandet av skulle undertecknas. Den beslutade att anvisa för projektets tre första år. har finansierat uppbyggnaden och driften av Juristhögskolan i med totalt . Enligt avtalet etablerades högskolan som ett lettiskt aktiebolag där innehar av aktierna. Efter ett regeringsbeslut (UD2002/1201/EC) innehas den svenska aktieposten av . Resterande aktier innehas av lettiska staten () och (). upprättades, genom en överenskommelse mellan stiftelsen , utbildnings- och vetenskapsministerium och i , som juridisk person vid en ceremoni i . Vidare antogs stadgar för högskolan och en styrelse tillsattes med Svenska institutets generaldirektör som ordförande. Till rektor utsågs professor emeritus , . Avsikten är att skolan skall bedriva juridisk utbildning på mastersnivå, men även fortbildning och vidareutbildning. Målet är att förbättra utbildningen i samhällsvetenskap och juridik i . Skolan har utexaminerat omkring 200 mastersstudenter, inte enbart från utan också från bl.a. och . De första mastersstudenterna vid RGSL från kunde examineras vid en ceremoni , i vilken kronprinsessan och president deltog. Efter överläggningar med utbildningsminister har företrädare för och i undertecknat ett Letter of Intent som reglerar ett överförande i lettisk ägo av högskolan i enlighet med vad som förutsägs i det ursprungliga avtalet mellan och 1997, innefattande en försäljning av den svenska aktieposten. Försäljning av statens aktier regleras i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen).1 Samtliga beslut om försäljning av statens aktier behöver inte prövas av . Av budgetlagen följer dock att godkännande behövs för en försäljning av de svenska aktierna i , eftersom innehar av aktierna. Enligt 26 § andra stycket budgetlagen får nämligen regeringen inte utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar.2 Försäljningen skall, enligt 29 §, genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det. Med affärsmässigt avses, enligt propositionen, att man vid försäljning skall se till att priset blir så fördelaktigt som möjligt för staten, att försäljning till underpris inte kommer till stånd och att ovidkommande hänsyn inte tas. Undantag får dock göras, enligt 29 §, om det finns särskilda skäl.3 Vid prövning av om det finns särskilda skäl att frångå affärsmässighet är en restriktiv bedömning påkallad.4 Egendomens värde skall tillmätas betydelse. Avsteg från principen om affärsmässighet bör inte göras utan godkännande vid försäljning av egendom som har ett betydande värde.5 När en egendom säljs tillförs staten en inkomst. Därför, framhöll regeringen i proposition 1995/96:220 (s. 65 f.), behövs både regler som ger regeringen befogenheter att besluta om försäljning och föreskrifter som anger under vilka förutsättningar regeringen får besluta hur försäljningsinkomsterna skall disponeras. Enligt budgetlagen (30 §) framgår att om har beslutat om försäljning av egendom, skall inkomsten redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten, om inte bestämmer annat. Utskottet konstaterar att etablerandet av den juridiska högskolan i var en viktig svensk markering. Utskottet har i ett tidigare betänkande (1998/99:UU2, s. 95) sett mycket positivt på etablerandet av den juridiska högskolan (). Utskottet anförde: Övergången till marknadsekonomi och integrationen av de baltiska staterna med EU ställer krav på höjd juridisk kompetensnivå. Det gäller inte minst internationell rätt, internationell avtalsrätt liksom primär- och sekundärrätten inom EG. Enligt vad utskottet, vid en föredragning med statssekreterare , kunnat erfara har den akademiska standarden vid RGSL varit hög. har skolan haft stora ekonomiska problem, främst till följd av ett lån hos Nordiska investeringsbanken (NIB) som ingåtts i syfte att renovera den fastighet som donerades till RGSL av . De ursprungliga tankarna om att låta merparten av byggnaden hyras ut som kontor på marknaden har, på grund av fallande marknadshyror, inte givit förväntade ekonomiska intäkter. De ekonomiska svårigheterna, som även varit föremål för viss massmedial uppmärksamhet, har haft en negativ inverkan på juristhögskolan, till exempel på möjligheterna att anta studenter. Utskottet anser att informationen i budgetpropositionen i denna del inte var fullt tillfredsställande. Utskottet värdesätter transparens och öppenhet och anser det angeläget att insatser inom utvecklingssamarbetet av det här slaget följs upp och utvärderas. Överläggningar mellan regeringarna i och om skolans framtid har förts och kan, enligt utskottets mening, ses mot bakgrund av det ursprungliga avtalet om en framtida överlåtelse av det svenska aktieinnehavet. Enligt vad utskottet inhämtat förordar den lettiska regeringen alternativet att RGSL överlåts till . Enligt det Letter of Intent som ingicks mellan och anges att överlåter, genom försäljning, det svenska aktieinnehavet till den lettiska staten, som i sin tur överför aktierna till . gör på motsvarande sätt med sitt aktieinnehav. I fråga om överlåtelsen av det svenska aktieinnehavet finner utskottet det naturligt att den lettiska regeringens inställning till juristhögskolans framtid respekteras. Enligt vad utskottet vidare har inhämtat förbinder sig att långsiktigt bibehålla och utveckla RGSL. Utskottet har inhämtat att samtliga berörda är angelägna om att fullgöra ingångna förpliktelser mot redan inskrivna studenter. Skolans ambition är också att inskrivningen av nya studenter återupptas . Utskottet konstaterar att godkännande, enligt 26 § budgetlagen (1996:1059), behövs för en försäljning av de svenska aktierna i . Utskottet har inhämtat att försäljningen är tänkt att genomföras affärsmässigt. är det utskottets uppfattning att försäljningen, som är förutsedd redan vid ingången av det ursprungliga avtalet , är tydligt förankrad i det utvecklingssamarbete som bedrivit i de baltiska länderna. Det förhållandet torde kunna anses innebära att sådana särskilda skäl som omtalas i budgetlagen (29 §) också skulle kunna åberopas. Utskottet har vid ovan nämnda föredragning erfarit att en första delbetalning av aktieposten kommer att erläggas först efter . Utskottet delar mot bakgrund av det ovan anförda den av regeringen i budgetproposition 2005/06:1, utgiftsområde 7, framförda bedömningen att det svenska aktieinnehavet i RGSL bör överlåtas i lettisk ägo, i enlighet med vad som redan förutsågs i det ursprungliga avtalet mellan och . Med beaktande av 26 § andra stycket och 29 och 30 §§ budgetlagen (1996:1059) anser utskottet att bör bemyndiga regeringen att överlåta, genom försäljning, den svenska aktieposten i , vilken innehas av , till för vidare överlåtelse till . Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att regeringens proposition 2005/06:1, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, yrkande 6 bör bifallas. Förteckning över behandlade förslag Propositionen 2005/06:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 5: bemyndigar regeringen att överlåta statens aktier i () till för vidare överlåtelse till (avsnitt 3.8.1), 1995/96:220, bet. 1996/07:KU3, rskr. 1996/96:27. 1995/96:220, s. 58 f. och s. 102. 1995/96:220, s. 103 f. I propositionen (s. 53 f.) behandlas frågan om vad som kan utgöra särskilda skäl såvitt avser fast egendom. 1995/96:220, s. 57 och 104. 1995/96:220, 104.