bet · GT01TU4 · 2005-12-01 00:00:00 — Det föreslagna delmålet skall tillsammans med delmål 1 och 2 ersätta den IT-politiska inriktning samt de prioriterade uppgifter som beslutade . Skälen för regeringens förslag sammanfattas enligt följande. Den av beslutade IT-politiska inriktningen föreslås ersättas delvis med det mer allmänt formulerade delmålet att en effektiv och säker fysisk IT-infrastruktur skall finnas tillgänglig i alla delar av landet bl.a. för att ge människor tillgång till interaktiva offentliga e-tjänster (delmål 3). Delmålet konkretiseras genom åtgärder på respektive område. På detta sätt underlättas uppföljningen. Målformuleringen innebär ett fullföljande av regeringens bedömning i den förra IT-propositionen (prop. 1999/2000:86), som i princip innebär att hushåll och företag i alla delar av borde få tillgång till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet och att detta i första hand borde ske i marknadens regi men att staten hade ett övergripande ansvar att se till att sådan infrastruktur fanns tillgänglig i hela landet. Infrastrukturen kan vara en förutsättning för tjänster med hög grad av service, bl.a. interaktiva offentliga tjänster. Med interaktiva menas här t.ex. människors möjlighet att följa ett ärende i handläggningsprocessen och vid behov ha kontakt med handläggaren. Med formuleringen effektiv IT-infrastruktur avses infrastruktur som har högre överföringskapacitet än det traditionella fasta telefonnätet. Detta gäller inte bara sådan infrastruktur som kunnat komma i fråga för statligt bredbandsstöd utan också elektroniska kommunikationsnät i övrigt med hög överföringskapacitet. Målet för den geografiska tillgängligheten sammanfattas i uttrycket "alla delar av landet", som givits en allmän utformning eftersom det är svårt att mer preciserat ange takten i nätens modernisering på varje enskild plats. Arbetet med att skapa tillgång till en effektiv infrastruktur liksom arbetet med säkerhetsfrågorna måste fortsätta. Delmålet är ett led i att uppnå det övergripande målet Ett hållbart informationssamhälle för alla och att möjliggöra en användning av IT som leder till ökad livskvalitet och tillväxt. Regeringen tar också upp frågor om helhetssynen på IT-infrastrukturen och framhåller att det är viktigt att skapa en helhetssyn på de olika former av IT-infrastruktur som börjar finnas tillgängliga i många delar av landet. Utveckling och uppbyggnad av infrastruktur sker i huvudsak på en marknad. Den reglering som behövs skall så långt möjligt vara teknikneutral så att de olika teknikerna kan konkurrera med varandra och användas för att ge ökad konkurrens på tjänstesidan. Regleringen bör därför fokusera på funktionalitet, nåbarhet och tillgänglighet snarare än teknik. Tillgängligheten via olika tekniska plattformar och olika tekniska lösningar kan dock variera, varför specifika insatser inom ramen för lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation kan vara nödvändiga. kan besluta om skyldigheter för dominerande operatörer att antingen lämna andra operatörer tillträde eller tillämpa vissa prisvillkor och andra villkor mot slutkunderna. Så har skett i ett flertal fall sedan lagen trädde i kraft , och det är av stor vikt att detta arbete fortsätter. Om ny infrastruktur kan etableras och utnyttjas parallellt med äldre infrastrukturer kan låsningar i form av monopol eller dominans inte upprätthållas i längden. Ett annat sätt att undvika låsningar är att göra befintlig infrastruktur öppen och tillgänglig på icke-diskriminerande grunder för olika aktörer, vilket minskar behovet av nya investeringar, som dessutom av kostnadsskäl är otänkbara i vissa delar av landet. Det är därför viktigt att både möjliggöra ny teknik genom att så långt möjligt upprätthålla teknikneutralitet och främja konkurrens mellan nät av olika slag samt att sträva efter att göra befintlig infrastruktur tillgänglig för alla. Regeringen bedömer att förtroendet för IT bör förbättras genom att integritetshot och innehåll på Internet som är skadligt för barn motverkas. Regeringen bedömer att formerna för samordning och uppföljning av politiken för informationssamhället bör utvecklas. Enligt utskottets mening ligger förslagen i propositionen till mål och delmål i sak ganska nära nu gällande mål, IT-politikens inriktning och prioriterade uppgifter, som beslutade om (bet. 1999/2000:TU9). En viktig skillnad är dock att begreppet hållbar lagts till. Det markerar enligt utskottet vikten av att informationssamhället bidrar till en samhällsutveckling där man tar lika stora hänsyn till ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter. Utskottet konstaterar vidare att propositionens rubrik Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället markerar en viktig förändring i synen på IT som utskottet bejakar. Mot bakgrund av vad utskottet tidigare framhållit när det gäller målfrågor förutsätter utskottet att den i propositionen föreslagna målstrukturen innebär en väsentlig förenkling som underlättar uppföljningen av målen. Utskottet utgår ifrån att tydliga och mätbara indikatorer tas fram för att kunna följa upp hur målen uppfylls, en sådan indikator skulle bl.a. kunna vara en nationell patientöversikt. Utskottet utgår också ifrån att regeringen regelbundet återkommer med en redovisning av uppföljningen av målen, lämpligen i de årliga budgetpropositionerna. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottet regeringens förslag om målet för politiken för informationssamhället. Det innebär att skall vara ett hållbart informationssamhälle för alla. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till delmål för politiken för informationssamhället samt att den IT-politiska inriktningen och de prioriterade uppgifter beslutat om skall upphöra att gälla. Försvar samt beredskap mot sårbarhet I detta avsnitt behandlas regeringens bedömningen av en fråga som rör IT inom Försvarsdepartementets område. Regeringen bedömer att en utökad användarkrets för radiokommunikationssystemet (Radiokommunikation för effektiv ledning) bör eftersträvas för att tillfredsställa behovet av säkerställd och tvärsektoriell kommunikation i samhällets arbete med ordning, säkerhet och krisberedskap. Utskottet gör ingen annan bedömning än regeringen i fråga om radiokommunikationssystemet . I detta avsnitt behandlas regeringens bedömningar av vissa frågor som rör IT inom område jämte ett motionsförslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet ser positivt på en ökad samverkan inom hälso- och sjukvårdsområdet. Utskottet bedömer att ett motionsförslag om en sammanhållen elektronisk vårddokumentation kommer att bli tillgodosett med det utvecklingsarbete som pågår inom området. Motionsförslaget avstyrks mot denna bakgrund. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c). Nationellt kompatibla elektroniska patientjournaler Regeringen bedömer att en mer enhetlig och tillgänglig information inom hälso- och sjukvården bör främjas. Nationell patientöversikt har ett betydande värde för att stärka patientsäkerheten inom hälso- och sjukvården, genom att vital journalinformation görs nationellt tillgänglig för behandlande hälso- och sjukvårdspersonal. Regeringen bedömer att bör vara en aktiv deltagare i det internationella erfarenhetsutbytet kring e-hälsa (eHealth), eftersom denna samverkan har stor potential att underlätta och stärka det nationella arbetet på hälso- och sjukvårdsområdet. Mål för en ökad IT-användning inom hälso- och sjukvården Regeringen bedömer att relevant information bör på ett ändamålsenligt sätt och med respekt för individens integritet kunna kommuniceras elektroniskt mellan olika huvudmän och vårdnivåer inom hälso- och sjukvården som ett led i utformningen av effektiva och säkra arbetsformer och arbetsmiljöer. Socialtjänstpolitik, äldrepolitik och handikappolitik Regeringen bedömer att bör vidmakthålla och utveckla sitt stöd till kommunerna vad gäller utvecklingen av Internetbaserade kvalitetsregister, metodstöd och informationsförsörjning inom , eftersom detta är av central betydelse för verksamhetens kvalitet. Regeringen bedömer att ökad IT-användning som ett led i verksamhetsutvecklingen är nödvändig för kompetensförsörjningen inom . I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) anför allianspartierna i trafikutskottet att behöver en sammanhållen elektronisk vårddokumentation. Allianspartierna framhåller att man som patient inte skall behöva berätta hela sin sjukvårdshistoria för varje ny vårdgivare. Den vårdgivare patienten ger sitt medgivande till bör kunna ta reda på viktig information om patienten. Det kan röra sig om vilka läkemedel patienten redan använder sig av, så att inte en läkare ordinerar något som står i konflikt med ett annat läkemedel, eller om patienten exempelvis är överkänslig mot penicillin. Så är tyvärr inte fallet . finns det tvärtom väldigt många IT-system för vårddokumentation som inte kommunicerar med varandra. Den elektroniska vårddokumentationen bör vara utformad så att den följer en gemensam begreppsmodell och standardiserad terminologi som är känd och används över hela landet, oavsett systemleverantör. Detta möjliggör, förutom produktionsstödet, ett stöd för vårdgivare vid statistiska sammanställningar för kvalitetsmässig, epidemiologisk och ekonomisk uppföljning och planering samt för forskning. Patientens integritet och autonomi bör garanteras. Speciellt känslig information bör vara särskilt skyddad och endast visas för andra vårdgivare efter patientens samtycke i varje enskilt fall (yrkande 26). Utskottet kan konstatera att sjukvårdshuvudmännen tidigt satsat på att digitalisera de ofta mycket omfattande journaluppgifterna med målsättningen att öka patientsäkerheten och förenkla för sjukvårdspersonalen. ligger i en internationell jämförelse långt framme i användningen av elektroniska patientjournaler. Inom primärvården utförs av vårddokumentationen elektroniskt och inom sjukhusvården är motsvarande siffra enligt uppskattningar från . Utskottet vill i sammanhanget framhålla att regeringens målsättning är att dessa elektroniska journaler också skall integreras med angränsande system, vilket innebär att exempelvis hanteringen av röntgenbilder, provsvar, remisshantering och förskrivning av läkemedel skall kunna ske elektroniskt direkt i journalsystemet. Utskottet är dock medvetet om att informationsstrukturen inom hälso- och sjukvården till stora delar är skiftande, med många olika journalsystem som sällan kan kommunicera med varandra. En sammanhållen elektronisk vårddokumentation behövs. Utskottet ser därför positivt på att man i ett gemensamt initiativ från samtliga landstingsdirektörer genom samverkansorganisationen har tagit ett första steg för att komma till rätta med denna problematik. Projektet patientöversikt skapades för att utveckla en nationellt tillgänglig IT-baserad söktjänst, där behandlande hälso- och sjukvårdspersonal snabbt och enkelt, med patientens medgivande, skall kunna få upp en översikt av patientens personuppgifter, konstaterade diagnoser, allergier, läkemedelslista etc. skall patientöversikten användas av mindre grupper vårdpersonal och patienter för att utvärdera teknik och innehåll. Därefter skall tjänsten erbjudas alla huvudmän , där målsättningen är att samtliga landsting skall kunna vara anslutna och att privata vårdgivare samt kommuner ansluts . Som utskottet ser det bör motionsförslaget om en sammanhållen elektronisk vårddokumentation bli tillgodosett. Motionsförslaget avstyrks därför mot den bakgrunden. I detta avsnitt behandlas regeringens bedömningar av vissa frågor som rör IT inom område jämte fyra motionsförslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet ser ett stort värde i att regeringen initierat en utredning med syfte att bl.a. bilda en förvaltningspolitisk myndighet. Den förvaltningspolitiska myndigheten kommer att få uppgifter av bred och övergripande karaktär för att kunna bistå regeringen med att realisera de förvaltningspolitiska målen och på ett strategiskt sätt driva arbetet med att utveckla och förnya förvaltningen. Motionsförslag om konkreta mål och en handlingsplan för 24-timmarsmyndigheten avstyrks mot den bakgrunden. Jämför reservation 3 (m, fp, kd, c). Regeringen bedömer att arbetet med att utveckla och effektivisera en sammanhållen förvaltning bör förstärkas. Bland annat bör specifikationer för gemensamma grundfunktioner utarbetas och samverkan inom förvaltningen förstärkas. I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) anförs bl.a. att allianspartierna i trafikutskottet anser att det fortsatta arbetet med en 24-timmarsmyndighet kräver ett starkare ledarskap. Motionärerna vill att det sätts upp mätbara mål med en konkret beskrivning av var skall vara . För att nå till detta mål vill allianspartierna i trafikutskottet se en konkret handlingsplan för det fortsatta arbetet, en handlingsplan för 24-timmarsmyndigheten som förklarar hur vi når målen, hur dessa följs upp, vilka aktörerna är, hur arbetet skall organiseras samt vilka resurser som krävs (yrkande 13). I motion 2005/06:T545 av Per och () anförs bl.a. att en politik för informationssamhället ställer krav på ett brett ansvarstagande och bygger på ett bejakande av de möjligheter som den snabba utvecklingen innebär. I den alltmer datoriserade och digitaliserade världen måste vi se till att tekniken blir tillgänglig för alla - speciellt tillgängligheten för människor i mötet med den offentliga servicen. När människor kontaktar myndigheter och andra funktioner måste tekniken skapas med blicken riktad på funktionalitet utifrån människans perspektiv - inte tekniken i sig. Tekniken skall hjälpa till att effektivisera byråkratin och uppfylla kravet på 24-timmarsmyndigheten som stipulerar en miniminivå i tillgänglighet för medborgare gentemot myndigheterna. Motionärerna menar därför att användaren måste stå i fokus för lösningar som skall användas som medel mellan människa, teknik och offentlig service. Utskottet vill med anledning av de nu behandlade motionsförslagen framhålla att syftet med det förvaltningspolitiska handlingsprogrammet var att anpassa den offentliga förvaltningen till nya förutsättningar och ny teknik. Regeringens mål sammanfattades i begreppet 24-timmarsmyndigheten och innebär att tillgången till service skall vara oberoende av tid och plats, medborgarnas och företagens kontakter med myndigheterna skall göras enklare och kvaliteten i servicen skall förbättras. Utskottet vill i sammanhanget peka på att det i rapporter och rapporter från () har framkommit många synpunkter och förslag till åtgärder för att påskynda utvecklingen av 24-timmarsmyndigheten. En del åtgärder har redan vidtagits och redovisas i propositionen. Enligt vad regeringen anför i propositionen har arbetet emellertid på vissa områden gått långsamt, och det finns fortfarande mycket kvar att göra för att uppnå den effektivitet och tillgänglighet som regeringen satt som mål. Utskottet ser därför ett stort värde i att regeringen initierat en utredning med syfte att bl.a. bilda en förvaltningspolitisk myndighet. Den förvaltningspolitiska myndigheten kommer att få uppgifter av bred och övergripande karaktär för att kunna bistå regeringen med att realisera de förvaltningspolitiska målen och på ett strategiskt sätt driva arbetet med att utveckla och förnya förvaltningen. Utskottet förutsätter att resultatet av utredningsarbetet leder till att regeringens mål om effektivitet och tillgänglighet inom förvaltningen kommer att uppnås. Mot den bakgrunden avstyrks motionsförslagen om 24-timmarsmyndigheten. Syftet med motionsförslaget förutsätts dock komma att bli tillgodosett. Samverkan inom offentlig förvaltning Utskottets förslag i korthet Utskottet lyfter fram betydelsen av samordning och ett tydligt ledarskap i förändringsarbetet inom IT-politiken och erinrar om att har ett samordningsansvar inom området. Utskottet hänvisar också till den utredning som tillsatts för att bilda en ny förvaltningspolitisk myndighet, som kommer att få uppgifter av bred och övergripande karaktär. Motionsförslag med begäran om stärkt samordning och ledning avstyrks mot den bakgrunden. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c). För att kunna erbjuda medborgare och företag en offentlig service som är tillgänglig och av hög kvalitet förutsätts att den offentliga förvaltningen utökar sin samverkan på strategiskt viktiga områden vid utvecklingen av offentlig förvaltning och då bl.a. vid användningen av informationsteknik. Det finns exempel på områden där myndigheter samverkar och där resultatet inneburit förenklade rutiner och effektivare och bättre service till medborgare. Ökad samverkan behövs också lokalt och regionalt. Den offentliga servicen måste sträva efter att bli bättre och kostnadseffektivare. Regeringen har därför gett , (), (), , och Statskontoret ett gemensamt uppdrag att finna nya former för lokal servicesamverkan. Det har mellan dessa parter startats regionala samverkansprojekt i , , och där också kommuner och landsting deltar. Även många kommuner och landsting samverkar när det gäller att finna bättre IT-lösningar och att minska kostnaderna för IT-användningen. Det handlar dels om utvecklingen av gemensamma grundfunktioner, dels om att dela på tekniska grundfunktioner, t.ex. i form av att dela på . har Statskontoret i uppdrag att lägga grunden för samverkan mellan stat, kommun och landsting. Vid sidan av Statskontoret finns också (e-nämnden) och Delegationen för främjande av elektroniska tjänster (24-timmarsdelegationen). Dessa har till vissa delar överlappande uppgifter. Av budgetpropositionen för framgår att regeringen avsåg renodla verksamhet som utförs av Statskontoret, och . Regeringen beslutade om direktiv (dir. 2005:65) till en utredning med syfte att förbereda och bilda en ny förvaltningspolitisk myndighet. Förslaget innebär bl.a. att e-nämnden och den s.k. 24-timmarsdelegationen övergår till den nya myndigheten och att avvecklas och övergår till den nya myndigheten. Den förvaltningspolitiska myndigheten kommer att få uppgifter av bred och övergripande karaktär för att kunna bistå regeringen med att realisera de förvaltningspolitiska målen och på ett strategiskt sätt driva arbetet med att utveckla och förnya förvaltningen. Behovet av en mer sammanhållen statsförvaltning bottnar i viljan att öka nyttan för medborgare och företag och viljan att vara mer effektiv med samma resurser. Den nya myndigheten skall också inom ramen för sitt uppdrag fortsätta samarbetet med kommuner och landsting i likhet med 24-timmarsdelegationens arbete. I motion 2005/06:T1 av m.fl. (c, m, fp, kd) framhåller allianspartierna i trafikutskottet att det för ett starkare ledarskap krävs att samordningen inom förstärks och förbättras (yrkande 14). I motion 2005/06:T608 av m.fl. (kd) anförs bl.a. att har efterlyst en tydligare ledning från regeringen för att samordna och påskynda bättre IT-tjänster från myndigheter till medborgarna. Den s.k. 24-timmarsmyndigheten är en god tanke, men regeringen har misslyckats med att förverkliga den. har tidigare föreslagit att regeringen skall inrätta en IT-samordnare enligt den engelska modellen e-envoy. granskat regeringens och myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning. Rapportens slutsats är att regeringens styrning av myndigheternas arbete med att införa elektronisk förvaltning har varit otydlig och att bättre förutsättningar behövs för myndigheternas utveckling av e-tjänster. bedömer också att fått mycket begränsad information från regeringen beträffande den faktiska utvecklingen av e-förvaltningen. ser fortfarande ett stort behov av förbättrad samordning och föreslår att regeringen inrättar en nationell IT-samordnare (yrkande 17). Utskottet vill inledningsvis anföra att utskottet behandlade liknande motionsförslag i betänkandet (bet. 2004/05:TU9) IT och elektroniska kommunikationer. Utskottet anförde då bl.a. att centrala frågor inom IT-politiken är samordning, IT-användning och tillväxt. Utskottet ansåg det också angeläget med ett tydligt politiskt ledarskap för IT-politiken. En framgångsrik IT-utveckling förutsätter därför i många fall ett samfällt agerande. Utskottet underströk betydelsen av krav på en samordnad och kontinuerlig uppföljning av det arbete som pågår för att uppnå det IT-politiska målet. Det förutsatte, enligt utskottet, en helhetssyn på genomförandet av IT-politiken. Utskottet förutsatte att IT-politikens frågor om bl.a. samordning i enlighet med vad som efterfrågas i motioner kommer att behandlas som viktiga frågor i den aviserade IT-propositionen. Som framgått har regeringen beslutat om direktiv (dir. 2005:65) till en utredning med syfte att förbereda och bilda en ny förvaltningspolitisk myndighet. Förslaget innebär bl.a. att e-nämnden och den s.k. 24-timmarsdelegationen övergår till den nya myndigheten och att avvecklas och övergår till den nya myndigheten. Den förvaltningspolitiska myndigheten kommer att få uppgifter av bred och övergripande karaktär för att kunna bistå regeringen med att realisera de förvaltningspolitiska målen och på ett strategiskt sätt driva arbetet med att utveckla och förnya förvaltningen. Behovet av en mer sammanhållen statsförvaltning bottnar i viljan att öka nyttan för medborgare och företag och viljan att vara mer effektiv med samma resurser. Den nya myndigheten skall också inom ramen för sitt uppdrag fortsätta samarbetet med kommuner och landsting i likhet med 24-timmarsdelegationens arbete. Utskottet vill lyfta fram betydelsen av samordning och ett tydligt ledarskap i förändringsarbetet inom IT-politiken och i sammanhanget då erinra om att har ett samordningsansvar för frågor om användning av informationsteknik. Som ett led i detta beslutade regeringen att tillsätta en IT-politisk strategigrupp inom . Gruppen skall vara rådgivande till regeringen och en pådrivande kraft för att uppnå det IT-politiska målet om ett informationssamhälle för alla. En viktig uppgift är att arbeta för att tillsammans med andra aktörer i samhället förvalta tätposition på IT-området. Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört om samordning och ledarskap inom IT-politiken, vilket också bl.a. aktualiserats i allianspartiernas motion, är motionsförslagen tillgodosedda och avstyrks följaktligen. Utbildning, forskning, kultur och medier I detta avsnitt behandlas regeringens bedömningar av vissa frågor som rör IT inom Utbildnings- och område. Utskottet framhåller det mycket angelägna i att nå ut till de grupper av människor som står utanför e-samhället. Det är en förutsättning för att skapa ett informationssamhälle för alla. Utskottet ser i det sammanhanget att folkbildningen i landet skulle kunna vara en viktig resurs som kan bidra till att nå ut till dessa grupper. Genom folkbildande insatser skulle kompletterande förutsättningar kunna ges för att nå ut till medborgarna i syfte att skapa ett informationssamhälle för alla. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till denna fråga i den aviserade propositionen om folkbildningen . Regeringen bedömer att målen i läro- och kursplaner inte helt och hållet återspeglar de kompetenskrav som informationssamhället ställer. Dessa kompetenskrav bör beaktas vid en framtida revidering av läro- och kursplaner. Regeringen bedömer att Myndigheten för skolutveckling (MSU) och Nationellt centrum för flexibelt lärande bör ges i uppdrag att, inom ramen för sina utvecklingsuppdrag och i samverkan, bygga upp resurser för kompetensutveckling av lärare med hjälp av digitala resurser samt att på Internet sammanställa och presentera pedagogiska texter och forskningsresultat inom IT och arkiv över lärobjekt. Regeringen bedömer att Myndigheten för skolutveckling bör, inom ramen för sitt utvecklingsuppdrag, få i uppdrag att utforma ett stöd för samarbete mellan offentliga och privata aktörer (PPP-samarbete). Regeringen bedömer att bör ges i uppdrag att utreda behovet av en förbättrad uppföljning av IT-användning och IT-kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning. Regeringen bedömer att Myndigheten för skolutveckling även bör ha ansvaret för det svenska skoldatanätet. Myndigheter och intressenter bör samverka om hur IT kan användas i skolan.