bet · GT01MJU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Detta sker genom socialpolitiken, skattesystemet, lagar och den offentliga verksamheten. Ett exempel är gemensamt och solidariskt finansierad social service som alla medborgare har rätt till, men också stor frihet för individen att välja vem som skall tillhandahålla denna service. står inför stora utmaningar. Vi vet att kommer att medföra en växande andel äldre i befolkningen, med ökade krav på vård och omsorg som belastar de offentliga finanserna. Andelen människor i arbetsför ålder minskar, vilket förstärker behovet av att öka antalet arbetade timmar för att upprätthålla skatteintäkterna. Här ser vi ett stort och växande utanförskap, där omkring 1,5 miljoner människor i arbetsför ålder står utan arbete eller arbetar mindre än de skulle vilja. Detta bidrar till stora kostnader för samhället och är en tragedi för alla de människor som skulle vilja försörja sig själva men som av arbetsmarknadsskäl eller bristande vård tvingas till utanförskap. För att fler människor skall komma i arbete räcker det inte med att reformera delar av den svenska ekonomin - det krävs ett helhetsgrepp. Det handlar bl.a. om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel för att möjliggöra nyanställningar i nya och växande företag. Den kraftigt ökade sjukfrånvaron måste mötas med förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering men också tydligare krav på återanpassning till arbetslivet för den som annars riskerar att hamna i utanförskap. För att åstadkomma detta måste skatterna på arbete sänkas, särskilt för dem med låga inkomster och där förtjänsten av att gå från bidragsförsörjning till arbete är särskilt låg. Arbetsgivare måste genom nedsatta arbetsgivaravgifter uppmuntras till att anställa människor som står långt från arbetsmarknaden. Pålagor och ansvar för den som anställer måste minimeras så att nyanställningar uppmuntras, särskilt när det gäller mindre företag. utmanas även från omvärlden genom den alltmer globaliserade ekonomin. Svenska storföretag har klarat omställningen bra, men främst genom att förlägga verksamheter till andra länder. som land står dock som förlorare, där alltför få av de utflyttade jobben har ersatts med nya och bättre betalda. Globaliseringen medför därför sannolikt att skatterna på arbete och företagande måste anpassas till omvärldens betydligt lägre skattetryck. Den höga kapitalbeskattningen leder t.ex. till att exporterar investeringskapital som skulle ha kunnat göra nytta på hemmaplan, bl.a. som riskkapital till nya affärsidéer i växande företag. Den offentliga sektorn måste också förnyas för att bättre möta medborgarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, polis- och rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas samt infrastrukturen förbättras. anser också att statens lånebehov kan minskas jämfört med regeringens förslag genom ett starkare finansiellt sparande och snabbare avveckling av det statliga ägandet av bolag som verkar på den konkurrensutsatta marknaden. Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel där sysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser och där statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. majoritet, bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister, har genom förslaget till ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten. Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (i stället för i en reservation) den del av vår politik som rör utgiftsområde 20 och som vi skulle ha yrkat bifall till om vårt förslag till ramar hade vunnit bifall i den första beslutsomgången. Genom att kalka eller återföra aska till skogsmarken kan långsiktiga, positiva effekter uppnås. Det är svårt att utläsa ur regeringens budgetförslag hur mycket pengar som anslås till kalkning. Vi har därför yrkat på att kalkning redovisas separat. Skogsmarkskalkning bör inledningsvis tas med som ett nytt anslag. Anslaget bör uppgå till . bör hela den samlade kalkningsinsatsen sammanföras till ett gemensamt anslag, eftersom en strategi med sammanslagen sjö- och skogsmarkskalkning kan komma att minska resursbehovet totalt sett. Idén med de samordnade åtgärderna är att man kan motverka ytvattenförsurning, markförsurning och risken för näringsobalans i skogen, dvs. lägga en grund för uthålliga ekosystem i skogs- och vattenmiljö. De positiva effekterna av skogsmarkskalkning är så väl dokumenterade att det är dags att inleda en reguljär verksamhet i stor skala för att engångsbehandla den mest försurade fastmarken i . föreslår att åtgärdsprogram för bl.a. skogsmarkskalkning genomförs , vilket bedöms kosta ca . bör även försöka få finansiering av dessa åtgärder från EU:s fonder. Vidare bör kalkningsverksamheten anpassas till en förändrad geografisk belastningssituation. bör därför ges i uppdrag att intensifiera kalkningsinsatserna i de områden där något brott i trenden mot ökad försurning ännu inte har märkts. föreslår att anslaget Åtgärder för biologisk mångfald minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi förespråkar en långsammare takt i avsättningen av mark och ett ökat inslag av frivilliga naturvårdsavtal i arbetet med att bevara nyckelbiotoper i skogsmark. anser att saneringsarbetet skall bedrivas med full kraft och att takten i saneringsarbetet bör ökas. Vi föreslår därför att anslaget för sanering och återställning av förorenade områden förstärks med i förhållande till regeringens förslag. För att utveckla renare drivmedel och därigenom bidra till bättre luft i städerna behövs ytterligare medel till forskning kring trafikens utsläpp och alternativa drivmedel. bör få ansvaret för att i samarbete med andra myndigheter och aktörer inleda ett forskningsprogram som syftar till att göra till en förebild för ett hållbart samhälle där huvuddelen av fordonen drivs med alternativa bränslen. anvisar därför mer än regeringen till anslaget 34:5 Miljöforskning. Anslaget till anser vi bör minskas med i förhållande till regeringens förslag. Klimatinvesteringsstödet är inriktat på åtgärder som minskar klimatpåverkande utsläpp. Det är viktigt att reglerna som styr anslaget är strikt fokuserade på åtgärder som direkt går att hänföra till minskningar av växthusgaser. Denna typ av åtgärder ger synliga resultat , då de är åtgärdsinriktade, konkreta och lokala. Det är mycket viktigt med kraftfulla insatser för att bemästra klimatproblemen. Enligt är klimatmålet Begränsad klimatpåverkan det miljömål som är svårast att uppnå. För att genomföra de relativt kostnadseffektiva klimatinvesteringsprojekten med full kraft föreslår att anslaget 34:14 förstärks med i förhållande till regeringens förslag. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 1 (v) () anför: Vi anser att takten och ambitionerna när det gäller marksanering bör höjas om miljökvalitetsmålet för marksanering skall nås inom rimlig tid. Efterbehandling av förorenade områden är komplicerat, tidskrävande och kostsamt. Det är därför omöjligt att inom en generation åtgärda alla förorenade områden som innebär stor eller mycket stor risk. Med en insats på , varav drygt hälften utgörs av statliga medel, bedöms samtliga 1 300 objekt i den högsta riskklassen vara åtgärdade . En effekt av detta är att det blir svårt att nå miljömålet Giftfri miljö. Sannolikt kommer ny lagstiftning, främst EU:s ramdirektiv för vatten och förordningen om svårnedbrytbara organiska föroreningar, att ställa nya krav på sanering och efterbehandling. Även detta betyder att ambitionerna när det gäller marksanering måste höjas . Anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, punkt 1 (c) () anför: I finns en majoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister för förslagen i budgetpropositionen för om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten. Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen av det offentliga utgiftstaket samt förslaget om preliminära utgiftstak . budgetalternativ, med förslag till utgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar, skall ses som en helhet där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från de andra. står inför betydande utmaningar. Nära en och en halv miljon vuxna går inte till jobbet en vanlig dag eller arbetar mindre än de skulle önska. Allt färre arbetstimmar blir utförda och allt färre väljer att starta och driva företag. Miljöarbetet måste sättas i fokus för att tillväxt och utveckling ska kunna svara upp till en hållbar utveckling. Den kortsiktiga vinningen måste ställas i relation till den långsiktiga rikedom som miljösatsningar ger. anser att den miljödrivna teknikutvecklingen utgör en stor potential i detta sammanhang. Miljön som drivkraft skapar nya tillväxt- och utvecklingsmöjligheter för hela det svenska näringslivet. Genom att vi i använder lagstiftning och ekonomiska styrmedel för att skydda naturen kan vi göra en tjänst för de företag som satsar på miljöarbete och ny teknik. Det är möjligt att tjäna pengar på att förbättra vår miljö. Detta är den absolut starkaste drivkraften för en omställning, ett teknikskifte, mot ett hållbart samhälle. vill att vi i skall gå före och stå för nytänkandet inom den miljövänliga tekniken. Vi måste satsa mer resurser på forskning och utveckling, men vi behöver också använda den kunskap som redan finns. har dessutom unika möjligheter att tillgodose en global marknad för miljöteknik. Vi behöver skapa incitament och förutsättningar för att implementeringen av den befintliga nya tekniken och kunskapen ska ske snabbare. Vår vision är att ska vara ett föregångsland i omställningen mot ett miljömässigt hållbart samhälle. Men politiken har precis som landgränser sina begränsningar. Bara politiska beslut, oavsett om de handlar om lagstiftning eller stimulanser, kan aldrig helt ersätta det personliga ansvaret. Däremot har politiska beslut en avgörande roll för att människors miljövänliga beteende ska uppmuntras, inte försvåras. Tillståndet för vårt unika innanhav försämras . vill se en förändring och föreslår därför att ett nytt anslag inrättas för att rädda . Anslaget bör uppgå till och användas till att ta fram en heltäckande forsknings- och aktionsplan för miljö, ökade forskningsinsatser, ett åtgärdspaket och till att stärka samarbetet mellan alla länder kring . föreslår också att inrättar ett nytt anslag för forskning och utveckling av alternativa drivmedel. Anslaget, som för bör uppgå till , skall användas till forskning och stöd till anläggningar för framställning av förnybara drivmedel. Det är viktigt att sådana forskningsinsatser görs i samarbete med fordonsindustrin samt drivmedelstillverkare. För att frigöra budgetmedel föreslår vi att anslaget 34:1 minskas med , att anslagen 34:9 och 34:10 : Förvaltningskostnader minskas med vardera samt att anslaget 34:12 minskas med i förhållande till regeringens förslag. Anslaget 34:3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden föreslår vi reduceras med i förhållande till regeringens förslag, genom att medlen för inköp av skogsmark minskas. Vi föreslår detta mot bakgrund av att förordar en annan modell för bevarande av skyddsvärd skogsmark (bl.a. naturvårdsavtal) och att vi inom utgiftsområde 23 förstärker insatserna för rådgivning och biotopskydd inom skogsbruket. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen Utgiftsområde 20: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:2 Miljöövervakning m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 2007-2009 (avsnitt 3.10.2). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:4 Sanering och återställning av förorenade områden besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 2007-2009 (avsnitt 3.10.4). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:5 Miljöforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 2007-2009 (avsnitt 3.10.5). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:9 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 2007-2009 (avsnitt 3.10.9). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:11 : Kärnsäkerhetsforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 2007-2009 (avsnitt 3.10.11). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 34:13 Stöd till klimatinvesteringar besluta om stöd till klimatinvesteringar som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst under 2007-2012 (avsnitt 3.10.13). bemyndigar regeringen att för ramanslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 2007, 2008 och under 2009-2011 (avsnitt 4.1.2). anvisar anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt uppställning i avsnitt 8. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:Fi320 av m.fl. (s, v, mp): anvisar med följande ändring i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om höjd nivå för anslaget 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald . 2005/06:MJ297 av m.fl. (v): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att takten och ambitionerna när det gäller marksanering bör höjas om miljökvalitetsmålet för marksanering skall nås inom rimlig tid. 2005/06:MJ317 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av statligt finansieringsansvar för efterbehandlingen av gruvavfall från m.m. 2005/06:MJ350 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att vore ett naturligt centrum för forskning vad gäller hållbar utveckling. 2005/06:MJ352 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att inrätta en fond för miljösanering av gamla bensinstationer. 2005/06:MJ366 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet och värdet av en integrerad mark- och vattenkalkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade anslag till kalkningsverksamheten. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om den stora samhällsnytta som kalkningsverksamheten utgör. 2005/06:MJ400 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om statens ansvar för att marken saneras vid nya resecentrum. 2005/06:MJ464 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om en sammanslagning av Rådet för miljöstudier, miljöekonomiska enhet samt samt att denna myndighet bör förläggas till . 2005/06:MJ526 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om anslag 34:3 Åtgärder för biologisk mångfald. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om myndigheters opinionsbildning och satsning på frivilligorganisationer. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt i motionen redovisad uppställning. 2005/06:MJ537 av m.fl. (s): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av att avsätta medel till att påskynda inventering och administration vid reservatsbildningen hos länsstyrelserna. tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om att en väsentligt utökad andel från anslaget för inköp av skogsmark används till att skynda på handläggningen vid reservatsbildning av skyddsvärd skogsmark. 2005/06:MJ539 av och (båda s): tillkännager för regeringen som sin mening vad som i motionen anförs om behovet av en översyn av saneringsansvaret vid miljösanering efter bensinmackar. 2005/06:MJ545 av m.fl. (c): beslutar att uppta ett nytt anslag - Rädda . beslutar att uppta ett nytt anslag för forskning och utveckling av förnybara drivmedel. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt i motionen redovisad uppställning. 2005/06:MJ591 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om kostnader som belastar i samband med flytt av verksamhet till . avslår regeringens förslag till bemyndigande att ingå ekonomiska förpliktelser under anslag 34:13 Stöd till klimatinvesteringar. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 20 enligt i motionen redoviad uppställningen. 2005/06:MJ596 av m.fl. (kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om skogsmarkskalkning. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den s.k. 10-procentsregeln för sanering av förorenade områden bör avskaffas. anvisar med följande ändringar i förhållande till regeringens förslag för anslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligt i motionen redovisad uppställning. 2005/06:N338 av m.fl. (mp, -): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att Kärnkraftinspektionen skall få väsentligt bättre ekonomiska resurser. 2005/06:Bo303 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att staten bör ta sitt ansvar så att Herrhagens bostadsområde, i , blir sanerat. Utskottets förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Regeringens och riksdagspartiernas förslag till anslag för inom utgiftsområde 20 Utfrågning om - Reach Plats: sessionssal, RÖ9-54 , ordförande i kemikaliegruppen, hälsar välkommen , myndighetsexpert, toxikologi Kemikaliegruppen, som är en arbetsgrupp i miljö- och jordbruksutskottet, består av följande ledamöter. (), ordförande (), vice ordförande Sekreterare är , föredragande i utskottet. Kemikaliegruppens utfrågning om förslaget om en ny europeisk kemikalielagstiftning, Reach (): Vi har ett digert program med många inbjudna som ska tala om Reach, som vi har arbetat med i en grupp i utskottet. börjar man närma sig ställningstagandet. är det väldigt mycket på gång, både debatter och beslut, så det här känns än mer angeläget . på våra möten har det gjorts minnesanteckningar som har stått för, men kommer det som sägs att stenograferas. Det vill jag tala om för er, men vi önskar naturligtvis att ni är öppenhjärtiga. Det görs för att resten av utskotten ska kunna ta del av det som sägs i denna fråga. Med det vill jag hälsa alla välkomna. , statssekreterare: Jag vill tacka för inbjudan och säga några ord från regeringens horisont. Det är två departement som primärt delar på det här ärendet. Kemikaliefrågorna ligger under , men frågan behandlas i konkurrenskraftsrådet, och det är som har hand om det och driver frågorna där, med den äran. Som sagt är det nu en intensiv period för Reach. Det debatteras , det röstas . Vi ser framför oss konkurrenskraftsrådets policydebatt någon vecka här framåt. Som inledning, innan vi kommer in på det tekniska, finns det skäl att erinra om bakgrunden. Vi har 30 000 kemikalier på marknaden. Kemikalier underlättar våra liv på alla möjliga sätt - bättre förpackningar, livsmedel som håller längre, ogräs som försvinner. Men vi ser hoten, och vi anser det dramatiskt på många sätt, inte minst i . Vi är intresserade av bättre krav och kunskaper på kemikalieområdet. Inte bara konsumenter i konsumentled utan också delar av industrin, som använder kemikalier och som måste gå i god för kvaliteten i sina varor och tjänster, har ett stort intresse av just kravställande och bättre kunskaper på det här området. Vi behöver bara nämna ett sådant ämne som asbest som har genererat enorma kostnader. I ljuset av detta växte kravet på en skärpt europeisk kemikalielagstiftning, och kom kommissionen med sin vitbok. kom det slutgiltiga förslaget. har förhandlingarna pågått , och vi får en politisk överenskommelse mot slutet av det här året. Vi får se hur det går. Det återstår ett par krökar till innan vi kan se hur det går. Skulle den politiska överenskommelsen komma fram borde vi kunna nå ett slutligt beslut om Reachförordningen /2007. Efter översättande och en del annan hantering skulle lagstiftningen i så fall kunna träda i kraft i mitten av 2007, och det vore för väl. Det brittiska ordförandeskapet har i ärlighetens namn lagt ned ett imponerande arbete på att arbeta vidare med Reachförslaget och lade fram ett andra kompromissförslag . Det är ett förslag som har förbättrat kommissionens förslag ytterligare ett par varv. Av de positiva förbättringarna vill jag framför allt nämna det som skett inom avdelningarna för registrering och tillståndsprövning och att information om varor till viss del har införts. Vi har under förhandlingarna lagt stor vikt vid att säkerställa att Reach leder till en tillräcklig kunskapsnivå för alla ämnen. Utgångsläget vad gäller informationskravet för alla lågvolymämnen, alltså från , är att kunskaperna är helt otillräckliga. I ordförandeskapets nuvarande förslag för nya ämnen och redan existerande ämnen ser det ut att hamna på en acceptabel nivå. Många allvarliga attacker mot informationskraven för bland annat högvolymämnen har avvärjts. När det gäller tillståndsprövning för särskilt farliga kemikalier har det mycket omfattande undantaget för industriell användning tagits bort och även möjligheten att begränsa användningen av de särskilt farliga ämnena i varor, vilket vi är glada för. När det gäller förändringen av tillståndsprövningen ska ta fram förslag till en generell begränsning även när det gäller importvaror. Ändringarna har skett utifrån inte minst ett svenskt initiativ. Försiktighetsprincipen har förstärkts genom att tidigare krav på att man först måste påvisa irreversibla skador för att kunna införa tillståndsprövning för ämnen som inger människor oro, som cancerframkallande ämnen och ämnen som inte bryts ned i naturen, har tagits bort. Det är vi glada för. På substitutionsområdet har det skett flera förbättringar, och substitution anges nu i de inledande skrivningarna som ett slutgiltigt mål för tillståndsprövningen. Det är en viktig markering. ska även publicera en lista över alla identifierade särskilt farliga ämnen. På kandidatlistan för tillståndsprövning ska visas vilka ämnen som ingår i myndighetens arbetsplan . Listan kommer att bli ett starkt incitament, som vi hoppas, till substitution. När det gäller de viktigaste ämnena från risksynpunkt ska man alltid vid prövning väga in alternativ och möjlighet till substitution. Det gäller cancerframkallande ämnen som saknar tröskel för när effekt uppträder och som är svårnedbrytbara i naturen. Ytterligare en svensk prioritering som vi drivit och fått gehör för är att få in informationssystem till professionella användare för sådana ämnen som omfattas av tillståndsprövning. Det här är saker som inte fanns med i kommissionens förslag men som finns med i viss utsträckning. Som sagt kommer vi att ha en policydiskussion i konkurrenskraftsrådet . Därmed ser den politiska överenskommelsen ut att skjutas fram. Vad som har hänt i det senaste, och som är en krök i det hela, är att på Coreper motsatte sig det som var planerat, en politisk överenskommelse till . Det skäl man angav var deras regeringsförhandlingar som då inte var klara men som är klara. ska regeringsbildningen ske . Därför väckte man frågan och ville skjuta på den här besvärliga frågan.