bet · GS01KU20 · 2005-01-01 00:00:00 — Ett förslag som innebär så omfattande ekonomiska åtaganden för staten borde självklart ha lagts fram och på ett sätt som möjliggjort en normal beredningspro- cess inom . har det inte ens varit fråga om att bereda förslaget, utan det har bara gällt att snabbast möjligt expediera det. Som vi redovisar i vår reservation borde förslaget naturligtvis ha presente- rats antingen i budgetpropositionen eller i en motion under allmänna motionstiden. En ytterligare möjlighet hade varit att lägga fram försla- get i en kommande tilläggsbudget. bör mot den bakgrunden inte medverka till att budgetprocessen urholkas genom att besluten base- ras på ett underlag eller ett beredningsförfarande som inte svarar mot högt ställda krav. följde utskottet (rskr. 2004/05:102104). Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt en kommentar till dels vad som anförs i granskningsanmälan om berednings- processen i , dels i vad mån utskottsinitiativ kan ses som ett sätt att i efterhand, genom en utskottsmajoritet, komplettera eller korri- gera förslag som lämnats till och under vilka omständigheter det i så fall är att föredra framför andra sätt för regeringen att göra ändringar i lämnade förslag. Som svar har översänts en inom Miljö- och sam- hällsbyggnadsdepartementet upprättad promemoria (bilaga A1.3.2). I promemorian anförs att regeringen i propositionen redovisade sin avsikt att vidga de pilotprojekt som finansieras av det aktuella anslaget. Något bemyndigande för regeringen föreslogs inte. Anledningen till detta var, enligt promemorian, att de pilotprojekt som beviljats medel genom- förts under som ansökan beviljats och att anslaget dittills inte utnyttjats fullt ut något . uppmärksam- made internrevisor att Byggkostnadsforums beslut skulle kunna komma att inteckna nästa års anslag. I det läget stod det klart att reger- ingen skulle behöva ett bemyndigande att ingå åtagan- den . informerade då under hand bostadsutskottet om den uppkomna situationen. Utskottet valde att använda sig av sin initiativrätt. Frågan om en kompletterande proposition var där- med inte längre aktuell, enligt promemorian. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Vidare anförs det i promemorian att när regeringens förslag till riksdags- beslut behöver kompletteras i något avseende bör det normalt ske genom att regeringen återkommer till med nya eller förändrade förslag. kan ett utskottsinitiativ vara ett lämpligare sätt. kontakter med utskottet bör då vara inriktade på rent informationsutbyte. Ett utskottsinitiativ väcks av vederbörande riksdagsutskott genom ett betän- har tidigare ansett att utskottens initiativrätt stärker ställning och underlättar dess arbetsmöjligheter samt utgått från att utskottens initiativrätt även fortsättningsvis skall begagnas med varsamhet och att politisk enighet eftersträvas i de fall där initiativ kommer i fråga. Vidare har förutsatts att utskotten skall vara restriktiva med att själva arbeta fram mer omfattande förslag utan beredning inom Granskningen har föranletts av en situation i vilken det ansetts finnas ett behov av att komplettera regeringens förslag i budgetpropositionen. RF skall regeringen bl.a. inhämta behövliga upplysningar och yttranden från Det finns anledning att betona vikten av att riksda- gen får propositioner med erforderliga förslag till beslut och därtill fullgott Frågan om att avhjälpa brister i en beredningsprocess inom genom ett utskottsinitiativ rör arbetsformerna i riksda- Mot den bakgrunden föranleder granskningen inte något ytterligare uttalande från utskottets sida. 1.4 Statsrådet ansvar för styrningen av statens stöd till Industriella utvecklingscentra I en anmälan till , bilaga A1.4.1, begärs att utskottet granskar näringsminister för styrningen av statens stöd till Industriella Utvecklingscentra (IUC) vad gäller uppsökande verksamhet, produktutveckling och förstudier för avknoppning (UPA). I anmälan återges bl.a. dels vad regeringen anförde i budgetpropositio- nen om stöd till UPA-aktiviteter vid IUC, dels ett interpellations- svar av i vilket anfördes att staten har frångått UPA- uppdraget och att statens tidigare avtal med IUC inte förnyats. Vidare återges innehållet i ett regleringsbrev avseende av vilket det inte, enligt anmälarna, kan utläsas att de åtgärder som presenterades i budgetpropositionen inte längre gäller. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Enligt anmälarna uppkommer frågan hur statens avtal med IUC sagts upp och hur det i så fall kommit den andre avtalsparten till del. En annan fråga som enligt anmälarna uppkommer är om informationen till inför beslut om hur statens medel skall användas i denna del varit godtagbar. Till grund för granskningen har bl.a. legat en promemoria upprättad inom , bilaga A1.4.2. Allmänt om IUC och UPA IUC har fått statliga medel för finansiering av UPA. Syftet med UPA-uppdraget har varit att stimulera till utveckling och nya jobb i mindre och medelstora företag genom att utveckla idéer och produkter med utveck- lingspotential som annars inte kommer till stånd. Uppdraget har inneburit att staten finansierat sådan verksamhet som IUC-bolagen bedriver för att främja produkt- och teknikutveckling i tidiga skeden i företag, även före- tag som inte är delägare i IUC-bolaget. har hanterat UPA-uppdraget och skrivit villkorsavtal (se nedan). Varje IUC-bolag är ett fristående privat aktiebolag. Det lokala/regionala näringslivet är majoritetsägare. Även kommuner, fackliga organisationer samt andra regionala intressenter kan ingå i bolaget. I proposition 1995/96:222 Vissa åtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag för /96, finansiering m.m. föreslog regeringen att skulle anvisa för ett särskilt pro- gram för småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxt (s. 5.14 f.). I propo- sitionen anförde regeringen bl.a. att staten borde bidra temporärt till delfinansiering av IUC-verksamheten för att säkerställa nyttiggörandet av IUC:s kapacitet gentemot de små och medelstora företagen. tillstyrkte regeringens förslag om att ett anslag på 1 mil- jard kronor skulle anvisas till det nämnda programmet (bet. 1995/ 96:FiU15). följde utskottet (rskr. 1995/96:307). Utredningen om statens regionala insatser för företagsutveckling tillkallade regeringen en särskild utredare som skulle lämna förslag till inriktning, effektivisering och organisering av statens insatser för företagsutveckling på regional nivå. Utredningen antog namnet Utredningen om statens regionala insatser för företagsutveckling. I novem- ber 2002 överlämnade utredningen sitt betänkande Företagsutveckling på regional nivå (SOU 2002:101). 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL I utredningen beskrevs IUC och UPA utförligt. Av beskrivningen fram- går att regeringen beslutat om försöksverksamhet med UPA-uppdraget i två omgångar. Dels en försöksomgång 19972000, dels 20002002; fanns ännu inte medel anvisade. Som styrande dokument fanns mellan varje enskilt IUC-bolag och (tidigare ) enligt utred- ningen ett skrivet villkorsavtal som beskrev regler för och hantering av UPA- uppdraget. I avtalen ställdes bl.a. krav på att bolagen skulle vara majoritetsägda av det lokala näringslivet. anvisade statsanslaget medan fördelningen och uppföljningen av UPA-pengarna sköttes av IUC- bolagen själva inom ramen för det nätverk de bildat. Utredningen lämnade ett antal förslag avseende IUC-bolagens verksam- het och UPA-uppdraget (avsnitt 6.4), bl.a. att IUC-verksamheten borde byggas ut över landet, att UPA-uppdraget borde ges en långsiktig inrikt- ning och kunna omfatta också nya IUC och likartade verksamheter. Utred- ningen framhöll även att IUC-bolagen måste ha en så bred kompetens att företagen kan få den hjälp och det stöd de behöver. För att IUC-bolagen skall ha resurser att bygga upp denna kompetens måste de, menade utredningen, skaffa intäkter själva i en sådan omfattning att de inte blir helt beroende av statliga UPA-medel för sin verksamhet. Utredningen föreslog därför ett tak för hur stor andel av omsättningen som får utgöras av det statliga UPA-uppdragets andel. I budgetpropositionen redovisade regeringen under rubriken liga insatser inom politikområdet att staten via stödjer IUC (prop. 2001/02:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.5.1). Statens uppdrag till IUC var uppde- lade på tre områden: UPA. Vidare i propositionen föreslog regeringen att det skulle anvisas ca till utgiftsområde 24 Näringsliv, anslag 38:2 Näringslivsutveckling m.m. Anslaget skulle få användas till företagsutveckling och entreprenörskapsfrämjande åtgärder. biföll regeringens förslag (bet. 2001/02:NU1, rskr. 2001/02:109 111). I budgetpropositionen redovisade regeringen under rubriken insatser inom politikområdet att staten via stödjer IUC (prop. 2002/03:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.5.1). Vidare redovisade regeringen att sta- ten lämnar stöd till tre aktiviteter vid IUC, nämligen UPA. Enligt proposi- tionen skulle IUC utforma avtal med företagen så att de fick del av de intäkter som uppstår i företagen som en följd av produktutvecklings- och avknoppningsprojekten. Vidare föreslog regeringen att det skulle anvisas ca till utgiftsområde 24 Näringsliv, anslag 38:2 Näringslivsutveckling m.m. Anslaget skulle få användas till näringslivsfräm- jande åtgärder. beslutade att tillföra anslaget ytterligare (bet. 2002/03:NU1, rskr. 2002/03:7476). 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL I budgetpropositionen redovisade regeringen att den ovan nämnda utredningen hade överlämnats och att Regeringskans- liet utarbetade förslag som skulle leda till effektivare insat- ser på regional nivå för företagsutveckling (prop. 2003/04:1 avsnitt 1.5). Vidare redovisade regeringen under rubriken insatser för företags- utveckling, att den, i likhet med utredningen, ansåg att det var viktigt att de som utför UPA-uppdrag har en betydande verksamhet vid sidan av uppdra- gen (prop. 2003/04:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.4). Under rubriken insatser inom politikområdet redovisade regeringen att den stödjer IUC (avsnitt 3.5.1). Vidare föreslog regeringen att det skulle anvisas ca till utgiftsområde 24 Näringsliv, anslag 38:2 Närings- livsutveckling m.m. Anslaget skulle få användas för näringslivsfrämjande åtgärder. biföll regeringens förslag (bet. 2003/04:NU1, rskr. 2003/04:122124). I budgetpropositionen , som överlämnades till , redovisade regeringen att staten stödjer IUC (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24 avsnitt 4.7.1). Vidare redovisade regeringen att sta- ten lämnar stöd till tre aktiviteter vid IUC, nämligen UPA. Vidare föreslog regeringen att det skulle anvisas ca till utgifts- område 24 Näringsliv, anslag 38:2 Näringslivsutveckling m.m. Anslaget skulle få användas för näringslivsfrämjande åtgärder. biföll reger- ingens förslag (bet. 2004/05:NU1, rskr. 2004/05:117119). Enligt regleringsbrev () för avseende fick medel från utgiftsområde 24 Näringsliv, anslag 38:2 Närings- livsutveckling m.m., ap. 1 Information, rådgivning, mötesplatser och nät- verk användas till IUC för finansiering av UPA-uppdraget. Totalbeloppet skulle fördelas i proportion till de av reger- ingen beviljade bidragen . Enligt regleringsbrev () för avseende fick medel från utgiftsområde 24 Näringsliv, anslag 38:2 Näringslivsutveckling m.m., ap. 1 Information, rådgivning, mötesplatser och nätverk användas till IUC för finansiering av UPA-uppdraget. Totalbelop- pet skulle fördelas till samtliga IUC-bolag som ingick i . Enligt regleringsbrev () för avseende bör från utgiftsområde 24 Näringsliv, anslag 38:2 Näringslivsutveckling m.m., ap. 1 Information, rådgivning, mötesplatser och nätverk användas för att främja produktutveckling i små företag. Vidare i regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att utreda hur staten på bästa sätt kan stödja produktutvecklingen i små företag. Förslaget skulle presenteras för () ; genom ändring av regleringsbrev () förlängdes senare uppdraget till . fick bl.a. också i upp- 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL drag upphandla genomförandet av insatser för att stärka möjligheterna för små företag att utveckla nya produkter och tjänster; genom ändring av regleringsbrev () återkallade dock regeringen detta uppdrag. Enligt regleringsbrev () för avseende bör från utgiftsområde 24 Näringsliv, anslag 38:2 Näringslivsutveckling m.m., ap. 1 Information, rådgivning, mötesplatser och nätverk användas för att främja produktutveckling i små företag enligt rege- ringsbeslut (se nedan). Verket skall lämna en delredovisning av hur medlen använts. redovisade för regeringen det ovan nämnda uppdraget, att utreda hur staten på bästa sätt kan stödja produktutveck- lingen i små företag (PM , . I redovis- ningen ansåg att UPA-uppdraget i dess gällande form borde avskaffas. Uppsökande verksamhet i direkt produktutvecklande syfte borde inte prioriteras. I stället borde huvuddelen av insatserna riktas mot små företag som är motiverade att växa. Produktutveckling borde också integre- ras bättre med andra företagsutvecklingsfrågor. föreslog att UPA- uppdraget avslutas för att ersättas med en lösning där staten efter en dialog ger regionala aktörer i samverkan möjlighet att skapa fullser- vicelösningar för företagsutveckling. ansåg också att IUC borde fortsätta att få medel för att utföra UPA-uppdraget fram till , vilket skulle ge ICU-bolagen möjlighet att under ordnade former anpassa sig till den nya lösningen. Vidare föreslog att myndigheten borde ges mandat att definiera vad som avses med en fullservicelösning. Propån om dialog (Call for Proposal) borde riktas till de RTP-ansvariga i de 21 part- nerskapen.1 Regeringsbeslut om produktutveckling i små företag beslutade regeringen (N2004/6470/NL) att uppdra åt att främja produktutveckling i små företag genom att inbjuda aktö- rer att inkomma med projektförslag, s.k. call-förfarande. Verket skall lämna en delredovisning av hur medlen använts. Reger- ingen anförde som skäl till sitt beslut att den ansåg det angeläget med särskilda insatser för produktutveckling i små företag. Regeringen delade inte Nuteks bedömning att stödet skulle vidgas till att avse ett allmänt stöd till företagsutveckling. Stödet skall i stället avse förloppet att utveckla ny produkt eller tjänst, och regeringen ansåg, som framgått, att främjandet av produktutveckling skall ske genom call-förfarande. 1 Regeringen uppdrog åt berörda länsstyrelser och självstyrelseorgan att utar- beta förslag till regionala tillväxtprogram (RTP). Programmen utarbetades och skall genomföras . 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL har interpellationer avseende IUC och UPA-uppdraget ställts till ansvarigt statsråd. anförde dåvarande närings- minister följande i ett svar på en interpellation (ip. 2002/03: 127). Mellan staten, i det här fallet genom Verket för näringslivsutveckling, och IUC-bolagen finns ett villkorsavtal som bland annat reglerar att IUC ska vara ett självständigt aktiebolag med majoritetsägande av det lokala näringslivets små företag, men även stora företag och offentliga aktörer kan vara medägare. Det statliga stödet, som var tidsbegränsat till men som förlängts, lämnas i form av bidrag till de tre verksamhetsom- rådena uppsökande verksamhet, produktutveckling och förstudier för avknoppning det så kallade UPA-uppdraget. Varje IUC-bolag ska utforma villkoren för sin medverkan i utvecklingsprojekt, avknopp- ningar med mera på ett sådant sätt att royaltyintäkter, försäljningsintäk- ter eller liknande intäkter som uppstår till följd av avtalet innebär att statens engagemang kan upphöra eller minimeras. IUC-bolagen har accepterat att de intäkter man får ska reinvesteras i verksamheten. UPA-uppdraget, som det utformades i försöksverksamheten, var ett nytt sätt att genomföra insatser i små företag. Det avtal som följde med uppdraget var utformat så att IUC-bolagen själva efter hand skulle hitta effektiva sätt att bedriva verksamheten så att den skulle kunna reducera statens kostnader. Det har medfört att bolagen kan ha olika typer av avtal och olika prioriteringar. Regeringen har sat- sat avsevärda årliga resurser för att ge IUC-bolagen uppsökande-, produktutvecklings- och avknoppningsuppdrag. Regeringen har beslutat om försöksverksamhet i två omgångar. Dels beslutades om en för- söksomgång för det första nätverket åren 19972000, dels för två nya nätverk åren 20002002. Bolagen har erhållit medel för UPA-verksamheten. Statens enga- gemang har uppfyllts genom att båda försöksperioderna har genom- förts. De resurser som varit tillgängliga för denna insats är begränsade och därför har bolagen som startade prioriterats. anförde dåvarande näringsminister föl- jande i ett svar på en interpellation (ip. 2002/03:127). Eftersom det har funnits en förväntan att UPA-draget skulle bli självfi- nansierande har det varit svårt att långsiktigt överblicka och fatta beslut kring uppdraget. De insatser som genomförts inom UPA-uppdraget har haft mycket skiftande kvalitet och resultat. Som helhet är det dock min uppfattning att uppdraget har varit värdefullt för utvecklingen i små och medelstora företag. För att få ett ännu bättre resultat, och för att inte riskera att handla i strid mot , vill regeringen nu öppna uppdraget för utveckling av små och medelstora företag för ytter- ligare aktörer. Regeringen har därför i regleringsbrevet för gett Verket för näringslivsutveckling, , uppdraget att satsa minst 30 miljoner kro- nor för utveckling i små och medelstora företag. För att få bästa möjliga underlag för utförandet på regional nivå ska upphandla uppdra- get, alltså i konkurrens. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Jag vill här i kammaren lämna två positiva besked till dem som arbetar med utveckling i små och medelstora företag. Eftersom utformningen av den nya upphandlingen ännu inte är klar, har jag nu gett i uppdrag att förlänga avtalet med till dess att utform- ningen är klar. Det innebär att vi bryter det dödläge som uppstått i och med att det gamla avtalet löpt ut. Dessutom arbetar vi för att göra ett tillskott utöver de avsatta . besvarade samma statsråd en interpellation om avtal med IUC-bolagen (ip. 2003/04:345). I interpellationen ifrågasattes Nuteks beslut att endast anslå 7 av de 30 avsatta miljoner kronorna att söka från IUC- nätverket. I sitt svar anförde bl.a. följande. Jag har mycket svårt att förstå resonemang kring ifrågasättandet av upphandlingen. IUC har fått möjlighet att bygga en kompetens och verksamhet inom detta område. Det finns en stark organisationsstruktur som jag tror kan stå sig väl i en upphandling av detta uppdrag. Upphandling av extern kompe- tens görs inom de flesta statliga utgiftsområdena och är ett effektivt och konkurrensneutralt sätt att säkerställa en bra produkt eller tjänst. besvarade näringsminister en interpel- lation om fortsatt satsning på utvecklings- och etableringsprojekt inom IUC- nätverket (ip. 2004/05:266). Därvid anförde bl.a. följande. Regeringen kommer även att fortsätta satsa medel på produktutvecklande insatser i små företag. Vi har avsatt . Utöver det kommer att satsa ytterligare upp till 30 miljo- ner kronor. För att använda resurserna på ett effektivt och konkurrensne- utralt sätt och få ett så bra resultat som möjligt kommer som tidigare aviserats fler aktörer än bara IUC att få möjlighet att ta del av avsatta medel. har fått i uppdrag att ansvara för ett så kallat call-förfarande där näringslivsnära aktörer får möjlighet att komma in med projektförslag för produktutveckling. IUC kommer att ha samma möjligheter som andra aktörer att bidra med projektförslag. Jag är säker på att de goda erfaren- heter och den goda kompetens som finns inom , kommer att ge IUC väldigt bra förutsättningar att delta i call-förfarandet. I och med att regeringen frångått UPA-uppdraget och valt att satsa de begränsade resurser som står till förfogande på produktutveckling, som är en av de viktigaste faktorerna i ett framgångsrikt företagande, har statens tidigare avtal med IUC inte förnyats. Att verka för ett långsik- tigt avtal med IUC om UPA-uppdraget har inte tidigare varit reger- ingens ambition och är inte heller nu aktuellt. Det är också så att IUC har givits mycket goda förutsättningar att bygga upp en fungerande långsiktig verksamhet genom de betydande resurser som regeringen sat- sat. har även fråga för skriftligt svar ställts till ansvarigt stats- råd om IUC och UPA-uppdraget. Senaste frågan besvarades av näringsmi- nister (fr. 2004/05:777). I sitt svar anförde bl.a. följande. För att använda resurserna på ett effektivt och konkurrensneutralt sätt och få ett så bra resultat som möjligt kommer som tidigare aviserats fler aktörer än bara IUC att få ta del av avsatta medlen för produktutveckling. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL genomförde en utredning om hur staten på bästa sätt kan stödja produktutveckling i små företag. Arbetet följdes av en refe- rensgrupp där fanns representerat. redovisade sitt resultat . fattade regeringen beslut om att ge i uppdrag att främja produktutveck- ling i små företag genom att inbjuda aktörer att inkomma med projekt- förslag (så kallat call-förfarande). Denna nya lösning innebär att även kan delta i call-förfarandet. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt följande: En redogörelse för när och under vilka former regeringen bestämde sig för att avtalen med IUC-bolagen inte skulle förlängas. En redogörelse för om, och i så fall när, och/eller näringsut- skottet informerats om detta. En kommentar till vad som i övrigt anförs i granskningsanmälan. Som svar har översänts en inom upprättad promemoria (bilaga A1.4.2). Vad gäller frågan om när och under vilka former regeringen bestämde sig för att avtalen med IUC-bolagen inte skulle förlängas anförs i prome- att regeringen, efter vad som framkom i den statliga utredningen samt ifrågasättande från annat håll, bestämde sig för att konkurrensut- sätta insatserna för produktutveckling. Genom upphandlingsuppdraget till (se ovan) ville regeringen öppna för fler aktörer än bara IUC att bidra med produktutvecklingsinsatser för små företag. Det visade sig emellertid att det inte var möjligt för att genomföra upphandlingen inom en rimlig tid. Dåvarande näringsministern meddelade därför i en inter- pellationsdebatt att han gett i uppdrag att förlänga avtalet med till dess att utformningen är klar. Genom ändring i regleringsbrev för återkallade regeringen upphand- lingsuppdrag. Regeringsbeslutet av innebar att Nuteks finansie- ring avseende UPA-uppdrag inte skulle fortsätta. I regleringsbreven har regeringen inte anvisat medel till IUC för finansiering av UPA-uppdrag, vilket däremot gjordes i regle- ringsbreven . När det gäller åtaganden mellan och avseende finansiering av UPA-uppdrag har det, enligt promemorian, skett på följande sätt. fattade beslut om medelstilldelning för UPA-uppdrag till IUC på årsbasis. Till beslutet bifogades en bilaga som angav villkor för det statliga stödet till IUC, vilket IUC skrev under. Det innebär att ett nytt beslut från med påföljande underskrift av villkorsbilaga av IUC krävs för att ett nytt årligt åtagande från statens sida avseende finansiering av UPA-uppdrag skall komma till stånd. är i sin tur beroende av att regeringen tilldelar 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL finns ett åtagande mellan och . finns inget åtagande, då inte har fattat något beslut om att tilldela IUC några medel och IUC inte undertecknat någon villkorsbilaga. Vidare anförs i promemorian att de beslut som fattats av regeringen gäl- lande IUC har skett inom ramen för bemyndigande. har därför inte haft anledning att särskilt informera om finansiering av UPA- uppdraget till IUC. Regeringen har däremot redogjort för stödet till IUC- verksamheten för det gångna budgetåret för kännedom. Slutligen nämns i promemorian att informerade koordinator om att inte kunde finansiera UPA- uppdrag till de regionala IUC-bolagen . Efter en begäran från IUC om ett förtydligande skickade ett beslut till IUC där det framgår att har beslutat att inte anslå medel till IUC för UPA-uppdrag. på ett brev från angående Nuteks förslag att avveckla UPA-uppdraget. Han redogjorde där för det produktutveck- lingsuppdrag som regeringen gett , samt informerade om att IUC-