bet · GS01MJU12 · 2005-03-15 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas regeringens skrivelse 2004/05:79 Upphörande av1972 års svensk-norska renbeteskonvention samt fyra motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden . I skrivelsen redogör regeringen förfrågan om förlängning av konventionen mellan Sverigeoch om renbetning. Utskottet har inget att invända mot regeringensredogörelse och avstyrker samtliga motionsyrkanden.I betänkandet finns 1 reservation.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. RennäringspolitikRiksdagen avslår motionerna 2004/05:MJ304 och 2004/05:MJ434 yrkande 39.Reservation (mp)2. Pristillägg på renköttRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ451.3. Parlamentariskt beredningsorganRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ502 yrkande 1.4. SkrivelsenRiksdagen lägger skrivelse 2004/05:79 till handlingarna.Stockholm den 15 mars 2005På miljö- och jordbruksutskottets vägnarCatharina Elmsäter-SvärdFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), JanAndersson (c), (), (),(), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningDet gränsöverskridande renbetet mellan och regleras förnärvarande av konventionen mellan och Norgeom renbetning. Konventionen gäller enligt sin lydelse t.o.m. den 30april 2002, men giltigheten har förlängts t.o.m. den 30 april2005. Förhandlingar om en ny konvention har pågått mellan ochNorge . Förhandlingsdelegationerna har den 31 augusti 2004konstaterat att förhandlingarna om en ny konvention inte kommer atthinna slutföras innan den nuvarande konventionens giltighetstid löperut. I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av frågan omförlängning av konventionens giltighetstid i avvaktan på att en ny konventionkan träda i kraft.BakgrundRennäring förekommer bland den samiska befolkningen på båda sidor omgränsen mellan och . Denna rennäring är delvis gränsöverskridande.Svenska samer utnyttjar således i viss utsträckning sommarbetesmarkeri medan , i något mindre uträckning, utnyttjar huvudsakligenvinterbetesmarker i . Det gränsöverskridande renbetet har förekommitunder mycket och har stöd i gammal sedvänja. Rättigheternaerkänns av båda staterna och har fått sitt starkaste uttryck i den s.k.lappkodicillen som fogades till den mellan ochDanmark-Norge ingångna gränstraktaten, varigenom gränsen mellan de bådarikena drogs upp. I lappkodicillen anges dess syfte vara att ordna detgränsöverskridande renbetet så att det för framtiden inte skall finnasnågon anledning till oenighet och missförstånd vad gäller förflyttningaröver gränsen eller flyttsamernas medborgarskap. Mera detaljerade reglerän de som anges i lappkodicillen har senare tillkommit genom olikaöverenskommelser mellan och , först genom den s.k. gemensammasvensk-norska lagstiftningen . Som ett led i avtalskomplexetkring unionsupplösningen tillkom en konvention i om"flyttlapparnas rätt till renbete m.m.". tillkom ännu en konventionpå området. Än mer detaljerade bestämmelser kom till stånd genom 1919års renbeteskonvention, som delvis ändrades . Denna konventionersattes av den fram till gällande konventionen den 9februari 1972 mellan och om renbetning.Utskottets övervägandenInledningDen beslutade de svenska och norska regeringarna attupprätta en sådan gemensam kommission som avses konvention.Kommissionen, som antog namnet Svensk-Norska av år1997, lämnade sitt betänkande (Svensk-Norska Renbeteskommissionenav , dnr Jo2001/2022). I betänkandet, som var enhälligt, föreslogsbl.a. utökade betesområden i förhållande till vad som gäller enligt dennuvarande konventionen, såväl på den svenska som på den norska sidan.Vid remissbehandlingen av betänkandet tillstyrkte de svenska remissinstansernai allmänhet förslag, men hade vissa detaljsynpunkter.Svenska Samernas Riksförbund () och vissa samebyar hade invändningarmot vissa föreslagna områdesavgränsningar (Remissammanställning, dnrJo2001/2252). De norska remissinstanserna var mer uttalat negativa. Denorska renägarnas organisation, NRL, ansåg att förslaget inte kan liggatill grund för en ny konvention. Även det norska framfördekritiska synpunkter mot förslaget. Efter remissbehandlingen tillsattesunder på ömse sidor särskilda förhandlingsdelegationer meduppgift att arbeta fram en ny konvention på grundval av Renbeteskommissionensbetänkande. I den svenska delegationen ingår representanter för desvenska samerna genom SSR och . Den norska delegationen har enmotsvarande sammansättning. Förhandlingarna om en ny konvention harpågått alltsedan dess. Någon överenskommelse om innehållet i en nykonvention har emellertid inte kunnat träffas. Svårigheterna att uppnåenighet har främst gällt vilka områden i och som det andralandets renägare får använda för sommar- respektive vinterbeten. Redani ett tidigt stadium av förhandlingarna gjorde den norskaförhandlingsdelegationen klart att man från norsk sida, mot bakgrund avremisskritikeni , inte kunde acceptera en reglering av renbetesområdena i enlighetmed förslag. Den svenska förhandlingsdelegationenhar å sin sida haft som utgångspunkt att ett nytt avtal i alla fallskall ge svenska renägare de utökade rättigheter till renbete i Norgesom följer av kommissionens förslag. Förhandlingsdelegationerna har vidett möte konstaterat att förhandlingarna om en nykonvention inte kommer att hinna slutföras innan den nuvarande konventionensgiltighetstid löper ut. Delegationerna har därefter anmält detta tillrespektive regering. Det norska har därefter i ennote föreslagit att konvention skallförlängas med tre år.Den fortsatta regleringen, m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet har inget att invända mot den redogörelse som regeringen lämnati skrivelsen. Två motionsyrkanden (fp, mp) med krav på att regeringenskall lägga fram förslag på det rennäringspolitiska området avstyrksmed hänvisning till pågående beredning i . Vidareavstyrks ett motionsyrkande (kd) om ett parlamentariskt beredningsorganför rennärings- och samefrågor bl.a. med hänvisning till utskottetstidigare ställningstagande i frågan. Ett yrkande (kd) avseende reglernaför pristillägg på renkött avstyrks med hänvisning till genomförd ändringsom tillgodoser de krav som framförs i motionen.Jämför reservation (mp).SkrivelsenI skrivelsen redogör regeringen för frågan om förlängning av konventionenden mellan och om renbetning. Rennäringförekommer bland den samiska befolkningen på båda sidor om gränsen mellanSverige och . Denna rennäring är delvis gränsöverskridande såtillvidaatt svenska samer i viss utsträckning utnyttjar sommarbetesmarker iNorge medan norska renägare, i något mindre uträckning, utnyttjar ihuvudsak vinterbetesmarker i . har det gränsöverskridanderenbetet reglerats genom överenskommelser mellan och . Densenaste överenskommelsen, konventionen mellan Sverigeoch om renbetning (renbeteskonventionen), upphör att gälla vidutgången av april månad 2005. har förhandlingar pågåttmellan de båda ländernas förhandlingsdelegationer om en ny konvention.Förhandlingarna kommer inte att hinna avslutas innan giltigheten avnuvarande konvention löper ut. Fråga har därför uppkommit om förlängningav konventionen.Regeringen gör bedömningen att renbeteskonventionen inte bör förlängas,varav följer att konventionen upphör att gälla fr.o.m. ,att den s.k. lappkodicillen alltjämt är gällande mellan ochNorge och utgör grund för det gränsöverskridande renbetet vid upphörandeav renbeteskonventionen och att ingen särskild lagstiftningsåtgärdbehöver vidtas för att lappkodicillen skall kunna tillämpas som lag iSverige.Regeringen förutsätter att det gränsöverskridande renbetet kommer attkunna fortsätta med stöd av lappkodicillen utan att några väsentligaolägenheter behöver uppstå för rennäringen i och . Fråganom en ny renbeteskonvention kommer att bli föremål för fortsattadiskussioner mellan och Norge.MotionernaEnligt motion MJ304 (fp) bör regeringen lägga fram en propositionsom bidrar till att rennäringen kan bedrivas på så sätt att den gerrenskötande samer en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomisktoch kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt. Rennäringspolitiska kommitténavlämnade sitt betänkande . I betänkandet lämnades förslagom hur renskötseln bör organiseras och vilka uppgifter somi fortsättningen bör vara myndighetsuppgifter. Vidare granskadesförhållandet mellan rennäringen och andra reella näringar. I utredningensuppdrag låg att lämna förslag till hur förutsättningar kan skapas fören kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt långsiktigt hållbar rennäring.I utredningens betänkande presenterades en rad konkreta förslag.Utredningens förslag har även varit föremål för remissförfarande. Idagsläget är situationen svår för de renskötande samerna. De förslagRennäringspolitiska kommittén presenterade 2001 skulle underlättautvecklandet av näringen. I motion MJ434 (mp) yrkande 39 begärs att regeringenlåter utreda hur samer skall få ökad delaktighet i samråd gällandeingrepp i renbetesmarker. Genom ökade samrådskrav förbättras möjligheternaatt minska konflikter och därmed skogsbrukets och rennäringens möjligheteratt verka sida vid sida. har i omgångar haftutbildningar för skogsbrukare om rennäring och för renskötare om skogsbruk.Dessa bör upprepas. Mer kunskap om skogsbrukets effekter för rennäringenoch vice versa behövs. Skogsvårdslagen bör ändras så att samrådspliktför större markägare inom hela renskötselområdet skall gälla. Vid vilkentyp av ingrepp i skogsbruket samrådet skall gälla bör utredas snarast.Enligt motion MJ451 (kd) gällande regler rörande pristillägg på renköttblir den frågan föremål för en översyn. Enligt förordningen om pristilläggpå renkött lämnas pristillägg endast för renkött som godkänts vidköttbesiktning enligt föreskrifter som meddelats med stöd av livsmedelslagen(1997:511). Har renar som tillhör en renägare som bedriver renskötseli slaktats i eller lämnas dock pristillägg omköttet godkänts vid besiktning enligt de bestämmelser som gäller i landeti fråga. Detsamma gäller om en sådan renägare har sålt sina renar tillslakt i eller . Pristillägg lämnas dock inte om renarnatransporterats levande från . Det borde vara möjligt att uppbärapristillägg på renar slaktade i eller även om renarnatransporterats levande från över gränsen. Detta skulle underlättaväsentligt för renskötaren och ses som en förbättrad möjlighet attförsörja sig på sitt renskötselföretag. I motion MJ502 (kd) yrkas attett parlamentariskt beredningsorgan för rennärings- och samefrågornatillsätts (yrkande 1). har tre utredningar som berörsamerna och rennäringen presenterats. finns två pågåendeutredningar: (Jo2002:01) och Jakt- ochfiskerättsutredningen (Jo2003:01). Det är alltså knappast aktuellt mednågon samlad proposition om rennäringen och samepolitiken förrän eftervalet . I mellantiden behövs något slags politisk kontinuitet iform av ett beredningsorgan av parlamentarisk karaktär. Detta beredningsorganbör göra en samlad bedömning av politikområdet, lämna förslag på möjligadelreformer, följa pågående utredningsarbete samt bereda underlag fören samlad proposition så att denna kan presenteras möjligt eftervalet år 2006.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att invända mot den redogörelse regeringen lämnari skrivelsen.När det gäller de i motionerna MJ304 (fp) och MJ434 (mp) yrkande 39framförda önskemålen om att regeringen skall lägga fram förslagsom bidrar till att rennäringen kan bedrivas på så sätt att den gerrenskötande samer en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomisktoch kulturellt långsiktigt bärkraftigt sätt respektive ger samernamöjligheter till ökad delaktighet i samråd gällande ingrepp i renbetesmarker,konstaterar utskottet att sådana förslag återfinns i betänkande En ny rennäringspolitik (SOU2001:101). Betänkandet har remissbehandlats och bereds för närvarandei . Med det anförda föreslår utskottet att berördamotionsyrkanden nu lämnas utan vidare åtgärd.Med verkan från har 3 § förordningen (1986:255) ompristillägg på renkött ändrats på ett sådant sätt att de krav somframförs i motion MJ451 (kd) har tillgodosetts. Utskottet föreslår därmedatt motionen lämnas utan vidare åtgärd.I samband med behandling av regeringens skrivelse 2003/04:129En svensk strategi för hållbar utveckling behandlade utskottet motionsförslagom ett beredningsorgan för same- och rennäringspolitik (bet. 2004/05:MJU3).Utskottet hänvisade därvid bl.a. till att det inom det samepolitiskaområdet i pågår ett omfattande arbetemed reformering av same- och rennäringspolitiken för att bl.a. säkerställabiologisk mångfald och hållbar utveckling i renskötselområdet. Som ettled i detta arbete har tre utredningar redovisat sina uppdragtill regeringen. överlämnade i november2001 sitt betänkande En ny rennäringspolitik (SOU 2001:101). Kommitténhade i uppdrag att lämna förslag till en ny rennäringspolitik för enekologiskt, ekonomiskt och kulturellt bärkraftig rennäring, föreslåframtida organisering av renskötseln och utröna vad som börvara myndighetsuppgifter på området. Även utredningen avSametingets organisation och arbetsformer har avslutat sitt uppdrag (SOU2002:77), och överlämnade betänkandet Samerna- ett ursprungsfolk i (SOU 1999:25) till regeringen. Utredningenhar behandlat frågan om anslutning till konvention nr169. Betänkandena bereds i . Vidare framhöll utskottetatt regeringen tillsatte en förrenskötselområdet. Kommissionens uppgift är att utreda omfattningen avden mark där renskötselrätt föreligger och att fastställa i vilkenomfattning som samerna, så som det anges i konvention nr 169,traditionellt innehar mark respektive utnyttjar mark tillsammans medandra. Kommissionen skall i sitt arbete främst gå igenom det materialsom finns hos olika myndigheter. Uppdraget skall redovisas senast den31 (dir. 2002:7 och 2004:141). uppdrogregeringen åt en särskild utredare att bl.a. klarlägga grunderna för ochomfattningen av samebymedlemmars och markägares rätt till jakt och fiskeinom lappmarkerna och renbetesfjällen och föreslå åtgärder för bättresamarbete och samförvaltning när det gäller jakten och fisket. Utredarenskall redovisa sitt uppdrag (dir. 2003:45).Avslutningsvis konstaterade utskottet att det föreligger ett behov aven hållbar same- och rennäringspolitik och att det av det ovan anfördaframgår att ett omfattande utredningsarbete kommer att vara avslutatsenast vintern 2005.Som framgår av motion MJ502 (kd) yrkande 1 kan skäl anföras för att nubereda rennärings- och samefrågorna i särskild ordning. Enligt utskottetsmening ankommer det dock i första hand på regeringen att avgöra hur detfortsatta arbetet skall bedrivas. Som utskottet anfört tidigare (se bet.2004/05:MJU3) får det förutsättas att regeringen utarbetar en långsiktigoch sammanhållen same- och rennäringspolitik som syftar till attsäkerställa biologisk mångfald och hållbar utveckling i renskötselområdetoch som framstår som berättigad och välgrundad. Utskottet utgår ifrånatt regeringen möjligt inleder detta arbete. Med det anfördaföreslår utskottet att motionsyrkandet lämnas utan vidareåtgärd.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservation. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.Rennäringspolitik, punkt 1 (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om kommande förslag beträffande den framtidarennäringen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ304 och2004/05:MJ434 yrkande 39.StällningstagandeRegeringen bör lägga fram en proposition som bidrar till attrennäringen kan bedrivas på ett sätt som ger renskötande samer en tryggadförsörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturellt långsiktigtbärkraftigt sätt. avlämnade sitt betänkandeunder . I betänkandet lämnades förslag om hur renskötseln börorganiseras och vilka uppgifter som i fortsättningen börvara myndighetsuppgifter. Vidare granskades förhållandet mellan rennäringenoch andra reella näringar. I utredningens uppdrag låg att lämna förslagtill hur förutsättningar kan skapas för en kulturellt, ekonomiskt ochekologiskt långsiktigt hållbar rennäring. I utredningens betänkandepresenterades en rad konkreta förslag. Utredningens förslag har ävenvarit föremål för remissförfarande. är situationen svår förde renskötande samerna. De förslag Rennäringspolitiska kommitténpresenterade 2001 skulle underlätta utvecklingen av näringen. Vidare börregeringen låta utreda hur samer skall få ökad delaktighet i samrådgällande ingrepp i renbetesmarker. Genom ökade samrådskrav förbättrasmöjligheterna att minska konflikter och därmed skogsbrukets ochrennäringens möjligheter att verka sida vid sida. Skogsvårdslagen bör ändrasså att samrådsplikt för större markägare inom hela renskötselområdetskall gälla. Vid vilken typ av ingrepp i skogsbruket samrådet skallgälla bör utredas . Vad som anförs ovan bör ges regeringen tillkänna.BilagaFörteckning över behandlade förslagSkrivelsenRegeringens skrivelse 2004/05:79 Upphörande av svensk-norskarenbeteskonvention.Motioner från allmänna motionstiden /05:MJ304 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att regeringen bör lägga fram en proposition som bidrartill att rennäringen kan bedrivas på så sätt att den ger renskötandesamer en tryggad försörjning på ett ekologiskt, ekonomiskt och kulturelltlångsiktigt bärkraftigt sätt.2004/05:MJ434 av m.fl. (mp):39. begär att regeringen låter utreda hur samer skall fåökad delaktighet i samråd gällande ingrepp i renbetesmarker.2004/05:MJ451 av och (båda kd):tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om en översyn av gällande regler rörande pristillägg på renkötti syfte att uppnå de intentioner som anges i motionen.2004/05:MJ502 av m.fl. (kd):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om tillsättandet av ett parlamentariskt beredningsorganför rennärings- och samefrågorna.