bet · GS01SFU17 · 2005-08-22 00:00:00 — Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringens proposition 2004/05:170Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärendenjämte motioner som väckts i ärendet. Propositionen har beretts vidöverläggningar mellan regeringen, och Vänsterpartiet.I propositionen föreslår regeringen att det införs en ny instans- ochprocessordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Utlänningsnämndenskall upphöra och överprövningen av beslut i utlännings-och medborgarskapsärenden skall i stället ske i migrationsdomstolar ochi en migrationsöverdomstol. Migrationsdomstolar skall vara vissa avregeringen utsedda länsrätter, och Kammarrätten i skall varamigrationsöverdomstol.Med den nya instans- och processordningen skall enligt regeringensförslag öppenheten i asylprocessen öka. Processen skall vara entvåpartsprocess med möjlighet till muntlig förhandling vid ett överklagande.Vid överklagande till Migrationsöverdomstolen skall krävas prövningstillstånd.I propositionen föreslås också att möjligheten till ny ansökan tasbort och att en prövning av verkställighetshinder vid avvisning ochutvisning i stället skall ske. Regeringen föreslår att säkerhetsärendenskall avgöras av i första instans och kunna överklagastill regeringen.Vidare föreslås att en ny utlänningslag skall ersätta nuvarandeutlänningslag. Ändringarna innebär bl.a. att den kategori ärenden som i dagfaller in under s.k. politisk-humanitära skäl i fortsättningen skallprövas enligt bestämmelsen om skyddsbehövande i övrigt och att begreppethumanitära skäl skall ersättas av begreppet synnerligen ömmandeomständigheter. De omständigheter som kommer fram i ett barns ärende behöverdock inte vara av samma allvar och tyngd som när det gäller vuxnapersoner. I huvudsak föreslås att bestämmelserna i övrigt i den nuvarandeutlänningslagen oförändrade förs över till den nya utlänningslagen.Därtill föreslås vissa ändringar och förtydliganden liksom införande ilag av redan gällande praxis.Ändringar föreslås också i lagen om svenskt medborgarskap och lagen omsärskild utlänningskontroll. Därutöver föreslås följdändringar i annanlagstiftning.Ändringarna föreslås träda i kraft den 31 mars 2006.I motionerna tas bl.a. upp frågan om domstolarnas förutsättningar vidgenomförandet, om ett s.k. nollställningsbeslut samt om att det förbarn skall räcka med särskilt ömmande omständigheter.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker samtliga motioner.I ärendet finns 14 reservationer och två särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Rekrytering av nämndemänRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf33 yrkande 1 i denna del.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. Rätt till muntlig förhandlingRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf34 yrkande 9.Reservation 2 (fp, kd, c)3. Utseende av offentligt biträde m.m.Riksdagen avslår motion 2004/05:Sf34 yrkandena 4 och 10.Reservation 3 (fp, kd, c)4. SäkerhetsärendenRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf34 yrkande 11.Reservation 4 (fp, kd, c)Reservation 5 (m) - motiveringen5. Domstolarnas förutsättningar vid genomförandetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf33 yrkande 1 i denna del och2004/05:Sf34 yrkande 8.Reservation 6 (m, fp, kd, c)6. NollställningsbeslutRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf32 och 2004/05:Sf34 yrkande5.Reservation 7 (fp, kd, v, c, mp)7. Uppehållstillstånd i ärenden som rör barnRiksdagen antar 5 kap. 6 § i regeringens förslag till utlänningslag.Därmed bifaller proposition 2004/05:170 i denna del och avslårmotionerna 2004/05:Sf13 yrkande 2 och 2004/05:Sf34 yrkandena 1 och2.Reservation 8 (fp, kd, c)8. Förbud mot polisingripanden i skola m.m.Riksdagen avslår motion 2004/05:Sf33 yrkande 4.Reservation 9 (m, fp, kd, c)9. DNA-provRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf33 yrkande 3.Reservation 10 (m, fp, kd, c)10. Anhöriginvandring i övrigtRiksdagen avslår motion 2004/05:Sf34 yrkande 7.Reservation 11 (fp, kd, c)11. Uppehållstillstånd vid människohandelRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf33 yrkandena 6 och 7 samt2004/05:Sf34 yrkande 3.Reservation 12 (m, fp, kd, c)12. ArbetstillståndRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sf33 yrkandena 2 och 5 samt2004/05:Sf34 yrkande 6.Reservation 13 (m, fp, kd, c)13. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag tilla. utlänningslag, till den deldet inte behandlats under punkt 7, med den ändringendels att i 5 kap.3 § första stycket 1 och 5 samt 7 kap. 6 § andra stycket orden "make,maka" ersätts av ordet "make",dels att i 8 kap. 13 § första meningenordet "ett" skall utgå,dels att i 10 kap. 14 § första stycket 1 ettkommatecken sätts in före orden "om ärendet överklagas,",dels att i 12kap. 15 § tredje stycket orden "enligt 13 §" skall ersättas med orden"enligt 14 §",dels att i 12 kap. 23 § tredje stycket orden "andra stycketförsta meningen" skall ersättas med orden " andra stycket 1",dels atti 14 kap. 14 § första stycket orden "20 kap. 15 §" skall ersättas medorden "19 kap. 5 §".b. lag om ändring i lagen (1991:572) om särskildutlänningskontroll,c. lag om ändring i lagen (2001:82) om svensktmedborgarskap,d. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,e. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar,f. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vårdav unga,g. lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481),h. lag omändring i lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingaroch vissa andra utlänningar,i. lag om ändring i lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande m.fl.,j. lag om ändring i lagen (1996:95) omvissa internationella sanktioner,k. lag om ändring i lagen (1998:544)om vårdregister,l. lag om ändring i lagen (1998:702) om garantipension,m. lag om ändring i lagen (1999:353) om rättspsykiatriskt forskningsregister,n. lag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:799),o. lag om ändringi lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i denarbetsmarknadspolitiskaverksamheten.Därmed bifaller proposition 2004/05:170 i dennadel.Reservation 14 (v)Utskottet föreslår att ärendet avgörs efter endast en bordläggning.Stockholm den 22 augusti 2005På socialförsäkringsutskottets vägnarTomas EnerothFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), Per (), (), (), (), (), (), (), BirgittaCarlsson (c), (), (), (), (), () och ().Ärendet och dess beredningEn parlamentarisk kommitté med uppdrag bl.a. att ta ställning till enny instans- och processordning vid tillämpning av utlännings- ochmedborgarskapslagstiftningen samt att göra viss översyn av utlänningslagenförordnades . Kommittén antog namnet Kommittén om nyinstans- och processordning i utlänningsärenden, NIPU, (UD 1997:04).NIPU lade fram slutbetänkandet Ökad rättssäkerhet iasylärenden (SOU 1999:16).I januari 2000 förordnades ledamöter i en interdepartemental arbetsgruppmed uppgift att utreda vissa frågor på utlänningsrättens ochmedborgarskapsrättens område, främst avseende instansordningen. Arbetsgruppenredovisade sitt uppdrag i departementspromemorian Enspecialdomstol för utlänningsärenden (Ds 2000:45).I riksdagsbeslut har tillkännagivit förregeringen som sin mening vad socialförsäkringsutskottet anförde om attregeringen bör återkomma till med förslag till ny instans-och processordning i utlänningsärenden (bet. 2001/02:SfU2, rskr.2001/02:69-70).En lagrådsremiss om ny instans- och processordning i utlänningsärendenöverlämnades till Lagrådet . Lagrådet avlämnade sittyttrande den 9 oktober 2002.Den 6 mars 2003 beslutade regeringen att tillsätta en parlamentariskkommitté (UD 2003:02) som med utgångspunkt lagrådsremisssamt Lagrådets yttrande bl.a. skulle göra en genomgång av utlänningslagensmateriella bestämmelser och anpassa dessa till ett nytt system däröverprövningen sker i domstol. Kommittén antog namnet Kommittén föröversyn av utlänningslagstiftningen (). Utredningenlade fram betänkandet Utlänningslagstiftningen i ettdomstolsperspektiv (SOU 2004:74).Med utgångspunkt års lagrådsremiss och Lagrådets yttrande,upprättades inom promemorian Nyprövning av beslut om avvisning och utvisning som vunnit laga kraft.Regeringen överlämnade proposition 2003/04:59 Prövning av verkställighetshinderi utlänningsärenden till . Riksdagenbeslutade att avslå propositionen.Efter en överenskommelse om budgeten för om att lägga nedUtlänningsnämnden och att överprövningen av utlännings-och medborgarskapsärenden därefter skall ske i allmänna förvaltningsdomstolarhar de lagförslag som läggs fram i detta ärende beretts vid överläggningarmellan regeringen, och Vänsterpartiet.Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande.Lagrådet har på anförda skäl framhållit att det inte kan tillstyrka detremitterade förslaget. Om förslaget skulle läggas till grund förlagstiftning har Lagrådet lämnat synpunkter på de föreslagna bestämmelserna.Regeringen har på de flesta punkter följt Lagrådets förslag såvittgäller de enskilda bestämmelserna.Justitieutskottet har yttrat sig i ärendet. Yttrandet finns som bilaga4.Socialförsäkringsutskottet har tillsammans med justitieutskottet den 8juni haft en offentlig utfrågning om en ny instans- och processordningi ultänningsärenden. En utskrift från utfrågningen finns i bilaga 5.Regeringens lagförslag finns i bilaga 2. Propositionens lagförslag 2.7och 2.8 behandlas i utskottets betänkande 2004/05:SfU18 om uppehållstillståndför tribunalvittnen.Utskottet behandlar tre motioner som väckts med anledning av propositionensamt en motion som väckts med anledning av regeringens skrivelse 2004/05:47Migration och asylpolitik. Motionerna redovisas i bilaga 1.Utskottets övervägandenNy instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärendenUtskottetsförslag i korthetEn ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärendeninförs. skall upphöra och överprövningen avMigrationsverkets beslut i utlännings- och medborgarskapsärenden skall istället ske i migrationsdomstolar och i en migrationsöverdomstol.Migrationsdomstolar skall vara vissa av regeringen utsedda länsrätter, ochKammarrätten i skall vara migrationsöverdomstol. Vid ettöverklagande kommer en process mellan två parter - utlänningen ochMigrationsverket - att föras i domstolarna. Enskilda ärenden skall intelängre kunna överlämnas till regeringen för vägledande beslut.Muntlig förhandling i migrationsdomstolen skall hållas om den som förtalan begär det samt förhandlingen inte är obehövlig eller annarssärskilda skäl talar emot det.Vid överklagande till Migrationsöverdomstolen skall det krävasprövningstillstånd. Prövningstillstånd skall få meddelas endast somprejudikatdispens eller som extraordinär dispens.I migrationsdomstolen skall såväl lagfarna ledamöter som nämndemän ingåi rätten, och nämndemännen skall tas från länsrättens samlade grupp avnämndemän. I Migrationsöverdomstolen skall endast ingå lagfarna ledamöter.Mål som kan få stor principiell betydelse skall Migrationsöverdomstolenkunna avgöra i förstärkt sammansättning.Riksdagen bör därmed bifalla regeringens förslag och avslå motionsyrkandenom rekrytering av nämndemän och om muntlig förhandling.Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c) och 2 (fp, kd, c).Gällande ordningMigrationsverket är central förvaltningsmyndighet för verksamhet inommigrationsområdet. En ansökan om uppehållstillstånd som görs här i landetges in till som utreder och prövar ärendet.Utlänningsnämnden är en förvaltningsmyndighet med domstolsliknandeuppgifter, och nämnden handlägger ärenden enligt utlänningslagen ochlagen om svenskt medborgarskap som överklagas till nämnden frånMigrationsverket eller som överlämnas till nämnden av verket för avgörande.Nämnden handlägger också ansökningar om uppehållstillstånd där detfinns ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning, s.k. nyaansökningar.Ett mindre antal utlänningsärenden prövas av regeringen. Regeringensprövning förutsätter att det enskilda ärendet överlämnas dit frånMigrationsverket eller Utlänningsnämnden.Förfarandet i är enligt huvudregeln i utlänningslagenskriftligt. I lagen anges dock att i ett asylärende vid Utlänningsnämndenskall muntlig handläggning ingå, om detta kan antas vara till fördelför utredningen eller på annat sätt bidra till ett snabbt avgörande.Muntlig handläggning skall även annars företas på utlänningens begäran,om det inte står klart att en sådan handläggning är obehövlig iasylärendet. Vidare anges att vid bedömningen i utlänningsärenden skalldet, om det inte är olämpligt, klargöras vad barn som berörs av ettbeslut i ärendet har att anföra och det skall tas hänsyn till vad barnetsålder och mognad motiverar.Enligt lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar, LAFD, ärlänsrätten som regel domför med en lagfaren domare och tre nämndemän.Kammarrätten är som regel domför med tre lagfarna domare. Vid behandlingenav frågor om prövningstillstånd är kammarrätten domför med två lagfarnadomare. Nämndemän kan ingå i rätten i kammarrätten, om detta är särskiltföreskrivet.I länsrätt kan mål av enkel beskaffenhet samt ett antal andra i lagenuppräknade mål avgöras av en lagfaren domare ensam. Beslut som inteinnebär att målet prövas i sak får också normalt fattas av en lagfarendomare ensam. Vidare får, om det finns särskilda skäl med hänsyn tillmålets omfattning eller svårighetsgrad, antalet lagfarna domare utökasmed en, och detsamma gäller antalet nämndemän.För merparten mål krävs prövningstillstånd för att kammarrätten skallpröva ett överklagande av ett beslut som länsrätten meddelat.Prövningstillstånd meddelas dels om det är av vikt för ledning avrättstillämpningenatt överklagandet prövas av högre rätt (prejudikatdispens), dels omanledning förekommer till ändring i det beslut vartill länsrätten kommit(ändringsdispens), dels om det annars finns synnerliga skäl att prövaöverklagandet (extraordinär dispens).Prövningstillstånd i Regeringsrätten kan meddelas som prejudikatdispenseller extraordinär dispens.Förvaltningsdomstolarnas utredningsansvar finns fastslaget iförvaltningsprocesslagen (1971:291), FPL, där det anges att rätten skall tillseatt mål blir så utrett som dess beskaffenhet kräver. Enligt 9 § förstastycket FPL är förfarandet i de allmänna förvaltningsdomstolarna somhuvudregel skriftligt. Enligt andra stycket får i handläggningen ingåmuntlig förhandling beträffande viss fråga, när det kan antas vara tillfördel för utredningen eller främja ett snabbt avgörande av målet. Itredje stycket föreskrivs att det i kammarrätt och länsrätt skall hållasmuntlig förhandling, om enskild som för talan i målet begär det samtförhandlingen inte är obehövlig och inte heller särskilda skäl talarmot det. Bestämmelserna i 9 § FPL kompletteras av bestämmelser ispecialförfattningar.PropositionenRegeringen föreslår att skall upphöra och attMigrationsverkets beslut i stället normalt skall överklagas tillmigrationsdomstolar, som utgörs av de länsrätter som regeringen bestämmer.Domstolarnas beslut skall kunna överklagas till Migrationsöverdomstolen,som utgörs av Kammarrätten i . Den domstolens beslut skallinte kunna överklagas. I propositionen anförs att det med hänsyn tillde allvarliga konsekvenser som väntetider i asylprocessen medför finnstillräckliga skäl för att avvika från instansordningenlänsrätt-kammarrätt-Regeringsrätten, som normalt gäller i förvaltningsprocessen. Ominte något annat följer av utlänningslagen, skall för domstolarna ochförfarandet i dessa gälla vad som allmänt är föreskrivet om länsrättoch kammarrätt och rättskipningen i dessa.Ett statsråds beslut om förvar skall prövas av Regeringsrätten påframställning av utlänningen. Vidare skall beslut om kostnadsansvar förtransportörer, liksom , kunna överklagas enligt den förförvaltningsprocessen normala ordningen.Vid överklagande till Migrationsöverdomstolen skall krävas prövningstillstånd.Regeringen anför att Migrationsöverdomstolen som högsta instans kommeratt ha ansvaret för praxisbildningen. Domstolen måste härvid på etteffektivt sätt kunna bidra till rättsbildningen och tillförsäkra enförutsebar och enhetlig bildning av rättspraxis. För att kammarrättenskall kunna uppfylla detta krav anser regeringen att kammarrätten endastskall kunna meddela prövningstillstånd på grunderna prejudikatdispensoch extraordinär dispens. Det kommer också starkt att bidra till attmålens totala handläggningstid i instanskedjan kan begränsas.Regeringens bedömning är att bestämmelserna om rättens sammansättningoch om domförhet i lagen om allmänna förvaltningsdomstolar i principbör gälla i den nya ordningen. I propositionen anförs att nämndemäninte bör ingå i rätten i Migrationsöverdomstolen eftersom domstolen iden nya ordningen främst kommer att fungera som prejudikatinstans. Föratt främja en enhetlig praxisbildning föreslås att Migrationsöverdomstolen,i de fall detta är påkallat, bör kunna avgöra ett mål i förstärktsammansättning med sju lagfarna ledamöter.De nämndemän som skall medverka i migrationsdomstolens mål skall tasfrån länsrättens samlade grupp av nämndemän och således hämtas frånlänsrättens domkrets och inte från migrationsdomstolens. Härigenom blirenligt propositionen den grupp av lekmän som får insyn i processen imigrationsdomstolarna större än om nämndemännen skall utses särskiltför tjänstgöring i migrationsdomstol. De länsrätter som är migrationsdomstolarskall givetvis ta hänsyn till behovet av nämndemän i migrationsdomstolennär de fastställer hur många nämndemän som skall tjänstgöra i länsrätten.Bestämmelserna om muntlig förhandling föreslås motsvara nuvarandebestämmelser i 9 § FPL. Muntlig förhandling skall således hållas om densom för talan begär det samt förhandlingen inte är obehövlig eller annarssärskilda skäl talar emot det. Att muntlig förhandling under vissaförutsättningar skall hållas om en part begär det skall dock inte gällaför Migrationsöverdomstolen utan endast för migrationsdomstol. Ipropositionen anförs att det är viktigt att inslaget av muntlig förhandlingblir större än vad det är i nuvarande ordning. Strävan efter ett såstort inslag som möjligt av muntlig förhandling bör dock vägas mot kravetpå en snabb handläggning.Enligt propositionen tillgodoses de särskilda krav som finns på processennär den rör barn genom att det i nya lagens första kapitel slås fastatt såvitt avser frågor som rör barn skall särskilt beaktas hänsynentill barnets hälsa och utveckling samt vad barnets bästa i övrigt kräver.Vidare gäller att barnet skall höras när frågor om tillstånd skallbedömas och barn berörs av beslutet, om det inte är olämpligt. Ipropositionen påpekas att FN:s konvention om barnets rättigheter inte kräveratt barnet skall höras direkt inför beslutande myndighet. Staterna fåri stället självständigt besluta om formerna för hörandet. I propositionenframhålls även att de domstolar som skall vara migrationsdomstolarrespektive Migrationsöverdomstol i den nya ordningen handläggermål som rör barn.Den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärendenkommer enligt propositionen att medföra betydligt ökade kostnader främstför överprövningen av ärendena i domstol. ekonomiskavårproposition beräknades utgiftsökningen till följd av reformen uppgå tilltotalt för , baserat på ett helt verksamhetsår,och . Uppdaterade bedömningar kommer attgöras i budgetpropositionen . Regeringen avser att göra enövergripande utvärdering av hela reformen efter dess genomförande.MotionerI motion Sf33 av m.fl. (m) begärs i yrkande 1 i dennadel ett tillkännagivande om att regeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag till lagstiftning i enlighet med vad Nämndemannakommitténföreslagit i betänkandet Framtidens nämndemän (SOU 2002:61). Motionärernaanser att det behövs en bättre och mer representativ demografisk spridningoch att rekryteringen av nämndemän därför bör breddas.I motion Sf34 av m.fl. (fp, kd, c) begärs i yrkande 9ett tillkännagivande om att det måste klargöras att bestämmelsen ommuntlig förhandling i migrationsdomstol också omfattar barn i asylprocessen.Utskottets bedömningJustitieutskottet, som har yttrat sig till socialförsäkringsutskottetöver nu föreliggande förslag och ett antal motionsyrkanden till den delde ligger inom justitieutskottets beredningsområde, delar regeringensbedömning att det är en fördel att prövningen av utlänningsärendenasker i en tvåpartsprocess med möjlighet till muntlig förhandling infördomstol i enlighet med förvaltningsprocesslagens bestämmelser. Endomstolsprövning ökar öppenheten och rättssäkerheten i asylprocessen.Justitieutskottet delar också regeringens bedömning att de allmännaförvaltningsdomstolarna är väl skickade att pröva utlänningsmålen.Justitieutskottet konstaterar emellertid att förslaget om inrättande avmigrationsdomstolar innebär att de allmänna förvaltningsdomstolarnakommer att tillföras en i princip helt ny och tillika stor målgrupp.Justitieutskottet anför att det är tydligt att det övervägande antaletmål som skall handläggas enligt den nya ordningen är sådana att de kräverskyndsam handläggning. I flertalet av dessa mål kommer det dessutom atthållas muntlig förhandling. Att den nya ordningen härigenom riskeraratt få en negativ inverkan på handläggningstiderna går enligtjustitieutskottet inte att komma ifrån. Detta gäller såväl de nu aktuellamålen som de som redan enligt den nuvarande ordningen handläggs iförvaltningsdomstolarna. Den korta förberedelsetiden för att genomföraden omfattande reformen innebär också att domstolsväsendet ställs infören svår uppgift.Justitieutskottet anger att de svårigheter som påpekats angåendegenomförandet av reformen inte, mot bakgrund av det arbete som pågår, ändrarjustitieutskottets ställningstagande att den nya instans- ochprocessordningen bör införas och propositionen tillstyrkas i berörda delar.Somframgår av propositionen har gjort etttillkännagivande till regeringen om att regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag till ny instans- och processordning i utlänningsärenden.Socialförsäkringsutskottet angav i sitt betänkande bl.a. att införandetav en tvåpartsprocess med ökad möjlighet till muntlig förhandling är avavgörande betydelse för tilltron till asylprövningsförfarandet (bet.2001/02:SfU2, rskr. 2001/02:69-70).Socialförsäkringsutskottet delar regeringens och justitieutskottetsuppfattning att genom förslaget till ny ordning, med ökad partsinsyn,en tvåpartsprocess med som motpart till den enskildeoch med möjlighet till muntlig förhandling i domstol, uppnås en ökadrättssäkerhet och öppenhet i asylprocessen. Utskottet, som kan konstateraatt det har funnits en bred enighet om behovet av att reformera dennuvarande instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden,anser att nu föreliggande förslag i hög grad uppfyller de krav som böruppställas på en ny ordning. Den breda politiska enigheten med allariksdagens partier som står bakom grunderna i förslaget till nyinstans- och processordning kommer också enligt utskottets mening attmedföra en ökad legitimitet för avgörandena.Utskottet, som återkommer nedan till frågor om genomförandet och tidpunktenför ikraftträdandet, tillstyrker med det anförda regeringens förslagtill utformning av den nya instans- och processordningen i utlännings-och medborgarskapsärenden.I länsrätter och kammarrätter, liksom i tingsrätter och hovrätter,tillgodoses behovet av insyn och lekmannainflytande genom deltagande avnämndemän. Nämndemän i länsrätt utses genom val av landstingsfullmäktigei respektive län. Vid val av nämndemän skall eftersträvas attnämndemannakåren får en allsidig sammansättning med hänsyn till ålder, könoch yrke. När det gäller rekrytering av nämndemän föreslås att, på sammasätt som gäller i länsrättens övriga mål, de nämndemän som skall medverkai migrationsdomstolens mål skall tas från länsrättens samlade grupp avnämndemän. Enligt utskottets mening uppnås härigenom ett brett underlagvid rekryteringen.