bet · GS01FIU18 · 2005-02-15 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar elva motionsyrkanden från den allmänna motionstiden2004 vilka tar upp frågor med anknytning till statens arbetsgivarpolitik.Dessa motionsyrkanden berör huvudsakligen problematiken kring etniskoch kulturell mångfald i statsförvaltningen, jämställdhetsaspekter påden statliga arbetsgivarpolitiken samt arbetsmiljö och sjukfrånvaro istaten. Därutöver avser motionsyrkandena etiska regler för statstjänstemän,statliga pensionsförmåner respektive myndighetschefernas bosättningsort.Utskottet anser att andelen statsanställda med annan etnisk och kulturellbakgrund än den svenska är för låg. Därför är det angelägetatt regeringens mål för ökad etnisk och kulturell mångfald i arbetslivetfullföljs i staten. I detta arbete har regeringen initierat en radåtgärder som ska verka för att påskynda mångfaldsarbetet.Beträffande jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitikenanför utskottet att det är angeläget att regeringens arbete medjämställdhet i statsförvaltningen intensifieras och antar en mer operativinriktning. Staten måste vara ett gott föredöme i jämställdhetsarbetet.Utskottet konstaterar att arbetet med att förverkliga de jämställdhetspolitiskamålen fortsätter både i och i övriga delar av detstatliga området.Utskottet understryker vidare vikten av att skapa en attraktivstatsförvaltning med god arbetsmiljö och konstaterar att det inom bl.a.Regeringskansliet pågår arbete med att utveckla olika åtgärder för ökadhälsa i staten. Regeringen har också påbörjat arbete med en översyn avutformningen av myndigheternas policy avseende etiska regler för anställda.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet fogas åtta reservationer och ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Etnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Fi224 av m.fl. (mp)yrkandena 1-3,2004/05:Fi270 av m.fl. (fp) yrkande 4 idenna del,2004/05:Sf365 av m.fl. (kd) yrkande 18 och2004/05:A350av m.fl. (m, fp) yrkande 6.Reservation 1 (fp)Reservation 2 (kd)Reservation 3 (mp)2. Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitikenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Fi270 av m.fl. (fp)yrkande 4 i denna del och2004/05:A352 av m.fl. (kd)yrkandena 1 och 3.Reservation 4 (fp)Reservation 5 (kd)3. Arbetsmiljön och sjukfrånvaron i statenRiksdagen avslår motion2004/05:Fi270 av m.fl. (fp)yrkande 4 i denna del.Reservation 6 (fp)4. Etiska regler för statstjänstemänRiksdagen avslår motion2004/05:Ju485 av m.fl. (fp)yrkande 6.Reservation 7 (fp)5. Pensionspremier vid tjänstledighet för upprätthållande av annananställningRiksdagen avslår motion2004/05:Sk452 av Per m.fl. (kd) yrkande32.Reservation 8 (kd)6. Myndighetschefernas bosättningsortRiksdagen avslår motion2004/05:Fi219 av och (båda s).Stockholm den 15 februari 2005På finansutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), KjellNordström (s), (), (), (), BoBernhardsson (s), (), (), (), (), (), (),() och ().Utskottets övervägandenEtnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det är angeläget att regeringens mål för ökad etniskoch kulturell mångfald i arbetslivet fullföljs i statsförvaltningen. Idetta arbete har regeringen initierat en rad åtgärder som ska verka föratt påskynda mångfaldsarbetet i den statliga sektorn. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motionsförslagen.Jämför reservationerna 1 (fp), 2 (kd) och 3 (mp).MotionernaMiljöpartiet de gröna anser i motion Fi224 att etnisk diskriminering avmänniskor med utländsk bakgrund måste motverkas på många nivåer isamhället. En nivå som behöver vara ett föredöme för att motverkadiskriminering är staten. Mot bakgrund av att skärpt deolika lagarna mot diskriminering med hänsyn till EU:santidiskrimineringsdirektivföreslår motionärerna att alla som arbetar med personrekrytering istatens tjänst bör genomgå utbildning om innehållet i dessa lagar och omdiskriminering som ett samhällsfenomen (yrkande 1). Alla statligamyndigheter bör på regeringens uppdrag anordna en sådan utbildning (yrkande2). Dessutom förordar motionärerna att regeringen uppdrar åt allastatliga myndigheter att göra en genomgång av sina anställningsrutineroch de krav som ställs vid anställning för att se till att dessa inteavhåller eller hindrar människor med relevant kompetens från utlandetfrån att söka statliga tjänster (yrkande 3).Folkpartiet liberalerna framhåller i motion Fi270 att den statligaarbetsgivarpolitiken måste föregå med gott exempel genom att inkluderaåtgärder för att nå ökad etnisk mångfald i statsförvaltningen (yrkande4 i denna del). Bristen i integrationen är enligt motionärerna ett avSveriges allvarligaste problem. Därför är det av stor vikt att statenhöjer ambitionerna när det gäller arbetet med att bredda den etniskamångfalden i statsförvaltningen och använder alla sina olika roller föratt riva hinder för nya svenskar att etablera sig både i samhället ochpå arbetsmarknaden.Kristdemokraterna anser i motion Sf365 att de anställda i den offentligasektorn ska spegla befolkningens struktur i samhället. Staten, kommuneroch landsting bör således föregå som goda exempel med minst en femtedelav de anställda i sina respektive organisationer med annat ursprung ändet traditionellt svenska. Motionärerna påpekar att mångfaldsarbetetemellertid inte är en naturlig del av verksamheten i dagens statsförvaltning.Den statliga förvaltningen har få utrikes födda medarbetare och kanknappast ses som något föredöme för andra arbetsgivare. Därför föreslårmotionärerna att regeringen ska verka för att arbetet påskyndas när detgäller upprättandet av handlingsplaner för att främja etnisk mångfaldbland statens anställda. Regeringen ska också sträva efter att dessaplaner har någon verkan (yrkande 18).I motion A350 av (), () och AllanWidman (fp) presenteras en handlingsplan för att öka välfärden i Malmö.Det är enligt motionärerna viktigt att genom en tydlig arbetslinjeinrikta insatserna på att minska socialberoende i staden och brytautanförskapet i utsatta befolkningsgrupper. Motionärerna anser att stateninom ramen för handlingsplanen också bör ta ett ansvar och öka andelenpraktikplatser i statliga myndigheter (yrkande 6). Praktikplatserna skavara ett komplement till utbildning/fortbildning och ska inte ersättaordinarie arbetstillfällen. Illojal konkurrens ska därmed undvikas. Pådet sättet kan övergången från bidrag till arbete säkras, vilket ledertill att den ekonomiska tillväxten i regionen ökar.Utskottets ställningstagandeAtt åstadkomma etnisk och kulturell mångfald i arbetslivet är en av demest betydande utmaningarna för den svenska arbetsmarknaden framöver.För att skapa och utveckla många livskraftiga arbetsplatser - något somutgör en förutsättning för vårt välstånd och vår välfärd - behövs kunnigoch kompetent arbetskraft. Den mångfald av människor som bor i har sina rötter i andra kulturer utgör därför en betydande tillgångsom kan tillföra unik erfarenhet på många verksamhetsområden. Den kansamtidigt trygga det framtida välfärdsåtagandet.Utskottet anser att staten ska vara ett föredöme som arbetsgivare närdet gäller etnisk och kulturell mångfald i arbetslivet. Andelenstatsanställda med utländsk bakgrund ska vara densamma som i befolkningensom helhet. Det är en fråga om demokrati och rättvisa, om medborgarnasförtroende och statens legitimitet. Det gäller också kvalitet ochkompetens. Med stor etnisk och kulturell mångfald bland sina anställdakan statliga myndigheter bättre bemöta dagens och morgondagens medborgarbehov.Kunskaper i språk och kulturella förhållanden bidrar till en kvalitets-och kompetenshöjning i statsförvaltningen. De är också av betydelse föratt skapa förtroende hos alla medborgare oavsett etnisk bakgrund.Emellertid kan utskottet konstatera att andelen statsanställda med annanetnisk och kulturell bakgrund än den svenska är för låg. År2003 hade av de statsanställda utländsk bakgrund, jämfört bland befolkningen i åldern . Dessutom är deras representationpå ledande befattningar lägre än på andra nivåer. av destatsanställda med utländsk bakgrund återfinns inom ledningskompetens.För samtliga statsanställda uppgår denna andel till 6,5 %.1Uppgifternaenligt mångfald i staten (oktober2004).Dessa förhållanden är enligt utskottets mening inte godtagbara. Därförkrävs det flera mångfasetterade åtgärder från myndigheternas sida föratt öka andelen anställda med utländsk bakgrundi statsförvaltningen.I detta sammanhang noterar utskottet att alltfler myndigheter genomföraktiva åtgärder för att öka den etniska och kulturella mångfalden. Imyndigheternas årsredovisningar nämns sådana åtgärder som bl.a. rekryteringsmål, översyn av rekryteringsprocessen, deltagande i olikaarbetsgrupper och nätverk samt utbildning i diskrimineringslagstiftning.Myndigheterna upprättar dessutom på regeringens uppdrag sedan 1999handlingsplaner för att främja etnisk och kulturell mångfald bland deanställda. Två av varandra oberoende kartläggningar av myndigheternasarbete med dessa handlingsplaner visar dock att det finns tecken på attmångfaldsarbetet inte är lika prioriterat på myndigheterna som övrigaliknande frågor.2Statskontorets rapport 2004:18 Handlingsplaner företnisk och kulturell mångfald - Ett lämpligt verktyg för att stärkaetnisk och kulturell mångfald i staten? () samt Integrationsverketsrapport 2004:04 Staten som förebild? Om planer, insatser och utfall i17 myndigheters arbete med etnisk mångfald (). Mångfaldsarbetetutgör ännu inte någon naturlig del i myndigheternas utvecklingsarbete.Det råder inte heller några starka samband mellan myndigheternasmångfaldsplaner, insatser och utfall på området. Utredarna kan därmedinte utesluta att handlingsplanerna upprättas för att i första handtillfredsställa regeringens formella krav på handlingsplan. Därutöverpåpekar man att det saknas tillräcklig information och kunskap dels ometnisk och kulturell mångfald inom staten, dels om vad myndigheternasinsatser betytt i sammanhanget.Utskottet ser med viss oro på den beskrivna situationen och finner försin del att dessa resultat bör tas till vara vid utvecklingen avprioriteringar för det framtida mångfaldsarbetet. Utskottet delar ävenutredarnas slutsatser att regeringen bör utnyttja möjligheter att meringående följa upp och utvärdera myndigheternas insatser, uppmuntrasamverkan mellan myndigheter samt klargöra ansvarsfördelningen såvälinom som mellan berörda myndigheter. Sambanden mellanarbetsgivarpolitiken och andra politikområden med anknytning till etniskoch kulturell mångfald bör stärkas.Enligt vad utskottet erfarit har man inom , mot bakgrundav de ovannämnda undersökningarna, tagit fram ett program för detfortsatta arbetet med hanteringen av myndigheternas handlingsplaner förökad etnisk och kulturell mångfald. I programmet ingår flera typer avolika åtgärder i form av insatser avseende information, främjande samtuppföljning och utvärdering. Det operativa arbetet med insatserna kommeratt påbörjas under våren 2005.Därutöver har utskottet erhållit information att regeringen har föravsikt att mer aktivt arbeta med mångfaldsfrågorna inom ramen för denprioriterade satsningen på staten som en attraktiv arbetsgivare. Inomområdet personalrekrytering framhåller regeringen det som mycket viktigtatt myndigheterna har väl fungerande anställningsrutiner där relevantakrav ställs. Man avser därför att tillsätta en utredningsom ser över möjligheten att inom staten införa ett generellt systemmed avidentifierade ansökningshandlingar vid myndigheternasanställningsförfaranden. Enligt regeringen är det angeläget att försöka minskarisken för diskriminering vid urval av personer som kallas till intervju.Ett system med avidentifierade ansökningshandlingar torde leda tillett mer objektivt urvalsförfarandeVidare uppmärksammar utskottet att regeringen har undertecknaten avsiktsförklaring tillsammans med ,, , och om insatser för bättre integration påarbetsmarknaden. I avsiktsförklaringen har parterna enats om ytterligareansträngningar för att invandrades yrkeserfarenheter och kompetens bättreska tas till vara i arbetslivet. Dessutom ska man främja likabehandlingoch motverka diskriminering. För staten som arbetsgivare innebäravsiktsförklaringen sådana åtaganden som att erbjuda platser förarbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetens respektive praktik eller "prövapå-plats" för personer utan eller med begränsad erfarenhet av svensktarbetsliv.I slutet av januari 2005 påbörjades dessutom en preparandutbildning förakademiker med särskild utländsk språk- och kulturkompetens. Syftet äratt underlätta för utlandsfödda akademiker att få jobb och att öka denetniska och kulturella mångfalden hos statliga arbetsgivare. UtbildningenHögre praktisk förvaltningsutbildning anordnas i samarbete mellan Statenskvalitets- och kompetensråd och statsvetenskapliga institutionen vidStockholms universitet. I den första omgången beräknas ett trettiotalkvalificerade handläggare kunna utexamineras efter teoretiska delmomentsamt praktiktjänstgöring på en myndighet. Redan innan kursstarten harett flertal myndigheter anmält sitt intresse att ta hand om en ellerflera praktikanter.Utskottet välkomnar dessa initiativ och ser dem som viktiga inslag iarbetet för ökad etnisk och kulturell mångfald inom statsförvaltningen.Samtidigt vill utskottet understryka vikten av att det på varje statligarbetsplats finns aktuella kunskaper i diskrimineringslagar ochdiskriminering som ett samhällsfenomen. Regeringen bör därför inom ramenför sitt strategiska arbete med statens arbetsgivarpolitik verka föratt denna kompetens utvecklas på alla nivåer i statsförvaltningen.Särskild uppmärksamhet bör härvid ägnas myndigheternas rekryteringsverksamhet.Det operativa arbetet med att öka den etniska och kulturella mångfaldeni staten måste emellertid bedrivas på myndigheterna. Alla myndigheterhar ett ansvar att bidra till målet samt att arbeta med frågorna utifrånverksamhetens behov och förutsättningar. Inriktningen på de mångfaldsfrämjandeåtgärderna måste utarbetas i överensstämmelse med respektive myndighetsverksamhetsstruktur och kompetensbehov. Att säkerställa att rekryteringsprocess,arbetsmiljö och arbetstider, utbildning och utveckling samt befordranoch ledarskap främjar mångfald är en ständig process. Målet måste varaatt mångfaldsarbetet ska bli en naturlig del i myndigheternasarbetsgivarpolitik.I det ovan anförda har utskottet kunnat konstatera att det finns en delkvar att åstadkomma innan den etniska och kulturella mångfalden kan blien självklarhet i statsförvaltningen. Regeringen har dock redan initieraten rad åtgärder som ska verka för att påskynda mångfaldsarbetet i staten.Utskottet förutsätter att regeringens integrationsinsatser också fårpraktisk verkan vid utvecklingen av en statlig organisation som präglasav mångfald.Mot bakgrund av det pågående arbetet både inom och påmyndigheterna med att prioritera mångfaldsåtgärder i den statligaverksamheten anser utskottet att det inte finns skäl att nu föreslå någottillkännagivande till regeringen med anledning av motionsförslagen.Därmed avstyrks motionerna Fi224 (mp), Fi270 (fp) yrkande 4 i denna del,Sf365 (kd) yrkande 18 samt A350 (m, fp) yrkande 6.Jämställdhetsaspekter på den statliga arbetsgivarpolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet anser att det är angeläget att regeringens arbete medjämställdhet i statsförvaltningen intensifieras och antar en mer operativinriktning. Inom ramen för det arbetsgivarpolitiska arbetet på områdethar åtgärder redan initierats för att förverkliga jämställdhetsmålen iden statliga sektorn. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motionsförslagen.Jämför reservationerna 4 (fp) och 5 (kd) samt särskilt yttrande (m, c).MotionernaFolkpartiet liberalerna framhåller i motion Fi270 att den statligaarbetsgivarpolitiken måste föregå med gott exempel genom att inkluderaåtgärder för att nå ökad jämställdhet i statsförvaltningen (yrkande 4i denna del). Andelen kvinnor på ledande positioner i statsförvaltningeneller i statliga bolag har ökat i en, enligt motionärerna, oacceptabeltlångsam takt. finns det fortfarande oskäliga löneskillnadermellan män och kvinnor anställda i den statliga sektorn. Mot dennabakgrund anser motionärerna att staten bör höja ambitionerna när detgäller jämställdhetsarbetet. Detta bör ske genom att man ska riva deolika hinder som finns och inte genom kvotering. För att brytalönediskrimineringen föreslår motionärerna ändamålsenliga metoder såsomstatistik och bättre modeller för arbetsvärdering. De senaste skärpningarnaav jämställdhetslagen måste få fullt genomslag. Staten somarbetsgivare ska gå före och själv agera på det sätt man via lagstiftning,styrmedel och opinionsbildning vill förmå resterande delar avarbetsmarknaden.Kristdemokraterna begär i motion A352 att regeringen återkommertill med en plan om hur man ska öka kvinnorepresentationenbland myndighetschefer och ambassadörer (yrkande 1). Motionärerna anseratt regeringen inte har tillämpat sina egna jämställdhetsdoktriner vidtillsättning av myndighetschefer och ambassadörer, vilket resulterar ifortsatt låga andelar kvinnor på ledande positioner i myndigheter ochambassader. Vidare välkomnar motionärerna att regeringen nu uppnåttdelmålet att andelen kvinnor i bolagsstyrelser där staten äger avaktierna ska vara . Målet om jämn könsfördelning imyndighetsstyrelser samt bolag med statligt ägande har dock ännu inte uppnåtts.Därför anser man att regeringen bör rapportera till riksdagenom hur arbetet fortskrider för att nå målet om jämn könsfördelning ocksåi dessa styrelser (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeJämställdhet mellan kvinnor och män är ett politikområde med högstaprioritet i dagens moderna samhälle. Den handlar om rättvisa och fördelningav ekonomisk och politisk makt. Den handlar om demokrati, om att värderakvinnor och män lika.Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att kvinnoroch män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inomalla väsentliga områden i livet. Målet innebär en jämn fördelning avmakt och inflytande, samma möjligheter till ekonomiskt oberoende samtlika villkor och förutsättningar i fråga om bl.a. arbete, arbetsvillkoroch utvecklingsmöjligheter i arbetet. Det politiska jämställdhetsarbetetmåste därför inriktas på jämställdhetsintegrering i samtliga politikområden,därmed också i den statliga sektorn. De främsta delmålen inomstatsförvaltningen är att uppnå en jämn representation av kvinnor och män påalla beslutsnivåer och att bryta den strukturella lönediskrimineringenmellan kvinnor och män.Utskottet har , , framhållitsin bestämda uppfattning att regeringen och statsförvaltningen måstevara goda föredömen i jämställdhetsarbetet.3Betänkande 2003/04:FiU18 s.6-11. Jämställdhetsperspektivet måste genomsyra hela den statligaverksamheten.Med hjälp av de senast tillgängliga uppgifterna kan utskottet emellertidkonstatera att en fullständig jämställdhet ännu inte uppnåtts inomstatsförvaltningen. Andelen kvinnliga chefer för de inhemska myndigheternaoch inom utrikesförvaltningen ökade med endast 2procentenheter och låg /05 på respektive 28 %.Andelen nyutnämnda kvinnliga myndighetschefer ökade med 7procentenheter till 43 %.4Uppgifterna enligt information inhämtad frånFinansdepartementet. I de centrala statliga styrelserna och i kommittéernaingick respektive kvinnor. Detta motsvararen ökning . Endast i deregionala styrelserna är könsfördelningen helt jämn, 50 %kvinnor och män.5Proposition 2004/05:1, volym 7, utg.omr. 14, bilaga2 Könsfördelningen i statliga lekmannastyrelser respektive skrivelse2003/04:103 Kommittéberättelse 2004.År 2003 var dessutom kvinnornas löner i den statliga sektorn lägrejämfört med männens löner. Denna skillnad förklaras huvudsakligen avatt kvinnor oftare arbetar deltid, på lägre befattningsnivåer och inomyrken med lägre genomsnittslöner. Om hänsyn tas till bl.a. dessa faktorer,som i jämställdhetslagens strikta mening inte bidrar till osakligalöneskillnader, återstod en oförklarad skillnad på 1 till 2 procentenheter.Dessa förhållanden har inte förändrats under de senaste åren.6Arbetsgivarverketsrapport av löneskillnader mellan statsanställda män ochkvinnor år 2000-2003 ().Utskottet noterar att flera oberoende analyser av utvecklingen påarbetsmarknaden visar att bristen på jämställdhet i lönesättningen harsina rötter i obalanser som gäller kvinnors och mäns maktpositioner isamhället. Detta förhållande förekommer också i den statliga sektorn.Därför är det angeläget att motarbeta faktorer som gör att kvinnor intesöker eller får högre tjänster i samma utsträckning som män samt ledertill att kvinnor arbetar inom sämre betalda områden. Dessa faktorerhindrar möjligheten att minska de könsbetingade löneskillnaderna.Mot denna bakgrund anser utskottet att ytterligare insatser krävs föratt uppnå lika möjligheter till befordran och utveckling för kvinnoroch män i statsförvaltningen. Den av regeringen aviserade intensifieringenav det personalpolitiska arbetet för att öka jämställdheten i statenmåste enligt utskottets mening anta mer operativa former. Arbetet skautgå från det uttalade målet i regeringens chefspolicy - att minsthälften av de nya myndighetscheferna inom civil statsförvaltning underden innevarande perioden ska vara kvinnor. mål omden totala andelen kvinnliga chefer för utlandsmyndigheterna på minst30 % bör kvarstå även för . För börockså ett mål om jämn könsfördelning bland chefer inom hela det statligamyndighetsväsendet övervägas. Översynen av rutinerna för tillsättningav myndighetsstyrelser ska prioriteras så att man kan påbörjadet sista steget mot en jämn fördelning även i centrala statliga styrelser.I detta arbete ska särskild uppmärksamhet läggas vid tillsättning avstyrelser med ojämnt antal ledamöter, då den udda platsen oftast tillsättsmed en man.Utskottet ser positivt på att flera av dessa mål redan ingår i regeringensprioriteringar inom det arbetsgivarpolitiska området. Som ett led i detintensifierade jämställdhetsarbetet ordnar Statens kvalitets- ochkompetensråd även under /05 ett chefsprogram specielltför kvinnor på mellanchefsnivå. Syftet är att bidra till att fler kvinnorkommer i fråga för de högsta chefstjänsterna vid statliga myndighetersamt att stärka och uppmuntra kvinnorna att söka dessa befattningar.Tidigare erfarenheter av motsvarande program visar att programmets mål- att cirka hälften av deltagarna efter avslutat program ska hafått eller vara på väg att få en högre befattning - har uppnåtts. Ettnytt program med denna inriktning planeras redan med start våren 2006.Därutöver uppmärksammar utskottet att de centrala parterna på denstatliga arbetsmarknaden är eniga om ett utvecklingsarbete för att nå enjämnare könsfördelning i samtliga befattningskategorier inom staten.Som framgår av ramavtalet om löner för arbetstagare hos staten (RALS)har parterna även ett gemensamt ansvar att utjämna och förhindra skillnaderi löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män som utförarbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. I de nyligenavslutade förhandlingarna på det statliga området har man i RALS 2004-2007kommit överens om att detta arbete ska fortsätta och följas upp inomavtalsområdet. Enligt vad utskottet erfarit följer regeringen nogaarbetsmarknadsparternas arbete. Utskottet förutsätter att regeringen iuppföljningen också formulerar tydliga mål för att motverka både s.k.horisontella och vertikala löneskillnader, dvs. skillnader som beror påsåväl separering av kön på arbetsmarknaden som att det manliga arbetetär norm för arbetsvärderingen.Inom ramen för arbetsmarknadsparternas samarbete har man tagit fram ettnytt system för gruppering av statliga befattningar efter arbetsuppgifternasinnehåll och svårighetsgrad, Befattningsgruppering för statistik (BESTA).Det är främst avsett för analys av lönebildningen inom avtalsområdetsamt som stöd för lokal lönebildning. Men den kan även fungera som stödför den lönekartläggning som ska göras enligt jämställdhetslagen.