bet · GS01AU3 · 2005-02-03 00:00:00 — När människor får ökadvalfrihet i sina liv leder det till positivasamhällsekonomiska effekter. Det finns åtskilligamänniskor som gärna jobbar mindre under det attandra är nöjda med sin arbetstid och åter andra isjälva verket helst av allt vill jobba mer. Vårövertygelse är att stress i första hand uppstår dåmänniskor saknar makt över sin vardag. Den enskildesmakt över arbetstiden måste därför stärkas. Fleraundersökningar visar att i synnerhet barnfamiljer ärmissnöjda med sina arbetstider och vill ha störremöjlighet till flexibilitet. De känner sig pressademellan kravet på arbete och viljan att tillbringatid med sina barn.Det bör stiftas en ny arbetstidslag som gerarbetstagaren större inflytande över arbetstidensomfattning och förläggning. Lagen ska underlättaförhandlingar om en mer flexibel arbetstid.Arbetstiden ska bestämmas i en överenskommelsemellan den enskilde arbetstagaren och arbetsgivarenefter deras behov och önskemål. Den nya lagen böräven ge den enskilde möjlighet att ta ut ledighet itimmar. Den femte semesterveckan, inarbetad semesteroch eventuellt ytterligare lediga dagar ska kunnaläggas i en timbank som får tas ut i timmar, förkortare veckoarbetstid, en ledig dag när man behövereller i pengar. Den småbarnsförälder som under enperiod vill minska sin arbetstid skulle genomtimbanken få den möjligheten. Ur liberal synvinkelär en timbank en stor frihetsökning som skulle gevarje arbetstagare betydligt större makt över sinvardag. Timbanken skulle vara särskilt värdefull fördem som inte har avtal om flexibel arbetstid i dag.Den ekonomiska stressen skulle minska för människormed små marginaler om de visste att de hade enekonomisk buffert i form av innestående timmar itimbanken.Folkpartiet motsätter sig en lagstadgad allmänarbetstidsförkortning eftersom den skulle hota bådetillväxt och välfärd och inte heller ge denvalfrihet som eftersträvar. Med hänsyntill det anförda anser vi att bör bifallamotionerna 2002/03:Sf376 yrkande 6 (fp),2002/03:A241 yrkande 6 (fp), 2002/03:A332 yrkande 18(fp), 2003/04:Sf356 yrkande 2 (fp), 2003/04:A4yrkande 4 (fp), 2003/04:A307 yrkande 5 (fp),2003/04:A310 yrkande 13 (fp), 2004/05:A355 yrkande 3(fp) och 2004/05:A375 yrkande 12 (fp). Övriga isammanhanget behandlade motioner avstyrks.5. Arbetstidsförkortning och flexiblaarbetstider (punkt 5) (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande nedan.Därmed bifaller motionerna 2002/03:Sf335yrkandena 10 och 11 (kd), 2002/03:Sf379 yrkande 5(kd), 2002/03:Sf380 yrkandena 13-15 (kd),2002/03:A242 yrkande 19 (kd), 2002/03:A318 yrkande 4(kd), 2002/03:A320 yrkande 15 (kd), 2003/04:Sf397yrkandena 10 och 11 (kd), 2003/04:Sf404 yrkandena 9och 11 (kd), 2003/04:A309 yrkande 1 (kd),2003/04:A329 yrkande 14 (kd), 2003/04:A371 yrkande17 (kd), 2004/05:Sf363 yrkande 35 (kd), 2004/05:A352yrkande 15 (kd), 2004/05:A354 yrkande 1 (kd) och2004/05:A356 yrkande 15 i denna del (kd) och avslårmotionerna 2002/03:Sf376 yrkande 6 (fp),2002/03:So448 yrkande 5 (v), 2002/03:So514 yrkande 2(mp), 2002/03:A236 yrkandena 1, 4 och 5 (mp),2002/03:A239 yrkande 25 (c), 2002/03:A241 yrkande 6(fp), 2002/03:A315 yrkande 4 (m), 2002/03:A316yrkandena 1-5 (m), 2002/03:A332 yrkande 18 (fp),2002/03:A362 (s), 2002/03:A365 yrkande 3 (v),2003/04:Sf355 yrkande 4 (fp), 2003/04:Sf356 yrkande2 (fp), 2003/04:So406 yrkande 6 (v), 2003/04:A4yrkande 4 (fp), 2003/04:A247 yrkande 20 (c),2003/04:A256 yrkandena 2-4 (m), 2003/04:A258 yrkande6 (m), 2003/04:A292 yrkande 1 (v), 2003/04:A307yrkande 5 (fp), 2003/04:A310 yrkande 13 (fp),2003/04:A314 yrkande 3 (v), 2003/04:A348 (s),2004/05:A322 yrkande 6 (v), 2004/05:A339 (s),2004/05:A355 yrkande 3 (fp) och 2004/05:A375 yrkande12 (fp).StällningstagandeMänniskor har olika behov under olika perioder ilivet och arbetstiden måste därför betraktas ur ettlivscykelperspektiv. Arbetslivet måste varaförenligt med att vara förälder, odla ett intresse,vara aktiv i föreningslivet osv. Den enskildamänniskans olika önskemål under olika skeden avlivet gör centrala kollektivistiska lösningarotidsenliga. Ett gott arbetsklimat kännetecknas avett stort medinflytande för personalen och en av deallra viktigaste faktorerna för den enskilde är attfå påverka omfattning och förläggning avarbetstider. Erfarenheter visar att de arbetsgivaresom låter sina arbetstagare påverka arbetstidensförläggning får medarbetare med högre motivation ocheffektivitet. Ett ökat utrymme av självvaldaarbetstider ger också en positiv inverkan påarbetsklimatet och minskar stressfaktorn. Närmänniskor själva hittar bra lösningar ska intestaten lägga sig i och desarmera avtalssystemetslegitimitet. Det är särskilt viktigt att flexibelarbetstid för småbarnsföräldrar underlättas.För att öka individens frihet vill vi att betaldledighet utöver fyra veckors semester ska kunnaförläggas efter den enskildes önskemål ochverksamhetens behov. Semesterlagen bör därför få etttillägg i 10 § andra stycket som möjliggör detta.Arbetstidsförläggning som går att förena medfamiljeliv är en angelägenhet för allaframtidsinriktade arbetsgivare. Många fler arbetenskulle kunna skötas på distans. Kristdemokraternaser positivt på s.k. job-sharing som innebär att tvåpersoner med likartad kompetens delar på ett jobbför att klara till exempel barnomsorgen på ettfamiljenära sätt. Det har blivit allt vanligare medflextid och öppna arbetsplatser där arbetstagarenkan lämna arbetsplatsen eller ta emot besök, vilkethar visat sig vara positivt för familjelivet.Arbetet bör vidare kunna organiseras så attfrivillig arbetsdelning och/eller tjänstledighetunderlättas. Staten och kommunerna bör föregå medpositiva exempel när det gäller att låta personalenpå varje arbetsplats utifrån sina och verksamhetensbehov påverka hur arbetstiden ska förläggas.En generell arbetstidsförkortning med bibehållenlön skulle allvarligt skada konkurrenskraftdå den är omöjlig att genomföra med motsvarandeeffektiviseringar. Den ekonomiska välfärdsförlustdet skulle innebära om alla skulle kortasin arbetstid skulle slå hårt mot såväl denenskilde, företagen som nationen . För attlätta arbetsbördan för dubbelarbetande kvinnor ochsmåbarnsföräldrar bör förutsättningar i ställetskapas för att kunna köpa hushållstjänster,exempelvis genom en skattereduktion på avarbetskraftskostnaden. Med hänsyn till det anfördaanser vi att bör bifalla motionerna2002/03:Sf335 yrkandena 10 och 11 (kd),2002/03:Sf379 yrkande 5 (kd), 2002/03:Sf380yrkandena 13-15 (kd), 2002/03:A242 yrkande 19 (kd),2002/03:A318 yrkande 4 (kd), 2002/03:A320 yrkande 15(kd), 2003/04:Sf397 yrkandena 10 och 11 (kd),2003/04:Sf404 yrkandena 9 och 11 (kd), 2003/04:A309yrkande 1 (kd), 2003/04:A329 yrkande 14 (kd),2003/04:A371 yrkande 17 (kd), 2004/05:Sf363 yrkande35 (kd), 2004/05:A352 yrkande 15 (kd), 2004/05:A354yrkande 1 (kd) och 2004/05:A356 yrkande 15 i dennadel (kd). Övriga i sammanhanget behandlade motioneravstyrks.6. Arbetstidsförkortning och flexiblaarbetstider (punkt 5) (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande nedan.Därmed bifaller motionerna 2002/03:A239yrkande 25 (c) och 2003/04:A247 yrkande 20 (c) ochavslår motionerna 2002/03:Sf335 yrkandena 10 och 11(kd), 2002/03:Sf376 yrkande 6 (fp), 2002/03:Sf379yrkande 5 (kd), 2002/03:Sf380 yrkandena 13-15 (kd),2002/03:So448 yrkande 5 (v), 2002/03:So514 yrkande 2(mp), 2002/03:A236 yrkandena 1, 4 och 5 (mp),2002/03:A241 yrkande 6 (fp), 2002/03:A242 yrkande 19(kd), 2002/03:A315 yrkande 4 (m), 2002/03:A316yrkandena 1-5 (m), 2002/03:A318 yrkande 4 (kd),2002/03:A320 yrkande 15 (kd), 2002/03:A332 yrkande18 (fp), 2002/03:A362 (s), 2002/03:A365 yrkande 3(v), 2003/04:Sf355 yrkande 4 (fp), 2003/04:Sf356yrkande 2 (fp), 2003/04:Sf397 yrkandena 10 och 11(kd), 2003/04:Sf404 yrkandena 9 och 11 (kd),2003/04:So406 yrkande 6 (v), 2003/04:A4 yrkande 4(fp), 2003/04:A256 yrkandena 2-4 (m), 2003/04:A258yrkande 6 (m), 2003/04:A292 yrkande 1 (v),2003/04:A307 yrkande 5 (fp), 2003/04:A309 yrkande 1(kd), 2003/04:A310 yrkande 13 (fp), 2003/04:A314yrkande 3 (v), 2003/04:A329 yrkande 14 (kd),2003/04:A348 (s), 2003/04:A371 yrkande 17 (kd),2004/05:Sf363 yrkande 35 (kd), 2004/05:A322 yrkande6 (v), 2004/05:A339 (s), 2004/05:A352 yrkande 15(kd), 2004/05:A354 yrkande 1 (kd), 2004/05:A355yrkande 3 (fp), 2004/05:A356 yrkande 15 i denna del(kd) och 2004/05:A375 yrkande 12 (fp).StällningstagandeTid är bland det dyrbaraste vi har. Det är därförviktigt att människor ges makt över sin egen tid iså stor utsträckning som möjligt. Vad tiden användstill i verkligheten och hur vi egentligen skullevilja använda vår tid varierar i olika skeden avlivet. Arbetstiden är en allt viktigarearbetsmiljöfaktor. I slimmade organisationer fårarbetstagarna alltfler arbetsuppgifter. De anställdaska också vara flexibla och kunna rycka in där detbäst behövs för stunden. Även om det är positivt förmånga att få ett mer omväxlande arbete ökar riskenför att tiden till återhämning minskar.Organisationer måste anpassas så att den enskildearbetstagarens självbestämmande över arbetstidenökar. Arbetstidens längd ska i första hand avgörasav arbetstagare och arbetsgivare. Den enskildearbetstagarens inflytande över arbetstid ochschemaläggning och var arbetet förläggs bör öka. Ettexempel på arbetstidsförläggning är s.k. tre/tre-system, vilket innebär att arbetstagaren arbetar tredagar för att sedan vara ledig tre dagar.Regeringen bör undersöka hur arbetstagarnasinflytande över arbetstiden kan öka och hur ettflexiblare arbetsliv kan skapas. Med hänsyn till detanförda anser jag att bör bifallamotionerna 2002/03:A239 yrkande 25 (c) och2003/04:A247 yrkande 20 (c). Övriga i sammanhangetbehandlade motioner avstyrks.7. Arbetstidsförkortning och flexiblaarbetstider (punkt 5) (mp)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande nedan.Riksdagen bifaller därmed motionerna 2002/03:So514yrkande 2 (mp) och 2002/03:A236 yrkandena 1, 4 och 5(mp) och avslår motionerna 2002/03:Sf335 yrkandena10 och 11 (kd), 2002/03:Sf376 yrkande 6 (fp),2002/03:Sf379 yrkande 5 (kd), 2002/03:Sf380yrkandena 13-15 (kd), 2002/03:So448 yrkande 5 (v),2002/03:A239 yrkande 25 (c), 2002/03:A241 yrkande 6(fp), 2002/03:A242 yrkande 19 (kd), 2002/03:A315yrkande 4 (m), 2002/03:A316 yrkandena 1-5 (m),2002/03:A318 yrkande 4 (kd), 2002/03:A320 yrkande 15(kd), 2002/03:A332 yrkande 18 (fp), 2002/03:A362(s), 2002/03:A365 yrkande 3 (v), 2003/04:Sf355yrkande 4 (fp), 2003/04:Sf356 yrkande 2 (fp),2003/04:Sf397 yrkandena 10 och 11 (kd),2003/04:Sf404 yrkandena 9 och 11 (kd), 2003/04:So406yrkande 6 (v), 2003/04:A4 yrkande 4 (fp),2003/04:A247 yrkande 20 (c), 2003/04:A256 yrkandena2-4 (m), 2003/04:A258 yrkande 6 (m), 2003/04:A292yrkande 1 (v), 2003/04:A307 yrkande 5 (fp),2003/04:A309 yrkande 1 (kd), 2003/04:A310 yrkande 13(fp), 2003/04:A314 yrkande 3 (v), 2003/04:A329yrkande 14 (kd), 2003/04:A348 (s), 2003/04:A371yrkande 17 (kd), 2004/05:Sf363 yrkande 35 (kd),2004/05:A322 yrkande 6 (v), 2004/05:A339 (s),2004/05:A352 yrkande 15 (kd), 2004/05:A354 yrkande 1(kd), 2004/05:A355 yrkande 3 (fp), 2004/05:A356yrkande 15 i denna del (kd) och 2004/05:A375 yrkande12 (fp).StällningstagandeI ett barnvänligt samhälle finns det tid och platsför fler vuxna som engagerar sig i barnen. Flera avMiljöpartiets förslag syftar till att ge barnen mertid med sina föräldrar. De olika familjepolitiskareformerna ska ses i ljuset av en av vår tidsstörsta och viktigaste välfärdsreformer, en allmänarbetstidsförkortning. Det är viktigt med engenerell sänkning av normalarbetstiden. I en förstaetapp bör normalarbetstiden sänkas iveckan, och bör den sänkas iveckan. Det är inte bara de riktigt små barnen somha rätt till tid med sina vuxna. Den rätten har allamänniskor, även ungdomar. En generellarbetstidsförkortning ger till skillnad från t.ex.längre semester förutsättningar för mer tid förbarnen . En arbetstidsförkortning är ocksåviktig av hälsoskäl. Människor kan inte arbeta understress utan att presterasämre. Stressade människor orkar inte ägna sig åtsociala relationer. Med en sänkt arbetstid orkarmänniskor arbeta längre. Många har en bild av attökad ekonomisk tillväxt är något positivt i sig, mendet finns olika slags tillväxt. Ökad välfärd gårinte alltid att mäta i ekonomiska termer. Det finnsindikationer på att förändringar på arbetsmarknadengjort folk sjukare. En arbetstidsförkortning ärviktig för att människor ska orka utnyttja sinfritid när de är lediga och för att de ska orkaarbeta fram till . Reformen är ocksåviktig av jämställdhetsskäl och för att minskaarbetslösheten och den stress som de arbetslösautsätts för. Med hänsyn till det anförda börriksdagen bifalla motionerna 2002/03:So514 yrkande 2(mp) och 2002/03:A236 yrkandena 1, 4 och 5 (mp).Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks.8. Äldres arbetstid (punkt 6) (m, kd, c)av (), (m),(), () ochAnnelie Enochson (kd).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs under Ställningstagande nedan.Därmed bifaller motionerna 2004/05:A353yrkande 2 (kd) och 2004/05:A356 yrkande 15 i dennadel (kd) och avslår motion 2002/03:A348 (c).StällningstagandePersoner i arbetar i mindreutsträckning än genomsnittet för befolkningen iövrigt och i åldersgruppen finns kvar påarbetsmarknaden. De arbetar också färre timmar änbefolkningen i övrigt. Den faktiska pensionsåldernsjunker. För att klara framtidens välfärd ochtillväxt kommer att behöva fler som arbetar.Det råder redan arbetskraftsbrist på vissa håll,som en stor andel människor är arbetslösa,sjukskrivna eller sjukpensionerade. Denna situationhotar tillväxten och leder till stora påfrestningarpå välfärdssystemen.Det är såväl önskvärt som realistiskt att utnyttjaden arbetskraftspotential som finns blandseniorerna bättre och att ge dem möjlighet ochmotivation att jobba längre. En viktig del i dettaär att öka möjligheten till en flexibel övergångmellan heltidsarbete och ett liv som pensionär. Idet nya pensionssystemet kan arbetstagaren självvälja hur han eller hon vill kombinera arbetstidoch pensionsuttag . Det finnsdock ingen laglig rätt att gå ned i arbetstid imotsvarande mån. En sådan rättighet skulle göradet möjligt för fler arbetstagare att delta iarbetslivet . Det skulle ocksåöka den enskildes inflytande över arbetstiden. Vianser därför att en lagstadgad rätt att gå ned iarbetstid bör införas.Arbetstagare som väljer att trappa ned sinarbetstid före pension bör dock inte kompenserasför framtida pensionsförlust, vilket blir denekonomiska konsekvensen av ett sådant val. Medhänsyn till det anförda bör bifallamotionerna 2004/05:A353 yrkande 2 (kd) och2004/05:A356 yrkande 15 i denna del (kd). Motion2002/03:A348 (c) avstyrks till den del den intetillgodosetts genom det anförda.Särskilda yttrandenUtskottets beredning av ärendet har föranlettföljande särskilda yttranden. I rubriken anges inomparentes vilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Arbetstidsförkortning och flexiblaarbetstider (punkt 5) (v)av ().Vänsterpartiet har drivit frågan omen förkortning av veckoarbetstiden med målet 6timmars arbetsdag. Enligt SCB:stidsanvändningsstudie hade kvinnor och män likaomfattande arbetsbörda 2000/01. Män fick dock istörre utsträckning än kvinnor betalt för sittarbete. För att kvinnor ska ha möjlighet att deltapå arbetsmarknaden på samma villkor som män är detnödvändigt med en annan fördelning av det obetaldaarbetet. Män måste alltså ta ett större ansvar förhem och barn. Fördelningen mellan könen av detobetalda arbetet är en av de mest centralajämställdhetsfrågorna i vår tid.Även arbetstidens förläggning skiljer sig åtmellan könen. Mäns arbete utförs i störreutsträckning på vardagar , medankvinnors arbete fördelas över dag- och ochhelger. Att ha obekväma eller oregelbundnaarbetstider är mer än tio gånger vanligare blandLO:s kvinnor än bland kvinnor.Trots en utveckling med olika avtalslösningar sominnefattar arbetstidsförkortningar framstår enförkortning av normalarbetstiden fortfarande som denmodell som tar sikte på jämställdhet och påförändrade förutsättningar för en annan fördelningav det obetalda och betalda arbetet. En förkortningav veckoarbetstiden är således även fortsättningsvisen jämställdhetsfråga.Det finns anledning att fördjupa kunskaperna ifrågan om arbetstid och jämställdhet. Jag anser attdet finns behov av en samlad analys av hur desenaste årens arbetstidsförkortningar påverkatvillkoren för kvinnor och män och vilken betydelseolika uttag av arbetstidsförkortningar har förjämställdheten och möjligheten till annan fördelningav det betalda och obetalda arbetet.2. Förenklad semesterlag (punkt 7) (m, fp, kd,c)av (), (m),(), (), HenrikWestman (m), () och AnnelieEnochson (kd).Semesterlagen är i sin nuvarande utformning enkomplicerad lag. Den skapar tveklöst en rad heltonödiga problem inte minst i småföretagen. Det finnsdärför starka skäl att genomföra en rad förenklingarsom skulle kunna innebära påtagliga administrativavinster.Det pågår nu ett arbete i medatt bereda de förslag som presenterades av kommitténför nya arbetstids- och semesterregler (Knas) ibetänkandet SOU 2003:54.Vi förutsätter att regeringen därför skyndsamtåterkommer till med en rad konkretaförslag om förändringar och förenklingar i dessafrågor. Sådana förändringar efterfrågas starkt avSveriges småföretag.Bilaga 1Förteckning över behandlade förslagPropositionen2003/04:180:Regeringen föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i arbetstidslagen(1982:673).Följdmotion2004/05:A1 av m.fl. (m, fp, kd, c):1. avslår regeringens förslag om etttydligare genomförande av EG:s arbetstidsdirektiv.2. begär att regeringen skyndsamtåterkommer med förslag om att semester ochsjukfrånvaro ej skall inkluderas vid beräkningenav genomsnittet av arbetstiden.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om jourtid.Motion väckt med anledning av skr.2002/03:1402003/04:A4 av m.fl. (fp):4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en nyarbetstidslagstiftning.Motioner från allmänna motionstiden2002/032002/03:Sf335 av m.fl. (kd):10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om flexibelarbetstid, distansarbete och job-sharing.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ändrasemesterlagen så att betald semester utöver fyraveckor skall kunna tas ut i arbetstidsförkortningför den som önskar.2002/03:Sf376 av m.fl. (fp):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en mer flexibelarbetstid.2002/03:Sf379 av m.fl. (kd):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om bättreförutsättningar att kombinera föräldraskap ocharbetsliv.2002/03:Sf380 av m.fl. (kd):13. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om flexibelarbetstid.14. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en nationellkampanj för ett barnvänligt arbetsliv.15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att villkoren föratt kombinera föräldraskap och arbetsliv måstevara goda.2002/03:So448 av m.fl. (v):5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att regeringen börtillsätta en särskild utredning för att se övervilka konsekvenser arbetstidens förläggning ochlängd får på folkhälsan.2002/03:So514 av m.fl. (mp):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs angåendearbetstidsförkortning ur ett barnperspektiv.2002/03:A236 av m.fl. (mp):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om ökatlöntagarinflytande över arbetstidens förläggning.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om sänktarbetstid i ett första steg.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad som i motionen anförs om behovet av enarbetstidsförkortning för att komma till rätta medutbrändhet och stress i arbetslivet.2002/03:A239 av m.fl. (c):25. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att inom ramen förde aviserade trepartssamtalen lyfta frågan omarbetstagarnas förbättrade möjligheter tillinflytande över arbetstiden.2002/03:A241 av m.fl. (fp):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att införa en merflexibel arbetstidslagstiftning.2002/03:A242 av m.fl. (kd):19. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om flexibel arbetstidoch arbetstagarens möjlighet att påverkaarbetstidens förläggning.2002/03:A269 av m.fl. (fp, m, kd):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om behovet av att förenklareglerna om semester.2002/03:A315 av m.fl. (m):4. beslutar att avskaffa förveckoarbetstid i enlighet med vad som anförs imotionen.2002/03:A316 av m.fl. (m):1. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att upphävanuvarande arbetstidslag.2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om individuellaarbetstidsavtal.3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en lagstadgadarbetstidsförkortning.4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ge makten övervardagen till den enskilde.5. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att låta människorbestämma själva.2002/03:A318 av m.fl. (kd):4. begär att regeringen lägger framförslag om flexibel arbetstid och förändring isemesterlagen med möjlighet till förkortadarbetstid.2002/03:A320 av m.fl. (kd):15. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om arbetstiden.2002/03:A332 av m.fl. (fp):18. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om behovet av enflexibel arbetstidslagstiftning.2002/03:A348 av och ():tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om att utreda kostnaderna förkortare arbetstid med bibehållen lön för personalinom vård- och omsorgsyrkena från ålder.2002/03:A362 av m.fl. (s):tillkännager för regeringen som sin meningvad i motionen anförs om kortare arbetstid.2002/03:A365 av m.fl. (v):3. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att utvärdering avförsök med arbetstidsförkortning beaktar kvinnorsoch mäns arbetssituation och förutsättningar föromfördelning av obetalt arbete.Motioner från allmänna motionstiden2003/042003/04:Sf355 av ():4. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att möjligheternaatt arbeta deltid skall behållas för att valfrihetoch flexibilitet skall kunna fungera inomoffentlig sektor.2003/04:Sf356 av m.fl. (fp):2. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om en mer flexibelarbetstidslagstiftning.2003/04:Sf397 av m.fl. (kd):10. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om flexibelarbetstid, distansarbete och job-sharing.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att ändrasemesterlagen så att betald semester utöver fyraveckor skall kunna tas ut somarbetstidsförkortning för den som så önskar.2003/04:Sf404 av m.fl. (kd):9. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att genom olikaregelsystem möjliggöra för föräldrar att få mertid för barnen.11. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om flexibelarbetstid.2003/04:So406 av m.fl. (v):6. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om arbetstidens längdoch förläggning.2003/04:A247 av m.fl. (c):20. tillkännager för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om att undersöka hurarbetstagarnas inflytande över arbetstiden kan ökaoch hur ett flexiblare arbetsliv kan skapas.2003/04:A256 av ():2.