bet · GS01KRU6 · 2005-02-17 00:00:00 — Tillexempel missgynnar fördelning av statsbidraget tillstudieförbund de studieförbund som snabbt ökar omfattningen av sinverksamhet".Folkbildningsrådet anser att ger en felaktig bild bådeav statens syften med statsanslaget till folkbildningen och Folkbildningsrådetsfördelning av statsbidraget till studieförbunden.I propositionen Folkbildning (1990/91:82) uttalade regeringen en förväntanatt det nya bidragssystemet inte skulle få till följd att det blevmöjligt att genom volymökningar automatiskt påverka statsbidragets storlek.Det skulle vara möjligt för studieförbunden att satsa på kvalitet utanatt riskera minskat statsbidrag. Det sades också att folkhögskolor ochstudieförbund med växtkraft och med en verksamhet som ligger väl i linjemed syftena med statsbidraget inte kan stå tillbaka till förmån förverksamhet som kanske spelat ut sin roll.Ramarna för folkbildningsanslaget är är begränsade genom riksdagensbeslut. Att en viss verksamhet har förutsättningar att växa i volymmotiverar inte i sig att behovet av samhällsstöd till den är större iförhållande till en annan verksamhet som inte volymmässigt växer, mensom väl uppfyller statens syfte med statsbidraget.Växande verksamhet kan innebära en kvalitet i sig som skulle motiveraökad andel av den gemensamma kakan, t ex att man når prioriterademålgrupper, men det är inte förenligt med statens syften att växandeverksamheter per automatik skulle generera en ökad bidragsandel. Detvore att uppmuntra till volymjakt och hota kvaliteten.Att en verksamhet inte volymmässigt ökar behöver dessutom inte hellerinnebära att det inte sker en förnyelse, t ex ifråga om vilka som deltari den. har valt att särskilt stödja verksamhet medprioriterade målgrupper och därför omfördelas av statsbidragettill studieförbunden i relation till redovisad verksamhetsomfattning.Detta innebär att studieförbund med "växtkraft" i prioriterade målgruppergynnas. Däremot har avstått från att omfördela bas-och utvecklingsbidraget i relation till antalet studietimmar.Också när det gäller folkhögskolorna sker en årlig omfördelning, delsav resurser som avser stödinsatser för deltagare med funktionshindersamt invandrare med brister i svenska språket, dels av statsbidrag somavser kursverksamhet för deltagare med kort tidigare utbildning. Vidomfördelning har särskild hänsyn tagits till behoven av ökat utrymmeför de små och nystartade folkhögskolorna.Bidragssystemet kan utformas mer eller mindre trögrörligt ifråga omfördelning och omfördelning av resurser när olika aspekter ska vägas in.Kritik har riktats från bl.a. SUFO 2 mot eftersläpning i systemet vadgäller studieförbunden, något som för närvarandebehandlar inom ramen för arbetet med ett nytt statsbidragssystem.Det blir emellertid problematiskt och motsägelsefullt att som Riksrevisionenå ena sidan bejaka en aspekt av den s k volymjakten, d v s växandeverksamhet och å andra sidan helt avstå från att föra en diskussionen omkvalitet och innehåll i verksamheten i förhållande till volym.Den modell som gällde för stödet till studieförbunden före 2001kritiserades av bl.a. (1999) för att styrningen ihuvudsak var inriktad på kvantiteter, d v s hur mycket verksamhet somanordnades och för vem. Däremot togs inga hänsyn till innehållet iverksamheten eller hur väl den genomfördes. konstaterade RRVatt även om det är lätt att inse problemen med en volymbaserad modell,så är det svårt att hitta realistiska alternativ.Den samlade bedömning SUFO 2 gör av fördelningsprinciperför statsanslaget till folkhögskolor och studieförbund är att de, trotsvissa brister i fördelningssystemen, på ett rimligt sätt betonar denfördelningspolitiska inriktning, som markerades i propositionen 1998.Folkbildningsrådet har som nämnts 2004 beslutat att se över nuvarandefördelningssystem för studieförbund och folkhögskolor och utarbeta nya.4.4 Behovet av ny folkbildningsverksamhetFolkhögskolorDet är och har varit en styrka hos folkbildningen att kunna möta nyabehov i takt med att samhället förändras. har 21 nyafolkhögskolor framgångsrikt etablerats i förortsområden med en hög andelinvandrare och arbetslösa deltagare. Efterfrågan på folkhögskolestudierhar varit fortsatt stark bland befintliga skolor, och inga skolor harheller lagts ned , men ett tiotal folkhögskolor har heltbytt huvudmän och ytterligare några har breddat huvudmannaorganisationengenom nya medlemmar. har mot bakgrund av att rådetbeviljat statsbidrag till 21 nya skolor svårt att förståatt väljer att anlägga perspektivet att systemet riskeraratt ensidigt gynna etablerade folkhögskolor på bekostnad av nya skolor"med större växtkraft".Kriterierna innebär förvisso en avvägning mellan öppenhet mot nyaorganisationer och en insikt om det omfattande och ansvarsfulla uppdragdet är att starta en ny statsbidragsberättigad folkhögskola. Folkbildningsrådethar gjort bedömningen att det inte är möjligt attetablera en ny folkhögskola i ett läge där de samlade resurserna inomfolkhögskolorna är hårt ansträngda och söktrycket betydligt högre äntillgängliga elevplatser. Både gamla och nya folkhögskolor måste kunnaha rimliga förutsättningar att bedriva en verksamhet med kvalitet. "Växtkraft" är något som återfinns hos såväl äldre som nyare skolor.Trots fortsatt stark efterfrågan på studieplatser bland befintliga skoloroch en på många håll pressad ekonomisk situation beslutade Folkbildningsrådet2004 att godkänna Den lokala folkhögskolan i som mottagare avstatsbidrag som den 148:e folkhögskolan. Skolans inriktning,arbetsformer och målgrupper stämmer väl överens med de prioriteringarsom anges i riktlinjer. iMalmö, som är huvudman för skolan, arbetar för att stärka utsatta grupperoch för att lyfta fram frågor om demokrati och samhällsutveckling i ettoffentligt samtal.StudieförbundPå studieförbundsområdet har flera av studieförbunden under motsvarandetid etablerat samarbete och verksamhet med nya organisationer ochgrupperingar i olika former, genom medlemskap, samarbetsavtal eller påannat sätt. Bland ett flertal studieförbund finns därför ett stort antalnya medlemmar eller samarbetsorganisationer. Detta kan exemplifierasmed att bland medlemsorganisationerna inom det största studieförbundet,ABF, har tillkommit (15 st av totalt 60). samarbetsorganisationer på central nivå utgör andelen nyaorganisationer (29 st av totalt 52). Betydligtfler samarbetspartner finns på lokal nivå. Som medlemsorganisation kanman direkt påverka studieförbundets prioriteringar.Folkbildningen gemensamtRiksrevisionen menar i sin rapport att ett system där Folkbildningsrådetfattar beslutar om vilka som får ta del av statsbidraget riskerar attbli konserverande och försvaga rådets legitimitet. Folkbildningsrådethävdar att denna hotbild inte besannats och att verklighetenger en annan bild. Det faktum att 21 nya folkhögskolor bildats sedan1990-talet talar sitt tydliga språk. tar rådet ställning tillfrågan om ansökningar att bilda nya folkhögskolor och studieförbund omsådana kommit in. bortser också från att verksamhetsutvecklingoch förnyelse av studieförbundens verksamhet och medlemskader sker äveninom ramen för befintliga förbund. Samma förhållande gäller vidfolkhögskolorna.Den första ansökan om statsbidrag till ett nytt studieförbund harFolkbildningsrådet mottagit från det muslimska studieförbundetIbn Rushd, vars ansökan sker som man fullföljer sittsamarbetsavtal med Sensus studieförbund.Sammantaget finns en stor efterfrågan på folkbildning. Folkbildningsrådetanser att det är rimligt att ställa krav på prioritering inom ramen förbefintlig folkbildningsverksamhet, men det bör dock inte innebära attväl fungerande verksamhet monteras ned med den huvudsakliga motiveringenatt den existerat under lång tid.För FolkbildningsrådetAnders LjunggrenOrdförandeBritten