bet · GS01SKU35 · 2005-05-31 00:00:00 — Allmänna motioner om F-skatt, m.m. SammanfattningI betänkandet avstyrker utskottet ett antal motioner från allmännamotionstiden om ändringar i F-skattesystemet. I någon motion tasproblemet med F-skattsedlar till personer som säljer sitt arbete långtunder gällande kollektivavtal upp, men de flesta motionerna går ut påatt åstadkomma lättnader i reglerna om tilldelning av F-skattsedel.Vidare berörs i någon motion frågan om prostitution skall betraktas somnäringsverksamhet i F-skattehänseende.Utskottet avstyrker även några andra motioner som likaledes är väcktaunder allmänna motionstiden och i vilka frågor om redovisning,inbetalning och återbetalning av mervärdesskatt behandlas. Det gällerfrågor om rätt till årsredovisning för näringsidkare medenmiljonkronorsomsättning,senareläggning av inbetalningstidpunkten av mervärdesskatt iskattekontosystemet, redovisning av euro samt återbetalning av mervärdesskatti vissa fall när en högre rättslig instans funnit att en affärshändelse,där mervärdesskatt tagits ut, i själva verket varit icke skattepliktig.Till betänkandet har lämnats två reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. F-skattsedelRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk272 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk316,2004/05:Sk331, 2004/05:Sk344, 2004/05:Sk375, 2004/05:Sk389, 2004/05:Sk439,2004/05:Sk443 yrkande 1, 2004/05:Sk450 yrkande 11, 2004/05:N391 yrkande3, 2004/05:N402 yrkande 5 och 2004/05:A353 yrkande 4.Reservation 1 (m, fp, c)2. Vissa frågor om redovisning, inbetalning och återbetalning avmervärdesskattRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk202, 2004/05:Sk309, 2004/05:Sk317,2004/05:Sk373 och 2004/05:Sk398.Reservation 2 (m, fp, c)den 31 maj 2005På skatteutskottets vägnarSusanne EbersteinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), Per (), Per-OlofSvensson (s), (), (), (),(), (), (),(), (), (), PerRosengren (v) och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI betänkandet behandlas ett antal motioner om bl.a. F-skattoch redovisning av mervärdesskatt. Många av de frågor som aktualiserasi motionerna har behandlats av utskottet (betänkandena /03:SkU12 respektive 2003/04:SkU25 vari samtliga motioneravstyrkts och som sedan följt).En central lagstiftning, som utskottet återkommande refererar till idetta betänkande, är skattebetalningslagen (1997:483) (prop. 1996/97:100,bet. 1996/97:SkU23). Utskottet använder genomgående förkortningen SBL.Motionsyrkandena återges i förteckningen över behandlade förslag, sebilaga.Utskottets övervägandenF-skattsedelUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår alla motioner om ändringar i reglerna om tilldelningoch innehav av F-skattsedel, bl.a. med hänsyn till att Skatteverketlagt fram ett förslag om utvärdering av F-skattereformen som regeringenännu inte tagit ställning till.Jämför reservation 1 (m, fp, c).Gällande bestämmelserEnligt 4 kap. 7 § SBL gäller att en F-skattsedelefter ansökan skall utfärdas för den som uppger sig bedriva eller haför avsikt att bedriva näringsverksamhet här i landet, såvida det intefinns skälig anledning att anta att näringsverksamhet varken bedrivseller kommer att bedrivas. Reglerna är desamma oavsett om sökanden boreller har sin skatterättsliga hemvist i eller utomlands.Näringsverksamhet kan bedrivas av fysisk person (enskild firma) ellerav juridisk person (aktiebolag, handelsbolag). För att det skall varanäringsverksamhet skall tre villkor vara uppfyllda, nämligen självständighet,vinstsyfte och varaktighet (13 kap. 1 § inkomstskattelagen). Om någotav dessa villkor inte är uppfyllt är det såvitt gäller fysisk person istället vanligen fråga om inkomst av tjänst i form av uppdragsinkomstereller hobby. Förutom kravet på näringsverksamhet får sökanden inte hellerha skatteskulder i eller i utlandet. I 4 kap. 13 § SBL uppställsvidare krav på att sökanden skall ha lämnat inkomstdeklaration och attdenne inte får ha näringsförbud.Den som tilldelats F-skattsedel får , utan ansökan, en nyF-skattsedel.Av statistik som inhämtats från framgår att 676 850personer var registrerade för F-skatt . Antalet ansökningarunder uppgick till 68 754 stycken, och därav ledde 66 758 tillnyregistreringar och 1 996 till avslag. Av dessa avslagsfall berodde929 på att näringsverksamhet ej bedrevs.MotionernaI motion Sk439 av och () begärs etttillkännagivande om tydliga och effektiva regler på arbetsmarknaden föratt förhindra att personer genom att uppvisa F-skattsedel kan säljasitt arbete långt under gällande kollektivavtal.I flera andra motioner yrkas att det på olika sätt skall bli lättareatt få F-skattsedel. I motion Sk272 yrkande 1 av ochSven () och Sk344 av och ()begärs tillkännagivanden om att alla personer som vill starta egetföretag bör genom en enkel och obyråkratisk anmälan kunna erhållaF-skattsedel i samband med att företaget registreras. För att uppmuntraföretagsamheten föreslås i motion N402 av m.fl. (c) attalla vid födseln bör erhålla en F-skattsedel som sedan skall kunnaaktiveras av de personer som vid uppnådd myndighetsålder önskar startaeget företag (yrkande 5). I motion Sk272 yrkande 2 av () begärs ett tillkännagivande om att den som såltsitt företag och därefter arbetar på konsultbasis bör få behålla sinF-skattsedel. I motion Sk316 av och ()anförs att nya företagare måste kunna få F-skattsedel även om de endasthar en uppdragsgivare vid ansökningstillfället. och () efterlyser i motion Sk331 ökad flexibilitet för atterhålla F-skattsedel. Motionärerna anför att för den som blivitarbetslös kan nuvarande krav på näringsverksamt vara svåra att uppfyllatrots att vederbörande har kompetens att ta olika uppdrag hos företagoch privatpersoner. Det borde i många fall räcka med att man skött sintidigare anställning och inte ådragit sig några betalningsanmärkningar,menar motionärerna. Även i motionerna Sk450 yrkande 11 av Per Landgrenm.fl. (kd) och A353 yrkande 4 av m.fl. (kd) begärslättnader i nuvarande regler. Motionärerna anser att alla personer somönskar bedriva näringsverksamhet - även sådana som endast får uppdragfrån en tidigare arbetsgivare - skall tilldelas F-skattsedel underförutsättning att personen i fråga inte har näringsförbud eller omfattandeobetalda skatteskulder. I motion Sk389 av ochEwa () begärs en översyn av kraven för att få F-skattsedel.Enligt motionärerna hindrar självständighetskravet vissa personalkategorierinom hälso- och sjukvården från att öppna eget. I motionerna Sk443yrkande 1 av () och N391 yrkande 3 av () begärs att de svårigheter som vissa yrkesgrupper, särskilt kvinnori vårdsektorn, har att få F-skattsedel undanröjs.I motion Sk375 av () yrkas att prostitution inte skallbetraktas som näringsverksamhet och att det därför inte skall varamöjligt att erhålla F-skattsedel eller avdrag för kostnader. Motionärernahänvisar till en dom i regeringsrätten (RÅ 1982 1:20) där inkomster isamband med prostitution ansetts som skattepliktiga och till ett falldär en prostituerad kvinna ansökt om och erhållit F-skattsedel.Utskottets ställningstagandeAntalet avslag beroende på att näringsverksamhet ej föreligger utgjordeunder en ytterst ringa del av antaletansökningar om F-skattsedel, . Motionärernas beskrivning avsvårigheterna att erhålla F-skattsedel framstår därmed enligt utskottetsmening som kraftigt överdrivna. Det skall också erinras om att det iden allmänna debatten om F-skattsedelssystemet ifrågasatts om det inteför vissa grupper är alltför enkelt att skaffa sig F-skattsedel. Ensådan kritik har framförts av bl.a. fackföreningsrörelsen och tas ocksåupp i motion har i regleringsbrevet fått i uppdrag att redogöraför kontrollen av dem som ansöker om F-skattsedel och av dem som redanhar tilldelats en sådan. Verket skulle särskilt belysa om det fannsregionala skillnader vid tillämpningen av reglerna samt redovisautvecklingen av antalet F-skatteansökningar från utlänningar såväl föresom efter utvidgningen av EU. I en delrapport harSkatteverket redovisat antalet F-skatteansökningar från utlänningar föreEU:s utvidgning samt redogjort för kontrollsvårigheter vid handläggningen.Vidare har verket föreslagit att tidsbegränsade F-skattsedlar skalltilldelas fysisk person som i sin ansökan lämnar sådana uppgifter attpreliminär skatt inte skall debiteras eller att den preliminära skattenför inkomståret skall uppgå till högst . I den slutrapport somlämnades har uppgivit att kontrollenav ansökan om F-skattsedel respektive kontrollen av redan tilldeladeF-skattsedlar inte har skett på ett enhetligt sätt. hardärefter utarbetat en promemoria (Nya företag) till stöd för enhetlighandläggning av skatte- och avgiftsanmälan, där ansökan om F-skatt ingårsom en del. I slutrapporten föreslås att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att utvärdera F-skattereformen.Utskottet anser att regeringens ställningstagande till Skatteverketsförslag bör avvaktas innan ställning tas till mera genomgripandeförändringar i F-skattesystemet och sådana lättnader i tilldelningsreglernasom föreslås i flertalet motioner. Som utskottet noterat ovan finns deti F-skattesystemet även vissa problem av kontrollkaraktär, och utskottetutgår från att regeringen i sina överväganden kommer att ta upp de frågorsom aktualiseras i motion Sk439. Med anledning av vad som tas upp imotion Sk375 om särbehandling av prostitution i F-skattehänseende finnerutskottet att det saknas tillräckliga skäl att konstruera särskildabestämmelser i skattelagstiftningen för denna speciella sektor som,befarar utskottet, enbart skulle leda till gränsdragnings- ochbevissvårigheter. Det skall i detta sammanhang nämnas att regeringen gett eninterdepartemental arbetsgrupp i uppdrag att utarbeta förslag till ennationell handlingsplan för det fortsatta arbetet med att bekämpaprostitution och handel med människor för sexuella ändamål (N2004/7678/JÄM).En skrivelse är planerad att överlämnas till under hösten2005.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner.Vissa frågor om redovisning, inbetalning och återbetalning avmervärdesskattUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motioner om rätten till årsredovisning av mervärdesskattenför vissa näringsidkare samt en senareläggning av inbetalningstidpunktenrörande mervärdesskatt i skattekontosystemet, bl.a. därför attredovisningsfrågorna rörande mervärdesskatten kommer att övervägas inomRegeringskansliet. Vidare avslår en motion om redovisning ieuro och en motion rörande återbetalning av mervärdesskatt i vissa fallnär en högre rättslig instans funnit att en affärshändelse, därmervärdesskatt tagits ut, i själva verket varit icke skattepliktig.Jämför reservation 2 (m, fp, c).Gällande bestämmelserRedovisningen i skattekontosystemet omfattar normalt en kalendermånad.Om beskattningsunderlaget exklusive gemenskapsinterna förvärv och importberäknas uppgå till högst skall redovisningen dockinte göras månatligen utan i den årliga självdeklarationen. Denna regelgäller - tidigare gällde beloppet 200 000 kroch en annan deklarationsskyldighet - och syftet med regeländringen varatt införa en lättnad för de berörda småföretagen i vad avser redovisningenav mervärdesskatt (prop. 1995/96:19 s. 18, bet. 1995/96:SkU11). Förhandelsbolag gäller dock andra regler.Gällande bestämmelser i fråga om redovisning och skatteinbetalninginnebär följande (här bortses från förekomsten av eventuell skyldighetatt redovisa punktskatter). Företag som redovisar mervärdesskatt varjemånad men vars mervärdesskattepliktiga omsättning inte överstiger 40miljoner kronor skall redovisa och betala in skatteavdrag ocharbetsgivaravgifter på utbetalda löner senast den 12 efter utgångenav redovisningsperioden och mervärdesskatt senast den 12 i andra månadenefter redovisningsperioden. skall redovisningenoch betalningen i stället ske den 17. Om den mervärdesskattepliktigaomsättningen överstiger skall inbetalning avskatteavdrag och arbetsgivaravgifter fortfarande ske senast den 12 (respektiveden 17 om det gäller ) efter redovisningsperioden,medan däremot redovisning av dessa skatter och avgifter samt redovisningoch inbetalning av mervärdesskatt skall ske senast den 26 (i decemberden 27) efter redovisningsperioden.På finns lättillgänglig information om vilka dagarsom gäller som sista dag för redovisning och betalning för de berördaskatterna och avgifterna ().Skatten anses inbetald när den har bokförts på konto. Degällande inbetalningsdagarna och reglerna om när en inbetalning skallanses ha skett infördes i samband med skattekontoreformen (prop.1996/97:100 del 1 s. 279 f., bet. 1996/97:SkU23).MotionernaI motion Sk317 av () föreslås att rätten tillhelårsredovisning av mervärdesskatten i inkomstdeklarationen för dem varsårsomsättning inte överstiger ersätts av ett systemmed månatlig mervärdesskatteredovisning för alla såvida inte Skatteverketbeslutar tillåta kvartals- eller halvårsredovisning. Syftet är attförebygga att mervärdesskatteredovisningsskyldiga som handlar i andraEU-länder hinner bygga upp stora skatteskulder. I motion Sk398 av LarsLindén m.fl. (kd, m, fp och c) begärs däremot en förlängning av tidenför mervärdesskatteinbetalningen alternativt ökade möjligheter tilluppskov med mervärdesskatteinbetalningarna för att underlätta situationenför småföretag som fått likviditetsproblem till följd av större företagsbenägenhet att dröja med betalningen av småföretagens fakturor. I sammasyfte begärs i motion Sk373 av och ()en översyn av betalningstidpunkterna för mervärdesskatt, källskatt ocharbetsgivaravgifter.Ytterligare några yrkanden har lagts fram på mervärdesskatteområdet. Imotion Sk202 återkommer () med ett förslag om attredovisning av mervärdesskatt och övriga skatter och avgifter skall fågöras i annan valuta än den svenska, t.ex. euro. I motion Sk309 påkallarAnita och () ett uttalande om att mervärdesskattsom betalats tillbaka till kommuner av staten för felaktigt uttag avmervärdesskatt på parkering bör ges vidare till de parkerare som betalatför parkeringen.Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet framhålla att reglerna om redovisning ochbetalning av skatter och avgifter utgör en stomme i skattekontosystemet.Viktiga beståndsdelar i detta system är bl.a. redovisningsperiodenslängd, redovisningstidpunkten och förfallodagen. Ändringar i dessa reglerfår återverkningar på hela skattekontosystemet, och en förlängning avperioden för mervärdesskatteredovisning skulle dessutom försvaga statensinkomster.Mervärdesskatteutredningen som redovisade sitt arbete i betänkande SOU2002:74 Mervärdesskatt i ett EG-rättsligt perspektiv hade som uppdragatt bl.a. analysera det regelsystem i mervärdesskattelagstiftningen somstyr skattskyldighet och redovisningsskyldighetinträder. Betänkandet lämnades och har därefterremissbehandlats. bereds frågan om redovisningsreglerna förmervärdesskatt inom . Avsikten är att förslag skalllämnas i en promemoria. Det kan inte sägas när en sådanpromemoria kan komma att offentliggöras. Utskottet anser dock att detsaknas anledning att föregripa arbetet med ett ställningstagande avriksdagen i frågan nu.Samtliga beloppsmässiga uppgifter som skall lämnas enligt skattebetalningslagen- deklarationer och liknande - skall lämnas i svenska kronor. Förräkenskapsår kan dock svenska företag och svenska filialertill utländska företag i vissa fall välja att ha sin redovisning i euroi stället för svenska kronor. Deklarationsposter som hämtas från ensådan redovisning i euro skall räknas om genom ett schabloniseratomräkningsförfarande (SFS 2000:46). Reglerna härom omfattar inkomstskatten,mervärdesskatten och reklamskatten. Motionsyrkanden liknande det nuaktuella om en möjlighet till redovisning i annan valuta än svensk, t.ex. euro, har avslagits , senast i betänkande 2003/04:SkU25.Utskottet har ansett att en sådan ordning skulle kräva omfattande ochkostsamma systemanpassningar och innebära för stora valutarisker förstaten. Regeringen har ändå sagt att den följer utvecklingen. Utskottetgör samma bedömning i dag.I motion Sk309 berörs den s.k. skatteincidens- ellerskatteövervältringsproblematiken.Mervärdesskatten är så konstruerad att den formellt skattskyldigesäljaren i det sista ledet, dvs. den som säljer varan eller tjänstentill en icke skattskyldig konsument, förutsätts i sin prissättning taut ett belopp som motsvarar skatten, som därigenom övervältras påkonsumenten (därav beteckningen indirekt skatt). Det är emellertid baraden formellt skattskyldige och det allmänna ombudet hos Skatteverketsom får överklaga ett beslut av om betalning av mervärdesskatt.En konsekvens härav - som kan drabba säljaren - är att en säljare kanåläggas skattskyldighet av en högre instans utan att ha möjlighet attkompensera sig genom att i efterhand ta ut skatten av sin köpare, omleveransen felaktigt skett skattefritt.En annan konsekvens - som berörs i motionen - är att det saknasbestämmelser som påbjuder säljaren att ge tillbaka skatten till sin köpareom en högre instans i efterhand finner att en omsättning, där skatttagits ut, hade bort vara skattefri. Det är emellertid inte självklartatt säljaren får tillbaka mervärdesskatten i sådana fall. Skatteverketkan vägra återbetalning under åberopande av den s.k. reciprocitetsprincipen,som innebär att utgående och ingående mervärdesskatt skall korresponderamed varandra. kan alltså kräva att en kreditfaktura förden felaktigt debiterade skatten ställs ut av säljaren till kunden föratt återbetalning skall komma i fråga, ett synsätt som ligger i linjemed motionärernas. I det i motionen åberopade rättsfallet (RR ,mål nr 4959-2002) har regeringsrätten funnit att en kommun inte varskattskyldig till mervärdesskatt för tillhandahållande av parkeringsplatser,mot avgift, på dess gatumark, då dessa tjänster bedömdes ingå som ettled i kommunens myndighetsutövning. I skrivelse 040701,dnr 130 279946-04/113, gör ställningstagandet att återbetalningav mervärdesskatt till de berörda kommunerna ändå kan medges utankundkreditering när det är fråga om parkeringskunder som inte kan nås förrättelse, t.ex. parkeringskunder som erlagt betalning mot kvitto iautomat eller köpt boendeparkeringsbevis hos ombud och är för kommunenokända. Någon anledning för att göra något uttalande ellervidta annan åtgärd med avseende på denna fråga föreligger enligt utskottetsmening inte.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlademotioner och motionsyrkanden.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. F-skattsedel, punkt 1 (m, fp, c)av (), (), (), JörgenJohansson (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lättnader i reglerna om tilldelning avF-skattsedel Därmed bifaller delvis motionerna 2004/05:Sk272yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk316, 2004/05:Sk331, 2004/05:Sk344,2004/05:Sk389, 2004/05:Sk443 yrkande 1, 2004/05:Sk450 yrkande 11, 2004/05:N391yrkande 3, 2004/05:N402 yrkande 5 och 2004/05:A353 yrkande 4 och avslårmotionerna 2004/05:Sk375 och 2004/05:Sk439.StällningstagandeVi anser att möjligheterna att få sig tilldelad en F-skattsedel äralltför begränsade. Dagens regler stänger nämligen ute många entreprenörersom vill starta eget. Utan en kontinuerlig nyetablering av företagminskar möjligheterna att det växer upp nya och verkligt livskraftigaföretag. Reglerna bör därför bli mer generösa när det gäller möjlighetenatt erhålla F-skattsedel. Det är givetvis viktigt att disciplinen inomF-skattesystemet upprätthålls genom att återkallelsemöjligheterna används.Grunderna för återkallelse bör fortlöpande följas upp och granskas.Vad som är fel med dagens regler är bl.a. att företagaren inte tidigarefår ha varit anställd hos uppdragsgivaren. Vidare får företagaren inteheller använda uppdragsgivarens utrustning eller ha endast ett fåtalkunder som anlitar företagets tjänster under långa perioder. Företagarenfår inte bedriva ekonomisk verksamhet av "allmän karaktär" eller ha enalltför låg ekonomisk riskprofil. Sammantaget innebär dessa krav attnyföretagandet inom tjänstesektorn allvarligt hindras, bl.a. missgynnaskvinnor som skulle kunna starta eget inom vårdsektorn. Det finns såledesenligt vår mening ett behov av en reformering av reglerna omF-skattsedelstilldelning. När det gäller inriktningen av en sådan reform delarvi uppfattningen i bl.a. motion Sk450 att alla som vill ha en F-skattsedelför att kunna bedriva verksamhet i egen regi i princip också bör kunnafå ut en F-skattsedel under förutsättning att vederbörande inte harnäringsförbud eller omfattande skatteskulder.Vad vi nu anfört bör med anledning av motionerna om lättnaderi tilldelningsreglerna ge regeringen till känna.2. Vissa frågor om redovisning, inbetalning och återbetalning avmervärdesskatt, punkt 2 (m, fp, c)av (), (), (), JörgenJohansson (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om för momsredovisning. Därmedbifaller delvis motionerna 2004/05:Sk373 och 2004/05:Sk398samt avslår motionerna 2004/05:Sk202, 2004/05:Sk309 och 2004/05:Sk317.StällningstagandeI dag tvingas många småföretagare att betala in moms för en transaktioninnan de själva har fått betalt från sin kund. Detta är bl.a. en följdav att kredittiderna mellan många företag har Europaanpassats, dvs.förlängts utan att reglerna om inbetalningstidpunkt ändrats i motsvarandemån. Tidpunkten för momsinbetalning är fortfarande anpassad till ettsystem med 30 dagars betalningstid. För att avhjälpa de likviditetsproblemsom uppstår för de företagare som måste betala moms till staten utanatt ha haft motsvarande inkomst anser vi att tidpunkten för redovisningoch betalning av mervärdesskatt bör förlängas eller, alternativt, attmöjligheterna till uppskov med inbetalningarna förbättras.Riksdagen bör anledning av motionerna Sk373 och Sk398 rikta etttillkännagivande härom till regeringen.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotioner från allmänna motionstiden /05:Sk202 av ():tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att medge företag i rätten att få redovisa moms ochövriga avgifter och skatter i annan valuta än den svenska kronan.2004/05:Sk272 av och (båda c):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad imotionen anförs om att erhålla F-skattsedel inom alla yrkesområden.2.