bet · GT01MJU1 · 2005-12-01 00:00:00 — , Plast- och kemiföretagen: Jag vill bara säga att vi helt håller med om de problem som tog upp om alla förslag som varit i svang i parlamentet. Det har också besvärat oss. Jag delar helt er uppfattning. , Kemikalieinspektionen: Jag tänkte återigen predika om grundbulten i kemikaliekontrollen, som alltså är kunskap om hälso- och miljöfarliga egenskaper hos kemiska ämnen. Den måste finnas för att Reach inte ska bli ett tomt skal, för att auktorisationen ska fungera, för att precisionen ska fungera. Men den måste även finnas för att det som ligger utanför lagstiftningen ska fungera. För att Basta ska fungera, för att upphandling ska fungera, för att frivilliga märkningssystem ska fungera måste man i lagstiftningen kräva att kemiska företag testar sina kemiska ämnens hälso- och miljöfarlighet. Det är grundbulten för allt, också utanför lagstiftningen. Ordföranden: För att avsluta det hela på ett diplomatiskt sätt - eftersom jag sade att det inte skulle vara någon debatt er emellan - får även jag hålla mig till det. Det gör jag genom att uppmana alla som medverkat att försöka övertyga beslutsfattare, lobbyister, myndigheter om att de verkligen ska handla, och handla kraftfullt, så att det här förslaget blir så bra som möjligt för nu levande och kommande generationer. Med det menar jag både människor och djur och också själva miljön. Det tror jag är något som vi alla kan ställa upp på, oavsett om vi befinner oss på botten eller toppen så att säga. Kan vi vara överens om det? Ja, bra. Då går vi ut och gör det. Miljömålen - för barnens skull Plats: Förstakammarsalen, , Barnens miljö och hälsa Tema: Buller, miljömål som är svåra att nå Buller och god bebyggd miljö Tema: Övergödningen och havet Ingen övergödning, situation och utveckling: Internationell utvärdering om kväve-fosfor-problematiken i : Svensk miljö i ett europeiskt perspektiv , och ordf. i styrelsen () i EEA Avslutande frågor och diskussion Miljömålen - för barnens skull Ordföranden: När det känns som att ni har hittat en plats som verkar bra och funnit er till rätta tänkte jag be att få hälsa er hjärtligt välkomna hit till dagens seminarium. Jag heter och är ordförande för miljö- och jordbruksutskottet. Vi brukar ha ett återkommande samarbete med där vi följer upp våra 15 miljökvalitetsmål. Vid min sida sitter , som är ordförande i . På den andra sidan har vi vår kanslichef . För er som är här som inbjudna gäster kan jag också tala om att det inte bara är miljö- och jordbruksutskottets ledamöter som är med. Det finns även representanter från bostads- och trafikutskotten, som naturligtvis också är välkomna hit. Ni som är hemma och har möjlighet att följa den här sändningen i och i vet att vi nu befinner oss i riksdag, i förstakammarsalen. För att tekniken ska fungera bra är det detta med telefoner. Ring gärna i dem, prata gärna i dem - men först efter , när det här seminariet är avslutat. Jag tänkte börja med att lämna ordet just till dig, , varsågod! , : Tack för det! Jag är alldeles ny i den här rollen som ordförande i , så jag har inte varit med i den process som ni nu ska behandla, eller hantera och diskutera. Men , som ni möter senare, vet allt om det här om ni skulle ha en fråga som inte blir tillräckligt besvarad eller om jag rentav svarar fel. Då får ni ta upp det med honom. Jag hade tänkt säga tre saker. Dels tänkte jag berätta lite grann om vad är. Dels tänkte jag förstås, eftersom det är på agendan, redovisa något ur den rapport som kom , den senaste De facto, som vi brukar kalla de här årsrapporterna. Dels tänkte jag säga lite grann om vad sysslar med just nu eller kommer att syssla med . Jag ska använda den gamla hederliga overheadapparaten. Ordföranden: Det går så bra. kan jag nämna för er därhemma som är intresserade av att följa det här att det alltså finns en miljömålsrapport framtagen. Om den kan man också hitta information på hemsidan miljomal.nu. Allt det som vi kommer fram till och pratar om här kommer också att, med hjälp av våra stenografer, finnas tillgängligt på hemsida, på . : Alla som är här i salen har ju haft, eller har, tillgång till den här rapporten. Det är en traditionell årsrapport, en redovisning, av miljömålen, hur långt man har nått och i vilken utsträckning man beräknas nå de mål som är uppsatta. Sedan finns det ett tema, som det brukar finnas. Det är den här gången För barnens skull. Men det överlåter jag till nästa talare att redovisa eftersom i huvudsak har varit ansvarig för den delen. är ett organ för samverkan i arbetet med att nå kvalitetsmålen. Det ska, som synes av den här bilden, enligt sin instruktion göra en samlad uppföljning och bedömning av miljösituationen i förhållande till målen. Vi ska övergripande samordna den information som flyter omkring på det här området. Vi ska övergripande samordna regionaliseringen av mål. Dit hör allt det jobb som sker på länsstyrelserna, som ju är viktiga delar i det här. Vi ska lämna en rapport till regeringen. Det var det som skedde med den här De facto-rapporten. Vi lämnar en fördjupad utvärdering då och då. Den senaste 2004, har varit med i bakgrunden till den proposition som behandlas . Nästa gång blir 2008. Vi ska också ge riktlinjer om underlag från miljömålsansvariga myndigheter till rapporten. De som sitter i är i princip de ansvariga statliga myndigheter som är aktiva på det här området. En del av dem är ansvariga för en hel sektor, de nio centrala miljömålsmyndigheterna. Det är , , , , , , , och geologiska undersökningar. Sedan sitter också generaldirektörerna för , , och med. De har alltså ett betydande ansvar, vilket är lätt att förstå. Men de har inte ett sektorsansvar på samma sätt som de andra myndigheterna. Sedan sitter det också med representanter för länsstyrelserna, en av landshövdingarna, och forskningsrådet Formas. Det sitter också med några experter som utsetts av , , , Kommuner och Landsting, som ju är en viktig del i hela den här processen, och likaså. De är ju också aktiva i det här arbetet. En sådan här rapport vilar på väldigt mycket underlag och arbete som sker löpande. Det är en rad olika indikatorer där man försöker beskriva och analysera tillstånd och trender på miljöområdet. Det gäller hela den miljöövervakning som sker i landet. Där kan det på ett enda delmål vara fråga om flera hundra mätstationer för att man ska få en bild av var vi är på väg. Det är olika data om utsläpp och belastning. Det är också uppföljning av verksamheter och viss forskning som man försöker få in i det här. Man kan tänka på alla kommuner med sina miljökontor. De sitter också och jobbar med det här och lämnar material. Sedan analyseras detta på de olika myndigheterna. Varför når man inte de delmål som är uppsatta? Vad är det för hinder? Vad är det för styrmedel man har och kan de förändras? Behöver de justeras? Vad är det, inte minst, för kostnader för sådana förändringar? Sedan sker en utvärdering, en fördjupad utvärdering, av vart vi är på väg, av målen, av om vi behöver förändra mål och styrmedel och så vidare. På det första uppslaget här finns en översikt av läget såsom uppfattade det med så kallade smileygubbar för att göra det lite pedagogiskt och möjligt att över huvud taget få ett grepp, lite översiktligt, av vad det handlar om. De gröna gubbarna betyder att man är på god väg, att det bör vara möjligt att nå de delmål som är uppsatta inom den tid som är uppsatt. Normalt är det 2020 man har som avstämningsår. En grön gubbe är alltså bra. När det är en gul gubbe, som det är ganska många av som ni ser, säger att det här kan vi nå men det krävs ytterligare insatser och åtgärder för att man ska nå målet. Det är möjligt att nå men inte automatiskt. En röd gubbe betyder att det är svårt att nå. Då får man tänka igenom strategier och möjligheter. Man bör då diskutera vad man ska göra ytterligare för att nå fram. Vi kan till exempel se på målet om en giftfri miljö, som inte är så där alldeles lättfångat. Det låter bra, men eftersom det finns väldigt mycket gifter i naturen är det inte så lätt att nå detta övergripande mål. Jag ska ta ett exempel på hur det här är uppbyggt. När vi ser på övergödning ser vi att det är en röd gubbe. Det betyder att inte anser att man når målet Ingen övergödning som läget nu ser ut, detta trots att det ser bra ut på de olika delmålen, Åtgärdsprogram för god ekologisk status och Utsläpp av ammoniak. Där bör man kunna nå fram. Med vissa ytterligare åtgärder ska man också kunna begränsa utsläppen av fosfor, kväve och kväveoxider enligt de mål som är uppsatta. Ändå säger att vi sannolikt inte kommer att nå målet, för det är så mycket utsläpp från andra källor utanför vår kontroll, framför allt andra länder runt , att man inte nu bedömer att det är möjligt att nå målet. Jag kan ta ett annat exempel bara för att visa hur det är uppbyggt. Det är frågan: "Har vi balans och en levande kust och skärgård?" Där har vi inte mindre än åtta olika delmål. Där är det en gul gubbe, det vill säga det bör kunna nås med vissa ytterligare åtgärder. Det är det trots att det finns ett par delmål där man säger att vi inte når detta delmål som det nu ser ut, om hotade arter och uttag och återväxt. Det betyder att man gör en samlad bedömning av hela området, inte bara av de olika delmålen. Det finns faktorer här som inte går att fånga in i delmål, och därför kan man alltså hamna lite annorlunda till. Egentligen borde det vara så, kan man tycka, att är det rött någonstans så borde det vara helt rött här eftersom man inte kan nå målets olika delmål. Men enligt den övergripande bedömning som görs bör det vara möjligt att nå "Har vi balans och en levande kust och skärgård?" Det är en stor fråga, som bekant, så jag ska inte gå in på den ytterligare. Då tar det . Om jag då säger något särskilt om den rapport som ligger på bordet så är det här en bild bara för att försöka illustrera vad har kommit med för förslag och synpunkter när de har gjort sin bedömning. De fyrkanter som finns kring några delmål är de förslag till ändringar som görs i den här rapporten. De runda är de förslag till ändringar av delmål, eller formuleringar av delmål, som gjordes i den föregående rapporten, den som var underlag för själva den här typen av undersökningar. Då kan man se, det gäller alltså frisk luft, på den förändring av det tredje delmålet som föreslås. Målet är alltså att halten marknära ozon inte ska överskrida per kubikmeter som åtta timmars medelvärde . Det är ju tekniskt. Då säger att bedömningen är att det inte är tillräckligt. Vi kan inte nå det här målet också under varma somrar, för då är bildningen av marknära ozon som störst. Därför krävs det ytterligare åtgärder om man ska nå det delmålet. Där ändrar man så att säga i försämrande riktning. Man hade en mer optimistisk bedömning tidigare. Levande sjöar och vattendrag innebär att åtgärdsprogram ska vara framme för allmänna och större vattentäkter. Det ska finnas åtgärdsprogram och förslag till olika åtgärder som ska vara inledda. Då säger nu att kommunernas och länsstyrelsernas arbete med att fastställa vattenskyddsområden är väldigt ambitiöst. Det går framåt, men inte i den takt som behövs om man ska nå delmålet att det ska vara i gång överallt 2009. När det gäller delmål 11, Myllrande våtmarker, är det ett förslag till ändring på delmålet om att åtgärdsprogram ska finnas och vara inlett för alla hotade arter där det behövs åtgärder. Där gör man nu en mer optimistisk bedömning, nämligen att det är i gång för alla de arter som är hotade. Det var det, som det uttryckts i målet, som skulle vara uppnått 2005. Detta säger jag för att visa att det är en ganska komplex bild och ganska mycket tekniska delar i det, förstås, som vi menar är viktigt. Det sägs förstås också i rapporten att det behövs fler åtgärder. Om man skannar av vad de olika myndigheterna har sagt så radar de upp många olika åtgärder som inte sedan har föranlett förändringar av de här smileygubbarna. Bland dem finns sådana väsentliga ting som koldioxiddifferentierade fordonsskatter, kilometerskatt för lastbilar, fortsatt satsning på forskning och teknikutveckling på miljöområdet och fortsatt stöd till klimatinvesteringar om klimatmålet ska nås. Det kommer det ju en särskild proposition om som bekant. Det var lite kortfattat om rapporten. Det vi nu jobbar med i rådet är det som visas på bilden här. För det första är det de strategier som har uttryckts i propositioner och dokument från regering och riksdag, strategiska områden som man måste penetrera för att man ska komma till rätta med miljöproblemen. Det är effektivare energianvändning och transporter. Det kanske kommer in på också. Det är giftfria och resurssnåla kretslopp. Det berör alltså många olika miljökvalitetsmål som är uppsatta. Det är hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö, som i synnerhet kommer in på. Det berör också en rad olika myndigheter. Det berör en rad olika miljökvalitetsmål som finns uppsatta. Det kommer vi att jobba mycket med i . Vi kommer också att ägna stort utrymme åt diskussioner om målkonflikter, konflikter mellan målen, som ju delvis också ligger i de här strategierna. Det handlar om hur man ska hantera de typer av målkonflikter som finns, och de är ju legio. Vidare kommer vi att ägna stort utrymme åt kostnads- och effektbedömningar. Kostnadsbedömningar brukar ofta uttryckas i dokument, men ibland kan man inte uttrycka allting i kronor. Under alla omständigheter behövs det dock effektbedömningar. Det gäller både delmål som finns och, i synnerhet naturligtvis, om man ändrar eller sätter in nya delmål. Då behöver man göra den typen av bedömningar. Det kommer vi att ägna mycket tid åt. Jag har varit med om ett sammanträde i , och då var de här frågorna uppe. Sedan får vi väl se om kan leva upp till de ambitioner som finns uttryckta i en av reservationerna här, där redogörelse för uppgifter finns uttryckt. Jag lade särskilt märke till att man säger att så långt som möjligt bör utnyttja och sammanställa befintligt underlag från olika källor för att belysa kostnader och målkonflikter. Det kan vi säga att det är ganska klart att vi kommer att kunna jobba med. Men när man säger att vi ska vidta åtgärder för att förbättra överskådligheten och informationen och på ett enhetligt sätt beskriva drivkrafter och orsaker till miljöproblemen, då är det ju väldigt vittomfattande. Då undrar man kanske lite grann vilken roll ska ha i miljöpolitiken. Det känns ju som att det nästan är hela miljöpolitiken. Ordföranden: så mycket för det, , som alltså är ordförande i . Tack för att vi fick den här övergripande redovisningen av den rapport som har givits ut. Som det står i rapporten, och som också sade, är det här ur barnens perspektiv. Därför är det väl alldeles utmärkt att , som alltså är nästa föredragande, från , just ska prata om barnens miljö och hälsa. , : Tack så mycket. Det är väldigt trevligt att få den här möjligheten att prata om barns miljö och hälsa i detta forum, både för er ledamöter här i förstakammarsalen och också till allmänheten. Jag tackar för det. Miljömålen har ju ett stort övergripande mål: att vi ska lämna ett samhälle till nästa generation där de största miljöproblemen är lösta. Det här kopplar an både till vårt nationella arbete och till internationellt arbete och överenskommelser som är gjorda i till exempel och . Vi har också ett barnperspektiv som vi har gjort internationella överenskommelser om i . Miljömålsarbetet har betydelse för hälsofrågor. Särskilt betydelsefulla är målen om frisk luft, giftfri miljö, grundvatten av god kvalitet, säker strålmiljö och god bebyggd miljö. har varit ansvarig för temaavsnittet om barns miljö och hälsa i den här årsrapporten, och mycket av det material som vi använder där baseras på vår miljöhälsorapport. Miljöhälsorapporten har tagits fram i samarbete med vid och Arbets- och miljömedicin vid . Grunden för den är en nationell miljöhälsoenkät som har gått ut till ca 40 000 föräldrar i landet. 30 000 har gjort sig besväret att svara. Det är föräldrar , och barn som har besvarat rapporten. Resultatet i den här rapporten kan man, om man ska vara väldigt kortfattad, sammanfatta i några punkter. Generellt sett kan vi säga att barns hälsa är god i . Men vi kan inte luta oss tillbaka med det. Det är faktiskt så att vart fjärde barn är allergiskt. av barnen lider av astma. Både fetma och psykisk ohälsa är också hälsoproblem som fortsätter att öka. En del av de här hälsoproblemen kan kopplas till miljöfaktorer, till exempel luftföroreningar från trafik och rökning. Vi ser att exponeringen för en del metaller och de svårnedbrytbara miljöföroreningarna ligger på sådana nivåer att marginalerna inte är särskilt stora. Vi måste alltså vara observanta så att inte de här nivåerna fortsätter öka. Vi måste vidta åtgärder så att det faktiskt inte händer. Inomhusmiljön har visat sig spela väldigt stor roll för just barns exponering och hälsa. Det är buller, rökning, fukt och mögel, som är de stora områdena. Om vi tittar på barn då? Är barn mer känsliga och utsatta? Ja, det vet nog de flesta av oss att barn är. När man pratar om barns miljö och hälsa måste man börja redan i fosterlivet. Barn exponeras för miljöföroreningar via mamman. Det är också så att barn, i förhållande till sin vikt, andas mer än vad vuxna gör. De äter också mer per kilo kroppsvikt, vilket gör att de får en högre dos av de föroreningar som finns. Och de är inte färdiga. De är alltså inte små vuxna. Avgiftningssystemen håller fortfarande på att utvecklas. De är inte i fullt trim när man föds. Luftvägarna är inte färdigväxta, och inte heller nervsystemet. Alla organsystem som utvecklas är också känsligare för påverkan. Sedan är det väldigt viktigt med den punkt som vi har längst ned här på bilden. Barn kan faktiskt oftast inte välja själva var de ska vara. Det visar sig till exempel i den här enkäten att det är vanligt att barnfamiljer bor nära stora trafikleder. Barn vistas också väldigt mycket i trafikmiljöer. av dem som har besvarat enkäten säger att barnen vistas i trafikmiljöer på en transportsträcka som är eller mer . Någonting som knyter väldigt väl an till miljömålen är också betydelsen av utevistelse. Det visar sig i den här rapporten att barn som är ute mer också rapporterar att de mår bättre, har en bättre livskvalitet. Här är det arbete vi håller på med på miljöområdet väldigt viktigt, med samhällsplaneringen som den kanske centrala punkten. Åter tar vi en snabb blick på området Giftfri miljö och grundvatten av god kvalitet. Här sade jag tidigare att det är små marginaler. Det kan man säga för de miljögifter som är väl undersökta, som gamla synder i form av PCB. Vi har dioxiner, kvicksilver, kadmium och bly. Där är kunskapsunderlaget ändå ganska gott. Här ser vi att vi inte har stora marginaler till de nivåer där man kan förvänta sig effekter på och barn. Vad gäller andra ämnen vet vi inte tillräckligt för att kunna göra en bedömning. Vi vet att det finns ämnen som inte är hälsosamma, men vi vet inte vilka halter och nivåer som exponeringen ligger på. Ett stort orosmoln som vi ser på det här området är dricksvattnet. Det finns alltså stora kunskapsluckor här. Det är ungefär en miljon svenskar som dricker vatten från enskilda vattentäkter . Kunskapen om hur läget ser ut där är ett ganska stort svart hål. Den här bilden visar sådant som man ändå landar i. Det är så lätt att blåsa upp och säga att något är farligt. Vi vet att en hel del miljöföroreningar kommer via fisk till exempel. Men det är fortfarande så att fisk är nyttig mat, och fisk ska vi fortsätta äta. Det är också så att även om spädbarnet exponeras för miljögifter via amning och bröstmjölk är fördelarna vida överstigande de risker som finns med detta. Man rekommenderar definitivt att fortsätta med amning. Sedan har vi luftföroreningar. Som vi sade andas barn in mer per kilo kroppsvikt, och luftvägarna är inte färdigutvecklade. Man vet att vi, med de nivåer vi har i svenska städer , kan vi se att det finns risk för övre luftvägsinfektion och besvär i nedre luftvägarna och att lungfunktionen bli sämre för att den blir störd under utvecklingsskedet. Med det här kan man alltså säga att miljökvalitetsmålet luft inte är uppnått. Jag vill också nämna passiv rökning. av alla barn har en förälder som röker . rapporterar att de röker i hemmet, i bostaden. Det här har man i den här undersökningen gjort beräkningar på utifrån de vetenskapliga undersökningar som finns. Man säger att vi har 500 fall av upprepade öroninflammationer på barn i som relaterar sig till passiv rökning. Vi har också 500 fall av småbarnsastma för barn . Man säger vidare att det finns så starka kopplingar mellan rökning och spädbarnsdöd att man kan koppla enstaka fall av den spädbarnsdödlighet som förekommer till exponering för rök i miljön. Vidare har vi inomhusmiljövärden. Den här studien visar att vi har brister. Det har vi ju vetat , med den stora kartläggning som gjordes då, att det finns brister i bostadsmiljön. Hur det ser ut har vi faktiskt inte riktigt klart för oss. Det finns behov av att upprepa en sådan studie. av alla barn bor i bostäder med rapporterade synliga fuktskador, synligt mögel och/eller mögellukt. Det innebär 300 000 barn. Det är alltså inte en försumbar mängd, utan det är många. Det är viktigt att man tar fasta på den kunskap som faktiskt finns och vidtar åtgärder. Mer än 1 000 barn beräknas få astmasymtom på grund av exponering för fukt och mögel i bostaden. Man ska vara medveten om att det finns konfliktområden här. Vi vill spara energi, och ett bra sätt kan vara att sänka innetemperaturen, men då riskerar man att få ökade fuktproblem inomhus. Det kan bli följden om man minskar ventilationen och så vidare. Det gäller att hitta en bra balans. Ett annat bostadsproblem är radon. Det är en av de miljöfaktorer där vi faktiskt vet hur kopplingen ser ut: Om man exponeras för radon kan man få lungcancer. Ungefär 200 000 barn i bor i bostäder som har radonhalter som överskrider dagens gränsvärde. Vi har ungefär 2 800 lungcancerfall i . Av dessa beräknar man att ca 400 är relaterade till exponering för radon. Av dessa 400 patienter är 40-50 icke-rökare. Detta visar att rökning i och för sig spelar stor roll för utvecklingen av lungcancer men att radon inte är riskfritt för dem som är icke-rökare. Det här kan vi göra något åt. Det går att åtgärda. Hur ska vi då sammanfatta detta med miljömålsarbetet och barns hälsa? Vi kan förbättra barns hälsa genom förebyggande arbete i form av planering och åtgärder för att minska exponeringen för buller, som vi ska tala om , fukt, mögel och radon. Barn har behov av att leka ute. Det ska vi ta fasta på i samhällsplaneringen. Detsamma gäller trafikbuller. Höga ljudnivåer kommer vi tillbaka till . Där ser vi behov av att det införs ytterligare ett delmål. Man måste systematiskt arbeta för att reducera fukt och mögel i bostäder. Man ska se till att ha en väl fungerande ventilation. Radonexponeringen som barn utsätts för är oacceptabelt hög för så pass många. Det behöver man också ha i minnet. Det vi behöver göra är att se till att de regler som faktiskt finns tillämpas. Man ska inte göra avsteg i någon större utsträckning. Vi måste också följa upp detta och utöva tillsyn. Det behövs resurser för att fylla de kunskapsluckor som finns. Kostnader för åtgärderna får inte vara det som avgör om man gör något eller inte. Det måste finnas en balans mellan hälsa, miljö, sociala och ekonomiska hänsyn. Barn är vår viktigaste resurs för framtiden, och det vi gör nu lägger grunden för hur det framtida samhället ska se ut. hälsar vi välkommen. Henne känner flera av er igen. Hon är här i egenskap av generaldirektör för . Temat är Buller - ett miljömål som är svårt att nå. , : ansvarar för det miljömål som heter God bebyggd miljö. Det innebär att många frågor om till exempel barns miljö ligger inom vårt ansvarsområde. Det handlar om innemiljön, som nämnde, men också om barns utsatthet för en trafikmiljö som inte är vare sig ekologiskt eller socialt acceptabel.