bet · GS01KU20d2 · 2005-01-01 00:00:00 — Migrationsminister : Som jag sade innebar regeringens beslut att personer från skulle ha tillfälliga tillstånd i normalfallet. Sedan görs det alltid vandelsprövningar. Om det handlar om personer som har begått ett brott menade regeringen att tiden då ska vara kortare. I de aktuella ärendena, om jag inte missminner mig, fick de personerna sex månaders uppehållstillstånd. Det omprövas igen. (): I övervägandena låg inte att man i och med detta gjorde en familjesplittring? Migrationsminister : Familjen hålls samman. Det är inte så att någon avvisades, utan familjen hålls samman. Däremot gjorde man en åtskillnad mellan dem som hade begått brott och dem som inte hade begått brott. (): Jag skulle vilja återkomma till den oenighet som föreföll finnas i regeringen . Ministern sade att sådan oenighet kan bero på att man behöver ytterligare upplysningar och sådana saker. Men säger regeringen i promemorian till oss angående just att någon ytterligare utredning inte bedömdes vara nödvändig. Jag skulle vilja fråga: Vilka var de departement som diskuterade detta? Vem tyckte vad? Vad betyder departement är det minister eller statssekreterare eller någon annan? Migrationsminister : Om jag förstår frågan rätt gällde det tiden . Ärendena föredrogs för mig . Jag var då inte nöjd med det beslutsunderlag som fanns, utan jag menade att jag behövde mera information på olika punkter. Då fortsatte beredningen. Det var flera andra departement som behövde mera information. Det var diskussion kring olika punkter som gällde bakgrunden till de här ärendena. (): Det här handlar om de två tillfällen då ärendena lyftes ut från regeringens sammanträde. Då säger regeringen i promemorian att det visat sig att beredningen av ärendena behövde fortsätta, eftersom det alltjämt fanns olika uppfattningar mellan departementen om vilket beslut som skulle fattas. Vidare: någon ytterligare utredning bedömdes dock inte nödvändig. Kunde du komplettera där? Migrationsminister : Gemensam beredning handlar just om att olika departement har överläggningar. Det är inte förrän alla departement känner sig trygga med det beslut som ska fattas som det ska upp på listan till regeringen. Det sattes upp på listan till regeringen . Då trodde vi faktiskt i alla departement att det var färdigberett. Det visade sig dagen innan att det inte var riktigt så, utan det krävdes ytterligare information och diskussion. Då togs det bort från listan utan föredragning över huvud taget. föredrogs ärendena och diskuterades, men diskussionen hann inte slutföras i regeringen. I den diskussion som fördes i regeringen framkom synpunkter som jag tyckte borde beaktas i den fortsatta beredningen. Det handlade bland annat om att det borde vara en mer fyllig beskrivning av begreppet väpnad konflikt. Det här är ett praxisbeslut som ska vara vägledande för myndigheter inför de här besluten men också inför kommande beslut. Det var en synpunkt som framfördes att man borde göra en tydligare definition så att myndigheterna verkligen skulle få vägledning . Det var också ett material som sedan kompletterades efter . var det materialet färdigt. (): När regeringen ska bedöma tillämpningen av regelverket eller lagstiftningen på den här punkten, som då begärde, var det bara själva sakfrågan om förhållandena i och hur man ska använda frågan om väpnad konflikt som var regeringens bedömningsgrund? Migrationsminister : Det var den fråga som ärendet gällde. Det handlade om att ta ställning till den asylutredning som hade gjorts, de bedömningar som myndigheterna hade gjort och sedan göra en självständig bedömning under den beredning som föregick regeringsbesluten. Regeringen är ju rättstillämpare i just den här typen av frågor. Det handlade om att tillämpa utlänningslagen och därmed göra en bedömning av situationen i och en bedömning av inre flykt-alternativet och sedan fatta beslut utifrån detta. (): Lagstiftningen var därmed klar? Det var inte så att det var de svenska ekonomiska förhållandena och effekterna av en eventuell tillämpning av utlänningslagen på svenska förhållanden som måste vägas in i regeringens bedömning? Migrationsminister : Herr ordförande! Naturligtvis måste regeringen också bedöma de långsiktiga effekterna, som jag sade inledningsvis, av de beslut man fattar. Det var också anledningen till att ombad att göra kostnadsberäkningar på olika beslutsutfall. Man måste ha den framförhållningen; det handlar om budgetprocess och så vidare. Men det har ingen betydelse i själva utgången av ärendet. Som jag sade är regeringen i den här typen av ärenden rättstillämpare. Här handlar det om att regeringen ska tillämpa utlänningslagen som vägledning för myndigheterna. (): Fanns det inga andra frågor än just förtydligandet när det gäller väpnad konflikt som måste göras av regeringen som förelåg från tills beslutet togs? Migrationsminister : Som jag sade avslutades inte diskussionen i regeringen , utan den skulle fortsätta. Men i den diskussionen framkom de här synpunkterna om skrivningar i själva beslutet, att det borde göras fylligare och borde vara mera tydligt för myndigheterna. Det här skulle kunna tillämpas dels för situationen i , dels också i samband med andra väpnade konflikter . Då ska det här beslutet stå sig och vara vägledning för myndigheterna även i de situationerna. Det var det underlag som kompletterades efter . Sedan skickades de nya skrivningarna till svenska ambassaden för kommentarer. (): Framgick det av ambassaden att det fanns sådana förtydligande skrivningar från regeringens sida att man hade något nytt att tillägga från ambassadens sida med anledning av detta? Migrationsminister : Nej, de förtydliganden som gjordes vad gäller definitionen av väpnad konflikt skickades till ambassaden för kommentarer. Om jag inte missminner mig hade ambassaden inga speciella synpunkter i det avseendet. (): En del frågor har redan ställts, men till protokollet bör noteras, eftersom tidsutdräkten diskuterats så mycket, att innan de här fallen hade landat på regeringens bord hade de gått igenom två myndigheter. Så vad gäller målet att man ska avklara en asylansökan rör det inte bara dessa 11 månader och som frågan låg i utan också den tid som frågan faktiskt låg hos myndigheterna . Det innebär att en del av de här flyende människorna hade fått vänta närmare innan de fick ett slutligt besked på asylansökan. När ministern nu beklagar det tror jag att det är ett beklagande som inte gör mycket vare sig till eller från för dessa människor som brutit ihop i asylprocessen. När vi ställt en del frågor om varför det tog så att fatta det här beslutet känner jag fortfarande att vi har fått ganska knapphändiga svar både i skriftväxlingen och här muntligt i sammanträdet i vissa delar. Den första fråga jag vill ställa rör hur förhållandet till annan stat påverkade bedömningen. Ministern svarade tidigare att det inte påverkade utfallet av beslutet. Påverkade det fördröjningen av processen att fatta beslutet? Migrationsminister : Först en kommentar till påpekande att de här människorna har väntat än . Ja, visst är det så. De har fått vänta dels på beslut, dels på att skulle ta ställning. tog ställningen att överlämna ärendena. Självklart är den totala tiden betydligt längre än drygt . Som sagt gäller granskningsärendet här tidsåtgången hos regeringen. Förhållandet till annan makt påverkade inte beslutet. Däremot var ett av skälen, som jag sade inledningsvis, till att överlämnade ärendena till regeringen att regeringen skulle ge en tydligare vägledning när det gäller just den här bestämmelsen om inre väpnad konflikt. Huruvida inre väpnad konflikt föreligger kan stater ha olika uppfattningar om. Därför ville inte själv göra en sådan bedömning, och därför överlämnade man ärendena till regeringen. Att ärendet hade en utrikespolitisk dimension är helt klart, men det var som sagt ingen som helst inrikespolitisk komplikation eller någon påverkan på beslutet. Regeringen är rättstillämpare i de här ärendena, som ju handlar om praxisbeslut i utlänningsärenden. Det handlar om att tillämpa lagen. Sedan kan olika ärenden självklart ha olika dimensioner, och man måste också förutse långsiktiga konsekvenser. Men det påverkar inte utfallet av beslutet. (): Men det kan ha fördröjt det, och det gör nästa fråga intressant. När frågan väl kom upp på regeringens bord svarade migrationsministern tidigare att man trodde att frågan egentligen var färdigberedd. Det visade sig före sammanträdet att så inte var fallet och att något departement fortfarande hade vissa frågor eller viss oenighet om beslutet. Vilket departement och vilka frågeställningar? Migrationsminister : Uppriktigt sagt är jag lite osäker. Vad jag vet är att de frågeställningar som det handlade om var, och som jag också reagerade på när det gäller den första föredragningen för mig, att ingen av de personer som sökte asyl hade några identitetshandlingar. Det här var någonting som flera departement ändå ställde frågor kring. Vet vi att dessa människor kommer från ? Vet vi att de över huvud taget är ryska medborgare? Detta kunde inte klargöras. En del departement reagerade på det och ställde ytterligare kompletterande frågor kring just identitetslösheten av dessa människor. (): När beslutet överlämnades till regeringen från ingick i preliminära bedömning eller utläggning om fallen en bakgrund som baserades på en . När regeringen sedan fick ärendet valde man, trots att man hade en rapport tillgänglig, ändå att fråga UNHCR ånyo om deras inställning till situationen i och hur människor från skulle behandlas. På en fråga skriftligt till om varför man behövde ställa den här frågan en gång till svarar man att den närmast föregående om tjetjenska asylsökanden var . Det fanns anledning att undersöka om och på vilket sätt UNHCR hade förändrat sitt ställningstagande, bland annat utifrån händelserna i samband med gisslandramat i . Tror eller trodde migrationsministern att UNHCR:s ställningstagande på något sätt hade kunnat förändras åt det hållet att det hade varit mindre påkallat att hjälpa skyddsbehövande från efter gisslandramat och eskaleringen av konflikten i ? Migrationsminister : Återigen: Den rapporten från hade ju hunnit bli gammal. Det var viktigt för regeringen att få så färsk information och så färska bedömningar som möjligt från UNHCR. Sedan hade ju också gisslandramat ägt rum. Det var viktigt att få veta om UNHCR hade förändrat sin bedömning, naturligtvis inte när det gäller mindre skydd men kanske mera skydd. Det handlade ju om att bedöma inre flykt-alternativet. Fanns det så att säga mindre möjlighet för människor att få skydd i efter ett sådant gisslandrama? Vad gjorde UNHCR för bedömning? Det var viktig information för regeringen att få inför de ställningstaganden som skulle göras. (): Jag tycker att vi har fått ganska mycket information, både skriftligen och muntligen. Jag vill bara ha ett litet klarläggande. De här ärendena kom in till regeringen . När kom de på ditt skrivbord så att säga? Migrationsminister : Den första föredragningen som gjordes för mig ägde rum . (): För min egen upplysning: Är det en vanlig rutin att de kommer in till regeringen och att det sedan tar ett tag innan de kommer på ditt skrivbord så att säga? Hur fungerar det när de kommer in? Sker det en delning redan från början till alla departementen, till alla ministrarna, eller sker det inte förrän du har fått det, i det här aktuella fallet ? Sker det då en delning till de andra ministrarna? Förstår du min fråga? Migrationsminister : Ja, som sagt, ärendet föredrogs för mig . Fram till dess var det en tjänstemannaberedning inom olika enheter. Sedan föredrogs det för mig, och sedan är det en gemensam beredning. (): Okej, det är alltså en tjänstemannaberedning på UD som har det först och sedan, om jag uppfattat det rätt Innan du fick en dragning var det inget ärende för regeringen då, utan det är en dragning hos dig då som minister först innan det kommer på regeringens bord? Migrationsminister : Ursäkta, nu hörde jag inte riktigt frågan. (): Jo, det sker alltså en dragning först för dig som minister . Är det rätt uppfattat? Migrationsminister : , ja. (): , just det. Då var du inte nöjd. Det sker alltså en personlig dragning hos dig, och sedan dras det för regeringen i plenum så att säga? Migrationsminister : Ja, precis. (): Och vid den dragningen var du inte nöjd med ärendet, utan det skedde därefter en delning till de andra ministrarna. Migrationsminister : Självfallet är det så att som ett ärende kommer in är det så att säga ministerns ansvar. När den här typen av ärenden kommer in till regeringen underrättas alltid migrationsministern om att nu har fyra ärenden kommit in, så ministern är alltid informerad om vilka ärenden som ligger på regeringens bord. I det här fallet var det min företrädare som fick den informationen när ärendena kom in. Sedan sker det, som sagt, en tjänstemannaberedning att inhämta material, att ha överläggningar och diskussioner inom departementet. Därefter sker en föredragning för statssekreterare och sedan minister. Som jag sade tidigare behövde jag mera information på en rad punkter. Då fortsätter så att säga beredningen, och då är också de andra departementen involverade alltså den gemensamma beredningen inför ett regeringsbeslut. (): På de andra departementen sker det ingen beredning förrän du har haft ärendet, i det här aktuella fallet efter oktober månad? Migrationsminister : Under hand på tjänstemannanivå sker det en beredning också mellan departementen. De handläggande tjänstemännen på vet ju vilka departement som är särskilt involverade. Sedan sker så att säga den formella gemensamma beredningen inför ett regeringsbeslut efter det att det har föredragits för mig. (): Jag är nöjd. (): Jag har några kompletterande frågor. Först, för att vara riktigt klar över bilden: Är det så att det är som hade, och har, uppdraget att klarlägga frågorna runt väpnad konflikt och hur den här lagstiftningen ska tolkas? Migrationsminister : Ja, det var ett ärende som lämnades från till regeringen. Inom regeringen är ärendena fördelade på det sättet att det är jag som migrationsminister som ansvarar för det, och därmed är det handläggare som bereder ett sådant ärende. (): Jag uppfattade att statsrådet sade att ansåg statsrådet inte att frågan var färdigberedd. Men när frågan fördes upp ansåg statsrådet, och därmed , att frågan var färdigberedd. Migrationsminister : Ja, vi trodde att det var färdigberett, men det visade sig sedan att det inte var det. Därför lyftes ärendet ut utan någon föredragning över huvud taget på regeringssammanträdet alltså. (): Vad hade förekommit då, från det att det var färdigberett från statsrådet till att det lyftes ut utan föredragning, utan behandling så att säga på regeringssammanträdet? Vad hade då upptäckts hos i den egna beredningen? Migrationsminister : Som jag sade tidigare så var det ytterligare frågeställningar inom där det måste rätas ut så att säga ytterligare överläggningar och diskussioner för att man ska kunna betrakta det som helt färdigberett för ett regeringsbeslut. (): En sista fråga, herr ordförande: Om målet är att den totala väntetiden bör vara högst , varav hos så att säga överklagningsmyndigheten som i det här fallet är regeringen som hade det för överprövning, är det då rimligt att regeringen organiserar arbetet på ett sådant sätt att ett ärende vilar orört under tre sommarmånader? Migrationsminister : Som jag sade tidigare: Nej, det är väldigt beklagligt att så skedde. Det var alltså semesterperiod då det var en väldigt hård arbetsbelastning på den enhet som handlägger de här ärendena. Sedan är det bara vissa tjänstemän som kan handlägga just enskilda ärenden. har vi alltså sett till att det har blivit en förstärkning på enheten av just skälet att det inte ska bli liggande på det här sättet. (): Jag vill återvända lite grann till och förfrågan om en ny sådan. I förra frågeväxlingen vi hade klargjorde ministern att man inte kunde tänka sig att UNHCR så att säga trodde att det fanns större möjligheter för någon att återvända till eller att inre flykt-alternativet hade öppnats vidare efter gisslandramat i . I det överlämnandebeslut som fattade när beslutet hamnade på ministerns bord får man nog säga att var ovanligt tydlig med att det med hänvisning till den som fanns existerade i princip inget inre flykt-alternativ, och situationen i var av en sådan allvarlig art att det inte gick att utvisa någon, eller avvisa någon, dit. Om man nu inte kunde tänka sig att UNHCR hade mildrat sina rekommendationer i de här hänseendena eller hade öppnat för att det skulle vara ett bättre läge i eller i för tjetjener, var fanns då det överhängande behovet av att ånyo fråga UNHCR? Migrationsminister : Herr ordförande! Som jag sade tidigare: Den här rapporten från var ganska gammal. Helt klart är det så att när regeringen fattar ett sådant här praxisbeslut som ska vara vägledande för framtiden vill regeringen ha så färsk information som möjligt och få FN:s flyktingkommissariats bedömningar i den aktuella situationen. Sedan visste vi om en rad olika händelser. Det var intressant och viktigt för regeringen att få del av UNHCR:s bedömningar UNHCR finns ju på plats i de här regionerna. Att få de bedömningarna som underlag var väsentligt för regeringen. (): Jag har ytterligare en fråga om det finns möjlighet till det. Ordföranden: den kort i så fall. Vi börjar snart få tidsproblem. (): Jag ska göra mitt bästa. Det är en avslutande fråga från min sida. Det här är ju inte det enda tillfället då just migrationsdelen av regeringen har fått kritik för senfärdighet. Migrationsministern var här i ett annat ärende som rörde att det hade tagit att efterfölja beslut om nedläggning. Och i en del andra ärenden har man kritiserat just migrationsministern för att ta på sig att fatta beslut. Finns det någon kommentar från migrationsministerns sida till att den här kritiken ständigt återkommer när något ärende hamnar på migrationsministerns bord? Migrationsminister : Det är så att praxisärenden på är ganska sällsynta. Och, som jag sade, det har varit en hård arbetsbelastning på enheten för asyl och migration. Jag tror att det här är per definition ärenden som är mera komplicerade än normalärenden på och . Därför finns alltid risken att det tar tid. Det finns också en risk att det kan ta än att avgöra ett så kallat normalärende på där praxis är fastställd. Här handlar det, återigen, om att fastställa praxis som ska vara vägledande för myndigheterna, inte bara i de enskilda ärenden som ligger utan också för framtiden. Det handlar om att ge tydliga definitioner för att myndigheterna ska veta hur man också handlägger motsvarande ärenden i motsvarande situationer. Det gör att de här ärendena är komplicerade. (): Herr ordförande! Ja, i samband med att ärenden kommer upp på statsrådets bord säger statsrådet här att det behövdes mer information. Såvitt jag kan bedöma fanns all substantiell information i det här ärendet. Innebär statsrådets uttalande att det handlar om att distribuera information inom , eller fanns det ytterligare information som inte vi känner till? Migrationsminister : Jag kan ge ett exempel. När ärendet föredrogs för mig stod det med en enda mening i det förslag till beslut som då föredrogs för mig att dessa människor har inga identitetshandlingar. Då vill jag som minister, innan jag så att säga kan ta ansvar för ett sådant beslut, veta hur det ser ut. Hur kan myndigheterna veta vilka människor detta är? Då skaffades den informationen, som också sedan finns med i beslutet alltså hur myndigheterna arbetar för att kunna fastställa identitet hos människor som faktiskt inte har identitetshandlingar. Det är så att säga kompletterande information. Det är egentligen inte någon ny information, utan det handlar om att ta fram den information som finns hos myndigheter och enheter på departementet för att kunna räta ut frågetecken. (): Får jag bara ställa en kontrollfråga? Det gäller det här med främmande makt. är det ju så att har reagerat väldigt kraftigt på agerande i samband med en del tjetjenska ärenden. Det har inte alls påverkat regeringens bedömning i det här fallet? Migrationsminister : Nej, det har inte påverkat regeringens bedömning i det här fallet. (): Bara en kort fråga som vi kanske borde ha ställt skriftligt i alla fall tror jag inte att vi har gjort det. I promemorian från till oss i KU skriver regeringen att ställningstagande kring skyddsbehovet för tjetjenska asylsökande emellertid inte skiljer sig i praktiken på några avgörande punkter från de bedömningar som har gjorts i andra mottagande stater. Togs det , eller vid något annat tillfälle, kontakter med andra stater i den nordiska kretsen eller i EU-kretsen eller någon annan om hur man såg på asylsökande från ? Fanns det någon ambition att samordna agerandet vad gäller asylsökande från ? Migrationsminister : Herr ordförande! Nej, det fanns ingen ambition att samordna praxisbildningen på det här området. Däremot är det naturligtvis viktigt innan man fattar beslut att också få så mycket information som möjligt. Den information vi fick var att det såg olika ut i olika länder om hur man gör bedömningar. Det är alltifrån att man ger permanenta tillstånd och till tillfälliga tillstånd och till att många stater ger avslag på asylansökningar från . Det var ungefär så bilden såg ut. Den informationen hade vi ja. (): Jag noterar då att det svaret i mina öron skiljer sig väldigt mycket från vad som står i den skriftliga promemorian: ställningstagande kring skyddsbehovet etcetera skiljer sig i praktiken emellertid inte på några avgörande punkter från de bedömningar som gjorts i andra åtagandestater. Migrationsminister : Man kan säga att samtliga stater, och det var också den bedömning som regeringen gjorde Ingen avvisar över huvud taget till . Det finns inget land i som avvisar tjetjener till . Däremot ser själva tillstånden lite olika ut beroende på den lagstiftning man har och så vidare. Ordföranden: var frågeomgången klar. Jag har bara en avslutande fråga själv. Statsrådet har ju upprepade gånger sagt att det har funnits ett otillfredsställande i olika moment av det här. Innebär det att för framtiden skulle ett sådant här ärende handläggas mycket snabbare? Migrationsminister : Ja, jag hoppas verkligen det. Ambitionen är, som sagt, att det här inte är ärenden som ska ligga länge hos regeringen, utan regeringen ska också kunna fatta beslut . Vad vi har gjort är alltså att vi har förstärkt den enhet som arbetar och handlägger enskilda ärenden på därför att det, som sagt, är komplicerade frågor. Det är ofta väldigt många människor som är involverade i själva beredningsarbetet. Därför krävs det naturligtvis resurser för att kunna handlägga de här ärendena. Ordföranden: Med detta tackar vi migrationsminister . Därmed är den här utfrågningen avslutad. SOCIALMINISTER B6 2004/05:KU20 2004/05:KU20 BILAGA B6 SOCIALMINISTER Socialminister Granskningsärende 27 projekt kampanj och 31 Socialminister uppdrag till rörande beräkningsgrunder för förtidspension Ordföranden: återupptar sitt sammanträde. Det är vår andra utfrågning för , den offentliga utfrågningen med socialminister som i sin tur handlar om två skilda ärenden. Det ena är projekt kampanj. Det andra är rörande beräkningsgrunderna för förtidspension. Vi delar upp det i två skilda delar eftersom vi inte ska blanda ihop de två frågorna. Vi erinrar oss att vi har haft en hel del skriftlig korrespondens i detta, så det finns en bakgrund som ledamöter har. Jag vill ändå ge socialminister möjlighet att säga några ord inledningsvis om hon så önskar. Socialminister : Jag vill fråga herr ordförande vilket ärende vi ska börja med. Jag tänkte utnyttja min rätt att säga något på båda två. Ordföranden: börjar med det som står först, nämligen Flickas kampanj. Det borde jag ha sagt. Jag borde också ha presenterat de två bisittarna. Det är som är expeditions- och rättschef och som är projektledare. Ni är också varmt välkomna.