bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — AMS extraresurser för arbetslösa invandrare bör användas för detta. I motion Sf336 yrkandena 5, 15, 16 och 18 anför att alla löntagare ska ha samma rättigheter. Därför måste en höjning av sysselsättningsgraden bland invandrade personer vara en central och aktiv del av arbetsmarknadspolitiken. har en arbetsmarknad där kvinnor diskrimineras. Det är därför särskilt viktigt att utveckla arbetet med att stärka invandrade kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden. Partiet anser att regeringen bör tillsätta en utredning som utarbetar ett samlat handlingsprogram för att öka möjligheterna för kvinnor med utländsk bakgrund att komma in på arbetsmarknaden. AMS bör i regleringsbrevet ges ett förtydligande uppdrag att utveckla metoder för att projektverksamhet såväl som ordinarie verksamhet ska inriktas även gentemot kvinnor med utländsk bakgrund. Till detta uppdrag ska det finnas ett tydligt återrapporteringskrav. Partiet konstaterar att invandrade ofta har mindre användbara kontaktnät på arbetsmarknaden. Ett viktigt redskap för invandrade och andra nytillträdande på arbetsmarknaden är därför handledare med goda kontakter med arbetsgivare. Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att använda medel avsedda för arbetsmarknadsutbildning och för kontantstöd på ett mer flexibelt sätt så att en handledare kan sättas in när det är den lämpligaste åtgärden. pekar i motion Kr334 yrkande 38 på att många av invandrarna har gedigna yrkeskunskaper bl.a. inom hantverksyrken. Denna kompetens bör tas till vara särskilt inom bristyrken. Det är därför angeläget att finna en användbar modell som underlättar för invandrare med hantverksbakgrund att snabbt komma in på en liknande yrkesbana här i . föreslår i motion A258 yrkande 7 att regeringen vidtar åtgärder för ökat företagande och minskad arbetslöshet bland invandrade personer. Partiet pekar på att fler personer med utländsk härkomst kan få arbete om man undanröjer diskriminerande strukturer i arbetslivet och har en effektiv statlig tillsyn. Det gäller också att göra det möjligt för fler att kunna få arbete genom eget företagande eller genom en anställning. I regelverket för arbetsmarknadspolitiska program ska det finnas en möjlighet för invandrade med högskoleutbildning eller yrkesutbildning i ett bristyrke att få en kompletterande arbetsmarknadsutbildning i de fall dessa personer har ett okvalificerat arbete i ett annat yrke. m.fl. (fp) pekar i motion A247 yrkande 3 på att internationaliseringen berör alla sektorer och verksamheter, från näringslivet, universiteten och högskolorna till sjukvården i . Personer med utländsk bakgrund kan utgöra en viktig resurs och bidra till en positiv näringslivsutveckling och fler arbetstillfällen. Också i motion A406 av m.fl. (s) tas situationen i upp. Motionärerna anför att det är angeläget att skapa effektiva integrationsprocesser så att inte utländska akademikers kunskaper hinner bli inaktuella innan de lärt sig svenska, etablerat kontakten med yrkeslivet och genomgått den kompletterande utbildning som kan krävas. () pekar i motion A280 på att invandrare har svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Regeringens förslag om plusjobb är bra men det behövs mer riktade insatser för invandrare. Det borde vara möjligt för kommuner och landsting att anställa invandrare till avtalsenliga löner. På så sätt skulle invandrarna kunna få arbetslivserfarenhet och möjlighet att söka vidare på den svenska arbetsmarknaden. Rezene Tesfazion och (båda s) föreslår i motion A384 att regeringen ser över möjligheterna för långtidsarbetslösa invandrare med svensk examen att praktisera inom sina utbildnings- och yrkesområden vid statliga och kommunala myndigheter. Att öka invandrarnas tillträde till arbetsmarknaden är en central uppgift för arbetsmarknadspolitiken. Detta har utskottet understrukit vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande 2004/05:AU1. Frågan om etnisk diskriminering har också behandlats av utskottet, senast i betänkande 2004/05:AU5. Trots att flera initiativ tagits för att förbättra integrationen på arbetsmarknaden av kvinnor och män med utländsk bakgrund har denna grupp en lägre sysselsättningsgrad än befolkningen i övrigt, och de är överrepresenterade bland de arbetslösa vid förmedlingen. Insatser för att öka arbetskraftsdeltagandet för utrikes födda måste prioriteras. De generella arbetsmarknadspolitiska verksamheterna måste anpassas till alla, oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. För dem som har det särskilt svårt att få arbete måste arbetsmarknadspolitiken inriktas på platsförmedling och individanpassade åtgärder. Andelen utrikes födda som har en individuell handlingsplan måste öka. Det är inte rimligt att denna prioriterade grupp i mindre omfattning än andra har en handlingsplan. Tillräckliga personalresurser måste tillförsäkras arbetsförmedlingarna i de mest utsatta storstadsområdena där det bor många invandrare och sysselsättningen ligger på låga nivåer. Regeringen anger i budgetpropositionen att särskilda medel även fortsättningsvis ska avsättas för dessa insatser. Utskottet delar regeringens uppfattning att AMS redovisning av hur medlen använts måste förbättras med en tydlig redovisning av hur många som berörts av servicen och vilka resultat som uppnåtts. Av AMS redovisning, Återrapportering uppdrag (a) och (i) regleringsbrevet (), framgår emellertid att AMS anser att resurserna har inneburit ett tydligt incitament i samtliga län för att kunna bedriva en förstärkt, optimerad och effektiv verksamhet. De extra personalresurserna möjliggör färre arbetssökande per handläggare, vilket skapar möjlighet att i högre grad bedriva kvalificerat matchningsarbete. Avsatta medel har också möjliggjort en tidigare och mer frekvent medverkan av arbetsförmedlingen i både den organiserade verksamhet som bedriver för asylsökande personer och i medverkan vid upprättande av introduktionsplan för de personer som beviljats permanent uppehållstillstånd. Utskottet ser positivt på det nya initiativet som har funnits . Syftet med dessa platser är att ge arbetslösa, med ingen eller begränsad erfarenhet av svenskt arbetsliv en möjlighet att tidigt få kontakt med arbetslivet i inom områden som överensstämmer med deras erfarenhet och utbildning. har 500 personer haft en prova-på-plats, varav ca hälften har varit utrikes födda. Av AMS redovisning framgår att arbetsförmedlingen nu i samtliga län utvecklar processer för att kunna erbjuda alla nyanlända invandrare med permanent uppehållstillstånd validering av yrkeskompetensen. Möjligheten att erbjuda yrkesbedömning, dvs. en arbetsplatsförlagd bedömning av yrkeskompetensen,är en välkommen insats. Insatsen blev tillgänglig först och har haft en begränsad betydelse. AMS bedömning är att kravet på att insatsen ska föregås av upphandling av platserna för yrkesbedömning utgör ett hinder för ett ökat användande av metoden. Frågan bereds inom . Försöket med arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare som pågått kommer att fortsätta . Avsikten är att ge flyktingar och invandrare extra stöd före anställning och på ett nytt arbete. Verksamheten omfattade drygt 4 000 personer , varav hälften har fått arbete efter avslutad insats. I det förstärkta anställningsstödet är utomnordiska medborgare väl representerade. Förstärkt anställningsstöd lämnas av lönekostnaden. Med anledning av motionerna Sf336 yrkandena 15 och 16 (v) och Sf389 yrkande 11 (kd) kan utskottet konstatera att , , har fått ett särskilt uppdrag att följa upp och utvärdera arbetsmarknadspolitiska insatser för kvinnor och män med utländsk bakgrund. Som ett första steg kommer arbetsplatsintroduktion för vissa invandrare att utvärderas. I avsikt att bekämpa diskrimineringen intensifierar regeringen arbetet med utbildning och information som är riktad till kvinnor och män som arbetar med rekrytering av arbetskraft. En särskild utredare (dir. 2005:59) har fått i uppdrag att undersöka förutsättningarna för ett system med anonyma arbetsansökningar i den offentliga sektorn och att lägga fram ett betänkande . Utskottet konstaterar slutligen att regeringen har aviserat en proposition om nyanlända invandrares etablering som i första hand kommer att handla om deras inträde på arbetsmarknaden. Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att flera av motionerna är åtminstone delvis tillgodosedda med vad utskottet anfört om pågående verksamhet och planerade insatser. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf331 yrkande 8 (m), Sf336 yrkandena 5, 15, 16 och 18 (v), Sf389 yrkande 11 (kd), Kr334 yrkande 38 (c), A247 yrkande 3 (fp), A258 yrkande 7 (mp), A280 (s), A384 (s), A406 (s) och A420 yrkande 23 (kd). Arbetsmarknaden för verksamma inom kulturområdet framhåller i motion Kr252 yrkandena 12 och 14 att en konstnär uppbär arbetslöshetsersättning ska han eller hon stå till arbetsmarknadens förfogande. Personen ska vara anmäld vid arbetsförmedlingen och det ska upprättas en individuell handlingsplan. AF Kultur bör utvärderas för att se vilka resultat som uppnåtts. I motion Kr409 yrkandena 2 och 10 anför att det inte är rimligt att kulturarbetare inte ska omfattas av ett tryggt och förutsägbart skydd vid arbetslöshet. Partiet hänvisar till där skådespelare i stället för att gå utan arbete ges möjlighet att vidareutveckla sig i sitt yrke under trygga anställningsförhållanden. Partiet föreslår att uppdrar åt regeringen att se över hur kulturarbetares behov av ett skydd vid arbetslöshet kan utformas. Vidare begär partiet att regeringen ser över hur konstnärernas kontinuerliga arbete kan stödjas. I motion Kr410 yrkande 2 av m.fl. (kd, m, fp, c) konstateras att arbetslösheten inom konstnärsyrkena är fortsatt hög. Det är viktigt att undanröja de hinder som finns för att konstnärerna ska kunna försörja sig på sitt yrke. Motionärerna anser att det behövs en översyn liknande Konstnärerna och trygghetssystemen som gjordes . Kulturarbetarna, arbetsmarknadspolitiken och arbetslöshetsförsäkringen har varit föremål för utskottets behandling vid ett flertal tillfällen. Kulturarbetsmarknadens struktur skiljer sig från andra delar av arbetsmarknaden, bl.a. genom att antalet tillsvidareanställningar är begränsat. Kännetecknande är i stället de tidsbegränsade anställningarna och förekomsten av kortare uppdrag. Många kulturarbetare är beroende av arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska åtgärder för sitt uppehälle. Etablerade kulturarbetssökande tillhör arbetsförmedlingen AF Kultur och dess verksamhetsområde. De kriterier som fastslagits för vem som är att anse som etablerad kulturarbetare ska tillämpas på samma sätt i hela landet. Det ingår i AF Kulturs åtaganden att underlätta inträde på andra delar av arbetsmarknaden för de personer som inte längre anses som etablerade på kulturarbetsmarknaden men som är inskrivna vid AF Kultur. Dessa sökande måste matchas, utbildas eller aktiveras mot de sektorer på arbetsmarknaden där det råder brist på arbetskraft. Rörligheten, både den yrkesmässiga och geografiska, bör öka för denna grupp. AF Kultur omorganiserades och är nu en sammanhållen specialförmedling direkt under AMS. I stabens uppgifter ingår bl.a. att utveckla, följa upp och utvärdera verksamheten. AMS beslutade att utreda de verksamma kulturarbetarnas sysselsättningsgrad. Uppdraget omfattar bl.a. typ av arbete/uppdrag, behov av omställningsinsatser, krav på eget företagande etc. Vidare ska bl.a. regionala olikheter och finansiering av kulturverksamhet belysas. Rapporten ska enligt uppgift bli klar . Vid beaktande av de utrednings- och utvärderingsinsatser som redovisats ovan, finner utskottet inte skäl att nu förorda en närmare utvärdering av AF Kultur. En särskild utredare har haft i uppdrag att kartlägga hur gällande trygghetssystem inom bl.a. socialförsäkringsområdet förhåller sig till konstnärlig verksamhet och om de nuvarande regelverken innebär särskilda problem och att också analysera och ange orsaken till problemen. I Konstnärerna och trygghetssystemen (SOU 2003:21) redovisar utredaren sin analys att de huvudsakliga problem som konstnärerna ställs inför i de olika systemen handlar om tillämpningar och i många fall bristande kunskap om konstnärskapets villkor, liksom brister i de enskilda konstnärernas förståelse av komplexa system. Därför borde man från stat och myndigheter på området överväga en mer samlad hantering av konstnärernas ärenden. Vidare konstaterades att alliansmodellen utifrån utredningens perspektiv innebär en lösning på en stor del av de problem som frilansande konstnärer möter i trygghetssystemen. ska verka för frilansande skådespelares trygghet och för minskat beroende av arbetslöshetsförsäkringen. Den ska också stimulera till utveckling och rörlighet inom teaterlivet. drivs som ett aktiebolag och finansieras huvudsakligen med statliga medel som anvisats på utgiftsområde 17, anslag 28:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete. Viss arbetsförmedlingsverksamhet bedrivs vid centrumbildningarna med hjälp av statsmedel som anvisas över kulturbudgeten på detta anslag. Utskottet konstaterar att regeringen i budgetpropositionen under utgiftsområde 17 föreslår en förstärkning av anslaget till med till sammanlagt . Förstärkningen kommer att möjliggöra en nyrekrytering med uppemot 30 skådespelare. Därmed kan verksamheten omfatta närmare 115 skådespelare. Mot bakgrund av de goda erfarenheterna med föreslår regeringen också att en allians på dansområdet inrättas och att avsätts för detta . Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna Kr252 yrkandena 12 och 14 (m) och Kr409 yrkandena 2 och 10 (v). Utskottet anser inte att det nu är aktuellt med någon ny översyn av kulturarbetarnas situation. Motion Kr410 yrkande 2 (kd, m, fp, c) avstyrks därmed. Regeringen kommer i sitt sysselsättningspaket att genomföra en särskild satsning på akademiker. Regeringen avser att ge AMS i uppdrag att upprätta ett samarbete mellan arbetsförmedlingen och bemanningsföretag eller liknande. Förmedlingen ska sedan via bemanningsföretaget kunna placera en arbetslös akademiker med en lönesubvention i ett mindre företag. Företagaren tar inte fullt arbetsgivaransvar och platserna är riktade mot den privata sektorn. Regeringen menar att subventionen sannolikt ökar småföretagens vilja att pröva en akademiker som förmedlingens möjlighet att erbjuda den arbetslöse en kontakt med arbetslivet breddas och ökar. Insatsen förväntas i genomsnitt innebära att 4 000 arbetslösa akademiker kan erbjudas arbete . anför i motion A363 yrkande 10 att arbetslösheten bland akademiker nu är högre . Den höga arbetslösheten visar att en akademisk utbildning inte är någon garanti för att få jobb. Det är särskilt svårt för en nyutexaminerad akademiker att få ett jobb motsvarande hans eller hennes kvalifikationer. Många tvingas ta okvalificerade arbeten, vilket medför att deras kunskapsmässiga konkurrenskraft sänks ju mer tiden går. Partiet vill satsa på att få fler akademiker i arbete genom att arbetsförmedlingarna och bemanningsföretagen hjälps åt att finna en plats för en arbetssökande akademiker på ett företag eller i en organisation. Arbetsgivaren som tar emot akademikern ska få en subvention motsvarande arbetsgivaravgiften. () understryker i motion A383 att andelen ingenjörer och civilingenjörer som utbildades till arbetslöshet var hög. Det finns flera tekniker som har haft så svårt att etablera sig på arbetsmarknaden att deras utbildning inte gick att använda när konjunkturen vände. När nu regeringen satsar på praktik för arbetslösa akademiker måste denna i stor utsträckning komma arbetslösa tekniker till del. och (båda c) menar i motion A242 att det borde dokumenteras hur bl.a. räddningstjänst och kommunernas socialtjänst arbetade efter att stormen drabbat . Regeringen har anslagit medel för att arbetslösa akademiker ska få jobb. Riksdag och regering har ett utmärkt tillfälle att avsätta medel för en dokumentation t.ex. i samarbete med i . Utskottet delar den oro som framförs i motionerna över den höga arbetslösheten bland akademiker. Särskilt oroande är det att arbetslösheten är så hög bland yngre och nyutbildade. Utskottet välkomnar därför regeringens särskilda satsning på akademiker inom ramen för sysselsättningspaketet. Regeringen kommer att ge AMS i uppdrag att upprätta ett samarbete mellan arbetsförmedlingen och bemanningsföretag eller liknande. Samarbetet ska pågå och innebär att en arbetslös akademiker ska kunna arbeta i ett mindre företag med en lönesubvention och utan att företaget behöver ta det fulla arbetsgivaransvaret. Därutöver förstärks några myndigheters organisationer för att förbättra arbetsmarknaden för arbetslösa akademiker. Exempelvis kan nämnas att kommer att kunna inrätta 100 nya tjänster för arbetslösa akademiker. Utskottet vill också erinra om den möjlighet till arbetspraktik som står öppen även för arbetslösa akademiker. När det gäller frågan om vilka grupper som borde prioriteras i den satsning som görs och vilket slag av arbete som lämpligen borde utföras av dem menar utskottet att detta lämpligen bör avgöras av regeringen eller på myndighetsnivå. Med hänvisning till vad som anförts ovan avstyrker utskottet motionerna A242 (c), A363 yrkande 10 (c) och A383 (s). anför i motion Sf333 yrkande 6 att det är dags att uppmuntra och ge människor förutsättningar att flytta från platser där det inte finns några jobb och där trångboddheten är stor till orter där det finns jobb och bostäder. Motionärerna hänvisar till det s.k. som genomförts i kommun i . Människor från har erbjudits att flytta till för att få utbildning och praktik och även stöd från organisationslivet. Efter utbildning och praktik har deltagarna i princip varit garanterade arbete. I stället för att koncentrera alla satsningar på storstadsområdena anser att det vore bättre om kommuner runt om i landet får ökade resurser så att de kan föra ut information och marknadsföra sig. Ragundamodellen är ett praktiskt exempel på hur landsbygden kan erbjuda möjligheter för invandrare och svenskar att bo och arbeta tillsammans där det finns möjlighet till det. Regeringen bör stimulera och uppmuntra samarbete mellan landsort och storstäder för att få fler människor i arbete. och (båda s) anför i motion A205 yrkande 1 att arbetslösa byggnadsarbetare och bygglärlingar inom den s.k. Hallandsmodellen har utbildats i bl.a. traditionellt hantverk. Modellen har haft stor betydelse för sysselsättning och utbildning inom byggsektorn. Traditionellt hantverk har praktiserats i restaureringsprojekt av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Modellen bör ges förutsättningar att leva vidare. och (båda m) behandlar i motion A209 det s.k. starta eget-bidraget eller stöd till start av näringsverksamhet. I ett verkligt fall visade det sig att budgeten för stödet var slut för året. Den långtidsarbetslöse fick beskedet att "kvoten var uppfylld" och att han måste vänta tills det kommit "nya pengar". Det borde gå att växla över resurserna för a-kassan till stöd för start av näringsverksamhet. () understryker i motion A279 att det är svårt för f.d. kriminella att hitta tillbaka till samhället. Arbetsplatsen är det ställe som ger de bästa möjligheterna att lära känna det svenska samhället från den icke-kriminella sidan. Möjligheterna för kommun och landsting att anställa f.d. kriminella på projekt bör därför ses över. I några av motionerna beskrivs och exemplifieras framgångsrika projekt som bedrivs inom arbetsmarknadspolitikens område . Verksamheterna ingår som en del i det arbete som pågår för att förbättra människors livsvillkor och ge dem en möjlighet till försörjning. Med anledning av vad som anförs i motion Sf333 yrkande 6 om att samarbete mellan olika regioner bör uppmuntras och i motion A205 (s) om Hallandsmodellen hänvisas till vad som sagts tidigare i detta betänkande om att utskottet välkomnar en anpassning av verksamheten till de regionala och lokala förutsättningarna och att det lokala inflytandet över politiken bör stärkas. Även vikten av en ökad rörlighet har betonats liksom önskvärdheten av en regional utjämning när det gäller sysselsättning och arbeten. Med anledning av vad som anförs i motion A209 (m) om att arbetslöshetsersättning vid behov ska kunna växlas till stöd för start av näringsverksamhet vill utskottet inledningsvis på nytt betona att arbetslinjen är central i arbetsmarknadspolitiken. Detta innebär dock inte att det i varje enskilt fall alltid är möjligt att tillgodose den enskildes önskemål om sysselsättning eller stöd. På förmedlingarna runt om i landet utförs ett svårt och viktigt arbete där man i möjligaste mån försöker tillgodose de arbetssökandes önskemål så långt det är rimligt. All verksamhet bedrivs med det övergripande perspektivet att insatserna ska vara arbetsmarknadspolitiskt motiverade. Programmet stöd till start av näringsverksamhet innefattas i anslaget för aktivitetsstöd. AMV bedömer hur mycket resurser som ska fördelas på respektive insats inom anslaget. AMS, och i det enskilda fallet arbetsförmedlingen, prioriterar mellan de insatser som ska genomföras. På ett generellt plan är inte ersättning från a-kassa och en plats i ett program ekonomiskt utbytbart, bl.a. därför att den person som får en programplats annars kanske kunde ha fått ett arbete inom än vad programmet pågår. De olika programmen kompletterar varandra, och det är viktigt att de fastställda volymerna inte överskrids. I motion A279 (s) behandlas frågan om situationen för personer som har avtjänat sitt straff. Olika studier har visat att möjligheter till laglig försörjning är av stor betydelse för om kriminalvårdens klienter ska återfalla i brott eller inte. Utskottet har stor förståelse för de svårigheter som kan möta personer ur denna grupp då de ska ut på arbetsmarknaden, och det är viktigt att de vid behov får adekvat stöd och hjälp. Arbetsförmedlingen och Kriminalvården har slutit en samverkansöverenskommelse om hur detta arbete ska bedrivas. I överenskommelsen betonas att alla parter vinner på välplanerade insatser som sätts i gång i kriminalvård. Arbetsförmedlingens insatser behövs i häkte, anstalt och frivård. Arbetsförmedlingen ska ha en särskild kontaktperson hos varje kriminalvårdsmyndighet. I detta sammanhang vill utskottet särskilt peka på de förberedande insatserna. Vägledningssamtal, jobbsökarkurser och förberedande och yrkesinriktade utbildningar är exempel på insatser som kan komma i fråga. Det bör även nämnas att den tid som en person är frihetsberövad inom kriminalvården är överhoppningsbar vid kvalificering till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Med hänvisning till vad som har anförts ovan avstyrker utskottet motionerna Sf333 yrkande 6 (c), A205 yrkande 1 (s), A209 (m) och A279 (s). Förstärkta insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga Utskottets förslag i korthet Utskottet anser att orden "arbetshandikapp" och "arbetshandikappade" ska ersättas av "funktionshinder" och "personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga". Utskottet föreslår därmed att antar regeringens förslag till ändringar i mervärdesskattelagen (1994:200) och lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I fråga om utvecklingsanställning föreslår utskottet vissa avvikelser i förhållande till propositionen. Dels bör det klargöras att en person med sådan anställning inte omfattas av lagen om anställningsskydd (LAS) eller lagen om offentlig anställning (). Dels bör arbete i en sådan anställning kvalificera för arbetslöshetsersättning. När det gäller trygghetsanställning tillstyrker utskottet regeringens förslag till ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Med delvis bifall till motioner föreslår utskottet ett tillkännagivande till regeringen om lönebidrag . Utskottet avstyrker motioner om insatser för personer med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga liksom övriga motioner om lönebidrag m.m.