bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Kommunerna har en särskilt viktig funktion i arbetet med att anpassa, utveckla och omsätta miljökvalitetsmålen på lokal nivå. Genom lokala mål och åtgärdsprogram, myndighetsarbete genom bl.a. tillämpning av samt , åtgärder i den egna verksamheten och genom samhällsplaneringen bidrar kommunerna på ett konkret sätt i arbetet med att förverkliga och uppnå de nationella miljökvalitetsmålen. och andra centrala och regionala myndigheter spelar en viktig roll i arbetet med att kommunicera hur arbetet med målen fortlöper och återkoppla resultatet av inrapporterade underlag. Utskottet vill i likhet med regeringen understryka vikten av att detta är ett strategiskt instrument för att nå en långsiktigt hållbar samhällsutveckling. finns ett råd för hållbar utveckling vid (se även kapitel 4). Detta råd kommer enligt propositionen att spela en central roll i det fortsatta hållbarhetsarbetet, för de miljömässiga, ekonomiska och sociala aspekterna. Det handlar även om att vidareutveckla Agenda 21-arbetet i landets kommuner. Rådet kommer bl.a. att bistå befintliga nätverk och verka för att nya etableras kring olika frågeställningar, sprida erfarenheter och goda exempel, bl.a. om arbetet med miljökvalitetsmålen, samt verka för idédebatt och kontakter mellan aktörer på olika nivåer. Man kan på detta sätt bidra till att finna nya former för att utveckla medborgarinflytande. Det pågående arbetet på lokal nivå kring hållbar utveckling bör också på ett tydligt och naturligt sätt kopplas till miljökvalitetsmålen. Som anförs i propositionen kan genom det lokala Agenda 21-arbetet nya grupper engagera sig i arbetet med att utveckla och uppnå de lokala miljökvalitetsmålen. I flera kommuner har sådana aktiviteter genomförts, såsom bildandet av arbetsgrupper med representanter för olika aktörer, för att diskutera och utveckla de lokala miljökvalitetsmålen. På detta sätt skapas också ett intresse och engagemang bland de inblandade. Det anförda tillgodoser i allt väsentligt syftet med motion 2004/05:MJ510 (fp, kd, c, mp) yrkande 10. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. Svenskt miljöarbete inom EU Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (m, fp, kd, c, mp) om svenskt miljöarbete inom EU med hänvisning till vad som anförs i propositionen och vad utskottet har anfört angående regeringens prioriteringar för EU-arbetet. Jämför reservationerna 205 (m, fp, kd, c), 206 (fp), 207 (m, fp, kd, c) och 208 (fp, kd, c, mp). Regeringen bedömer att följande områden även fortsättningsvis bör prioriteras i EU-arbetet för att nå miljökvalitetsmålen: - klimat samt försurning och övriga luftföroreningsfrågor - kemikaliefrågorna inklusive bekämpningsmedel samt resurs- och avfallsfrågorna inom ramen för hållbara konsumtions- och produktionsmönster - en hållbar förvaltning av naturresurser och bevarandet av biologisk mångfald samt Dessutom avser regeringen att fortsättningsvis verka för att EU:s jordbruks-, miljö- och handelspolitik främjar en rättvis och hållbar utveckling i fattiga länder utanför EU. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) behövs en svensk strategi för att driva miljömålsarbetet i EU. På EU-nivå fattas långsiktiga och löpande beslut med konsekvenser för svensk miljö och hälsa. Därför bör en svensk strategi med taktik och systematik för det löpande arbetet för hållbar utveckling inom olika sektorer utformas och uppdateras kontinuerligt (yrkande 41). I motion 2004/05:MJ510 (fp, kd, c, mp) påpekas att Cardiffprocessen, som innebär att EU skall integrera miljöhänsyn inom alla sektorsområden, går långsamt. Processen försvåras bl.a. av ett antal samhällsmonopol som i flera fall omöjliggör alternativa tekniska lösningar som främjar ekologisk hållbarhet, hävdar motionärerna. Regeringen bör därför utreda vilka institutionella och strukturella hinder som föreligger för ett effektivt genomförande av Cardiffprocessen (yrkande 11). Det räcker inte med en ambitiös miljöpolitik på hemmaplan utan bör utnyttja de möjligheter som EU-medlemskapet innebär, anser motionärerna bakom motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 3. bör ta sig an miljön som nästa stora utmaning och utforma en gemensam europeisk miljöpolitik, Common Environmental Policy (CEP). Liksom har formulerat nationella miljömål bör också EU lägga fast ett antal gemensamma mål. Tydliga sådana mål underlättar arbetet med att utforma konkreta åtgärder och lämpliga styrmedel. Företagen behöver regler som är enkla och lika i hela EU. Därför är en europeisk miljöpolitik också bra för företagandet och tillväxten. Vidare måste den gemensamma miljöpolitiken bygga på att länder inte tillåts smita från sitt miljöansvar. Enligt motionens yrkande 5 börSverige arbeta för att miljöpröva EU:s ekonomi. Miljökonsekvensbeskrivningar bör genomsyra EU:s verksamhet. Genom att redan från början väga in de miljömässiga effekterna kan beslut som är negativa för miljön undvikas eller miljöeffekterna minimeras, påpekar motionärerna. I motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 4 framhålls vikten av en ökad andel majoritetsbeslut på miljöområdet inom EU. En ökad överstatlighet på miljöområdet är särskilt viktig om EU skall kunna agera som en stark kraft på den internationella miljöarenan. måste våga ta steget och driva frågan om miniminivåer för miljöskatter inom EU och att dessa beslutas genom majoritetsbeslut. Detta vore bra för miljön och för att skapa likvärdiga konkurrensvillkor inom EU. som en ökad överstatlighet behövs är det viktigt att slå fast att enskilda länder måste kunna gå längre i miljöarbetet om det finns klara motiv för detta, påpekar motionärerna. Även enligt motion 2004/05:MJ368 (fp) yrkande 4 bör vara pådrivande för att EU skall få ökade möjligheter att fatta beslut med kvalificerad majoritet när det gäller gränsöverskridande miljöfrågor och miljöskatter. För att de nationella miljökvalitetsmålen skall uppnås krävs i många fall beslut eller initiativ inom EU. Detta beror främst på att miljöproblemen är gränsöverskridande och lösningar endast kan uppnås genom införandet av gemensamma krav samt att den inre marknadens funktion i praktiken innebär att miljökrav på produkter är harmoniserade inom EU. Som framgår av propositionen är ytterligare exempel på att ett gemensamt agerande främjar miljön att EU under de senaste 15 årens intensiva globala förhandlingar, exempelvis i klimatfrågan, praktiskt taget undantagslöst har varit en central och progressiv kraft. Det sjätte miljöhandlingsprogrammet (och rådets beslut nr 1600/2002/EG) lade fast riktlinjerna för EU:s miljöpolitik fram . Kommissionen skall enligt miljöhandlingsprogrammet lägga fram s.k. tematiska strategier på områdena luftkvalitet, marin miljö, resursanvändning, bekämpningsmedel, avfallsåtervinning, mark och stadsmiljö. De tematiska strategierna skall ange vilka åtgärder som behövs för att målen i miljöhandlingsprogrammet skall nås. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att de tematiska strategierna kommer att vara centrala för utvecklingen av EU:s miljöpolicy under den närmaste framtiden. I regeringens skrivelse 2003/04:9 till redovisas de prioriteringar som regeringen har gjort och gör i EU-arbetet. Utskottet gjorde vid behandlingen av skrivelsen samma bedömning som regeringen i fråga om vilka områden som bör prioriteras (bet. 2003/04:MJU8, rskr. 2003/04:149). Utskottet konstaterade att har agerat kraftfullt inom EU för att lyfta upp miljöfrågorna på samma höga nivå som ekonomisk och social utveckling. Till framgångarna hör den EU-strategi för hållbar utveckling som antogs under det svenska ordförandeskapet i EU 2001 samt Cardiffprocessen för integration av miljöhänsyn i unionens olika politikområden. Europeiska rådets möte i fastslog att alla viktiga förslag till beslut inom större politikområden skall bedömas med avseende på deras ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter. Vid toppmötet fogades miljödimensionen till den s.k. Lissabonstrategin om ökad tillväxt och konkurrenskraft. EU:s stats- och regeringschefer skall vid sina årliga vårtoppmöten, i samband med översynen av Lissabonprocessen, följa upp hur unionens arbete med hållbar utveckling framskrider. Utskottet framhöll vidare att genom detta arbete kan EU:s miljöpolitik på en övergripande nivå samt miljöfrågornas hantering i de olika sektorerna påverkas. Därutöver konstaterades att flera av de svenska miljökvalitetsmålen berörs. Utskottet utgick från att regeringen lägger stor vikt även vid det fortsatta arbetet med för hållbar utveckling och Cardiffprocessen. Utskottet anser i likhet med regeringen att erfarenheter av medlemskap och inte minst från det svenska ordförandeskapet visar att ett tidigt målinriktat agerande inom utvalda prioriterade områden är en förutsättning för att framgångsrikt hävda svenska intressen. Som framgår av propositionen är hållbar utveckling ett övergripande mål för regeringens politik. Utskottet välkomnar att regeringen avser att ge fortsatt hög prioritet åt för hållbar utveckling och att vara pådrivande när det gäller att förstärka arbetet med att integrera miljöhänsyn i andra sektorer, inom ramen för den s.k. Cardiffprocessen. Vidare skall verka för att ökad miljöhänsyn genomsyrar verksamheten i de stora finansiella instrumenten som struktur- och sammanhållningsfonderna, Europeiska investeringsbanken samt de transeuropeiska nätverken. Som regeringen anför blir detta mycket viktigt i samband med arbetet inom ramen för EU:s nästa långtidsbudget för . Utskottet anser i likhet med regeringen att de svenska miljökvalitetsmålen också bör vara en viktig utgångspunkt för svenskt agerande i EU. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 41, 2004/05:MJ507 (c) yrkandena 3 och 5 samt 2004/05:MJ510 (fp, kd, c, mp) yrkande 11 lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses tillgodosedda. När det gäller beslutsfattande inom EU respektive enskilda länders möjlighet att gå före vill utskottet anföra följande. Som framhålls i propositionen är genom medlemskapet i EU bundet av den rättsordning som gäller för Europeiska gemenskapen (EG). Bestämmelserna inom miljöområdet avser oftast direktiv som anger minimikrav som måste garanteras. När den inre marknaden och den fria rörligheten på varuområdet påverkas kräver emellertid en fullständig harmonisering av medlemsländernas nationella regler, vilket i princip innebär att den gemensamma kravnivå som föreskrivs måste genomföras i alla medlemsstater. I EG-fördraget finns den s.k. miljögarantin som under vissa förutsättningar ger en medlemsstat möjlighet att behålla eller införa strängare regler än dem som angetts i ett direktiv. I fall nya regler skall införas gäller att de nationella reglerna skall vara grundade på nya vetenskapliga belägg. De skall vara nödvändiga för att lösa ett problem som är specifikt för medlemsstaten i fråga och som har uppkommit efter beslutet om harmonisering. Som anförs i propositionen ställer dessa begränsningar stora krav på ett enskilt lands grundarbete för att driva på arbetet inom EU, t.ex. på det av prioriterade kemikalieområdet. Utskottet välkomnar regeringens inriktning att utnyttja den s.k. miljögarantin där så är möjligt och motiverat i syfte att gå före och därigenom verka för att flytta fram EU:s positioner. Vidare skall verka för att miljögarantin tillämpas så att andra medlemsländer kan gå före. Utskottet anser i likhet med regeringen att också aktivt bör söka allianser av likasinnade nationer för att gemensamt gå vidare på nationell nivå när ett problem inte löses på EU-nivå och sådana åtgärder är förenliga med EG-fördraget. Utskottet har tidigare (bet. 2003/04:MJU8, rskr. 2003/04:149) anfört att det är angeläget att regeringen fortsätter att verka aktivt för förbättringar i fördraget när det gäller tillämpningen av försiktighetsprincipen och en introduktion i fördraget av den s.k. substitutionsprincipen. Dessa principer bör beaktas vid harmonisering och vid tillämpning av harmoniserade bestämmelser. Det sistnämnda avser särskilt den s.k. miljögarantin. Utskottet har därutöver tidigare anfört att bestämmelserna i fördraget inte får leda till att medlemsstaterna måste sänka sina miljökrav (bet. 2003/04:MJU2y). När det gäller beslut med kvalificerad majoritet vill utskottet erinra om vad skatteutskottet anförde i betänkande 2004/05:SkU23. hänvisade till att frågan om utvidgad användning av kvalificerad majoritet i rådet var aktuell vid regeringskonferensen i . Konferensen beslöt att enhällighet även i fortsättningen skall gälla alla bestämmelser i fördraget som rör beskattning. Beslutet överensstämmer med den svenska inställningen. Utskottet har ingen annan uppfattning än skatteutskottet i fråga om att den nuvarande ordningen för att fatta beslut i skattefrågor i EU är den som långsiktigt gynnar svenska intressen. Med det ovan anförda föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ368 (fp) yrkande 4 och 2004/05:MJ507 (c) yrkande 4 lämnas utan att gör något särskilt uttalande. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (fp, c, mp, -) om miljöfrågor och hållbar utveckling i ett globalt perspektiv med hänvisning till vad som anförs i propositionen och vad utskottet har anfört i dessa frågor. Jämför reservationerna 209 (mp) och 210 (fp). Regeringen bedömer att det internationella miljösamarbetet ökar i omfattning. Alltfler miljöfrågor kan lösas enbart genom samverkan mellan länder. Regeringen avser att stärka sitt internationella miljösamarbete av följande skäl: För att nå flera av miljökvalitetsmålen fordras främst regionala och globala insatser. Det regionala och globala miljötillståndet behöver förbättras, vilket kräver engagemang och initiativkraft för att tillskapa och förverkliga internationella miljöpolitiska överenskommelser. Skydd av naturresurser och omsorg om miljön bidrar till bättre förutsättningar för de fattigaste och är en del i den svenska politiken för global utveckling. I motion 2004/05:MJ369 (fp) framhålls vikten av att aktivt stöder internationell miljösamverkan och att detta också avspeglas i aktiv handling. Stödet till internationellt miljösamarbete bör därför ökas (yrkande 3). måste på olika sätt medverka i det internationella miljösamarbetet och den framskjutna plats som har i miljösammanhang utvecklas, anförs i motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 2. Miljöproblemen håller på att utvecklas till anledningar till konflikter, vilket ytterligare stärker motivet till internationellt samarbete. Hållbar utveckling är en nödvändig förutsättning för fred och säkerhet. bör spela en aktiv roll och arbeta aktivt med frågorna i internationella organ såsom EU och FN. Vidare bör en Östersjöregering med kraftfull beslutskompetens inrättas som en form av mellanstatligt samarbete. Motion 2004/05:MJ38 (mp, -) tar upp frågan om rättvist miljöutrymme. Hela världens befolkning kan inte leva på den nivå av förbrukning av naturresurser, energi och ekosystemtjänster som och EU gör, påpekar motionärerna. kan behöva närma sig en nivå som innebär att varje land kan ha en lika stor genomsnittlig förbrukning per person utan att de ekologiska ramarna överskrids. Detta bör vara en långsiktig ambition för den svenska miljöpolitiken och en utgångspunkt för arbetet med miljömålen (yrkande 4). I motionens yrkande 5 anförs att det svenska miljömålsarbetet saknar en dimension: miljöpåverkan i andra länder av svensk konsumtion och produktion. Insatser för att klara det önskade framtida tillståndet för den svenska miljön får inte gå ut över miljön i andra länder, anser motionärerna. Regeringen bör därför uppdra åt Sida att i samråd med inför nästa utvärdering av miljömålen föreslå hur denna saknade dimension kan integreras i miljömålsstrukturen som helhet och i de olika delmålen. I yrkande 6 framhålls att global handelspolitik är en viktig del av miljöpolitiken och att och EU:s handelspolitik i högre utsträckning måste vara förenlig med styrmedel för hållbara konsumtionsmönster. Enligt motionens yrkande 7 bör medvetenheten om hur vårt sätt att leva, våra val och vår konsumtion påverkar människor i andra länder öka och leda till bättre aktiva val. I yrkande 14 begärs att en analys av frågor som berör biologisk mångfald och dess betydelse för hållbara försörjningssystem inkluderas i alla landstrategier. Vidare bör verka för att stärka lokala rättigheter att skydda och bruka naturresurser. Enligt motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 4bör arbeta för en internationell miljödomstol. Syftet med en sådan domstol är att stärka miljöns ställning internationellt och att ha ett forum för att behandla brott mot internationella överenskommelser och konventioner på miljöområdet. har anslutit sig till ett stort antal regionala och globala konventioner och protokoll och andra överenskommelser till skydd för miljön. Som regeringen framhåller har varit starkt pådrivande för att få till stånd sådana överenskommelser. Utskottet anser i likhet med regeringen att en viktig del av svensk miljöpolitik är att leva upp till gjorda åtaganden och att delta aktivt i internationella överenskommelser, vilket medför krav på stora insatser. Förberedelserna inför världstoppmötet i och det pågående klimatarbetet visar enligt regeringen att även små länder som kan ha stora framgångar i att påverka EU:s positioner. Med tanke på EU:s allt aktivare engagemang agerar den för att påverka EU inför internationella förhandlingar. Som framhålls i propositionen leder en försämrad miljö och en krympande resursbas till ökade konfliktrisker, ett ökat migrationstryck, sämre förutsättningar för demokratisk utveckling och ett hot mot mänskliga rättigheter. Behovet av att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och negativ miljöpåverkan blir allt tydligare. Utskottet anser i likhet med regeringen att industrialiserade länder, däribland , har ett särskilt ansvar som vi måste möta genom förändringar i attityder och konsumtions- och produktionsmönster. Det gäller handel med varor och tjänster, svenska företags agerande i världen samt inte minst hur vår inhemska konsumtion av importerade varor ger en indirekt miljöpåverkan i andra länder. Som regeringen anför kan dessa frågor förväntas få en ökad uppmärksamhet i det internationella samarbetet. Utskottet konstaterar att regeringen avser att fortsätta driva dessa frågor på grundval av de slutsatser som framkom vid ett möte i . Av propositionen framgår vidare att internationella agerande även styrs av internationellt uppställda mål som syftar till att förbättra situationen för de fattigaste människorna i världen. Många globala miljöhot drabbar dem hårdast, exempelvis klimatförändringarna och jordförstöring. Fattigdom i sig medför också ofta negativ miljöpåverkan. Miljöpolitiken utgör därför en viktig del av regeringens politik för en rättvis hållbar global utveckling. Som anförs i propositionen är ett hållbart nyttjande av naturresurser och omsorg om miljön viktiga huvuddrag i denna politik och därmed en av bedömningsgrunderna för långsiktiga utvecklingssamarbete att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Utskottet konstaterar att de sakfrågor som regeringen ämnar prioritera inom det fattigdomsrelaterade miljösamarbetet är klimat, biologisk mångfald och kemikalier. Utöver detta vill utskottet hänvisa till sina uttalanden om internationellt arbete för hållbar utveckling (bet. 2004/05:MJU3 s. 27-37, rskr. 2004/05:41). Med vad som ovan anförts om internationella miljösamarbete och politik för global utveckling föreslår utskottet att motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 4-7 och 14, 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 3, 2004/05:MJ507 (c) yrkande 2 lämnas utan någon ytterligare åtgärd av . När det gäller förslaget om en internationell miljödomstol i motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 4 vill utskottet hänvisa till vad utrikesutskottet anförde i betänkande 2003/04:UU12om attförslag om en internationell miljödomstol har behandlats av och senast i betänkande 2002/03:UMJU1. Där erinrade det sammansatta utrikes-, miljö- och jordbruksutskottet om de argument som framförts mot inrättande av en internationell miljödomstol. Argumenten var att ett genomförande av en enhetlig praxis inom miljörätten genom ett enhetligt tvistelösningssystem i form av en miljödomstol torde vara förenat med flera problem med anledning av att den internationella miljörätten innehåller en stor mängd konventioner och ett stort antal sinsemellan mycket olika instrument för att se till att förpliktelserna efterlevs. Därtill kommer det politiska problemet att många stater är ovilliga att låta domstolar slita deras tvister. En enhetlig tvistelösningsmekanism skulle sannoliktförutsätta att det infördes bestämmelser om detta i ett stort antal redan befintliga miljörättskonventioner. Om tvistelösningsklausulerna i befintliga konventioner inte revideras kan det innebära att parterna får en valmöjlighet mellan flera tvistelösningsinstitutioner, vilket ytterligare skulle undergräva enheten i miljörättens tillämpning. Sådana nödvändiga omförhandlingar skulle leda till att konventionerna öppnas för omförhandling även i andra avseenden. Det sammansatta utskottet påminde vidare om att det redan finns en domstol med generell kompetens, nämligen den i , vilken har en särskild miljökammare. Även om det inte finns någon instansordning inom folkrätten ger den internationella domstolens auktoritet dess domar en särskild tyngd, poängterade det sammansatta utskottet. anförde i anslutning till detta att de nuvarande miljöavtalen emellertid ofta innehåller tvistelösningsmekanismer som bedöms vara för svaga eftersom de i flertalet fall bygger på en s.k. opt in-lösning, vilket innebär att parterna själva avgör om de vill acceptera tvistelösningsmekanismen eller ej. Vidare hänvisade utrikesutskottet till att företrädare för de nordiska ländernas regeringar kom överens om att vara pådrivare för att nya miljöavtal skall innehålla formuleringar som stärker både Haagdomstolens och skiljedomstolarnas roll under avtalen. De nordiska länderna är också eniga om vikten av att komplettera existerande traditionella tvistelösningsmekanismer i miljöavtal med efterlevnadsordningar, eller, förenklat uttryckt, klarlägganden av på vilket sätt avtalen skall efterlevas eller förverkligas. De nordiska länderna stöder därför sådana efterlevnadsordningar som inte erbjuder några möjligheter för en part till s.k. opt out,dvs. att frånträda bestämmelserna om efterlevnad. I de fall en sådan möjlighet ändå måste finnas i ett avtal bör den, enligt de nordiska ländernas uppfattning, vara begränsad och omfattning. De nordiska länderna är också eniga om vikten av öppenhet i efterlevnadsprocessen. Det skall vara möjligt för exempelvis allmänheten att följa och granska staternas agerande. Miljö- och jordbruksutskottet finner i likhet med utrikesutskottet inte anledning att göra något annat ställningstagande i frågan om inrättande av en internationell miljödomstol än vad som gjordes i betänkande 2002/03:UMJU1. Utskottet ser liksom utrikesutskottets positivt på att en gemensam nordisk hållning enligt ovan redovisade principer har kommit till stånd. I sammanhanget vill utskottet framhålla vad regeringen anför i propositionen om att ett led i det bilaterala samarbetet är att bistå samarbetsländerna med svenska erfarenheter av att genomföra åtaganden inom ramen för olika miljökonventioner. Utskottet har från inhämtat att efterlevnad av internationell rätt är en prioriterad fråga för . arbetar generellt för en bättre efterlevnad av den internationella rätten, vilket även gäller på miljöområdet. Inom ramen för internationella miljökonventioner driver betydelsen av efterlevnad av konventionerna som en av de viktigaste frågorna. arbetar bl.a. aktivt med införandet av s.k. efterlevnadsmekanismer i konventionerna. Sådana mekanismer, som enligt hållning bör företrädas av en efterlevnadskommitté, har till uppgift att förbättra efterlevnaden av konventionernas bestämmelser.