bet · GS01NU10 · 2005-03-01 00:00:00 — Medanledning av granskningen har Riksrevisionensstyrelse till överlämnat en redogörelseangående regelförenklingar för företag(2004/05:RRS13). Styrelsen anser det angeläget attsåväl slutsatserna som samtliga rekommendationer iRiksrevisionens granskningsrapport prövas avriksdagen i samband med behandlingen av regeringensskrivelse /05:48 med handlingsprogram förminskad administration för företagen m.m.BakgrundRiksrevisionen konstaterar i rapporten att frågornaom regelförenklingar har varit aktuella . Då infördes bestämmelser som syftade till attbegränsa kostnadsdrivande effekter av olika reglerbåde för offentlig sektor och näringsliv. Under1980-talet kom frågorna att gradvis handla alltmerom näringslivets problem med olika regler. Under1990-talet har frågorna uppmärksammats i olikautredningar, bl.a. i de förslag somSmåföretagsdelegationen lämnade 1998.Riksdagen har ,(bet. 1998/99: NU6) och (bet.2002/03:NU1, rskr. 2002/03:74), lämnattillkännagivanden med tydliga krav på regeringen atthöja ambitionen och takten iregelförenklingsarbetet. Det uttalade motivet är attskapa bättre arbetsvillkor för små företag ochdärmed främja den ekonomiska tillväxten. Attriksdagen lämnat sådanasynpunkter på regeringens insatser har varit ettviktigt skäl till att valt attgranska regeringens arbete med regelförenklingar förföretag. Med utgångspunkt i uppdrag tillregeringen har i sin granskningställt följande frågor:- Har arbetet med regelförenklingar enändamålsenlig inriktning inom ochmyndigheter?- Hur fungerar kontrollen av myndigheters ochkommittéers konsekvensutredningar?- Hur fungerar arbetet med att mäta företagensregelbörda?- Är regeringens återrapportering till riksdagentillräckligt informativ för att årligenskall kunna granska regeringens arbete?Riksrevisionens slutsatserFör litet kraft läggs på att förenklabefintliga reglerGranskningen visar att Simplexgruppen inomNäringsdepartementet, som har haft det huvudsakligaansvaret för arbetet med regelförenklingar, har lagtned ett omfattande arbete på att kontrolleraförändringar av lagar, förordningar ochmyndighetsföreskrifter som genomförs av andra skälän att förbättra för företag. Sannolikt har dettaarbete, enligt bedömning, lett tillatt många förslag till försämringar för företag hareliminerats eller mildrats. I granskningenkonstateras att det i påfallande liten utsträckningsker ett arbete med att förändra lagar ochförordningar med det primära syftet att förenkla förföretag. Enligt har enambitionshöjning skett i fråga om det befintligaregelverket i samband med regeringens arbete med attta fram en handlingsplan, ett arbete som dock enligtRiksrevisionen i huvudsak haft en tillfälligkaraktär och varit direkt orsakat av riksdagensställningstagande. En slutsats av granskningen ärdärför att arbetet inom i alltförliten grad är inriktat på att ta fram förslag tillförändringar av det befintliga regelverket. Irapporten ställs frågan om huruvida det påvisadeproblemet är ett resultat av en mindre ändamålsenligorganisation, för lite resurser eller attinriktningen av arbetet varit felaktig. Någonöversyn har inte skett vare sig av organisationeneller av inriktningen, vilket enligt Riksrevisionenär en brist.Bristande kunskaper om var regelbördan uppstårGranskningen visar att regeringen läggerförhållandevis stor vikt vid systemet medkonsekvensutredningar. Många myndigheter läggerockså ned ett ambitiöst arbete på att förändra sinaföreskrifter i syfte att förenkla för företag.Granskningen visar att det finns brister ikunskapen om var regelbördan egentligen uppstår - ilagar och förordningar eller imyndighetsföreskrifter. Regeringen begränsardessutom ibland möjligheten för myndigheterna attlämna förslag till att förenkla de lagar ochförordningar som styr myndighetsföreskrifter. Därmedförsvåras enligt möjligheten attgenomföra grundläggande förändringar av sådanaregelverk.Oklar rollfördelning i kontrollen avkonsekvensutredningarEkonomistyrningsverket (ESV) har till uppgift attfölja myndigheternas tillämpning av bestämmelsernaom konsekvensutredningar. Myndighetens roll har ipraktiken tonats ned utan attnärmare motiveringar härför redovisats. Verketbehöver inte heller lämna någon årligåterrapportering av sitt arbete. har Nutekfått vidgade uppgifter inom området, delvis av sammakaraktär. Enligt bedömning hararbetsfördelningen mellan och i fråga omtillsyn av myndigheters arbete med regelförenklingardärmed blivit alltmer oklar.Mer av regelbördan kan mätasIdén att utveckla metoder för att kvantitativt mätastorleken på den administrativa regelbördan har fåttstort genomslag , med förebild frånandra . Syftet är att få fram ett mått påregelbördan och därmed också möjliggöra beräkningarav takten i regelförenklingsarbetet. Tvåmyndigheter, ITPS och , har fått olika typer avuppdrag av regeringen i syfte att utveckla en sådanmodell. Enligt kan en mätmodell ledatill ett ökat tryck i regelförenklingsarbetet.Regeringens arbete med att utveckla en mätmetodsynes också uppfylla de krav som ställt. Igranskningen har framkommit att det ävenfinns möjligheter att mäta en betydligt större delav regelbördan än den administrativa.Samlad bild av regelförenklingsarbetet saknasSedan riksdagsbeslutet har regeringenårligen lämnat en skrivelse till med enredogörelse för regelförenklingsarbetet.Skrivelserna har innehållit en redovisning avdittills gjorda insatser och kommande arbete. Avskrivelserna framgår att många myndigheter arbetaraktivt med frågorna och att förenklingar avmyndighetsföreskrifter därmed har genomförts undersenare år. Vidare redovisar regeringen det arbetesom bedrivs med utgångspunkt i uppdragfrån . anser att det är enbrist i skrivelserna att det inte finns något försöktill att ge en samlad bild av huruvida det årligaflödet av lagändringar sammantaget ökar ellerminskar regelbördan för företag. Inte heller finnsnågon redovisning av om det finns några lagar ellerförordningar som förändrats med detprimära syftet att åstadkomma regelförenklingar. Desvårigheter som finns med att förändra detbefintliga regelverket ges inte heller någon närmarebeskrivning.Riksrevisionens rekommendationerI lämnas följanderekommendationer:- Arbetet med regelförenklingar inomRegeringskansliet domineras av kontrollen avregelförändringar som genomförs av andra skäl än attförenkla för företag. Insatserna med att förändrabefintliga bestämmelser med det primära syftet attförenkla för företag måste därför öka. Det ärsamtidigt oklart om denna förändring bäst åstadkomsgenom en ändrad organisation, ökade resurser elleren annan inriktning av arbetet inomRegeringskansliet. En översyn bör därför genomförasav arbete med regelförenklingar.- I regelförenklingsarbetet lägger regeringen storvikt vid att få myndigheter att förändramyndighetsföreskrifter och mindre vikt vid att ändrade lagar och förordningar som styr dessaföreskrifter. finns okunskap om varregelbördan uppstår - på lag-, förordnings- ellerföreskriftsnivå. Regeringen bör därför skaffa störrekunskap om var regelbördan uppstår, både genom ettintensifierat arbete inom ochgenom att myndigheterna uppmuntras till att inkommamed förslag om förändringar av lagar ochförordningar som styr myndighetsföreskrifterna.- Arbetsfördelningen mellan och i frågaom tillsyn av myndigheters arbete medregelförenklingar har blivit alltmer oklar. I detarbete med att se över aktuella förordningar ochinstruktioner som pågår inomregeringen bör regeringen klarlägga vilka uppgiftersom respektive ESV skall ha inom området.- Det arbete med att utveckla mätmetoder förregelbördan som sker är inriktat påadministrativa bördor, vilket står iöverensstämmelse med uppdrag. Regeringenbör också närmare undersöka möjligheten att startaett utvecklingsarbete som syftar till att ävenbeakta övriga regelbördor.- I regeringens årliga skrivelse till riksdagenfinns inget försök till en samlad bedömning av hurdet totala flödet av förändrade lagar ochförordningar påverkar företagen. Det finns inteheller någon information om vilka lagar ochförordningar som förändrats medregelförenkling som huvudsyfte. Dessutom redovisasinte de svårigheter som finns i arbetet med attförändra det befintliga regelverket. Regeringen böri högre grad än belysa dessa treaspekter i den årliga skrivelsen.Riksrevisionens styrelses övervägandenRiksrevisionens styrelse har som en av sinauppgifter att besluta om de framställningar ochredogörelser till som riksrevisorernasgranskningsrapporter ger anledning till. Styrelsenöverlämnar mot denna bakgrund en redogörelse tillriksdagen med anledning av Riksrevisionensgranskning av regeringens arbete medregelförenklingar för företag. Styrelsen anfördärvid följande.Riksdagen har under senare årgenom tillkännagivanden uppmanat regeringen att höjaambitionen i arbetet med regelförenklingar förföretag. Styrelsen konstaterar att samtliga partieri ställt krav på en ökad satsning inomområdet och med en likartad inriktning. Det har isammanhanget betonats att regelförenkling ärsärskilt betydelsefullt för småföretagen, vilketskall ses mot bakgrund av den betydelse som bättrearbetsvillkor för dessa företag bedöms ha för denekonomiska tillväxten.Riksrevisionens granskning, som tagit sinutgångspunkt i uppdrag till regeringenvåren och , har gett slutsatsen atten viss ambitionshöjning har skett under senare år,bl.a. genom regeringens arbete med att ta fram enhandlingsplan för regelförenklingsarbetet. Samtidigthar pekat på betydande brister närdet gäller inriktningen och organiseringen avarbetet, liksom att det saknas permanenta resurserför att genomföra beslut att även se överdet befintliga regelsystemet. I granskningen försdessutom fram kritik mot att regeringen i sinåterrapportering till inte ger en samladbild av hur arbetet med att förenkla regelverketutvecklas.Mot bakgrund av att regeringen i december 2004till har överlämnat skrivelsen 2004/05:48med regeringens handlingsprogram för minskadadministration för företag m.m. anser styrelsen detangeläget att såväl slutsatserna som samtligarekommendationer i Riksrevisionensgranskningsrapport prövas i samband med attriksdagen behandlar regeringens skrivelse. Medhänvisning därtill överlämnar styrelsen den aktuellaredogörelsen till riksdagen.MotionernaMotioner väckta med anledning av regeringensskrivelseTvå motioner har väckts med anledning av regeringensskrivelse. I motion 2004/05:N8 (s) begärs etttillkännagivande om regelförenklingar försmåföretag. Företagarna måste ges möjligheter attsätta sig in i hur reglerna skall användas och detmåste ges kontaktmöjligheter mellan myndigheter ochföretagare så att eventuella oklarheter i nya reglerförtydligas, anför motionären. Hon anser att detbehövs en effektivare service från myndigheter medinformation om vem som har ansvar för den aktuellafrågan och tydliga angivelser när de kan kontaktas.En annan fråga är myndigheternas attityder tillföretagarna, varvid en utveckling från myndighets-till servicekultur bör stimuleras, menar motionären.I motion 2004/05:N9 (fp, m, kd, c) föreslåsföljande fyra tillkännagivanden: om att kartläggaföretagens alla kostnader för de offentligaregelverken, om att företagens administrativakostnader för regelverket skall minska med fram och med fram till år2010, om att inrätta ett oberoende offentligt organmed uppgift att granska alla förslag till nya ochändrade regler utifrån vilka konsekvenser de har förföretagens regelbörda och om regelförenkling på EU-nivå. Vidare föreslås att skall begära attregeringen lägger fram skarpa förslag tillregelförenklingar på de områden som anges imotionen.Sveriges ekonomiska förutsättningar är så goda attBNP egentligen borde ha varit eller 500miljarder kronor högre än den faktiskt är, enligt enaktuell studie från , sägs det imotionen. Huvudförklaringen till att den svenskaekonomin utvecklats dåligt är, enligtstudien, det dåliga klimatet för små och medelstoraföretag. Svenska företag har att rätta sig efter 20000 sidor med företagsregler, uppger motionärerna.Enligt en kartläggning av Statskontoret år 1999fanns det 75 myndigheter som samlar in uppgifterfrån företag - uppgifter som lämnas på 1 150blankettyper - och antalet blanketter som skickadesin var 73 miljoner, säger motionärerna. Derefererar också till en undersökning av ,publicerad (Businesses'' views on red tape),enligt vilken kostnaden för ett svenskt företag medfärre än 20 anställda för att administrera skatte-,arbetsmarknads- och miljöreglerna beräknades till ca30 per anställd och år. De administrativakostnaderna för det offentliga regelverket församtliga företag uppskattades till 50 miljarderkronor . En ny uppskattning som gjorts avNutek visar att de administrativa kostnaderna förregelverket snarare ligger på 60-70 miljarder kronorper år, säger motionärerna. De menar dock att dentotala regelbördan, dvs. vad det kostar ett företagatt följa ett visst regelverk, i många fall ärstörre. Dessutom tillkommer indirekta kostnader,hävdar motionärerna och hänvisar till att om det ärför krångligt att starta och driva företag bildasfärre företag, och de som bildas växer inte såmycket, samt att onödiga hinder motproduktutveckling och investeringar kan riskera attmedföra att företagen investerar på annat håll därlagstiftningen är enklare. Den samhällsekonomiskakostnaden i form av förlorade företag och uteblivnaarbetstillfällen är svår att beräkna, sägermotionärerna men nämner att i har dentotala samhällsekonomiska kostnaden för regelbördanuppskattats vara dubbelt så stor som för denadministrativa bördan. För del skulle detbetyda att regelbördan kostar samhällsekonomin120-140 miljarder kronor om året.I motionen redovisas den borgerliga alliansensförslag för snabbare regelförenkling under följandefem rubriker: Mät hela regelbördan, Sätt upp ett målredan nu, Obligatorisk konsekvensanalys av allaförslag, Förenkla och Viktigaförenklingar som kan genomföras . När det gällerden första frågan om mätning av hela regelbördansägs att alliansen välkomnar arbetet med attkartlägga vad olika offentliga regelverk kostar desvenska företagen i form av administrativa bördormen anser att arbetet borde ha kunnat inledastidigare. Motionärerna tycker dock inte att det äracceptabelt att flera stora regelverk undantas frånkartläggningen, bl.a. jordbruks- ochlivsmedelsområdena, vilket betyder att drygt entredjedel av regelverket inte kommer att kartläggas.Självklart skall hela regelverket kartläggas, ansermotionärerna. De påpekar att den administrativabördan dessutom bara utgör en del av vad olikaregelverk kostar företagen och exemplifierar medmiljöbalken, där den administrativa kostnaden är enliten del av den totala bördan. Därför ansermotionärerna att kartläggningsarbetet måste omfattasamtliga kostnader för ett regelverk.Ett mål för hur mycket och hur fort regelbördanskall minskas bör sättas upp , menarmotionärerna vidare. De påstår att regeringenanvänder de pågående mätningarna av regelverketskostnader som en ursäkt för att ytterligare skjutapå beslutet att slå fast ett sådant mål.Motionärerna anser att arbetet med att förenklareglerna kan få större tyngd och ta fart på allvarförst när regering och riksdag formulerar ettkvantitativt mål med en bestämd tidsplan.Motionärerna föreslår därför att skallbesluta att företagens administrativa kostnader förregelverket skall minska med till år2010. Det är ett likartat mål som gäller i bl.a.Danmark. bör också sätta upp ett delmål,med innebörd att regelbördan skall ha minskat medminst , anför motionärerna.När det gäller yrkandet om obligatoriskkonsekvensanalys av alla förslag konstaterarmotionärerna att flera förordningar slår fast attalla nya förslag till regler som berör företagenskall granskas utifrån om de ökar eller minskarföretagens regelbörda. Den årliga granskning somNäringslivets regelnämnd gör visar dock att dettaoftast inte sker, säger motionärerna. De anser attdet finns goda skäl för att ta efter den ordning somgäller i , där alla förslag till nyaeller ändrade regler som berör företagen måstegranskas av ett utomstående organ innan de kan trädai kraft. Granskningen skall se till att alla förslaghar ordentliga beskrivningar av konsekvenserna förföretagens regelbörda och göra det möjligt attutforma förslagen så att de uppnår avsett syfte påett enklare sätt. Motionärerna föreslår att denaktuella uppgiften skall läggas på ett nytt,offentligt organ med likartad oberoende ställningsom lagrådet; en ordning som skall gälla under enbegränsad tid.I motionen framförs vidare synpunkter på behovetav förenkling av . De kartläggningarsom gjorts av regelbördan i visar attnärmare hälften av företagens regelbörda har sittursprung i . Därför är det viktigt attförenklingsarbetet även bedrivs på EU-nivå, sägermotionärerna. De välkomnar de initiativ som hartagits av och av bl.a. Nederländernaoch och anser att måste ansluta sigtill de länder som driver på regelförenkling på EU-nivå. Motionärerna vill dessutom att en permanentregelrevision inrättas av EU med uppgift attförenkla existerande regelverk och bevaka hur ny EG-lagstiftning påverkar företagens administrativabörda.Motionärerna står bakom de 291 förslag tillregelförenklingar som regeringen presenterar i sinskrivelse. De anser dock att 14 specificeradeförenklingar bör genomföras inom följande åttaområden: Gör det lättare att starta företag, Minskaföretagens allmänna uppgiftslämnande, Förenklaredovisningsreglerna, Förenkla arbetsgivarreglerna,Förenkla skattereglerna, Förenkla ,Förenkla samt Effektiv ochsamordnad tillsyn.Motioner från allmänna motionstidenOlika frågor om regelförenkling tas upp i 20 motioner frånallmänna motionstiden, med företrädare för fyrapartier - Moderata samlingspartiet, ,och Centerpartiet.I motion 2004/05:N305 (m) begärs att regeringenskall lägga fram förslag i följande tre avseenden:om konkreta regelförenklingar som anges i motionen;om striktare tillämpning av kraven påkonsekvensanalys i existerande lagstiftning; omstärkt rättstrygghet för företagare. Vidare föreslåstillkännagivanden om regelförenkling och minskningav företagens administrativa börda och om behovet aven permanent regelrevision inom EU. Motionärernamenar att det konkreta arbetet med att förenkla deregler som drabbar företag och företagare knappastgår framåt. Regelbördan för svenska företag ärfortfarande betydande, vilket leder till att godaidéer aldrig omsätts i praktisk handling i nyaföretag samt till färre jobb och lägre tillväxt,hävdar motionärerna.För att regelförenklingsarbetet skall kunna drivasmed kraft menar motionärerna att det krävs attkonkreta mål sätts upp och att dessa mål följs upp,att kvantitativa mått för regelförenklingsarbetetskapas samt att principer och fokus förregelförenklingsarbetet blir tydligare. Arbetet medregelförenklingsfrågorna måste också ges en starkareställning inom genom att den gruppinom (tidigare Simplex) somhittills har svarat för detta arbete flyttas övertill Statsrådsberedningen, ges en starkare ställningoch ökade resurser, föreslår motionärerna. Devälkomnar det regelförenklingsarbete som bedrivs påEU-nivå, men vill dessutom att ett s.k. Eurosimplex,en permanent regelrevision, skall inrättas av EU meduppgift att förenkla existerande regelverk ochbevaka ny EG-lagstiftning.Regelförenklingsarbetet får inte stå still iväntan på bättre mätmetoder eller grundligareanalyser, anför motionärerna. Av de ca 80 förslagsom Småföretagsdelegationen lade fram harendast cirka en tredjedel genomförts, uppgermotionärerna. De anser att flera avSmåföretagsdelegationens förslag bör kunnagenomföras utan längre utredningar. Företagare leveri många fall i ett rättsosäkert förhållande tillmyndigheter, hävdar motionärerna. Myndigheternashandläggningstider kan också ställa till storaproblem för enskilda företagare. Även i övrigt måsterättssäkerheten för företagare stärkas, inte minstpå skatteområdet, menar motionärerna. Två viktigaåtgärder är därvid att införa krav på attmyndigheter handlägger ärenden och attskapa möjligheter för företagare att få skadeståndnär myndigheters försumlighet orsakat ekonomiskskada.Motionärerna anser att företagens administrativabörda skall minska med en fjärdedel fram till år2010. Både och har , liksomtidigare , satt upp denna procentsatssom mål. Ett delmål skall vara att regelbördanminskar under innevarande mandatperiod,föreslår motionärerna. De menar att det dock intebara är den administrativa bördan som är ettproblem, utan den totala regelmängden är ett problemi sig. Därför bör målet vara att även minska dentotala regelmassan, varvid mål bör formuleras pådepartements- och myndighetsnivå, sägs det imotionen.Så länge regelförenklingsarbetet bedrivs medutgångspunkten att förenklingar endast kan ske sålänge funktionen av lagar och regler inte påverkaskommer resultatet att vara marginellt, ansermotionärerna. Om kostnaderna för en ny lagöverstiger nyttan så bör lagen avskaffas, menarmotionärerna. Regelförenklingsarbetet bör i ökadutsträckning inriktas på att avskaffa lagar ochregler, snarare än att förändra dem, varvidbevisbördan för att en viss regel som påverkarföretagens verksamhet behövs alltid måste varastatens, säger motionärerna.Samtidigt som det är viktigt att avskaffa ellerförändra existerande lagar och regler är det ocksåviktigt att säkerställa att inte nya regleringartillkommer som ökar den administrativa bördan förföretagen, framhåller motionärerna. Det finns förnärvarande krav i flera förordningar -verksförordningen (1995:1322), förordningen(1998:1820) om särskild konsekvensanalys av reglerseffekter för små företags villkor ochkommittéförordningen (1998: 1474) - på att problem-och konsekvensanalyser skall belysa effekterna avnya regler. Trots detta är redovisningen avkonsekvenserna för företagen oftast bristfällig,anser motionärerna och föreslår att reglerna för hurstatliga utredningar och myndigheter genomförkonsekvensbeskrivningar skall stramas upp och attökade kostnader för företag, liksom effekter påkonkurrenssituationen, skall ingå i sådanabeskrivningar.Frågan om regelförenkling tas upp i motion2004/05:Kr239 (m) utifrån den situation somkonstnärer har som småföretagare. Många konstnärer,inte minst bildkonstnärer, är egenföretagare,konstaterar motionärerna. De anser att det ärviktigt att regler som berör småföretagandetförenklas eller avskaffas. Motionärerna vill attalla nya förslag från regeringen som påverkarföretagens villkor skall föregås av en noggrannanalys av effekterna och att även myndigheter somger ut föreskrifter skall omfattas av kravet attgöra en konsekvensanalys.Ett tillkännagivande om behovet avregelförenklingar för det svenska nyföretagandet isyfte att skapa bättre villkor för entreprenörer iSverige, föreslås i motion 2004/05:N208 (m).Även i motion 2004/05:N280 (m) föreslås etttillkännagivande av omregelförenklingsarbetet. Motionären menar att vadsom behövs inte i första hand är fler planer utankonkreta åtgärder. Han hänvisar till en rapport frånNäringslivets regelnämnd (NNR), Regelindikator år2004, i vilken sägs bl.a. att de förenklingar somregeringen har genomfört oftast inte leder tillverkliga förenklingar. har för år 2004granskat 200 ärenden rörande förslag till nya ellerändrade regler från departement, statligautredningar och myndigheter. Enligt dennauppföljning har av ärendena medfört ökad, 16 %minskad och oförändrad administrativ börda förberörda företag, påpekar motionären.I motion 2004/05:N294 (m) föreslås tvåtillkännagivanden, nämligen om ett mål att minskaregelmassan för företagande till år 2010och om ett oberoende påpekar att många länder har politiskamålsättningar för att minska företagens regelbördaoch exemplifierar med att i harparlamentet beslutat att minska regelbördan med 25 %till 2007 och under den förstamandatperioden. och har satt upp enlikartad ambition som . börockså besluta om en målsättning - bör 25 %av existerande regler vara avskaffade - ansermotionären.