bet · GS01SFU10 · 2005-03-17 00:00:00 — Enligt utskottets mening ärdet en grundläggande förutsättning för att beviljauppehållstillstånd av humanitära eller andra skälatt frågan prövas individuellt i varje enskilt fall.Det är endast vid en sådan prövning som det ärmöjligt att göra en samlad bedömning där sjukdom hosbarnet kanske endast är en av flera omständigheteroch att sjukdomen kanske i sig inte är skäl nog föratt få uppehållstillstånd. Enligt utskottets meningär detta ett sätt att garantera att rättssäkerheteni asylprocessen upprätthålls. Om annat än deindividuella skälen tillåts avgöra omuppehållstillstånd skall beviljas eller inte kommerasylprocessen att styras av inte förutsägbarafaktorer eller omständigheter. En sådan ordning ärinte önskvärd. Ett automatiskt uppehållstillståndtill barn som utvecklat stressreaktioner i form avstark uppgivenhet av en viss svårighetsgrad ärheller inte tänkbart av det skälet att det äromöjligt att förutse den risk som ett sådant beslutkan innebära för att barn framöver kan komma attutnyttjas av människosmugglare eller andrahänsynslösa personer i deras omgivning i syfte attförbättra egna eller andras möjligheter att få ettuppehållstillstånd. Utskottet är inte berett attutsätta andra barn för den risken. Med hänsynhärtill och mot bakgrund av det arbete som förnärvarande pågår inom ramen för den nationellasamordnarens uppdrag avstyrker utskottet motionernaSf14 yrkandena 1-3, Sf13 yrkande 4 och Sf12 yrkande5. Även motion Sf405 avstyrks med det anförda.Utskottet vill tillägga att utlänningslagstiftningen även har föreslagit (SOU2004:74.) att bestämmelsen om humanitära skäl föruppehållstillstånd kompletteras med en egenbestämmelse som rör uppehållstillstånd av humanitäraskäl för barn. Genom förslaget om en egenbestämmelse om humanitära skäl i barnärenden avserkommittén att tydligare synliggöra de intentionersom ligger bakom utlänningslagens portalparagraf omhänsynen till barnets hälsa och utveckling samtbarnets bästa i övrigt. Dessutom är förslaget avsettatt markera att barnets individuella skäl föruppehållstillstånd måste prövas särskilt och intesom en del av föräldrarnas ärende.Uppehållstillstånd skall enligt förslaget fåbeviljas även då omständigheterna i barnets ärendeinte är av samma allvar och tyngd som i fråga omvuxna personer. Kommitténs syfte med den föreslagnalagändringen är att göra tillämpningen av humanitäraskäl i barnärenden något mer generös . Avregeringens skrivelse framgår att betänkandet harremissbehandlats och att det beredsinom Regeringskansliet.Ensamkommande barnI betänkande 2004/05:SfU2 behandlade utskottet ävenen rad motionsyrkanden om s.k. ensamkommande barn,dvs. barn som kommer till utan medföljandelegal vårdnadshavare. Utskottet erinrade om attriksdagen hade beslutat att genomett tillkännagivande ge regeringen i uppdrag attåterkomma med förslag som innebär attMigrationsverket endast skall ha ansvar för attutreda de ensamkommande barnens asylskäl, att barnenskall få en särskild företrädare , attsocialtjänsten både skall ha ansvaret för att ge deensamkommande barnen boende och stöd redan vidankomsten och på ett tidigt stadium ta ställningtill om barnet skall ges en familjehemsplaceringsamt, slutligen, att skall gesmöjlighet att sluta avtal med ett antal kommuner ommottagande av ensamkommande barn. Utskottetkonstaterade att regeringen, trots riksdagenstillkännagivande , ännu inte hade lämnatnågot förslag om att kommunernas socialtjänst skallha ansvaret för att ge de ensamkommande barnenboende och stöd redan vid ankomsten. Inte hellerhade regeringen förklarat sin avsikt att lägga fram ett förslag i frågan.Utskottet beklagade detta och ansåg att det varsynnerligen angeläget att frågan får sin snaralösning och att regeringen därför utan dröjsmålborde återkomma till med ett förslag medden nu angivna inriktningen. Utskottet föreslog attriksdagen som sin mening skulle ge regeringen dettatill känna. Detta blev också beslut(rskr. 2004/05:78-79).Den i regeringens skrivelse nämndainterdepartementala arbetsgruppen, som inomRegeringskansliet ansvarar för beredningen av ettförbättrat mottagande för de ensamkommande barnen,har i en departementspromemoria (Ds 2004:54)Mottagandet av barn från annat land som kommer tillSverige utan medföljande legal vårdnadshavare (s.k.ensamkommande barn) föreslagit att Migrationsverketskall ha ett övergripande ansvar för barnens boendemen att avtalskommuner huvudsakligen skall anordnaoch ansvara för boendet. Det reella mottagandet avasylsökande ensamkommande barn föreslås därmedöverföras till de kommuner som tecknar avtal medMigrationsverket medan verket behåller huvudansvaretför mottagandet av barnen. Utskottet har erfarit attden nämnda promemorian är föremål förremissbehandling till . Regeringenhar aviserat en proposition om ensamkommande barntill september 2005.Utskottet har visserligen förståelse för fråganskomplexitet men anser det olyckligt att det tagit sålång tid att lägga fram förslag för riksdagen.Emellertid har utarbetats förslag somremissbehandlas i sedvanlig ordning. Utskottetförutsätter att regeringen därefter utan dröjsmålförelägger en proposition om ensamkommandebarn. Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf13 yrkande 3 och 2003/04:So12 yrkande 10.Övrigt om barn i asylprocessenI betänkande 2004/05:SfU2 har utskottet behandlatmotionsyrkanden om barns asylskäl, barns bästa ochbarnfrågor i övrigt. Utskottet ansåg (s. 42) att detinte bara är viktigt att barn får komma till talsutan också att barns asylskäl efterfrågas. Eftersombarnen kommer hit som asylsökande är det självklartatt deras asylskäl skall utredas. Det är vidareviktigt att barnärenden prioriteras och handläggs avsärskilt utbildad personal. Utskottet noterade bl.a.att hade vidtagit en rad åtgärderför att säkra att barnets bästa beaktas i ärendenaoch att särskilda barnhandläggare hade utbildats.Mot bakgrund härav ansåg utskottet att det intefanns skäl för att då ta något initiativ ifrågan och avstyrkte därmed motionsyrkandena ifråga.Utskottet har ovan redogjort för förslaget om enegen bestämmelse om uppehållstillstånd av humanitäraskäl för barn som avutlänningslagstiftningen lagt fram i betänkande SOU2004:74. Utskottet, som inte anser att det finnsskäl att föregripa det inom Regeringskanslietpågående beredningsarbetet, avstyrker med detanförda motionerna Sf277 yrkande 4, Sf15 yrkande 4och Sf395. Även motionerna Sf265 yrkande 10 ochSf380 avstyrks med det anförda.Mottagande av asylsökandeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden bl.a. om- ersättning för barn till asylsökande,- organiserade verksamhet,- ersättning för sjukvård för icke akutasjukdomstillstånd och för gömda personer,- undantag för asylsökande från kravet påarbetstillstånd,- svenskundervisning fram till datum föravvisning,- ersättning till kommunerna och- barns rätt till vård och skola.Jämför reservationerna 59 (v, mp), 60 (v), 61(fp, c), 62 (v), 63 (v, mp), 64 (m, c), 65(v), 66 (mp), 67 (m, c), 68 (v), 69 (kd, c),70 (fp), 71 (v), 72 (v, c), 73 (m), 74 (v,c), 75 (m), 76 (c), 77 (m), 78 (kd), 79 (v),80 (c) och 81 (mp).Gällande ordningStaten har huvudansvaret för mottagandet avasylsökande. som ansökan om asyl prövasomfattas den asylsökande av lagen (1994:137) ommottagande av asylsökande m.fl. (LMA). Personer somväntar på beslut om uppehållstillstånd får välja omde vill bo hos t.ex. släkt och vänner eller i någonav . De flestaanläggningarna består av vanliga lägenheter, där deasylsökande själva sköter sitt hushåll. Förasylsökande som saknar medel och bor i en avMigrationsverkets anläggningar är bostadenkostnadsfri. Den som väljer att ordna bostad på egenhand kunde fram till fåbostadsersättning med förensamstående och med för en familj. Från ochmed gäller att bostadsersättningendast utges i särskilda fall (SFS 2004:1377).Till de personer som inte har egna inkomstereller tillgångar utges bidrag, s.k. dagersättning,som skall räcka till mat, kläder, telefon och andrautgifter. En ensamstående vuxen får idagersättning och en samboende per dag. Förbarn utges per barn och dag. Förfamiljer med fler än två barn lämnas heldagersättning endast för de två äldsta. För de yngrebarnen lämnas halv ersättning. Om den asylsökande ianslutning till ankomsten inkvarteras vid ettmottagningscenter där bl.a. mat och logi ingår,lämnas en lägre ersättning. Regeringen fastställernivån på ersättningen.Migrationsverket har skyldighet att erbjudaorganiserad verksamhet till alla asylsökande somfyllt . Deltagande i verksamheten ärobligatoriskt. skall i lämpligomfattning erbjuda asylsökande m.fl. sysselsättninggenom att de får tillfälle att delta isvenskundervisning, i skötseln av förläggningar ochi annan verksamhet som bidrar till att göravistelsen meningsfull. För asylsökande som utangiltigt skäl vägrar att delta i den organiseradeverksamheten skall dagersättningen reduceras.Detsamma gäller för den som inte medverkar till attklarlägga identiteten eller som håller sig undan såatt asylutredningen försvåras. Även i det fall enutlänning utan giltigt skäl vägrar att medverka tillåtgärd som är nödvändig för att ett beslut omavvisning eller utvisning skall kunna verkställaskan ersättningen sättas ned.Kommunerna ansvarar främst för förskola, skola ochskolbarnsomsorg till asylsökande barn samt för vissainsatser enligt främst socialtjänstlagen. Förasylsökande ensamkommande barn har kommunerna ettsärskilt ansvar, t.ex. för att utse en god man. Denstatliga ersättningen till kommunerna regleras iförordningen (2002:1118) om statlig ersättning förasylsökande m.fl.Landstingen ansvarar för hälso- och sjukvård tillasylsökande m.fl. enligt en överenskommelse mellanstaten och . Regeringen har den30 godkänt en ny överenskommelsemellan staten och Landstingsförbundet.Överenskommelsen gäller fr.o.m. den 1 januari 2005och innebär bl.a. ökad statlig ersättning tilllandstingen.SkrivelsenEnligt vad som anges i skrivelsen ökade antalet nyaasylsökande med mellan 1999 och2002. Antalet asylsökande uppgick till ca33 000. har utökatsin mottagandekapacitet betydligt. Under 2003minskade antalet nya asylsökande något och dennaminskning har fortsatt . Under periodenjanuari-oktober 2004 kom sammanlagt 19 491asylsökande till , vilket är en minskning medca jämfört med . Färreasylsökande minskar behov avanläggningsboende och en avveckling avmottagningsplatser har därför skett . Den31 var 39 573 personer registrerade imottagandesystemet. Det kan jämföras med drygt43 000 registrerade . Dengenomsnittliga vistelsetiden var den 31oktober 2004. Vid utgången av var dengenomsnittliga vistelsetiden 388 dagar.Ungefär hälften av de asylsökande bor ianläggningsboende och övriga ordnar sitt boende påegen hand, vanligen genom att bo inneboende hossläkt eller vänner. I skrivelsen redovisas denegativa effekter som det egna boendet ansesinnebära och som föranledde regeringen att underhösten 2004 föreslå att avskaffa rättentill bostadsersättning fr.o.m. den 1 mars 2005.Enligt regeringen kan ett avskaffande avbostadsersättningen inte motverka samtliga deproblem som uppstått till följd av det egna boendet.Regeringen fortsätter därför att följa frågan ochavser att återkomma med ytterligare förslag. InomRegeringskansliet har en utredare fått i uppdrag attse över möjligheterna att i ökad utsträckning styraboendet under asylprövningen i riktning mot avMigrationsverket anvisat boende.Ersättning till asylsökande m.m.MotionerI motion 2003/04:Sf310 av ()begärs ett tillkännagivande om en översyn aversättningen till flyktingbarn. Ibarnbidragssystemet finns flerbarnstillägg för treeller flera barn eftersom kostnaderna ökar om enfamilj har många barn. För flyktingbarnen halverasbeloppen fr.o.m. tredje barnet.Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf361yrkande 6 ett tillkännagivande om ambitionsnivån medden organiserade verksamheten. Motionärernaframhåller att Statskontoret har påpekat attverksamheten drivs med alltför låg ambitionsnivå ochatt många som finns på Migrationsverketsanläggningar inte deltar i verksamheten. I sammamotion yrkande 8 begärs utredning av frågan omextern tillsyn av Migrationsverketsmottagningsverksamhet i syfte att åstadkomma enstörre öppenhet. I yrkande 15 begär motionärerna etttillkännagivande om att utreda frågan omvärdesäkring av dagersättningen till asylsökande. Deframhåller att ersättningen inte har ändrats sedan1994. I yrkande 16 begärs ett tillkännagivande omatt tydliggöra kommunernas ansvar för att skapafritidsverksamhet för asylsökande som lever påförläggningar och i eget boende.Maria Wetterstrand m.fl. (mp) begär i motion2003/04:Sf357 yrkande 2 ett tillkännagivande ominnehållet i den obligatoriska verksamheten somanordnas av och hanteringen avdagersättningen vid frånvaro. Enligt motionärernaär verksamheten inte meningsfull. Frånvaro utangiltiga skäl tolkas godtyckligt och är kränkande.Utskottets ställningstagandeEn särskild utredare har haft i uppdrag att taställning till hur rådets direktiv /9/EG omminiminormer för mottagande av asylsökande, somskall vara genomfört i medlemsstaterna senast den 6februari 2005, skall genomföras i svensk rätt.I kommittébetänkandet EG-rätten och mottagandet avasylsökande (SOU 2003:89) konstaterar ommottagandevillkor för asylsökande sammanfattningsvisatt det svenska mottagandet rent faktiskt förefalleratt väl uppfylla de krav som uppställs i EG-direktivet. Emellertid anser utredningen attmottagandevillkoren i vissa avseenden börförfattningsregleras och föreslår därför attgällande praxis lagfästs, t.ex. vad gäller tillgångtill hälso- och sjukvård samt tillgång tillinformation för asylsökande. Som framgår ovan skulledirektivet redan ha varit genomfört i svensk rätt.Utskottet noterar att de svenska mottagandevillkoreni sak uppfyller de krav som uppställs i EG-direktivet, men att mottagandevillkoren i vissaavseenden bör lagfästas. Mot barkgrund härav avserregeringen förelägga en proposition ommottagande av asylsökande under september 2005.När det gäller dagersättningen anges i sammabetänkande (s. 139-140) att det inte finns någraundersökningar som närmare studerat i vilkenutsträckning de lämnade förmånerna (dagersättningoch ersättning för logi) täcker de asylsökandesbehov. De flesta av de företrädare förMigrationsverket som utredningen har varit i kontaktmed menar att förmånerna täcker de asylsökandesbehov. Några av dem och vissa företrädare förfrivilligorganisationer menar dock attdagersättningen är väl låg. De jämför med detkommunala försörjningsstödet enligt 4 kap. 1 §socialtjänstlagen som, utan att vara direktjämförbart, är högre.Även om asylsökande mer sällan har lika storaekonomiska åtaganden eller förpliktelser som dem somär bosatta här anser utskottet att dagersättningenmåste vara tillräckligt stor för att ge en rimliglevnadsstandard. Enligt utskottet är detta särskiltviktigt när det gäller barnfamiljer eftersomasylsökande barns behov lika väl som andra barnsbehov måste tillgodoses på ett bra sätt. En lägreekonomisk standard är måhända motiverad om tiden imottagningssystemet är kort. Så är emellertid sällanfallet. Som redovisas ovan var den genomsnittligavistelsetiden , och denhade t.o.m. ökat jämfört med året innan. Med hänsynhärtill är det enligt utskottet mycket angeläget attvistelsetiderna i mottagningssystemet minskar.Migrationsverket och har för 2005tilldelats ökade resurser för att minskaärendebalanserna. Eftersom förutsättningarna för attockså minska vistelsetiderna i mottagningssystemetdärmed förbättras är utskottet inteberett att föreslå att skall vidta någonåtgärd i frågan om dagersättningens storlek.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna2003/04:Sf310 och Sf361 yrkande 15.Statskontoret har i rapporten styrningav anfört bl.a. (s. 33) att det ärför många som befinner sig i mottagningssystemet medlånga väntetider. Det är också en obalans mellanhögt ställda mål för verksamheten och faktiskaresurser för att nå dessa mål. Vidare anserStatskontoret att rutinerna för samarbetet medkommunerna brister. Enligt Statskontoret är det härproblem som - med undantag för bristande rutiner -inte kan lösa på egen hand. När detgäller den organiserade verksamheten konstateras (s.35-36) att problemen med att många inte deltar iverksamheten och att den verksamhet som bedrivs harlåg ambitionsnivå har funnits ochatt flera utredningar har pekat på samma problem. Påsenare år har mindre förbättringar skett menRiksrevisionsverket skrev så sent som enkritisk rapport om verksamheten. Man menade att endel av förklaringen till bristerna inom verksamhetenberor på bristande resurser. Enligt Statskontoret ärdet svårt att vara kritisk mot omfattningen av denorganiserade verksamheten trots att den haruppenbara brister jämfört med det syfte somregeringen angett för verksamheten. För perdag och person (mer om barn och äldre borträknas)kan man troligen inte göra så mycket mer än vad somfaktiskt görs.Utskottet anser att Statskontorets rapport visarpå förhållanden som inte är tillfredsställande.Emellertid har regeringen i regleringsbrevet för2005 avseende infört ettåterrapporteringskrav som innebär att verket skallredovisa en sammanfattande analys och bedömning avvidtagna åtgärder i syfte att uppnå målet för denorganiserade verksamheten. Med hänsyn härtill finnsdet enligt utskottets mening inte anledning förriksdagen att nu vidta någon åtgärd i frågan. I denmån motionerna Sf361 yrkande 6 och 2003/04:Sf357yrkande 2 inte är tillgodosedda med det anfördaavstyrker utskottet motionsyrkandena i fråga. Ävenmotion Sf361 yrkande 16 avstyrks med det anförda.I en av motionerna berörs frågan om extern tillsynav mottagningsverksamhet. Ävendenna fråga har tagits upp i Statskontorets rapport(s. 41). Enligt Statskontoret har iegenskap av förvaltningsmyndighet inte någottillsynsansvar för migrationsprocessen - varken förden egna verksamheten eller för andra myndighetersåtgärder inom migrationsprocessen. Statskontoretanser att behovet av tillsyn kanske är mestframträdande inom mottagningsverksamheten inom varsram bedrivs en verksamhet som i vissa delar liknarsocialtjänstens verksamhet i en kommun. Utskottet,som konstaterar att frågan om tillsyn nu haruppmärksammats genom Statskontorets rapport, anseratt det i första hand får ankomma på regeringen attöverväga om åtgärder är erforderliga. Därmedavstyrker utskottet motion Sf361 yrkande 8.BoendeMotionerBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf15 yrkande 6ett tillkännagivande om avskaffandet av bidragettill eget boende. Motionärerna accepterar interegeringens delreformer i ett asylsystem som intefungerar. Slopandet av bostadsersättningen lederbara till att redan fattiga blir ännu fattigare. Istället behövs det en övergripande reform av asyl-och mottagningsprocessen.Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf361yrkande 14 ett tillkännagivande om att geGlesbygdsverket i uppdrag att uppmuntra människoratt bosätta sig i hela landet samt attMigrationsverket skall uppmuntra och erbjudamöjligheter för människor att söka alternativabostadsorter. Motionärerna ogillar att kommunersluter avtal med andra kommuner om att ta emotasylsökande och flyktingar.I motion 2003/04:Sf378 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om attMigrationsverket bör åläggas att i störreutsträckning samråda med kommunerna i samband medplacering i eget boende så att kommunerna kanfullfölja sin del av uppdraget. Introduktionen ochvalet av boendekommun bör ses som ett trepartssamtalmellan individen, staten och kommunen. harkommunen inga möjligheter att påverka systemet föreget boende.I motion 2003/04:Sf320 av ochTommy Waidelich (s) begärs ett tillkännagivandeom asylsökandes boendesituation. Eget boende kanvara bra t.ex. genom att den asylsökande kan bohos sina anhöriga. Men det finns också en radproblem t.ex. att handläggaretappar kontakten med den asylsökande och att detegna boendet kan ge upphov till trångboddhet.Enligt motionärerna bör reglerna ses över.Utskottets ställningstagandeRiksdagen har så sent som ställt sigbakom regeringens förslag om att slopa rätten tillbostadsersättning för asylsökande vid eget boendefr.o.m. , dock med den ändringen attersättning även fortsättningsvis skall kunna utges isärskilda fall (prop. 2004/05:28, bet. 2004/05:SfU7,rskr. 2004/05:113). Det ankom på regeringen attmeddela närmare föreskrifter om hur ett system förersättning skall utformas som underlättar förasylsökande att genom arbete försörja sig själva.Regeringen har därefter genom en ändring iförordningen (1994:361) om mottagande av asylsökandem.fl. bl.a. föreskrivit att bostadsersättning fårbeviljas en utlänning som har beviljatsarbetstillstånd eller undantag från skyldigheten attinneha arbetstillstånd och har fått eller erbjuditsen anställning och, för attkunna påbörja anställningen, måste flytta till enort där saknar möjlighet atterbjuda anläggningsboende. (SFS 2005:27). mening får syftet med motion2003/04:Sf320 därmed anses åtminstone delvistillgodosett och motionsyrkandet avstyrks därför.Utskottet kan inte ställa sig bakom ett krav på -som det får tolkas - att skall frångå sittnyligen fattade beslut om att i princip avskaffarätten till bostadsersättning. Utskottet avstyrkerdärmed motion Sf15 yrkande 6.När det gäller frågan om att ge iuppdrag att uppmuntra människor att bosätta sig ihela landet respektive att ålägga Migrationsverketatt samråda med kommunerna vill utskottet hänvisatill den ovan nämnda utredaren som fått i uppdragatt se över möjligheterna att i ökad utsträckningstyra boendet under asylprövningen i riktning mot avMigrationsverket anvisat boende. Utskottet avstyrkermed det anförda motionerna Sf361 yrkande 14 och2003/04:Sf378.Hälso- och sjukvårdMotionerI motion Sf205 av () begärs etttillkännagivande om ett nationellt uppdrag isamverkan med ideella organisationer förkunskapsutveckling och stöd för att underlättaasylsökandes introduktion i det svenska samhället.Trauman som inte identifieras och behandlas riskeraratt förvärras i Sverige.I motion Sf278 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 6 ett tillkännagivande om tidigvård för traumatiserade kvinnliga asylsökande. I dagsätts hjälpen oftast in för sent eftersom vuxnaasylsökande bara har rätt till akut vård.Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf361yrkande 19 ett tillkännagivande om asylsökandestillgång till sjukvård. fick landstingenbara av kostnaderna täckta av staten. Därmed ärdet stor risk att de asylsökande inte får den vårdde har rätt till. I samma motion yrkande 20 begärsett tillkännagivande om att utvidga rätten tillsjukvård för vuxna asylsökande till att gälla ävenicke akuta sjukdomstillstånd. I yrkande 22 begärsett tillkännagivande om sjukvårdskostnader för gömdaasylsökande. betalar kostnadernaför den som sedermera beviljas uppehållstillståndmen då bara för tiden efter beviljandet. Staten börenligt motionärerna stå för hela kostnaden.I motion Sf252 av m.fl. (mp) begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om vikten av snabbtillgång till bearbetning av posttraumatiskastressyndrom, PTSD. Motionärerna anser att vårdenbör ges redan under vistelsen på Migrationsverketsanläggningar. I samma motion yrkande 2 begärs etttillkännagivande om vikten av utbildning i PTSD avpersonal inom den offentliga sektorn då många hardåliga kunskaper om syndromet. I yrkande 3 begärsett tillkännagivande om vikten av regler för ickeakut psykiatrisk vård för asylsökande. Sådan vårdbör räknas in i vård som inte kan anstå eftersom detär viktigt med tidig upptäckt och behandling.I motion Sf289 av () och GustavFridolin (mp) begärs ett tillkännagivande om attmödravård och förlossning i ett inledande skedeskall likställas med vård av barn för illegalaflyktingar.I motion Sf318 av m.fl. (c, fp, v,mp) begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande om enöversyn av kostnadsansvaret för asylsökande i behovav behandling för transsexualism. Patienter skallinte behöva riskera att behandling nekas elleravbryts enbart på grund av oklarheter om varkostnadsansvaret ligger. Det måste därför klarläggasvilken typ av vård som räknas som vård som inte kananstå.Utskottets ställningstagandeEnligt överenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet skall landstingen ge asylsökandem.fl.