bet · GS01SOU13 · 2005-04-12 00:00:00 — Utskottet ser mycket positivt påregeringens förslag att inrätta en läkemedelsförteckning samt att regleradenna särskilt i en ny lag. I motion So8 (m) anförs att ett system meds.k. smartkort bör införas i stället för en läkemedelsförteckning.Utskottet delar utredningens uppfattning att smartkort inte framstår somett realistiskt alternativ för att dokumentera patientensläkemedelsförskrivningar eller utköp av läkemedel. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet motionerna So7 (m) yrkande 1 och So8 (m).Utskottet delar regeringens uppfattning att det faller sig naturligtatt tilldela rollen som registerförare och personuppgiftsansvarig.Redan i dag registrerar uthämtade förskrivna läkemedel medstöd av lagen (1996:1156) om receptregister. Företaget är i dagslägetden enda källan från vilken fullständig sådan information kan hämtas.Utskottet konstaterar vidare att regeringen har för avsikt att återkommamed nödvändiga förslag för det fall eventuella kommande förändringar idetaljhandelsmonopolet inverkar på förutsättningarna för registret.Utskottet har inte heller några invändningar mot förslaget såvitt avservilka uppgifter som skall få registreras. Utskottet ser dock positivtpå att regeringen har för avsikt att låta utreda frågan huruvida uppgifteräven om förskrivare bör kunna registreras i förteckningen. Vidare skallförutsättningarna för att införa ett system med koder för förskrivningsorsakpå recept utredas.I motion So7 (m) yrkande 2 påpekas nackdelen med att läkemedelsförteckningenenbart kommer att omfatta de förskrivna läkemedel som hämtas ut frånapotek. Utskottet instämmer naturligtvis i motionärernas och regeringensuppfattning att det vore bra om förteckningen även kunde innehållauppgifter om läkemedel som tillhandahålls inom den slutna vården och vidsärskilda boenden, men konstaterar att detta inte är möjligt för tillfället.Utskottet delar även uppfattningen i motion So9 (c) yrkande 1 att detär viktigt att se läkemedelsförteckningen i perspektivet av en långsiktigförstärkning av informationshanteringen inom vård- och omsorgssektorn.Bland annat mot bakgrund av hur uppdrag harformulerats utgår utskottet dock från att regeringen har samma inställning.Med köp av läkemedel avses enligt 1 § första stycket i förslaget tilllag om läkemedelsförteckning även förvärv av läkemedel med fullständigkostnadsreducering enligt lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m.Under beredningen i utskottet har meddelat att enändring i den nämnda bestämmelsen bör göras. Bakgrunden härtill redovisadesför utskottet vid sammanträdet . Förslaget till 1 §första stycket i den nya lagen om läkemedelsförteckning överensstämmeri sak med utredningens förslag. Ärendet har beretts på sedvanligt sättinom med bl.a. remissomgång. Först efter överlämnandetav propositionen till påtalade en av de centrala remissinstansernapå området behovet av att utvidga den nya lagens tillämpningsområde.Anledningen härtill är att bestämmelser om kostnadsreducering vid förvärvav läkemedel, förutom i lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m.,även finns i bl.a. smittskyddslagen (2004:168) och lagen (1993:332) omavgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade. Fullständigkostnadsreducering kan även gälla vissa läkemedel som är kostnadsfriaför vissa patientgrupper, såsom t.ex. för diabetiker som får insulinkostnadsfritt. Enligt bör även förvärv av läkemedelsom sker med fullständig kostnadsreducering med stöd av andra bestämmelserän enligt läkemedelsförmånslagen kunna dokumenteras i läkemedelsförteckningen.Syftet med förteckningen är att på läkemedelsområdet åstadkomma störstamöjliga nytta och säkerhet för patienterna. Detta förutsätter attsamtliga läkemedel som patienten hämtar ut på apotek kan dokumenteras iläkemedelsförteckningen. Förteckningen kan annars skapa en falsk trygghetför bl.a. förskrivarna och förlorar därmed sitt värde. Utskottet anseratt 1 § första stycket i regeringens förslag till lag om läkemedelsförteckningbör ändras på sätt som föreslagits. Förslaget till ändring framgår avbilaga 3.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till nylag om läkemedelsförteckning, dock med ovannämnda ändring i 1 §, liksomförslaget till följdändring i 6 § lagen (1998:544) om vårdregister.Motionerna So7 (m) yrkande 2, So9 (c) yrkandena 1 och 3 samt So10 (kd)yrkande 1 avstyrks därmed. Motionerna So234 (kd), So394 (c) yrkande 18,So456 (fp), So481 (s) och So605 (kd) yrkande 25 får anses i vart falldelvis tillgodosedda med de framlagda förslagen och avstyrks på dengrunden.I motion So9 (c) yrkande 2 anförs att möjligheterna att vidga förteckningensanvändningsområde till att även främja en effektivare kontroll avfelaktig läkemedelsförskrivning och utvärdering av läkemedel bör utredas.Utskottet konstaterar att det i uppdrag bl.a.ingår att redovisa och lämna förslag till hur landstingens möjlighetertill uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring, särskilt med avseendepå förskrivning och användning av läkemedel på förskrivar- och individnivå,kan tillgodoses. Utredaren skall även överväga om ett register förläkemedels ändamålsenlighet bör utformas och vid behov lämna förslagtill en reglering för ett sådant register hos . Motionenfår därmed anses i stort sett tillgodosedd.Inom övervägs om det bör införasbegränsningar när det gäller försäkringsbolagens möjligheter att begäraatt den som vill teckna en försäkring ger bolaget tillgång till informationfrån hälso- och sjukvården. Även betänkandet från Utredningen om personligintegritet i arbetslivet är under beredning i . mening bör resultatet av detta arbete inte föregripas. MotionSo9 (c) yrkande 4 avstyrks därmed.Nationellt läkemedelsregister för forskning, epidemiologiska undersökningaroch framställning av statistik inom hälso- och sjukvårdsområdetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag till ändringar i lagen (1996:1156)om receptregister. Motionsyrkanden rörande behovet av informerat samtyckebör därmed avslås.Jämför reservation 5 (m).PropositionenRegeringen anser att det bör inrättas ett läkemedelsregister i form avett hälsodataregister hos . Regeringen avser att genomen särskild förordning inrätta och ge närmare föreskrifter omläkemedelsregistret.Enligt 3 § första stycket 6 lagen (1996:1156) om receptregister fårreceptregistret användas för registrering och redovisning tillSocialstyrelsen av uppgifter för medicinsk uppföljning, utvärdering,kvalitetssäkring, epidemiologiska undersökningar, forskning och framställningav statistik. Av fjärde stycket samma lagrum följer att det krävs attden enskilde samtycker för att personnummer eller annan uppgift som kanhänföras till honom eller henne skall få åtfölja uppgiftsredovisningenfrån till . Regeringen föreslår i propositionenen ändring med innebörd att den berörda personens samtycke inte längreskall krävas.De uppgifter som med stöd av detta lagrum för över tillSocialstyrelsen tas in i hälso- och sjukvårdens läkemedelsregister.Detta register är inte något personregister eftersom det inte innehålleruppgifter knutna till enskilda individer. För att pröva möjligheten attinförskaffa uppgifter från receptregistret till hälso- och sjukvårdensläkemedelsregister med den enskildes samtycke genomförde Socialstyrelsenett pilotprojekt 1997. Av resultatet av projektet drog Socialstyrelsenden slutsatsen att det inte var praktiskt lämpligt att genomföradiskussioner om samtycke till informationsöverföring i samband medläkarkonsultationen. Dessutom blev ett register med så låg andel deltagandesom och där patienter kunde välja att samtycka tillinformationsöverföringen och avstå vid ett annat inteanvändbartvid epidemiologisk uppföljning.Genom lagen (1998:543) om hälsodataregister ges central förvaltningsmyndighetinom hälso- och sjukvården möjlighet att utföra automatiserad behandlingav personuppgifter i hälsodataregister (1 §). Något hälsodataregisteri form av ett läkemedelsregister finns inte . Enligt regeringensmening begränsar frånvaron av ett sådant nationellt läkemedelsregistersom innehåller individbaserade uppgifter om läkemedelsuttag vid apotekeni olika avseenden möjligheterna till värdefull forskning på läkemedelsområdet.Genom ett parallellt utnyttjande av redan befintliga hälsodataregisteroch ett nytt läkemedelsregister skulle unika forskningsmöjligheter skapas,menar regeringen.Nuvarande hälsodataregister bygger på principen att uppgifter som ingåri respektive register är knutna till en angiven person och tillförsregistret utan krav på att den enskilde personen har lämnat sitt samtycke.Detta gäller samtliga hälsodataregister utom biverkningsregistret, dvs.även patientregistret som innehåller långtgående uppgifter om patienterintagna för sluten vård. Det har gjorts en avvägning mellan den nyttasom både i ett snävt personperspektiv och i ett brett samhällsperspektivär förbunden med registret och det integritetsproblem som kan varaförknippat med att finnas i ett register. Vid den avvägningen har manfunnit att nyttan med registren väger över och att man som enskild fårtåla det intrång som registreringen kan upplevas som.Tillgången till ett läkemedelsregister skulle enligt propositionen varatill stort gagn för genomförande av forskning och epidemiologiskaundersökningar på läkemedelsområdet. Någon uttömmande kunskap om ettläkemedel finns inte när det blir tillgängligt för behandling av patienter.En fortlöpande uppföljning av förskrivning och användning är därförnödvändig. Studier av risker och effekter på lång sikt av läkemedelsbehandlingär särskilt viktiga. Dessa studier bedrivs i syfte att stärka kunskapenom och erfarenheterna av läkemedelsanvändning och ytterst för att denenskilde patienten skall få bästa möjliga vård och behandling. Regeringendrar den slutsatsen att ett läkemedelsregister av här diskuterat slagskulle vara av stor betydelse för alla som är i behov av läkemedelsbehandling.Med beaktande av den ökande användningen av läkemedel som är alltmerpotenta och den nytta som ett läkemedelsregister skulle kunna ha finnerregeringen att övervägande skäl talar för att uppgifter om uthämtadeläkemedel på apotek skall tas in i ett nationellt register utan krav påden berörda personens samtycke.Regeringen föreslår vidare en ändring i 3 § första stycket 6 lagen(1996:1156) om receptregister varigenom ändamålet för registret inskränks.Registrering och redovisning till skall fortsättningsvisendast få ske av uppgifter för epidemiologiska undersökningar, forskningoch framställning av statistik inom hälso- och sjukvårdsområdet. I sammaparagraf (första stycket 7) föreslås även en ändring med innebörd attdet blir möjligt för att elektroniskt spara recept för flerauttag under hela receptets giltighetstid.MotionenI motion So7 av m.fl. (m) begärs tillkännagivandendels om behovet av informerat samtycke (yrkande 3), dels om vikten avinformationsinsatser (yrkande 4). Motionärerna motsätter sig avintegritetsskäl att receptregisterlagen ändras så att information kanöverföras till utan patienternassamtycke. Motionärerna inser de problem som kan finnas med informeratsamtycke men anser att mer rationella vägar skall prövas för att gepatienter möjlighet att samtycka till registrering av läkemedelsanvändning.Motionärerna påtalar vikten av informationsinsatser i syfte att underlättaför läkemedelskonsumenterna att ta ställning till om de vill ingå i ettläkemedelsregister.Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar inrättandet av ett läkemedelsregister i form av etthälsodataregister hos . I motion So7 (m) yrkande 3ifrågasätts att uppgifter med anknytning till en viss person skall kunnatillföras registret oavsett om den enskilde samtycker härtill ellerinte. Utskottet kan konstatera att nuvarande krav på samtycke för attApoteket skall kunna överföra individanknutna uppgifter från receptregistrettill har medfört att något rikstäckande register överläkemedelsköpen inte har kunnat byggas upp. En genomförd pilotstudiehar visat att det i den kliniska vardagen inte gått att få sådantsamtycke i tillräcklig utsträckning för att registret skall vara användbartvid epidemiologisk uppföljning. Utskottet delar regeringens bedömningatt tillgången till ett nationellt läkemedelsregister med individbaseradeuppgifter om läkemedelsuttag vid apoteken skulle vara av så stor nyttasåväl för samhället som för den enskilde patienten att intresset attskydda den enskildes integritet får stå tillbaka. Samtycke från denberörda personen skall därför inte längre krävas för överföring av sådanauppgifter till . Mot bakgrund av det anförda bör riksdagenanta regeringens förslag till ändring i 3 § fjärde stycket lagen(1996:1156) om receptregister och till följdändringar i 4 och 9 §§ sammalag. Motion So7 (m) yrkandena 3 och 4 bör därmed avslås.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag till ändring i 3 § förstastycket lagen (1996:1156) om receptregister.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om att regeringen bör återkomma med förslagdels om ställföreträdare för vuxna, dels rörande ett nationelltpatientjournalsystem. Utskottet hänvisar till pågående arbete iRegeringskanslietrespektive Patientdatautredningen.Jämför reservationerna 6 (m, kd) och 7 (m, fp, kd, c).MotionernaI motion So7 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om vad som anförs om ställföreträdarfrågan (yrkande 5).Motionärerna påpekar att gode män, förvaltare eller anhöriga intehar behörighet att i alla de situationer som propositionen berör förapatientens talan. Motionärerna kräver att regeringen återkommermed ett förslag som slutligt löser ställföreträdarfrågan. Slutligenbegärs ett tillkännagivande om behovet av ett nationellt system förpatientjournaler (yrkande 6). Eftersom förespråkar en statligfinansiering av sjukvården faller det sig enligt motionärerna naturligtatt ett enhetligt journalsystem hanteras av Socialstyrelseni samarbete med vårdgivarna. Motionärerna hänvisar till Patientdatautredningensuppdrag.Även i motion So10 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivandeom behovet av en sjukvårdsgemensam läkemedelsjournal som fungerar inomhela den svenska sjukvården (yrkande 2). Motionärerna vill seett system med enhetliga patientjournaler som bl.a. inkluderarläkemedelsförskrivning. Motionärerna åberopar uppdragoch anför att regeringen bör återkomma till med en strategiför att införa heltäckande, elektroniska patientjournaler.PropositionenI propositionen (s. 32) redogörs för de speciella problem som uppkommernär en person på grund av medvetslöshet, psykisk störning, sjukdom ellerliknande förhållanden saknar förmåga att samtycka på sätt som krävs.Denna situation är inte ovanlig, särskilt inte inom akutsjukvården. Detpåpekas att det inte sällan rör sig om personer som intar flera läkemedeloch som därmed tillhör den grupp som skulle ha störst nytta av attförskrivaren fick tillgång till deras läkemedelslista. Regeringen nämnerdet framlagda betänkandet Frågor om förmyndare och ställföreträdareför vuxna (SOU 2004:112), vari ett antal lagförslag lämnas avseende bl.a. förbättrade stödformer för vuxna som saknar mental förmåga att taställning i en rättslig angelägenhet (bristande beslutskompetens).Exempel på lagförslag som lämnats i betänkandet är en ny lag omställföreträdare för vuxna med bristande beslutsförmåga inom hälso- ochsjukvården samt en ny lag om framtidsfullmakter m.m. och om behörigheti vissa fall för anhöriga. Regeringens bedömning är dock att genomförandetav de lagar som föreslås i betänkandet kommer att dröja så länge attdet inte finns skäl att avvakta med genomförandet av de förbättringari patientsäkerheten som läkemedelsförteckningen kommer att innebära.Frågan om samtycke för personer som själva saknar mental förmåga attsamtycka får enligt regeringen därmed lösas på annat sätt. För de fallgod man eller förvaltare enligt 11 kap. 4 eller 7 § föräldrabalkenförordnats eller annan ställföreträdare med beslutanderätt i fråga ompersonliga angelägenheter finns, kan ställföreträdaren ta ställning ifrågan om samtycke. Det kan även finnas fall då god man eller förvaltareinte finns utsedda, inte har behörighet i frågan eller inte kan nås. ett sådant läge en förskrivare snabbt behöver tillgång till en personsläkemedelsförteckning för att kunna ge denne den vård eller behandlingsom han eller hon oundgängligen behöver, skall uppgifterna enligtregeringens mening ändå kunna lämnas ut till förskrivaren. Förskrivarenär då skyldig att dokumentera åtkomsten till läkemedelsförteckningen,skälen till att samtycke inte kunnat inhämtas, varför det förelegat ettoundgängligt behov av vård eller behandling samt varför läkemedelsuppgifternavarit nödvändiga för att tillgodose detta behov.Pågående arbeteEnligt uppgift från är betänkandet Frågor omförmyndare och ställföreträdare för vuxna (SOU 2004:112) för närvarandeföremål för remissbehandling. Remisstiden går ut den 15 juni 2005.Den tidigare nämnda (S 2003:03) har genomtilläggsdirektiv (dir. 2004:95) fått i uppdrag att se över hur behandlingenav personuppgifter inom hälso- och sjukvården regleras samt lämna förslagtill en väl fungerande och sammanhängande reglering på området. Utredarenskall bl.a. överväga frågor som rör elektroniska patientjournaler samtöverföring av uppgifter både mellan olika organisatoriska vårdenheterinom den offentliga hälso- och sjukvården och mellan den offentligahälso- och sjukvården och verksamhet som bedrivs av andra än landsting.Utredaren skall analysera förutsättningarna för och nyttan av att skapaen för samtliga vårdgivare sammanhållen journal för varje patient, pånationell nivå eller på landstingsnivå. Utredaren skall utgå från attall journalhantering i huvudsak skall vara elektronisk.Uppdraget skall redovisas senast den 31 december 2005.Utskottets ställningstagandeUtskottet utgår från att regeringen återkommer med förslag till riksdagenefter vederbörlig beredning av förslagen från Utredningen om förmyndare,gode män och förvaltare. Något sådant tillkännagivande till regeringensom begärs i motion So7 (m) yrkande 5 anser utskottet inte nödvändigt.Motionen avstyrks.Enligt utskottets mening bör inte heller föregripa kommandeförslag från . Även motionerna So7 (m) yrkande 6och So10 (kd) yrkande 2 bör därför avslås.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Avslag på förslaget till lag om läkemedelsförteckning m.m., punkt 1(m, fp, kd, c)av (), (), KerstinHeinemann (fp), (), (), MagdalenaAndersson (m) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen avslår regeringens förslag till lag om läkemedelsförteckningoch till lag om ändring i lagen (1998:544) om vårdregister. Därmedbifaller motion 2004/05:So7 yrkande 1 och avslår motion2004/05:So8.StällningstagandeVi ställer oss positiva till att införa en läkemedelsförteckning varide läkemedel som enskilda patienter hämtar ut på apotek registreras. Avolika skäl är det emellertid olämpligt att låta vararegisterförare. Förslaget till lag om läkemedelsförteckning och förslagettill följdändring i lagen (1998:544) om vårdregister bör därför avslås.2. Förbättrat stöd till patienter, förskrivare och farmaceuter, punkt2 (fp, kd, c)av (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om läkemedelsförteckning, med den ändringen såvittavser 1 § att bestämmelsen får den lydelse som utskottet föreslår ibilaga 3,b) lag om ändring i lagen (1998:544) om vårdregister.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 2.Därmed bifaller motionerna 2004/05:So9 yrkandena 1och 3, 2004/05:So10 yrkande 1, 2004/05:So394 yrkande 18, 2004/05:So456och 2004/05:So605 yrkande 25, bifaller delvis proposition 2004/05:70 idenna del och avslår motionerna 2004/05:So7 yrkande 2, 2004/05:So234och 2004/05:So481.StällningstagandeDet är angeläget att förbättra patientsäkerheten på läkemedelsområdet.Vi välkomnar därför inrättandet av en läkemedelsförteckning. Enligtvår mening bör emellertid landstingen föra registret. Apoteksmonopoletsframtid är osäker, bl.a. på grund av granskning. Det finnsinte några tekniska hinder mot att informationen förmedlas från ApoteketAB till någon annan huvudman. Genom att låta landstingen föra registretges de möjlighet att följa upp läkemedelsförskrivningarna. Möjligheternaatt knyta samman läkemedelsuppgifterna med övriga patientuppgifter avbetydelse för ett gott behandlingsresultat talar också för att landstingenär lämpligast som registerförare. Vi anser att uppgifter om förskrivningsorsak,diagnoser, allergier, mål för behandlingen m.m. skall kunnadokumenteras i läkemedelsförteckningen.En bättre uppföljning och kontroll av förskrivningen av läkemedel ärnödvändig. Inte minst inom äldrevården är det viktigt att ha så fullständiginformation som möjligt om patienternas läkemedelssituation då det ärvanligt att dessa personer använder flera olika slags läkemedel samtidigt.Vi anser att exempelvis läkemedelslistor bör kunna användas i störreomfattning inom äldrevården.Läkemedelsförteckningen måste ses i perspektivet av en långsiktigförstärkning av informationshanteringen inom vård- och omsorgssektorn.Både lagstiftning och tekniska system bör utformas så att de kan fungerasom en del i ett nationellt hälsonät, kopplat till digitala journalerm.m.Eftersom det trots allt är angeläget att en läkemedelsförteckning såsnart som möjligt kan komma i bruk, och mot bakgrund av att torde vara relativt väl förberett för att införa det aktuellaregistret, anser vi att tills vidare bör anta förslaget tilllag om läkemedelsförteckning, dock med den ändring som utskottet föreslåri bilaga 3. Även följdändringen i lagen (1998:544) om vårdregister bördärmed antas. Regeringen bör dock återkomma med förslag ienlighet med vad som anförts.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.3. Förbättrat stöd till patienter, förskrivare och farmaceuter, punkt2 (m)av (), () och MagdalenaAndersson (m).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen antar regeringens förslag tilla) lag om läkemedelsförteckning, med den ändringen såvittavser 1 § att bestämmelsen får den lydelse som utskottet föreslår ibilaga 3,b) lag om ändring i lagen (1998:544) om vårdregister.Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservation 3. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So7yrkande 2, 2004/05:So9 yrkande 1, 2004/05:So456 och 2004/05:So605 yrkande25, bifaller delvis proposition 2004/05:70 i denna del och avslårmotionerna 2004/05:So9 yrkande 3, 2004/05:So10 yrkande 1, 2004/05:So234,2004/05:So394 yrkande 18 och 2004/05:So481.StällningstagandeVi välkomnar införandet av en läkemedelsförteckning, inte minst för attsäkerställa äldres och kroniskt sjukas vårdkvalitet. Enligt vår meningbör dock läkemedelsförteckningen föras av . Ett flertalargument talar emot regeringens förslag att placera läkemedelsförteckningenhos . För det första ter det sig onödigt att ha två huvudmänför register som i praktiken innehåller ungefär samma information.Epidemiologiskt centrum (EpC) vid handhar redan i daguppgifter som syftar till att underlätta för landstingen och andravårdgivare. Det rör sig exempelvis om kvalitetsregister och kostnadsdatabasersom utgör underlag för prestationsersättningssystem i landstingen. Fördet andra är det viktigt att förbereda en eventuell övergång tillnationella enhetliga patientjournaler. Eftersom vi moderater förespråkaren statlig finansiering av sjukvården faller det sig naturligt att ettenhetligt journalsystem hanteras av isamarbete med vårdgivarna. Vi kan vidare konstatera att regeringen intehar tagit ställning till hur ett eventuellt upphävande av Apoteksmonopoletskall hanteras. Om apoteksmonopolet förklaras olagligt kommer kostnadernaför läkemedelsförteckningen, , att varabortkastade.