bet · GS01LU12 · 2005-03-01 00:00:00 — Associationsrättsliga frågor, m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet elva motionsyrkanden från den allmännamotionstiden på det associationsrättsliga området. Motionsyrkandenagäller aktiebolag utan vinstintresse, redovisningsfrågor, könsfördelningeni bolagsstyrelser, förvärv av egna aktier, skydd för företagshemligheter,avtalsvillkor mellan näringsidkare och frågor om stiftelser. Därutöverbehandlas ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden omlagstiftningsprocessen på IT-området.Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden, ihuvudsak med hänvisning till tidigare ställningstaganden från riksdagenssida och pågående arbete.I betänkandet finns sex reservationer och ett särskilt yttrande.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Aktiebolag utan vinstintresseRiksdagen avslår motion 2004/05:L337 yrkande 1.Reservation 1 (m, fp, kd, c)2. RedovisningRiksdagen avslår motion 2004/05:L337 yrkande 2.Reservation 2 (m, fp, kd, c)3. Könsfördelningen i bolagsstyrelserRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L298 och 2004/05:L340.4. Förvärv av egna aktierRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk450 yrkande 7, 2004/05:Sk452yrkande 15 och 2004/05:L326.Reservation 3 (kd)5. Skydd för företagshemligheterRiksdagen avslår motion 2004/05:L315.Reservation 4 (m, fp, kd, c)6. Avtalsvillkor mellan näringsidkareRiksdagen avslår motion 2004/05:L357.Reservation 5 (m, fp, kd, v, c)7. StiftelserRiksdagen avslår motionerna 2004/05:L290 och 2004/05:L318.8. Lagstiftningsprocessen på IT-områdetRiksdagen avslår motion 2003/04:N248 yrkande 19.Reservation 6 (m)den 1 mars 2005På lagutskottets vägnarInger RenéFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), JanErtsborn (fp), (), (), (), (), Rezene Tesfazion (s), (),(), (), (), PiaNilsson (s), (), (), (),() och ().Utskottets övervägandenAktiebolag utan vinstintresseUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om att det inte skall införas nyaformer av aktiebolag. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbeteinom . Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).BakgrundEn sakkunnig person fick i uppdrag att biträda Justitiedepartementetmed att undersöka vad som kan vara en lämplig organisationsform föricke vinstdrivande näringsliknande verksamhet av inte obetydlig omfattning,exempelvis inom sjukvårds- eller utbildningssektorn. Uppdraget redovisadesi i promemorian Frågor kring icke vinstutdelande företag.I promemorian gjordes bedömningen att en icke vinstsyftande verksamhetsformav medlemskaraktär kan etableras enkelt och effektivt genom attaktiebolagsinstitutet kompletteras med vissa bestämmelser för icke vinstsyftandeverksamhet. Det saknas således, enligt vad som anfördes i promemorian,anledning att införa en helt ny företagsform. I stället är dettillräckligt att införa en ny aktiebolagsform - aktiebolag utan vinstsyfte.Regeringen tillkallade därefter en särskild utredare med uppdrag attutreda frågor om ett nytt slag av aktiebolag för icke vinstutdelandeverksamhet (dir. 2002:30). Uppdraget redovisades ibetänkandet (SOU 2003:98) Aktiebolag med begränsad vinstutdelning.Utredningen har i enlighet med vad som angetts i direktiven utarbetatförslag till två modeller av aktiebolag med vinstutdelningsbegränsning.Utredningen föreslår att det i aktiebolagslagen (1975:1385) införs ettnytt kapitel med bestämmelser om den nya aktiebolagsformen. De tvåmodellerna av den nya aktiebolagsformen benämns icke-vinstutdelandeaktiebolag respektive aktiebolag med begränsad vinstutdelning. Iicke-vinstutdelande aktiebolag skall inte någon del av bolagets överskottkunna delas ut som vinst till aktieägarna. För aktiebolag med begränsadvinstutdelning skall viss del av bolagets överskott kunna delas ut tillaktieägarna. Det utdelningsbara beloppet skall beräknas utifrån det avaktieägarna tillskjutna aktiekapitalet. Utredningen har, mot bakgrundav gällande EG-rättslig lagstiftning, kommit fram till att den nya formenav aktiebolag skall vara ett privat aktiebolag.MotionenJan Ertsborn m.fl. (fp) anför i motion 2004/05:L337 att det inte finnsnågot behov av att införa särskilda aktiebolagsformer för t.ex. verksamhetinom områdena skola, vård och omsorg. Befintliga former av aktiebolag,privata respektive publika, täcker de behov som finns även inom nämndaverksamhetsområden. Motionärerna framhåller att om syftet är att vinstmedelinte skall uppstå i ett aktiebolag, eller att vinstmedel skall stannakvar i bolaget, detta låter sig göras inom ramen för befintligabolagsformer genom bestämmelser i bolagsordningen. I motionen begärs etttillkännagivande om att det inte bör införas ytterligare former avaktiebolag (yrkande 1).Utskottets ställningstagandeUtredningsbetänkandet (SOU 2003:98) Aktiebolag med begränsad vinstutdelninghar remissbehandlats och är, enligt vad utskottet erfarit, föremål förberedning inom . Resultatet av detta arbete bör inteföregripas, och utskottet föreslår därför att avslår motion2004/05:L337 yrkande 1.RedovisningUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande om att begränsa skyldigheten förarbetsgivare att i årsredovisningen lämna uppgifter om dels sjukfrånvaro,dels könsfördelningen i företagsledningen. Utskottet hänvisar tillriksdagens tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 2 (m, fp, kd,c).BakgrundFöretags skyldighet att upprätta årsredovisning regleras i 6 kap. 1 §bokföringslagen (1999:1078). Av bestämmelsen följer att samtliga aktiebolag,ekonomiska föreningar och handelsbolag i vilka en eller flera juridiskapersoner är delägare är skyldiga att avsluta sin bokföring med enårsredovisning. Undantagna är vissa mindre företag, bl.a. sådana som drivsi annan associationsform eller som enskild firma. De närmare bestämmelsernaom årsredovisningens innehåll och form regleras i årsredovisningslagen(1995:1554), lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag samt lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag.I årsredovisningslagarna infördes fr.o.m. en skyldighetför privata arbetsgivare, kommuner och landsting att i årsredovisningenlämna uppgifter om anställdas sjukfrånvaro (prop. 2002/03:6, bet. LU1,rskr. har undantagits från skyldigheten att lämnadessa uppgifter. Så är fallet om antalet anställda uppgått till i medeltal högst tio. Utomlands anställdaomfattas inte heller av arbetsgivarens uppgiftsskyldighet.Sedan den 1 januari 2004 skall ett företag i sin årsredovisning ävenange könsfördelningen inom företagets ledning (prop. 2002/03:56, bet.LU7, rskr. Redovisningskravet omfattar företagets styrelseledamöter,verkställande direktör och andra personer i företagets ledning. I likhetmed vad som gäller för uppgifter om anställdas sjukfrånvaro undantasfrån redovisningskravet företag i vilka antalet anställda uppgår tillhögst tio.MotionenJan Ertsborn m.fl. (fp) begär i motion 2004/05:L337 ett tillkännagivandeom att den skyldighet som arbetsgivare har att i årsredovisningen lämnauppgifter om anställdas sjukfrånvaro respektive könsfördelningen iföretagsledningen skall inskränkas till att gälla enbart för publikaaktiebolag (yrkande 2). Det finns enligt motionärerna inte någon anledningatt betunga andra företag än de börsnoterade med en sådan uppgiftsskyldighet.En regelförenkling i det här avseendet skulle, enligt motionärerna,bidra till att minska många företags administrativa börda.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att omfattningen av redovisningsskyldighetenvad gäller såväl sjukfrånvaro som könsfördelningen i företagsledningenhar övervägts i ovan nämnda lagstiftningsärenden. Enligt utskottetsbedömning har det inte framkommit någon omständighet som utgör skäl attnu ompröva tidigare ställningstaganden. bör därföravslå motion 2004/05:L337 yrkande 2.Könsfördelningen i bolagsstyrelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden som rör könsfördelningen i bolagsstyrelser.Utskottet hänvisar till kommande utredningsarbete. Jämför särskiltyttrande (v).MotionernaTasso Stafilidis m.fl. (v) anför i motion 2004/05:L298 att det inomnäringslivet finns en maktobalans mellan könen och pekar bl.a. på detförhållandet att andelen kvinnor i börsbolagens styrelser fortfarandeär låg. Mansdominansen bland högre chefer i näringslivet är också tydligoch vid nyrekrytering väljer, enligt motionärerna, män ofta andra män.En konsekvens av att det finns så få kvinnor på chefspositioner blirdärmed att kvinnor sällan rekryteras till ledande befattningar.Motionärerna anser att en lagstiftning om könskvotering skulle kunna brytaden onda cirkeln. Den låga andelen kvinnor i bolagsstyrelser är vidareoacceptabel ur ett demokrati-, jämställdhets- och rättviseperspektivoch kan även ifrågasättas ur ett samhällsekonomiskt och företagsekonomisktperspektiv. I motionen begärs ett tillkännagivande om att regeringenskall tillsätta en utredning med uppgift att ta fram förslag till ändringi aktiebolagslagen som innebär att av vardera könet skallvara representerade i börsnoterade aktiebolags styrelser samt i statligtoch kommunalt ägda aktiebolags styrelser.I motion 2004/05:L340 av m.fl. (s) framförs liknandesynpunkter. Motionärerna anser att det är nödvändigt att bredda kompetenseni bolagsstyrelserna och att detta kan åstadkommas bl.a. genom en jämnarekönsfördelning. Ett tillkännagivande begärs om vikten av att öka andelenkvinnor i privata bolags styrelser.Utskottets ställningstagandeSom redovisats i föregående avsnitt infördes bestämmelser ibl.a. årsredovisningslagen som innebär en skyldighet för företagen atti sina årsredovisningar lämna uppgift om könsfördelningen inom företagetsledning (prop. 2002/03:56, bet. LU7, rskr. I det då aktuellalagstiftningsärendet väcktes motionsyrkanden med krav på en utredningmed uppgift att ta fram förslag till lagstiftning angående bolagsstyrelsernaskönssammansättning. Utskottet ställde sig positivt till att en sådanutredning kom till stånd och utgick från att regeringen beaktade detta.Något formellt tillkännagivande från sida var dock inte,enligt utskottet, påkallat. hade ingen annan uppfattning.Utskottet har med tillfredsställelse erfarit att det pågår arbeteinom i syfte att utarbeta direktiv till en utredningom hur en jämnare könsfördelning i bolagsstyrelser skall kunna uppnås.Mot denna bakgrund saknas skäl för att nu vidta någon åtgärdmed anledning av motionerna 2004/05:L298 och 2004/05:L340, som därförbör avslås.Förvärv av egna aktierUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ändringar i aktiebolagslagensbestämmelser om förvärv av egna aktier. Utskottet hänvisar till tidigareställningstaganden från sida och till pågående beredningsarbete.Jämför reservation 3 (kd).BakgrundI svensk rätt har tidigare gällt ett förbud för aktiebolag att förvärvaaktier i det egna bolaget annat än i särskilda undantagssituationer.Genom ändringar i aktiebolagslagen (1975:1385), som trädde i kraft den10 , fick emellertid publika aktiebolag vars aktier är noteradevid en börs eller annan reglerad marknad rätt att förvärva och överlåtaegna aktier (prop. 1999/2000:34, bet. LU9, rskr. Förvärv av egnaaktier skall ske på en börs, en auktoriserad marknadsplats eller någonannan reglerad marknad eller genom ett förvärvserbjudande riktat tillaktieägarna. Förvärv får inte ske med större belopp än att det ävenefter förvärvet finns täckning för bolagets bundna egna kapital. Bolagetsinnehav av egna aktier får dessutom utgöra högst en tiondel av samtligaaktier i bolaget. Beslut om förvärv fattas av bolagsstämman eller, efterstämmans bemyndigande, av styrelsen.Den möjlighet som finns i svensk rätt att förvärva egna aktier är alltsåbegränsad till sådana publika aktiebolag vars aktier är noterade vid enbörs eller annan reglerad marknad. Andra publika aktiebolag och privataaktiebolag får som huvudregel inte förvärva egna aktier.MotionernaPer m.fl. (kd) yrkar i motion 2004/05:Sk450 att skallupphäva nuvarande lagstiftning som möjliggör för noterade aktiebolagatt återköpa egna aktier (yrkande 7). Ett motsvarande yrkande finns imotion 2004/05:Sk452 av Per m.fl. (kd) (yrkande 15). Enligtmotionärerna innebär möjligheten till återköp av egna aktier att balansenmellan ägare och styrelse rubbas. Den innebär dessutom att styrelsenkan påverka aktievärdet på marknaden på ett otillbörligt sätt. Motionärernaförordar att förändringar i stället görs i skattesystemet, bl.a. attdubbelbeskattningen på utdelningsinkomster avskaffas.Runar m.fl. (fp, m, kd, c) anser i motion 2004/05:L326 attäven onoterade aktiebolag skall ges rätt att återköpa egna aktier. Enmöjlighet till förvärv av egna aktier i onoterade bolag skulle, enligtmotionärerna, underlätta en omstrukturering av ägandet. Det gällersärskilt i löntagarägda företag och familjeföretag när det uppstårsituationer där en eller flera delägare vill avsluta sitt ägande utan attdet finns någon utomstående köpare som är villig att köpa aktierna.Motionärerna framhåller att en möjlighet till återköp av egna aktierskulle underlätta s.k. generationsskiften och att det är angeläget atten lagändring kommer till stånd möjligt. Ett tillkännagivandebegärs i enlighet med detta.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrkte i ovan nämnda lagstiftningsärende ett motionsyrkandesom motsvarar de som framställts i motionerna 2004/05:Sk450 och2004/05:Sk452. I det sammanhanget uttalade utskottet bl.a. att ett systemmed återköp av egna aktier skulle skapa möjligheter till en mer effektivanvändning av bolagens kapital. Vidare ansåg utskottet att aktiebolagensförvärv av egna aktier möjliggör en bättre anpassning till aktieägarnasönskemål än vad vinstutdelning gör. Utskottet erinrade också om attsamtliga övriga EU-länder tillät publika aktiebolagatt förvärva egna aktier. Om de svenska bolagen inte skulle ges sammamöjligheter som sina utländska konkurrenter skulle det, enligt utskottetsmening, kunna innebära konkurrensnackdelar. Sammanfattningsvis konstateradeutskottet att fördelarna med reformen var betydande, somriskerna med densamma kunde minimeras genom en lämplig utformning avregelsystemet.Även frågan om privata aktiebolags möjligheter till förvärv av egnaaktier var föremål för behandling då nuvarande möjlighet att förvärvaegna aktier infördes. I den delen framhöll utskottet, med anledning avett motionsyrkande med samma inriktning som i motion 2004/05:L326, attde publika aktiebolagens behov av att kunna förvärva egna aktier är avannat slag än det behov som privata aktiebolag kan ha. Utskottetkonstaterade vidare att skälet till att det då framlagda förslaget omåterköp av egna aktier endast avsåg vissa publika bolag delvis hade sinbakgrund i de regler som gäller för beskattning av ägare i fåmansföretagoch att frågan om återköp i andra publika bolag och privata bolag kanlösas först när det finns ett nytt system för beskattning av aktieägaresom i betydande omfattning varit verksam i fåmansföretag.I sammanhanget bör vidare erinras om att regeringen i den lagrådsremissom en ny aktiebolagslag som beslutades föreslagit att denuvarande bestämmelserna om förvärv och överlåtelser av egna aktieröverförs i allt väsentligt oförändrade till den nya aktiebolagslagen.Detta med hänvisning till att de särskilda regler som gäller förbeskattning av aktieägare i fåmansbolag, de s.k. 3:12-reglerna, behöverses över innan några förändringar i det här avseendet kan vidtas. Ensådan översyn har gjorts av 3:12-utredningen som lämnadebetänkande (SOU 2002:52) Beskattning av småföretagare. En särskildarbetsgrupp har därefter lämnat förslag till hur arbetet skall fullföljas.Arbetsgruppens rapport är nu föremål för remissbehandling.Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande såvitt gällermöjligheterna för publika aktiebolag att förvärva egna aktier. I övrigtanser utskottet att resultatet av det arbete som pågår i fråga ombeskattningsreglerna för aktieägare i fåmansbolag bör avvaktas.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna2004/05:Sk450 yrkande 7, 2004/05:Sk452 yrkande 15 och 2004/05:L326.Skydd för företagshemligheterUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande med krav på en översyn av lagen omskydd för företagshemligheter. Jämför reservation 4 (m, fp, kd, c).BakgrundLagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter trädde i kraft den 1juli 1990. Med företagshemlighet avses i lagen sådan information omaffärs- eller driftförhållanden i en näringsidkares rörelse somnäringsidkaren håller hemlig och vars röjande är ägnat att medföra skadaför näringsidkaren i konkurrenshänseende. Med information förstås bådesådana uppgifter som har dokumenterats i någon form och enskilda personerskännedom om ett visst förhållande även om det inte har dokumenterats pånågot särskilt sätt. I princip kan varje uppgift i en näringsverksamhetutgöra en företagshemlighet. Avsikten är emellertid inte att allauppgifter som en näringsidkare vill hålla hemliga skall åtnjuta skydd.Lagreglerna innebär en avvägning mellan olika intressen, som kommittill uttryck på så sätt att lagen gäller endast obehöriga angrepp påföretagshemligheter.I lagen finns bestämmelser om straff för den som olovligen bereder sigtillgång till en företagshemlighet eller som på annat sätt tar olovligbefattning med en företagshemlighet. Obehöriga angrepp på en företagshemlighetkan också grunda skadeståndsskyldighet. Lagen innehåller dessutombestämmelser om vite.I denna del av ärendet har inkommit en skrivelse från Svenskt Näringsliv.Företrädare för , och Telefonaktiebolaget har inför utskottet framfört synpunkter i ärendet.MotionenI motion 2004/05:L315 begär m.fl. (c, m, fp, kd) etttillkännagivande om vikten av ett förbättrat skydd för företagshemligheter.Motionärerna anser att straffbestämmelserna i lagen om skydd förföretagshemligheter inte är tillfredsställande såvitt gäller en anställdsom inom ramen för tilldelade arbetsuppgifter tar del av företagshemliginformation. Vidare innehåller lagen, enligt motionärerna, brister såvittgäller bestämmelserna om skadestånd. Lagen bör också kompletteras medbestämmelser om bevissäkring i likhet med vad som redan gäller inom denimmaterialrättsliga lagstiftningen. I motionen framhålls att lagen omskydd för företagshemligheter skiljer sig från motsvarande lagstiftningi andra länder. För att det i skall vara attraktivt för utländskainvesteringar är det således viktigt att den svenska lagstiftningen gerett skydd som motsvarar vad som gäller i andra länder. Motionärernaanser sammanfattningsvis att nu gällande lag innehåller brister i fleraavseenden och att det är påkallat med en översyn av lagen.Utskottets ställningstagandeMotioner om skydd för företagshemligheter behandlades senast av utskottetvåren (bet. 1998/99:LU16). I det sammanhanget upplyste utskottetom att en utvärdering av lagen om skydd för företagshemligheter genomförtsunder i med syfte att undersöka om lagenbehövde ändras, bl.a. för att möta kunskapsföretagens särskilda behov.Inom ramen för utvärderingen hölls en s.k. hearing med företrädare förbl.a. näringslivsorganisationer, organisationerna på arbetsmarknaden,universitet och medier. Vid hearingen diskuterades bl.a. frågan om lagenger kunskapsföretagen ett tillräckligt skydd. Utvärderingen redovisadesi en promemoria , i vilken konstaterades att det då intefanns skäl att göra en översyn av lagen.Utskottet kan konstatera att det således nu förflutit sedan fråganom en översyn av lagen om skydd för företagshemligheter senast övervägdesnärmare. Tiden är nu mogen för att på nytt överväga frågan, och utskottetförutsätter att regeringen vidtar de åtgärder som kan anses erforderliga.Utskottet förutsätter vidare att ett sådant arbete kommer till ståndutan något formellt tillkännagivande från sida.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion 2004/05:L315.Avtalsvillkor mellan näringsidkareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår ett motionsyrkande vari förespråkas en utredning meduppdrag att lägga fram förslag som ökar möjligheterna att jämka avtalmellan näringsidkare. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, v, c).BakgrundEnligt 36 § avtalslagen (1915:218), som är en s.k. generalklausul, fåravtalsvillkor jämkas eller lämnas utan avseende om villkoret är oskäligtmed hänsyn till avtalets innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst,senare inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Vidprövningen skall särskild hänsyn tas till behovet av skydd för den somi egenskap av konsument eller annars intar en underlägsen ställning iavtalsförhållandet.MotionenYvonne m.fl. (kd) hänvisar i motion 2004/05:L357 till detskydd som lagstiftningen i många avseenden ger en konsument som densvagare parten i ett avtalsförhållande och anför att motsvarande skyddinte finns för småföretagare. Dessa kan emellertid ofta befinna sig ien underlägsen position i ett mellanhavande med ett större företag elleren koncern. I motionen framhålls att en kostsam juridisk process är ettbetydligt större problem för småföretagaren än för den stora koncernenmed helt andra ekonomiska förutsättningar. Det leder tillatt småföretagaren tvingas avstå från att processa om ett berättigatkrav. I motionen konstateras vidare att avtal mellan näringsidkare oftainnehåller en skiljeklausul. Till nackdelarna med ett skiljedomsförfarandehör att det är en dyr process, vilket drabbar småföretagaren. Det hörtill ovanligheterna att domstol jämkar en skiljeklausul i ett avtalmellan näringsidkare. Enligt motionärerna bör domstolarna ges störremöjlighet till detta. Motionärerna anser att bruket av skiljeklausuleroch det faktum att oskäliga avtal inte jämkas i någon större omfattningvisar att spelreglerna mellan större och mindre företag inte fungerar.I motionen begärs att regeringen skall tillsätta en utredning meduppgift att lägga fram förslag till åtgärder för att öka möjligheternaatt jämka oskäliga avtal mellan näringsidkare.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrkt liknande motioner,senast (bet. 2003/04:LU7), och har beslutat ienlighet med utskottets förslag. Utskottet har , liksom tidigare, enviss förståelse för de synpunkter som förs fram i motionen. Vad somframkommit i ärendet utgör emellertid inte heller nu skäl att förordabifall till motionen.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motion 2004/05:L357.StiftelserUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden om ändringar i stiftelselagen. Utskottethänvisar i huvudsak till en pågående översyn av lagen.BakgrundReglering av stiftelser finns i stiftelselagen (1994:1220) som träddei kraft . bildas enligt 1 kap. 2 §stiftelselagen genom att egendom enligt förordnande av en eller flerastiftare avskiljs för att varaktigt förvaltas som en självständigförmögenhet för ett bestämt ändamål. Stiftelsens egendom skall anses varaavskild när den har tagits om hand av någon som har åtagit sig attförvalta den i enlighet med stiftelseförordnandet.Stiftelselagen innehåller regler om förvaltning av en stiftelse, ombokföring och årsredovisning samt revision. Vidare finns bestämmelserom skadestånd för t.ex. ledamöter i en stiftelses styrelse och om ändringav föreskrifter i ett stiftelseförordnande. Den innehåller ocksåbestämmelser om likvidation och upplösning av stiftelser samt om stiftelsesfirma. Utöver de civilrättsliga reglerna innehåller lagen bestämmelserom offentlig tillsyn och registrering av stiftelser i ett särskiltstiftelseregister.En stiftelse skall vara registrerad om den är skyldig att upprättaårsredovisning enligt bokföringslagen eller om det följer av föreskrifteri stiftelseförordnandet att den skall vara registrerad. Registrerings-och tillsynsmyndighet är som regel i det län där stiftelsensstyrelse har sitt säte.I lagen finns även bestämmelser om två särskilda former av stiftelser,insamlingsstiftelser och kollektivavtalsstiftelser, som alltså intefaller in under det allmänna stiftelsebegreppet.