bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — Därefter skedde en vändning, och regeringenräknar nu med att bruttoskulden ska ha minskat till av BNP vidutgången av 2007.Den växande skuldbördan urholkade också snabbt den offentliga sektornsförmögenhetsställning. Skulderna växte sig större än de finansiellatillgångarna inklusive AP-fonden, och denna nettoskuld ökade till 467miljarder kronor, motsvarande av BNP . Med de storafinansiella överskotten åren därefter var nettoskulden helt avvecklad2001. Redan året därpå kom emellertid återhämtningen av sig när kraftigavärdeminskningar på den offentliga sektorns aktieinnehav ledde till attde finansiella tillgångarna åter understeg skulderna. Överskottet i detfinansiella sparandet och uppgången på aktiemarknaden förbättradenettoställningen till av BNP 2004. Regeringen räknar nu med attden offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet kommer att uppgåtill , av BNP vid utgången av 2007.Statsskulden - mätt i nominella termer - var som störst i slutet av1998 då den uppgick till . Regeringen beräknar nuatt skulden uppgår till vid slutet av 2007. Dettainnebär en ökning av statsskulden med ca ,men ökningen är inte större än att skulden fortsätter att minska somandel av BNP, från 2004 till 2007.Den snabba förbättringen av de offentliga finanserna förklaras till endel av en gynnsam ekonomisk utveckling. Den förda budgetpolitiken ochdet saneringsprogram med omfattande skattehöjningar och besparingar somgenomfördes har emellertid varit helt avgörande.Programmet för sanering av den offentliga ekonomin har följts av enstrikt målstyrning i form av utgiftstak för staten och överskottsmålför de offentliga finanserna. Denna form av målstyrning har kommit attbli ett viktigt inslag i budgetpolitiken. Inte minst utgiftstaken harvisat sig vara ett verkningsfullt instrument. Genom att i förväg bestämmaomfattningen på de statliga utgifterna och därefter hålla fast vid dettaåtagande blir budgetpolitiken långsiktig och mer förutsägbar. Enrestriktion som utgiftstaket avser exempelvis att förhindra att tillfälligthögre inkomster används för att finansiera varaktigt högre utgifter.Fastställda utgiftstak har hållits . Regeringen är enligtbudgetlagen skyldig att vidta åtgärder om utgiftstaken hotar att överskridas.I motsats till många andra europeiska länder har förmått attmöta den internationella konjunkturnedgången utan ohållbara underskott.Våra marginaler till stabilitets- och tillväxtpaktens krav på attunderskotten inte får överstiga av BNP är mycket goda.Både 2002 och 2003 var det offentliga sparandet negativt, men under2004 vändes detta till ett överskott på av BNP, och sparandetberäknas vara fortsatt positivt fram till 2007.Både den offentliga sektorns inkomster och utgifter minskar underprognosperioden som andel av BNP. Delvis som en följd av expansivfinanspolitik är det finansiella sparandet lägre både 2005 och 2006 än vaddet var 2004, trots att resursutnyttjandet i ekonomin ökar och arbetslöshetensjunker. beräknas sparandet förstärkas till av BNP främstgenom lägre utgifter. Den offentliga sektorns finansiella ställningfortsätter att förstärkas tack vare att pensionssystemetuppvisar ett överskott. Statens finanser uppvisar underskott samtligaår, men den offentliga skuldkvoten minskar . Denoffentliga sektorn beräknas 2007 ha en nettoförmögenhet på avBNP.Tabell 4.1 Den offentliga sektorns finanserMiljarder kronor och procent av BNPDen offentliga sektorns finansiella sparande fördelar sig enligtnedanstående tabell. Ålderspensionssystemet uppvisar ett stabilt överskottpå av BNP, och den kommunala sektorn förväntas gå med fortsattaöverskott hela perioden.Tabell 4.2 Fördelningen av den offentliga sektorns finansiella sparande2004-2007Miljarder kronorStatsbudgeten omfattar alla inkomster och utgifter som påverkar statenslånebehov. Ett budgetunderskott är därmed synonymt med att staten behöverlåna. Statsbudgetens utgifter innehåller förutom anslagen ocksåRiksgäldskontorets nettoutlåning där bl.a. Centrala () nettoupplåning för studielån och vissa lån för finansiering avinfrastrukturinvesteringar ingår. Budgetsaldot beräknas vara negativtåren 2004-2007 trots att försäljningsinkomster från statlig egendomingår med . Underskotten innebäratt statsskulden ökar nominellt men i relation till BNP beräknas skuldensjunka hela perioden. Från att 1996 ha varit av BNP harstatsskulden minskat dramatiskt och beräknas uppgå till av BNPi slutet av beräkningsperioden. Den konsoliderade bruttoskulden beräknasvara nere i av BNP 2007, och avståndet till stabilitetspaktensgräns på är således betryggande.Tabell 4.3 Statsbudgetens inkomster, utgifter och saldo samt statsskuldensutvecklingMiljarder kronor4.2 VårpropositionenRegeringens budgetpolitik är inriktad på att upprätthålla sunda offentligafinanser, vilket är en förutsättning för hög tillväxt och full sysselsättning.Sedan 2000 tillämpar ett mål om att de offentliga finansernaska visa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel.Målet innebär att statsskulden kan minska som andel av BNP samtidigtsom tillgångar byggs upp inom pensionssystemet. På så sätt skapas enbuffert för att möta de kommande demografiska påfrestningarna på välfärden,som kommer att innebära både att utgifterna för pensioner, vård ochomsorg ökar och att skatteinkomsterna avtar när andelen förvärvsarbetandeblir mindre. Överskottsmålet skapar också utrymme för finanspolitikenatt kunna dämpa konjunktursvängningarna utan att underskotten blir förstora i en lågkonjunktur. Dessutom innebär överskottsmålet att Sverigeupprätthåller en betryggande marginal till underskottsgränsen på avBNP i EU:s stabilitets- och tillväxtpakt.Enligt ett beslut från räknas premiepensionssystemet fr.o.m.2007 inte längre till det offentliga sparandet. Regeringen avser attåterkomma till med förslag till hur denna förändring skahanteras.För 2004 var det årliga överskottsmålet fastställt till av BNP,vilket överskreds med god marginal. En god utveckling i kommunsektornoch lägre utgifter för bl.a. statsskuldsräntor bidrog till att överskottetuppgick till av BNP. Trots att tillväxten förväntas varastark är arbetslösheten fortfarande hög. Regeringen bedömde ibudgetpropositionen att en alltför snabb återgång till ett överskottpå av BNP skulle riskera att permanenta arbetslösheten på en högnivå. Därför fastställdes överskottsmålet också till 0,5 %.Det genomsnittliga överskottet beräknas uppgå till avBNP . Målet om ett överskott på av BNP i genomsnittöver konjunkturcykeln ligger fast.Utgiftstaken har hållits alla år sedan de började användas 1997. År2004 klarades utgiftstaket med en marginal på 2,4 miljarder kronor.Både 2005 och 2006 är utrymmet under utgiftstaket dock mycket begränsat.Regeringen föreslog därför åtgärder för att minskaförbrukningen av anslagsbehållningar i statliga myndigheter som sammantagnaberäknas minska utgifterna med ca . Åtgärdernaleder till ökat anslagssparande , och för att sprida förbrukningenav detta kommer regeringen att pröva en rad åtgärder som begränsarutgifterna även . Utgiftstaket ska klaras.I budgetpropositionen avser regeringen att föreslå utgiftstakför såväl 2007 som 2008. En utgångspunkt för regeringens övervägandenom utgiftstaken är att utgifterna ska hållas på en nivå som är förenligmed målet för de offentliga finanserna och att det ska finnas utrymmeför såväl en aktiv arbetsmarknadspolitik som för att möta oförutseddautgifter, t.ex. vid naturkatastrofer. Regeringen avser också att ibudgetpropositionen återkomma till frågan om ensysselsättningsmarginal.Tabell 4.4 Utgiftstak för staten och takbegränsade utgifter2004-2007Miljarder kronorAnm. Utgiftstaket 2007 är inte fastställt av . Det är ettberäkningstekniskt tak baserat på att andelen av potentiell BNP ärdensamma som 2006 enligt en beräkning i budgetpropositionen.Att pressa tillbaka arbetslösheten och öka sysselsättningen är denöverordnade uppgiften för regeringen. Målet är att den öppna arbetslöshetenska ned till och att den reguljära sysselsättningen i befolkningenmellan 20 och ska höjas till . De övergripande målen förbudgetpolitiken, överskottsmålet och utgiftstaket skapar förutsättningarför att nå både arbetslöshets- och sysselsättningsmålet. I budgetpropositionenföreslog regeringen en rad åtgärder för att pressa tillbaka arbetslöshetenoch öka sysselsättningen. Exempelvis höjdes kompensationen för egenavgifternafrån till , antalet platser i arbetsmarknadspolitiska programutökades, villkoren för företag förbättrades och sysselsättningsstödettill kommunsektorn utökades till 2005 och 7 miljarderkronor 2006.Nu gör regeringen bedömningen att det krävs ytterligare åtgärder. Därförföreslås ett nytt sysselsättningspaket för arbete och utbildning somkortfattat innehåller följande delar:1 miljard kronor ges i form av en skatterabatt till arbetsgivare somanställer långtidsarbetslösa. Subventionen motsvarar av lönekostnaden.Detta ger utrymme för 20 000 platser och10 00 platser under 2006.Taket för lönebidrag för arbetshandikappade och s.k. offentligt skyddatarbete höjs.Arbetsförmedlingen intensifieras och förbättras.Antalet platser utökas i arbetsmarknadsutbildningen och den kvalificeradeyrkesutbildningen.Antalet utbildningsplatser vid folkhögskolorna utökas temporärt.Invandrade akademiker ges möjlighet till kompletterande utbildning.Satsningar på lärarutbildning och vuxenutbildning.Ökad rörlighet på arbetsmarknaden genom stärkt interregional kollektivtrafik.Satsningar för sysselsättning i de regioner som berörs mest avförsvarsomställningen.Om det visar sig att åtgärderna inte är tillräckliga för att pressatillbaka arbetslösheten avser regeringen att återkomma med ytterligareförslag i höstens budgetproposition.Regeringen föreslår också ökade resurser för den nya processordning iutlännings- och medborgarskapsärenden som införs . Dessutomavser regeringen att kompensera skogsägare som drabbades av stormen ibörjan av januari genom en skattereduktion som baseras på mängden virkesom forslas bort från den stormdrabbade skogen. Detta stöd beräknasuppgå till sammantaget under 2005 och 2006.För att finansiera förslagen presenterar regeringen åtgärder på sammanlagt0,2005, 2006 och 1,1 miljarderkronor . Den sammantagna effekten på de offentliga finanserna avsatsningarna och finansieringen begränsar sig till ca 2,8 miljarderkronor , 2006 och 2007.Tabell 4.5 föreslagna eller aviserade utgifts- ochinkomstförändringarMiljarder kronor4.3 De politiska alternativenUtskottet behandlar i detta sammanhang regeringens och de bådasamarbetspartiernas förslag till:riktlinjer för budgetpolitiken (prop. 2003/04:100 punkt 1 i denna del).Mot den inriktning av budgetpolitiken som förordas i vårpropositionenstår oppositionspartiernas alternativa förslag. De kommer till uttrycki följande motionsyrkanden.Moderata samlingspartietriktlinjer för budgetpolitiken (mot. 2 i denna del),liberalernariktlinjer för budgetpolitiken (mot. 2),riktlinjer för skattepolitiken (mot. 4),Kristdemokraternariktlinjer för den ekonomiska politiken (mot. 1 i denna del),långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi (mot. 5),Centerpartietriktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (mot. 1 i denna del).Moderata samlingspartietFör att trygga framtidens välfärd trots de demografiska påfrestningarsom väntar krävs högre tillväxt, att fler personer arbetar och att färreär beroende av bidragssystemen. Moderata samlingspartiets budgetpolitikär därför utformad för att förstärka drivkrafterna för arbete och skapabättre villkor för en långsiktigt ökad tillväxt och sysselsättning. Detmåste vara mer lönsamt att leva på eget arbete i förhållande till attleva på bidragsinkomster. Den viktigaste enskilda komponenten ibudgetpolitiken är ett förvärvsavdrag med inriktning i huvudsak på låga ochmedelhöga inkomster. Därutöver ska skatterna sänkas så att företagenstimuleras att anställa, bl.a. genom s.k. nystartsjobb som innebär attarbetsgivaravgifterna reduceras för personer med svag förankring påarbetsmarknaden.Skattesänkningarna ska till stor del finansieras genom skärpta regleroch sänkta ersättningar i arbetslöshets- och socialförsäkringarna. Påså sätt förstärks också den ekonomiska skillnaden mellan att varaförsörjd av arbete eller bidrag. Ersättningsnivån i sjukförsäkringen sänkstill och därefter till , ochersättningsnivåerna sänks även inom föräldraförsäkringen och förförtidspensionerna.Egenfinansieringen i a-kassan föreslås bli , vilket ger bådebesparingar för staten och ökad försäkringsmässighet iarbetslöshetsförsäkringen.Den moderata politiken innehåller också satsningar främst inom treområden, vård och omsorg, utbildning och rättstryggheten. Moderaternagör också satsningar på infrastrukturen och förespråkar även att detgenerella statsbidraget till kommunerna höjs. Kommunsektorn tillförsenligt motionärerna sammanlagt utöver regeringensförslag . Bostadsbidraget föreslås avskaffas och istället införs ett extra barnbidrag för ensamstående och studerande.För är det en medveten prioritering att lägre skatter samtvård, omsorg och skola är viktigare än bidrag. Drivkrafterna för attarbeta måste bli starkare och skatteförslagen är utformade för att sänkamarginaleffekter och åstadkomma största möjliga effekt på arbetsutbudet.Det viktigaste skälet för att koncentrera besparingarna på uppstramningarav transfereringarna är att arbete och tillväxt måste stimuleras.I det redovisade budgetalternativet uppgår besparingarna till 66 miljarderkronor och skattesänkningarna netto till . Motionärernaföreslår också satsningar på . Sammantaget innebärdetta ett finansiellt sparande som beräknas bli 7 miljarder kronorstarkare än regeringens . Vid sidan av denna statiska beräkningbedömer motionärerna också att deras förslag genom sina effekter påsysselsättningen sannolikt kommer att skapa betydande dynamiska effektersom ger väsentliga förstärkningar av de offentliga finanserna på sikt.Motionärerna beräknar effekterna på den offentliga sektorns finansiellasparande enligt nedanstående tabell.Tabell 4.6 Finansiellt sparande i Moderata samlingspartietsbudgetalternativMiljarder kronorFolkpartiet liberalernaFolkpartiet liberalerna arbetar för en ny skattereform. Skatterna måsteutformas så att det blir mer lönsamt att arbeta, utbilda sig och attspara och investera i . Det måste också bli mer lönsamt att startaoch driva företag och lättare för företag att anställa. Förändradeskatter måste också göra det lättare för människor att påverka sin egenekonomi och därmed få mer makt över sin egen situation.Motionärerna förespråkar ett arbetsavdrag på sominnebär att en klar majoritet av de arbetande får sänkt marginalskattoch att de negativa effekterna av dagens avtrappning av grundavdragetelimineras. Arbetsavdraget gör det relativt sett mer lönsamt att arbeta.Partiet vill föra tillbaka inkomstskatten till principerna att de flestabara ska betala i skatt och de med höga inkomster . Värnskattenbör därför avvecklas.Folkpartiet liberalerna föreslår också att arbetsgivaravgifterna, förutompensionsavgiften, tas bort på lönekostnader i allaföretag.För att göra det gynnsammare för enskilda svenskar att äga aktier bördubbelbeskattningen sänkas. Möjligheterna för mindre företag att växamed hjälp av eget kapital måste också förbättras, och beskattningen avfåmansbolag måste lindras och förenklas.Arbetsmarknadspolitiken behöver reformeras. kostar den mer än 70miljarder kronor och syftet har förskjutits till att dölja öppenarbetslöshet snarare än att lösa de arbetslösas problem. villgöra om arbetslöshetsförsäkringen till en verklig omställningsförsäkringoch den ska inte utgå till den som tackar nej till arbeten. Ersättningenska vara tidsbegränsad och trappas av successivt. Ersättningsnivån skavara och för de efterföljande 300.Därefter blir ersättningen lika för alla och utgår med grundbeloppet iarbetslöshetsförsäkringen, ca 7 000 k per månad.Arbetsförmedlingen behöver bli effektivare och den statliga förmedlingenbör konkurrensutsättas. AMS i sin nuvarande form bör läggas ned ochersättas av en myndighet som upphandlar lämpliga tjänster, utövar tillsynm.m.Folkpartiet vill också göra satsningar, och det är främst inom treområden som prioriteringarna avviker från regeringens. Inom vård ochomsorg tillförs resurser för äldrepolitiken, rehabiliteringen, psykiatrinoch handikappades tillgänglighet till offentliga lokaler. Inomfamiljepolitiken satsar på en jämställdhetsbonus iföräldraförsäkringenför att stimulera till en jämnare fördelning av barnledigheten mellanföräldrarna. Inom arbetsmarknadspolitiken satsar motionärerna sammanlagtett par miljarder kronor på åtgärder som bedöms som effektivare änregeringens.Folkpartiet finansierar sina skattesänkningar och satsningar genomminskade utgifter för sjukförsäkring och förtidspensioner,arbetsmarknadspolitikenm.m. Ökad egenfinansiering i a-kassan bidrar också med 10 miljarderkronor till finansieringen.Folkpartiet bedömer att deras förslag har följande effekt på den offentligasektorns finansiella sparande under de närmaste åren.Tabell 4.7 Finansiellt sparande i liberalernasbudgetalternativMiljarder kronorKristdemokraternaKristdemokraternas budgetpolitik tar sikte på att nedbringa statsskulden.Finanspolitiken bör vara något mindre expansiv än den som regeringenföreslår, men främst ska skulden sänkas genom en snabbare försäljningav statliga företag. bör de statliga utgifternas andel av BNPminska så att det blir möjligt att sänka skattetrycket till jämförbaraOECD-länders nivå.Motionärerna pekar ut sex områden som partiet ser som prioriterade försina förslag till inriktning av den ekonomiska politiken och som ävenstyr utformningen av partiets budgetpolitik. De sex prioriteringarnainnebär att man vill skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningargenom ett bättre investerings- och företagarklimat. Man vill föra enskattepolitik för låg- och medelinkomsttagare och stärka valfrihetenför barnfamiljerna. Pensionärernas ekonomiska situation liksom satsningarpå vård, omsorg och skola är också områden som prioriteras. Dessutomföreslår satsningar på rättsväsendet.Kristdemokraterna vill reformera skatterna med förslag som bidrar tillatt förbättra ekonomins funktionssätt och föreslår ett förvärvsavdragsom minskar marginaleffekterna och gör det mer lönsamt att gå frånbidragsförsörjning till arbete. Förvärvsavdraget uppgår till nästan 40miljarder kronor, vilket är nära en fördubbling sedan partiets förslagi höstas. Dubbelskattningen på aktieutdelningar avvecklas successivtliksom förmögenhetsskatten. För att högre utbildning ska löna sig bättrebör värnskatten avvecklas . Även pensionärer måste få sänktskatt anser och föreslår ett särskilt grundavdrag förpensionärer. Fastighetsskatten avvecklas och ersätts av enkommunal fastighetsavgift.Kristdemokraternas familjepolitik är inriktad på valfrihet i barnomsorgenoch motionärerna föreslår bl.a. ett kommunalt vårdnadsbidrag. Barnbidragetska fördubblas men göras skattepliktigt för att på så sätt få en bättrefördelningsprofil.Satsningar föreslås inom vården och utbildningen. Jämfört med regeringensförslag tillförs kommunsektorn sammanlagt under dekommande två åren. Äldrevården och sjukvården är särskilt prioriteradeområden. En ökning av maxtaxan inom barnomsorgen frigör också resurserför kommunsektorn.Rättsväsendet förstärks genom satsningar på närpoliser, åklagarväsendetoch domstolsväsendet. Även kriminalvården och det brottsförebyggandearbetet ges ökade resurser.Motionärerna framhåller att förslagen i motionen är finansierade fulltut och inte innehåller några s.k. dynamiska effekter. Sammantaget bedömerKristdemokraterna att politiken kommer att stimulera arbetskraftsdeltagandegenom minskade marginaleffekter särskilt för deltidsarbetande ochlåginkomsttagare, och innebär att sysselsättningen stigermärkbart.Effekten på det offentliga sparandet av politikframgår av nedanstående tabell.Tabell 4.8 Finansiellt sparande i budgetalternativMiljarderkronorCenterpartietDet måste löna sig att arbeta och det måste finnas arbeten att gå till.Det behövs ett bättre företagsklimat och det överskott som skapas skagå till en välfärd värd namnet. föreslår sänkt inkomstskatti form av ett jobbavdrag som sänker marginaleffekterna främst för demmed låga och medelhöga inkomster. Med en sådan reform förbättrasmöjligheterna att klara sig på sin lön och det blir lönsamt att gå frånbidragsberoende till arbete.Avdraget utformas som en statlig skattereduktion, och dessutom omvandlasbefintliga avdrag till skattereduktioner. Innebörden av detta är attkommunerna får behålla intäkterna från sina skattebaser och blir mindreberoende av statliga bidrag. Genom förslag förstärkskommunernas skatteinkomster med 53 miljarder kronor.För att stimulera småföretagande vill införa ettriskkapitalavdrag för det egna företaget, öka möjligheterna till avsättningi periodiseringsfonder samt sänka förmögenhetsskatten och på siktavskaffa den helt.Motionärerna vill också sänka arbetsgivaravgifterna för nyanställda ochförespråkar en sjuklönemodell där arbetsgivarnas sjuklöneansvar ärrelaterat till företagets storlek.Centerpartiet vill även sänka uttaget av fastighetsskatt genom en lägreskattesats och ett tak för taxeringsvärden av tomter.Centerpartiet föreslår också satsningar på bl.a. polisen och infrastrukturenoch vill även höja garantipensionen. Man vill också inrätta ettkatastrofkonto som bör uppgå till av BNP för att ha bättreekonomisk beredskap nästa gång drabbas av en katastrof.För att finansiera skattesänkningar och satsningar är det nödvändigtatt börja begränsa kostnaderna för ohälsan. anser attersättningsnivåerna i sjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringenbör vara differentierade så att personer med försörjningsplikt förminderåriga får och övriga . En andra karensdag införs ochberäkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten, SGI, görs mindregenerös. Ett besparingsbeting på statlig administration bidrar ocksåtill finansieringen av förslagen.Centerpartiet beräknar att det finansiella sparandet blir något svagareän vad partiet föreslog , men bedömer att det på kort sikt ärviktigare att skapa riktiga jobb än att uppnå målet om sparande på tvåprocent. , när sysselsättningen stiger, kommer de offentligafinanserna att förbättras avsevärt.Den sammantagna effekten på det offentliga finansiella sparandet blirenligt bedömning följande.Tabell 4.9 Finansiellt sparande i budgetalternativMiljarder kronor4.4 ställningstagande till de budgetpolitiskariktlinjernaModerata samlingspartietEn tydlig strategi har styrt utformningen av det moderata budgetalternativet.Skatter ska sänkas, och det ska finansieras med minskat ekonomisktstöd till ekonomiskt utsatta hushåll. De som redan har en svår situationpå grund av arbetslöshet eller sjukdom får med Moderata samlingspartietspolitik därmed bära en mycket tung börda till förmån för skattesänkningartill dem som har arbete. Utskottet kan inte ställa sig bakom en strategisom bygger på att slå mot några av de mest ekonomiskt utsatta gruppernai samhället. har enligt utskottets mening inte heller lyckatsförklara hur försämringar för arbetslösa och sjuka kommer att bidratill att öka efterfrågan på arbetskraft.De moderata skattesänkningarna kommer liksom tidigare att ställa kravpå fortsatta, mycket omfattande besparingar för att kunna finansieras.Denna finansiering sker till stor del genom försämringar avsocialförsäkringssystemen, något som Moderata samlingspartiet väljer att kallaminskade bidrag även när det handlar om sänkta ersättningar förinkomstbortfall från de offentliga försäkringarna. Nedskärningarna iförsäkringssystemen är mycket kraftiga. räknar motionärerna medatt spara nästan i sjukförsäkringen, drygt 10miljarder kronor på arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd, 4 miljarderkronor på förtidspensionerna, inom familjepolitikenoch inom bostadspolitiken.Ersättningsnivån i sjukförsäkringen ska sänkas till och inomförtidspensionen till . sjukskrivning skaersättningsnivån för sjukpenningen automatiskt minskas till . Dessutomska en andra karensdag införas i sjukförsäkringen.