bet · GS01SKU23 · 2005-03-08 00:00:00 — Motioner om energibeskattning m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet dels ett sjuttiotal motioner från denallmänna motionstiden , i vilka tas upp olika punktskattefrågor,dels en motion som väckts med anledning av stormkatastrofen i södraSverige med förslag angående skatterna på diesel och el.I ett inledande avsnitt om allmänna energibeskattningsfrågor behandlasyrkanden om den gröna skatteväxlingen bl.a. de genomfördahöjningarna av energi- och drivmedelsskatterna, reformeringen avenergibeskattningen, effektskatten på kärnkraftsel, skatt på flygbränslerespektive landningsskatt på inrikes flyg, hotell- och restaurangnäringensenergiskatter, kompensation för energiskattehöjningar tillfrivilligorganisationer och samfund, miljöbonus för el producerad ivindkraftverk,införseln och beskattningen av röd finsk olja, EU-arbetet såvitt avserbl.a. frågan om en gemensam miniminivå för koldioxidskatt ochbeslutsordningen för miljöskatter, andra internationella aspekter påenergibeskattningen bl.a. frågan om att belägga dansk kolkraftsproducerad elmed miljöavgift vid import till , frågan om att slopa styrmedelför koldioxid för anläggningar som inte ingår i handelssystemet förutsläppsrätter samt slutligen frågan om en reducerad elskatt i destormdrabbade områdena i . I de följande avsnitten behandlasjordbrukets miljö- och energiskatter, vägtrafikbeskattning (vägavgifter,drivmedels- och fordonsskatt, alternativa drivmedel), avfallsskatt,naturgrusskatt, spelskatt, båtskatt och slutligen skatt på djurförsök.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Till betänkandet fogastretton reservationer (m, fp, kd, c) och fyra särskilda yttranden (m,c).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Energibeskattning, allmäntRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk262, 2004/05:Sk268, 2004/05:Sk284,2004/05:Sk354, 2004/05:Sk405 yrkandena 3 och 4, 2004/05:Sk424,2004/05:Sk428, 2004/05:Sk453 yrkande 12, 2004/05:Sk461, 2004/05:U311 yrkande18, 2004/05:MJ6 yrkande 20, 2004/05:MJ369 yrkande 5, 2004/05:MJ498yrkande 10, 2004/05:N276 yrkande 2, 2004/05:N307 yrkande 8, 2004/05:N348yrkande 3, 2004/05:N397 yrkande 1, 2004/05:N405 yrkandena 4-7, 2004/05:N410yrkandena 4-6, 14, 15, 20 och 21 samt 2004/05:N415 yrkande 2.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)2. Jordbrukets och trädgårdsnäringens miljö- och energibeskattningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk209, 2004/05:Sk405 yrkandena 1och 2, 2004/05:Sk410, 2004/05:Sk411, 2004/05:Sk412, 2004/05:Sk455yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk485, 2004/05:MJ497 yrkandena 35 och 36 samt2004/05:MJ508 yrkande 6.Reservation 4 (m)Reservation 5 (fp)Reservation 6 (kd)3. VägavgifterRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk415, 2004/05:Sk422, 2004/05:Sk430yrkandena 2 och 3, 2004/05:T461 yrkande 4, 2004/05:T462 yrkande 6 och2004/05:MJ441 yrkande 2.Reservation 7 (kd)4. Drivmedels- och fordonsskattRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk219, 2004/05:Sk230, 2004/05:Sk235,2004/05:Sk256, 2004/05:Sk266, 2004/05:Sk273, 2004/05:Sk280, 2004/05:Sk285,2004/05:Sk311, 2004/05:Sk342 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk350,2004/05:Sk352, 2004/05:Sk358 yrkandena 1-3, 2004/05:Sk360, 2004/05:Sk372,2004/05:Sk385, 2004/05:Sk414, 2004/05:Sk430 yrkande 1, 2004/05:Sk449yrkande 2, 2004/05:Sk475, 2004/05:T290 yrkande 2, 2004/05:T398 yrkande25, 2004/05:T461 yrkande 5, 2004/05:T463 yrkande 6, 2004/05:MJ6 yrkande16, 2004/05:N307 yrkande 5, 2004/05:N346 yrkande 7 och 2004/05:N396yrkande 3.Reservation 8 (m)Reservation 9 (kd)5. Alternativa drivmedelRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk381 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk413,2004/05:MJ370 yrkande 5 och 2004/05:MJ498 yrkande 14.Reservation 10 (kd)Reservation 11 (c)6. Skatt på avfallRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ369 yrkandena 36 och 37.Reservation 12 (fp)7. Skatt på naturgrusRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk218 och 2004/05:Sk314.Reservation 13 (m)8. Skatt på spelRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk359.9. Skatt på fritidsbåtarRiksdagen avslår motionerna 2004/05:T262 yrkande 2 och 2004/05:T263yrkande 2.10. Skatt på djurförsökRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk305.Stockholm den 8 mars 2005På skatteutskottets vägnarSusanne EbersteinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), PerErik (), (), (), LennartAxelsson (s), (), (), (),(), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetRiksdagen har under höstens behandling av statsbudgeten för år 2005ställt sig bakom regeringens förslag i budgetpropositionen påpunktskatteområdet. beslutade bl.a. om en grön skatteväxling därtyngdpunkten lades på höjda skatter för transportsektorn i utbyte mothöjda grundavdrag för låg- och medelinkomsttagare. I det sammanhangetavslogs Moderata samlingspartiets, liberalernas, Kristdemokraternasoch förslag på detta område som lagts fram i partiernasbudgetalternativ (bet. 2004/05:FiU1, yttr. 2004/05:SkU1y). I det följandebehandlar utskottet dels ett sjuttiotal motioner från den allmännamotionstiden om skatt på energi, vägtrafik, avfall, naturgrus, spel,fritidsbåtar och djurförsök, vars genomförande inte är kopplat tillinnevarande budgetår och som därför inte behandlats i anslutning tillhöstens budgetberedning, dels en motion rörande skatten på dieselbränslerespektive skatten på el som väckts med anledning av stormkatastrofeni södra ett särskilt betänkande 2004/05:25 om alkohol- och tobaksbeskattningbehandlar utskottet bl.a. övriga återstående motioner från den allmännamotionstiden på punktskatteområdet.En förteckning över de motionsyrkanden som behandlas i betänkandet finnsi bilaga.Utskottets övervägandenEnergibeskattning, allmäntUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslag bl.a. med avseende på de vidbudgetberedningen genomförda höjningarna av energi- och drivmedelsskatterna,reformeringen av energibeskattningen, effektskatten på kärnkraftsel,skatt på flygbränsle respektive landningsskatt på inrikes flyg, hotell-och restaurangnäringens energiskatter, kompensation till frivilligorganisationeroch samfund, miljöbonus för el producerad i vindkraftverk, införselnoch beskattningen av röd finsk olja, EU-arbetet såvitt avser bl.a. fråganom en gemensam miniminivå för koldioxidskatt och beslutsordningen ommiljöskatter, andra internationella aspekter på energibeskattningen bl.a. frågan om att belägga dansk kolkraftsproducerad el med miljöavgiftvid import till , frågan om slopade dubbla styrmedel för koldioxidför mindre anläggningar som inte ingår i handelssystemet för utsläppsrättersamt slutligen frågan om en reducerad elskatt i de stormdrabbade områdenai södra reservationerna 1 (m), 2 (fp) och 3 (kd).BakgrundSkatteväxlingskommittén (Fi 1994:04) granskade idén om en grön skatteväxlingoch redovisade sina slutsatser i betänkandet (SOU 1997:11)Skatter, miljö och sysselsättning. Kommittén presenterade bl.a. en modellför hur energiskattesystemet kunde reformeras i syfte att göra det meröverskådligt och stabilt som miljörelateringen ökade.Finansdepartementets analysarbete beträffande Skatteväxlingskommitténsenergiskattemodell presenterades i promemorian (Ds2000:73) Utvärdering av energiskattemodell.I budgetpropositionen drogs riktlinjerna upp för en stegvisreformering av energiskattestrukturen med utgångspunkt iSkatteväxlingskommitténsprincipskiss (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:FiU1). godkändeen strategi för en successiv ökad miljörelatering av skattesystemetgenom en grön skatteväxling. Det samlade utrymmet för skatteväxlingunder var . Genom förslag ide senaste årens budgetpropositioner har en skatteväxling omdrygt genomförts.Ett system för elcertifikat för att främja förnybara energikällorinfördes (bet. 2002/03:NU6). Elanvändarna är skyldiga attköpa elcertifikat i relation till sin förbrukning, och inkomsterna frånförsäljningen skall täcka merkostnaden för att producera förnybar el.Industrier som behöver mycket el för sin tillverkning skall undantasfrån kravet att köpa elcertifikat.Den 1 januari 2005 infördes ett system för handel med utsläppsrätterinom EU. Systemet omfattar utsläpp av koldioxid från energiomvandlingssektornoch energiintensiv industri. Utsläppshandeln är ett klimatpolitisktinstrument som skall styra mot minskade utsläpp av koldioxid. De svenskaanläggningar som ingår i handelssystemet, med undantag för kondenskraftverkoch oljeraffinaderier, betalar koldioxidskatt för sin bränsleförbrukning.Införandet av utsläppshandel innebär därför att två medel används föratt styra mot samma mål. Enligt budgetpropositionen avserregeringen att återkomma ekonomiska vårproposition med ettsamlat ställningstagande till koldioxidskattens framtida utformning.Genom bl.a. regeringens proposition 2004/05:18 (bet. 2004/05:MJU5)genomfördes direktiv /87/EG om ett system för handel med utsläppsrätterför växthusgaser inom gemenskapen m.m. i den svenska lagstiftningen.EG-direktivI EU finns två direktiv som rör punktskatter på energiprodukter och el.Regler om förfarandet vid beskattningen av de harmoniserade varuslagenfinns främst i cirkulationsdirektivet (92/12/EEG). Energiskattedirektivet(2003/96/EG) reglerar skattestrukturen och innehåller minimiskattesatserför såväl el som energiprodukter, dvs. mineraloljor, kol och naturgas.Av energiskattedirektivet följer att alla energiprodukter som användsför uppvärmning eller som motorbränsle skall beskattas. För motorbränslengäller dessutom att alla bränslen, alltså även biobränslen, som användssom drivmedel skall beskattas. Beskattningen skall i dessa fall ske inivå med likvärdiga energiprodukter, vanligen dieselolja eller bensin.Energiskattedirektivet tillämpas inte på energiprodukter som användsför andra ändamål än som motorbränslen eller som bränslen för uppvärmning,dubbelanvändning av energiprodukter, el som i huvudsak används förkemisk reduktion och i elektrolytiska och metallurgiska processer samtmineralogiska processer. Medlemsstaterna har således valfrihet attbeskatta eller inte beskatta energiprodukter och el som används för dessaändamål. Vidare gäller att medlemsstaterna inte får beskatta energiproduktersom används för kommersiell flyg- och fartygstrafik. Tillämpningsområdetför skattefriheten för flygbränslen kan dock begränsas till flygfotogen.Energiskattedirektivet ger medlemsstaterna möjlighet (artikel 15) attbevilja skattebefrielse i en rad olika fall, som t.ex.skattepliktiga produkter som används inom pilotprojekt för tekniskutveckling av mer miljövänliga produkter eller för bränslen från förnybaraenergikällor,energiprodukter som används i inlandssjöfart (ej fritidsfartyg) samt elsom framställs ombord på sådana fartyg,energiprodukter och el som används för person- och godstrafik på järnväg,med tunnelbana, med spårvagn eller trådbuss,motorbränslen som används för tillverkning, utveckling, testning ochunderhåll av luftfartyg och fartyg,energiprodukter och el som används inom jordbruks-, trädgårds- ochskogsbruksnäringarna samt vid fiskodling,motorbränslen som används i samband med muddring av farbara vattenvägaroch hamnar ochenergiprodukter och el som används för framställning av el samt ikraftvärmeverk.Regler om skattefrihet för energiprodukter och el som används i enverksamhet som framställer energiprodukter (främst raffinaderier ochpetrokemisk verksamhet) finns i artikel 21.3 i direktivet.Medlemsstaterna kan vidare hos rådet begära tillåtelse att tillämpaytterligare undantag i form av skattebefrielse eller skattenedsättningenligt ett särskilt förfarande som fastställts i artikel 19 i direktivet.Energiskattedirektivet trädde i kraft , och de nyareglerna började tillämpas . Olika övergångsreglerfinns dock, som t.ex. att medlemsstater som har svårt att införa de nyaminimiskattenivåerna har rätt till en övergångsperiod för att göra dettat.o.m. (artikel 18.2 i direktivet). Vidare harmedlemsstaterna getts möjlighet att t.o.m. fortsättaatt tillämpa en rad olika nationella fall av nedsättning av skattenivåernasom tidigare beviljats genom särskilda beslut av rådet. har sexsådana undantag:skattenedsättning på mineraloljor för industriellt bruk och energiintensivaföretag,skattereduktion för dieselbränsle i enlighet med indelning i miljöklasser,differentiering av skatten på blyfri bensin efter miljöklasser,skattefrihet på bränsle för privat luftfart,skattefrihet på biologiskt framställd metan och andra avfallsgaser samtsänkt skatt på alkylatbensin.Direktivet ger medlemsstaterna betydande frihet att utforma system föratt skattemässigt gynna biodrivmedel inom ramen för EG-fördragetsstatsstödsregler (artikel 16 i direktivet). Det finns möjlighet att helteller delvis punktskattebefria produkter som innehåller biobränslen iproportion till andelen biobränsle i den slutliga produkten, förutsattatt överkompensation inte sker med hänsyn till merkostnaden förframställning av biobränslet.Gällande svenska bestämmelserDen svenska lagstiftningen om beskattning av el och bränslen finns ilagen (1994:1776) om skatt på energi. Bränslen beskattas med energiskatt,koldioxidskatt och svavelskatt enligt skattesatser fastställda förvarje energislag.El beskattas med energiskatt. Energiskatt på el utgår med reduceradebelopp i vissa kommuner i , , och Västernorrlandslän samt i samtliga kommuner i , och Norrbottenslän. Koldioxidskatten och svavelskatten beräknas utifrån kolinnehålletrespektive svavelinnehållet medan energiskatten utgår med bestämda beloppper vikt eller volym. Den allmänna principen är att skatt tas ut ombränslet används till uppvärmning eller motordrift. Energiskatt ochkoldioxidskatt tas även ut på icke fossila bränslen som används somdrivmedel. Skattenivån varierar såväl mellan som inom olika sektorer isamhället.Näringslivets skattebas delas upp i tre sektorer, nämligenen industrisektor (jordbruk, skogsbruk, vattenbruk, växthusnäring,gruvindustri och mineralutvinning samt tillverkningsindustrin), enenergisektor (el-, gas-, värme- och vattenförsörjning) och en övrigsektor(byggverksamhet, offentlig verksamhet, transporter och övriga tjänster).I förhållande till övrigsektorn tillämpas en reducerad skattenivå förenergi som förbrukas för uppvärmning och drift av stationära motorerinom tillverkningsindustrin samt inom jordbruks-, skogsbruks- ochvattenbruksnäringarna. För tillverkningsindustrin (inklusive gruvindustrinoch mineralutvinningen) omfattar nedsättningsreglerna den energi somförbrukas vid själva tillverkningsprocessen i industriell verksamhet.För övrig förbrukning inom tillverkningsindustrin gäller samma beskattningsom för övrigsektorn. I huvudsak gäller följande nedsättningar:Generell nedsättning för industrisektorn (den s.k. industriskattesatsen):för bränslen som används för annat ändamål än drift av motordrivna fordonbetalas ingen energiskatt och av koldioxidskatten.Den nollskattesats som gällt på el som förbrukas inom tillverkningsindustrinsamt inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna slopadesden och ersattes av en skattesats på per kWh,motsvarande energiskattedirektivets miniminivå (bet. 2003/04:FiU1). Vidsamma tidpunkt infördes i enlighet med energiskattedirektivet enskattebefrielse på el som används för kemisk reduktion och elektrolytiskaprocesser samt el som används i metallurgiska processer och vidtillverkning av mineraliska produkter (bet. 2004/05:SkU36). Energiintensivaföretag som använder elektrisk kraft i tillverkningsprocessen har sedanden möjlighet att delta i femåriga program förenergieffektivisering i utbyte mot skattebefrielse på el.0,8-procentsregeln gäller för hela industrisektorn: nedsättning ges förden del av koldioxidskatten som överstiger av försäljningsvärdet.För den överskjutande delen betalas i skatt.1,2-procentsregeln gäller för vissa industrier: vid tillverkning avprodukter av andra mineraliska ämnen än metaller (t.ex. cement, kalk,sten och glas) medges ytterligare nedsättning för skatt på kol ochnaturgas. Dessa företag betalar ingen koldioxidskatt för den del avskatten som överstiger av försäljningsvärdet.För energiomvandlingssektorn gäller att bränslen som används förelproduktion är skattebefriade. Skatten tas i stället ut i konsumtionsledetgenom energiskatt på el. Full energi- och koldioxidskatt betalas förbränslen som används för värmeproduktion i värmeverk. Kraftvärmeverkensproduktion underlättas genom att de får tillämpa industrins avdragsreglervid värmeproduktion. Industriellt mottryck, dvs. industrinskraftvärmeproduktion, omfattas av industriskattesatsen och ingen energiskattmen koldioxidskatt betalas för insatsbränslen.Övrigsektorn belastas slutligen, liksom hushållssektorn, av full skatt.Skatt på termisk effekt i kärnkraftverk (effektskatt) tas ut månadsvismed per MW - motsvarande ca per MW och dygn - avkärnkraftsreaktorns högsta tillåtna termiska effekt. Om en reaktor harvarit ur drift av mer än 90 kalenderdygn,får för utöver de 90 första göras avdrag med per MWav den termiska effekten. Skatten ersatte en tidigareskatt på energi som producerats i kärnkraftverk.SkattenedsättningskommitténSkattenedsättningskommittén (Fi 2001:09) tillsattes införarbetet med att förverkliga strategin för fortsatt grön skatteväxlingmed uppgift att utreda utformningen av reglerna för nedsättning av skattpå energi som förbrukas för uppvärmning och drift av stationära motorerinom sektorer som är utsatta för internationell konkurrens (dir. 2001:29).I uppdraget ingick att föreslå lämpliga kriterier för vad som bör ansesvara konkurrensutsatt verksamhet och analysera i vad mån sådan verksamhetbör motivera energiskattelättnader. I uppdraget ingick också att utredaandra avgränsningar av området för energiskattenedsättning för dekonkurrensutsatta sektorerna än vad som gäller . Utredningen skulleäven följa utvecklingen inom EU och särskilt beakta omstatligt stöd. Utredningen avlämnade betänkandet Svåraskatter! (SOU 2003:38). I betänkandet föreslår utredningen bl.a. en nyenergibeskattningsmodell som omfattar all näringsverksamhet. Betänkandetbereds i Regeringskansliet.Budgetbeslutet för 2005Tyngdpunkten i den gröna skatteväxlingen som regeringen lade fram ibudgetpropositionen och som antogs av under den gångnahösten, lades på höjda skatter för transportsektorn. Åtgärderna redovisasnedan i avsnittet om vägtrafikbeskattningen. Även andra budgetförslagredovisas i förekommande fall nedan under respektive avsnitt.Riksdagen beslutade i övrigt om en höjning av elskatten med perkWh för hushåll och servicesektorn. avslog oppositionens (m,fp, kd, c) avslagsyrkanden. Samtliga energi- och koldioxidskattesatserhöjdes vidare motsvarande förändringarna i konsumentprisindex.Beräkningsgrunden för nedsättning av koldioxidskatt enligt 0,8-procentsregelnändrades så att skattebeloppet efter nedsättning i genomsnitt alltiduppfyller energiskattedirektivets minimiskattenivå. Den övergångsvisgällande begränsningsregeln avseende kalk- och cementbranschen m.m. (1,2-procentsregeln) förlängdes . Den 2004 inleddaavtrappningen av avdraget för energiskatt på el som har producerats ivindkraftverk, miljöbonusen, skall fortsätta . För landbaseradvindkraft sänktes avdraget per kWh och för havsbaseradvindkraft sänktes avdraget per kWh. avslogförslag (m) om att bonusen skulle slopas helt.Riksdagen avslog vidare förslag (m) om att avskaffa befrielsen frånkoldioxidskatt på torv och förslag (m) om sänkning av skatten på termiskeffekt i kärnkraftsreaktorer.MotionernaClaes-Göran och () vill i motion Sk424 slopa dubblastyrmedel för koldioxid för mindre anläggningar. Motionärerna menar attdet för mindre anläggningar förutom koldioxidskatten finns regler imiljöbalken som möjliggör för myndigheterna att meddela förbud mot attanvända icke förnybara bränslen.Krister Hammarbergh (m) föreslår i motion Sk354 en legalisering avinförseln av röd finsk olja för eget bruk och att den dubbla punktbeskattningenav oljan avskaffas.Catharina m.fl. (m) anför i motion Sk405 yrkande 3 attenergiskattesystemet måste ses över och göras överskådligt. Inriktningenbör vara att miljöskatter tas ut vid produktionen av energi medanenergiskatter tas ut i konsumentledet. Motionärerna anser vidare att desvenska skatterna bör anpassas till det som råder i vår omvärld. Främstbör de skatter som är konkurrensutsatta sänkas (yrkande 4).Lennart m.fl. (m) föreslår i motion Sk453 yrkande skall besluta att övergå från effektskatt till skatt på produceradenergi i kärnkraft.Lars m.fl. (m) anför i motion N348 yrkande 3 att effektskattenpå kärnkraft innebär ett hot mot långsiktiga investeringar i dessareaktorer och därför bör avskaffas helt.Anne-Marie m.fl. (m) framhåller i motion N397 yrkande 1 attModeraterna motsätter sig regeringens förslag i budgeten om höjda energi-och drivmedelsskatter eftersom de missgynnar företagsamheten.Samma motionär anför i motion N405 yrkande 4 att energibeskattningenbehöver göras om i grunden. I motionen sägs att syftet med olika skatterpå energiområdet behöver renodlas genom att skatter som syftar till attgenerera intäkter tas ut i konsumentledet medan miljöskatter tas ut iproducentledet (yrkande 5). Enligt motionen behövs vidare en harmoniseringav energiskatter och miljöavgifter i eftersom skillnader i skatterleder till snedvridningseffekter och att produktionsresurser inte användsoptimalt (yrkande 6). I motionen anförs slutligen att den särskildaeffektskatten på kärnkraftsel är skadlig och successivt bör reduceras(yrkande 7).Anna () föreslår i motion Sk268 att dubbelbeskattningenpå lågbeskattad finsk olja skall upphävas och införseln för eget brukgöras legal.Axel Darvik och () vill enligt motion N415 yrkande 2avveckla effektskatten på kärnkraft.Folkpartiet anför i motion MJ369 yrkande 5 av m.fl.(fp) att hindren mot en rationell klimatpolitik skall rivas genom attEU ges ökad makt över den nationella klimatpolitiken. En europeiskminiminivå för koldioxidavgift kan vara ett första steg.Chatrine m.fl. (kd) vill enligt motion Sk284 att effektskattenavvecklas.Mikael () framhåller i motion Sk428 att frivilligorganisationeroch samfund behöver kompenseras för de senaste årens energiskattehöjningarpå el.Rosita Runegrund m.fl. (kd) föreslår i motion U311 yrkande 18 attregeringen i EU bör verka för att en obligatorisk koldioxidskatt påflygbränsle införs på global nivå.Maria m.fl. (kd) anför i motion N410 att effektskatten ärkonkurrenssnedvridande och bör avvecklas (yrkande 4). Förhandlingar bör,enligt motionen, upptas med och andra exportländer så attkolkraftsproducerad el vid import till kan beläggas med miljöavgift(yrkande 5). Utredningen om energiskatter bör arbeta med inriktning påett uthålligt skattesystem där goda miljöegenskaper, hög energieffektivitetoch hög elproduktion premieras, framhåller motionärerna (yrkande 6). EUbör vidare bli mer handlingskraftigt på miljöområdet. Ett viktigt stegvore om beslut kan fattas med kvalificerad majoritet (yrkande 14). Genomett fåtal länders blockering har det, enligt motionen, varit omöjligtatt driva igenom t.ex. gemensam miniminivå för koldioxidavgifter (yrkande15). Motionärerna anför vidare att en utredning bör se över sätt attslopa gränsen för när elproducerande vindkraftverk får s.k. miljöbonus(yrkande 20). Enligt nuvarande regler är gränsen 20 000 fulleffekttimmar.Slutligen föreslås en slopad eller kraftig höjning av den övre gränsenför när producenter kan konsumera egenproducerad vindkraftel utan elskatt(yrkande 21).Kristdemokraterna framhåller i motion MJ498 yrkande 10 av . (kd) att i EU bör verka för att skattesystem och statligasubventioner verkar i riktning mot effektiv energianvändning och förstopp för subventioner av fossila bränslen.