bet · GT01MJU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Jag ska koncentrera mig på ett av delmålen inom God bebyggd miljö. Det är ett av de mål som är svårast att nå. Det gäller buller. har våra städer utökats sex gånger vad gäller ytan. Men befolkningen har ökat med . Det är bilen som har gjort denna stadsutbredning möjlig. bor av befolkning i tätorter. Det är en viktig anledning till dagens trafikbullerproblem. Det är väldigt många som utsätts för och blir störda av trafikbuller. är staden också skönhet, kultur, mötesplatser och mänskligt liv. Människor väljer i allt högre grad boplats efter det attraktiva boendet. Man väljer först vilken ort man vill bo i, sedan väljer man arbete som man kan resa till. Ofta följer också näringslivet efter. Värdet av goda stadsmiljöer har därigenom också en pekuniär sida. Faktum är att efterkrigstidens stad har byggts för bilen. Det har varit framkomligheten för bilarna som har styrt stadsutvecklingen i stället för den fysiska närheten. försökte vi jobba rationellt. Många av er känner till skaftplanering och så vidare. Man skulle separera boende, arbete, service och rekreation. Det ledde till ett trafiklandskap med ringvägar, stora trafikplatser och rätt mycket extern handel. Den utvecklingen har sedan fortsatt. Ljudlandskapet kom att domineras mer av trafiken än av bofinkarna. har det svängt. Stadsbyggandet speglar ofta en vilja att skapa täta stadsmiljöer - den gamla rutnätsstaden, där olika funktioner ska samexistera. Vi vill uppleva stadens olika ljud, alltifrån parkens ljud till rockkonsertens eller den stilla kammarkonsertens. Men ju tätare och mer integrerad en stad blir, desto svårare är det att undvika buller och få det tyst. Ofta uppstår det målkonflikter, till exempel mellan målet om god ljudmiljö och behovet av att skapa nya bostäder. Kommunerna är i praktiken de som ska se till att det fungerar, men på det nationella planet är det . Vi följer miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, men vi ser också till det som hänger ihop med människors hälsa. Forskarna säger att de bullerrelaterade hälsofrågorna har sådana proportioner att bullret är ett stort folkhälsoproblem. Vi har i 2 miljoner människor som är utsatta för buller från vägtrafiken. Det är en mycket undervärderad miljö- och planeringsfråga. Vi räknar med att bullret kostar 5-10 miljarder i vårt land, och inom EU räknar man med att det handlar om av bnp. av oss som bor i städer och tätorter upplever att vi blir störda eller till och med mycket störda av de ljudnivåer som finns, trots att de ligger inom de riktvärden som tillämpas . Alla som arbetar med detta vet att om man har högt buller omkring sig jämt - ventilation, trafikbuller eller annat - leder det till att man blir stressad. Man kan få högt blodtryck, och vi vet att det kan innebära att vi dör . Den goda ljudmiljön är en komfortfråga, men den dåliga ljudmiljön är en hälsofråga. För närmare antog nya riktvärden för trafikbuller. Det skedde när infrastrukturpropositionen lades fram - den lades fram , och antog den . Då sade man att målet om en god ljudmiljö är ett långsiktigt mål. Det ska ske en successiv anpassning till en högre ambitionsnivå. Men beslutade att det inte skulle bli några bindande normer. Man skulle i stället se till att de myndigheter som hade ansvar för detta skulle göra bedömningar och ta hänsyn till lokala faktorer. Men lade tonvikt vid att det skulle finnas vägledande riktvärden. 1999 började man också jobba med ett inriktningsbeslut om god bebyggd miljö och miljökvalitetsmålen. fattade beslut om miljökvalitetsmålen. Delmålet för buller lyder: "Antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överskridande de riktvärden som har ställt sig bakom för buller i bostäder ska ha minskat jämfört med ." låter inte som särskilt mycket. Men , , gjordes en fördjupad utvärdering av miljömålen, och då kunde vi konstatera att det förmodligen skulle bli svårt att nå detta mål. , , vet vi att vi inte kommer att klara det. Inte ens om man tar hänsyn till sådant som felmarginal - är ju inte särskilt mycket - är det möjligt att nå målet. Det är också osäkert om man kan klara generationsperspektivet om man behåller den nuvarande förändringstakten. Vad beror då detta på? Varför klarar vi inte att nå målen? Det har vidtagits stora åtgärder. Både och har gjort rejäla insatser. Men takten är för låg för att antalet människor som utsätts för bullerstörningar ska minska. Kommunerna har en viktig roll i detta arbete. Det infördes ett särskilt stöd för de kommuner som arbetade med bullerdämpande åtgärder, men alltför få har börjat arbeta med dessa frågor. , Kommuner och Landsting, gjorde en enkät var det av kommunerna som kände till att det fanns ett statligt stöd om till bulleråtgärder. I den fördjupade utvärderingen föreslog vi i att man skulle göra en bullerkartering och göra handlingsplaner obligatoriskt för alla tätorter med över 50 000 invånare. Vi föreslog också att man skulle ta fram rekommendationer och råd för det som vi kallar för "tyst sida" när man ska förtäta och bygga bostäder i täta stadsmiljöer. Det har vi gjort. Vi har fullgjort ett uppdrag från regeringen, och vi har arbetat med det som i vårt språkbruk kallas för allmänna råd. Vi har sagt att vi tycker att stödet till kommunerna för det kommunala vägnätet bör förlängas. Det har också skett, men man behöver förmodligen också se över det. Vi tycker också att man ska lägga större fokus på åtgärder vid källan. Man behöver också ta fram moderna definitioner som grundar sig på modern forskning. Det sker mycket på forskningsområdet vad gäller definitionen av god och bullerfri miljö som man måste ta hänsyn till när man reviderar och förbättrar de riktvärden som finns . lämnade vi alltså ifrån oss ett uppdrag till regeringen om hur riktvärdena för trafikbuller skulle kunna hanteras när man planerar nya bostäder. Vi tillbringar ju väldigt mycket tid inomhus - även om vi på förstås tycker att man ska gå ut ibland - speciellt barn och äldre. Då är naturligtvis inomhusmiljön viktig. Men också den omgivande miljön är viktig. Vi ska ju inte bara sova i våra bostäder, utan vi ska också kunna sitta på en uteplats eller en balkong. Vi tar fasta på att buller är ett folkhälsoproblem. Bullerproblematiken undervärderas ofta. Vi tar också fasta på att har varit tydlig om att antalet människor som exponeras för farligt buller ska minska, även om riktvärdena är att se som rekommendationer och så vidare. Vi tar också fasta på att det finns en stark strävan att omvandla våra städer så att vi bättre kan integrera boende, arbetsplatser med mötesplatser och gångtrafik så att folklivet kan återvända. Vi gör detta genom att betona att riktvärdena ska följas. Om man ska göra avsteg ska det handla om undantag och bara när man bygger i de allra tätaste städerna. Alla bostäder behöver ha tillgång till en tyst eller ljuddämpad sida. Det innebär att det ska vara väsentligt mycket tystare och inte bara i förhållande till den bullrigaste delen av gatan utan väsentligt tystare i förhållande till den vanliga riktvärdesnivån. För det handlar om att kompensera de boende så att de kan få en ostörd miljö när de ska sova eller vistas på sin uteplats. Det ställer krav inte bara på väggarna eller på teknisk miljö och så vidare, utan också på detaljplanering och god arkitektur, som hänger ihop med detta. Vi betonar också att det finns skäl att kräva ett bra beslutsunderlag när man gör avsteg från riktvärdena, där man också gör trafikprognoser som ser framåt i tiden. Det här är en av många viktiga frågor när man ska bygga bostäder i våra städer. Det handlar om ljudförhållanden men också om ljus, gestaltning och trafiksäkerhet. Detta måste vägas samman. Därför går det inte att säga att samma lösning fungerar bra överallt. Man måste göra bedömningar från fall till fall. Lokala faktorer och särskilda omständigheter måste man kunna väga in. Man kan också tänka sig att man måste göra avsteg från riktvärdena, men de måste vara väl motiverade. Grundkravet är att det inte ska vara tillåtet att bortse från hälsoperspektivet. Risken för att bullret påverkar människors hälsa måste man alltid ta hänsyn till. Det är grundläggande. Vad är det då som gör att vi alltid diskuterar detta med riktvärdena? Den diskussionen har varit mycket tydlig . Vi borde i stället diskutera hur vi kan minska ljudnivåerna och få bort bullret. Där finns några saker att ta fasta på: Det görs mycket arbete, och inte bara i . Se till att tuta liv i de beslutande församlingarna i EU där man fattar beslut om produkterna - bilar, tågdäck, motorer, gräsklippare, ventilation och så vidare. Se till att det blir en högljudd debatt, för det är ett bra buller i så fall! Se också till att det blir debatt i om vad man kan göra på det nationella planet när det gäller buller. Vilka är bullerkällorna? Det kan handla om dubbdäck, vägbeläggningar och naturligtvis om stöd till kommunerna. Men det är i kommunerna som man har den konkreta makten när man ska bygga sina bostäder och nya stadsmiljöer. Hur diskuteras dessa frågor i kommunstyrelsen eller fullmäktige? Jag vet att det inte är särskilt ofta. Kan vissa gator stängas av ? Kan man lägga en tystare asfalt om vägbeläggningen ändå ska bytas? På den nationella nivån har vi också ett ansvar för hur man beräknar och redovisar bullret. I använder vi ekvivalent dygnsmedelnivå - ungefär så heter det på tekniskt språk - men i EU diskuterar man ett system som heter DEN, , Evening, Night. Det vill säga att man gör olika beräkningar för , och . Ofta vill vi ju att man ska ha en möjlighet att sova lugnt, och då kan vi kanske göra tydligare och mer nyanserade beräkningar. Avslutningsvis: Vi jobbar på olika nivåer och hjälps åt. Ordföranden: så mycket, ! Då hälsar vi från välkommen igen. Hon ska tala om buller och god bebyggd miljö. : Jag ska göra mitt bästa för att fylla plats här . Hon är min kollega men har tyvärr blivit sjuk. Men hon hann göra i ordning sin presentation innan hon blev sjuk. Buller är den miljöfaktor som stör flest barn. Det kom man fram till i den nationella miljöhälsoenkäten. Buller är det störande miljöproblem som barn och föräldrar rapporterar mest om. Är då barn mer känsliga för buller? Jag tror att ni vet svaret. Hörselgången hos barn är kortare, så ljudet hinner inte dämpas lika mycket som hos vuxna innan det når trumhinnan. Barns skyddsinstinkt är inte lika väl utvecklad som hos en vuxen person. Och barn väljer inte var de vistas någonstans. De bor och vistas ofta nära trafikmiljöer. I enkäten fanns ett set frågor som man bad föräldrarna låta barnen själva svara på. Av tolvåringarna var det som bor så att något av fönstren vetter mot en trafikerad gata, mot järnväg eller industri. av dem har sitt sovrum mot en sådan bullermiljö. Besvärsbilden är också alarmerande. Man har svårt att sova på grund av buller. svarade att de hade det . Det motsvarar ungefär 3 000 barn. De som har svarat "ibland" motsvarar 19 000 barn. Räknar man om det till är det ungefär 25 000 som blir störda ofta. Vaknar på grund av buller är det också en del som gör . Det krävs ganska mycket för att man ska vakna, och innan man vaknar har man ju störts i sin sömn. Man störs av bullret så att man inte får en optimal vila. Statistik om det kommer vi ju inte åt genom att fråga, för man vet inte om att man har blivit störd i sömnen. Men det får till följd att man är trött. Obehag av trafikbuller i eller nära hemmet är det som säger att de har. Det motsvarar 17 000 barn. Här ska man komma ihåg att barns referensramar inte riktigt är desamma som hos vuxna. De vet kanske inte om så mycket annat än sin hemmiljö och tänker inte på att det är bullrigt om de är vana vid det. Obehag av ljud i eller nära skola eller fritidshem är det som svarar ja på. Det kan vara trafikbuller men också ljud från andra lekande barn, omgivande musik och så vidare som är störande. Alarmerande är att barn rapporterar öronsusningar, för öronsusningar är tecken på att man har gått över gränsen. Jag vill knyta an till betydelsen av utevistelse igen. Barn behöver leka ute. Undersökningar visar att grönområden bör finnas inte bort. För barn innebär det . Klarar man det i våra städer? Jag undrar det. Barn som vistas ute trivs bättre och är friskare. Det visar vår undersökning. De rapporterar själva att de har en bättre livskvalitet. I samhällsplaneringen måste man få med att barn behöver få tillgång inte bara till tysta hemmiljöer utan också till bostadsnära grönytor och lekplatser där ljudnivåerna är bra. Det gäller både i befintlig bebyggelse och när man planerar ny bebyggelse. Undersökningar visar att barn och ungdomar i ganska stor omfattning utsätts för höga ljudnivåer. En allvarlig hälsorisk är försämrad hörsel. En annan är tinnitus. Risken för skada ökar naturligtvis med ljudstyrkan men också med hur man exponeras och vilken karaktär ljudet har. Det är inte möjligt med det underlag som finns att avgöra om hörselskador har blivit vanligare bland barn och ungdomar eller inte. Det behövs fler undersökningar. Man behöver tillämpa försiktighetsprincipen och inte utsätta barn och ungdomar för höga ljudnivåer. Vi vet att det är skadligt. Det är väldigt onödigt att vänta på en konfirmering i form av siffror: Jo, det blev faktiskt värre. rapporteras det att ungefär 2 000 barn har nedsatt hörsel. Tittar man på tolvåringar är den siffran 12 000 barn. Det går inte helt att säga hur stort antal av dessa som beror på genetiska skador eller annan sjukdom. Men en del kan definitivt hänföras till att de har exponerats för buller. Du raddade upp en massa saker där vi behöver vidta åtgärder. Jag vill lägga till leksaker till listan. Tillsyn och mätning av leksaker som låter visar att de väldigt ofta ligger så att de går över gränsvärdena. Det är igen en signal att vi inte ska lätta på tillsynskraven. Slutligen är det viktigt att åtgärda redan existerande bullerproblem. Det är viktigt att i större utsträckning ta hänsyn till buller i planeringsammanhang. Det behövs ytterligare delmål för att skydda barn mot hörselskadligt buller i offentliga miljöer. Tillsynen har jag redan varit inne på. Använd gällande lagstiftning. Din inledande overheadbild var jättebra, . Vi når inte de uppsatta målen, vi vet varför, och vi vet vad ska göra. Då tycker jag att vi gör det. Ordföranden: , från . Det är väldigt bra när du tar över anföranden från andra och dessutom håller dem så kort. Vi får så mycket tid över till frågor. Ni som är hemma hinner titta på nyheter i lugnt och ro så här runt tiotiden. , från , är det din tur att förbereda dig innan frågestunden bryter lös. nämnde tyst asfalt. Det är en fröjd att åka förbi ! , : Jag tackar för det. Det kanske blir en fröjd att åka på flera av våra vägar. Jag funderar på om jag ska ha tyst anförande som omväxling också. Delvis blir det en repetition av det sade. Det är beroende på att vi lever i samma verklighet och därmed gör samma analyser. Jag heter är miljödirektör från . Vi har kraftigt ökat insatserna från sida när det gäller att bekämpa bullerproblematiken. Det är ett resultat av den infrastrukturproposition som lades fram för . Vi har mer än fördubblat insatserna för bulleråtgärder längs de statliga vägarna. Vi ligger på en åtgärdstakt på . Det går i huvudsak till att försöka minska vägtrafikens intrång i själva bostäderna och klara inomhusmiljön längs de statliga vägarna. Utvecklingen längs de statliga vägarna avseende de värst bullerutsatta, de som är utsatta för bullernivåer på och därutöver, har varit ganska positiv. Detta är en sammanställning av läget för . Man konstaterade då att personer som är utsatta för högt buller successivt minskar genom våra insatser. Vi kan klara eller åtgärda bullersituationen för i storleksordningen 10 000 personer framför allt när det gäller inomhusmiljön. Det visar också att vi dock har ett mycket stort kvarvarande problem för kraftigt bullerstörda från vägtrafikbuller längs de kommunala vägarna. var delvis inne på att det fortfarande saknas åtgärder i många kommuner. Däremot ska man inte dölja det faktum att många kommuner gör en hel del bra . Detta var kategorin värst bullerutsatta. Men om man tar bullerutsatt eller utsatt för vägtrafikbuller över något av dessa värden handlar det om upp till 2 miljoner i som är utsatta för vägtrafikbuller. En del av dem upplever sig ganska störda av vägtrafikbuller. Vägtrafikens buller har ett stort antal effekter på individen. En del har vi varit inne på. nämnde problemet med sömn, talkommunikation och att man allmänt känner sig störd. Jag vet inte hur många av er som jobbar i kontor med bullrande fläktar. Jag har personligen erfarenheten att när fläktarna går ned så där känner man att spänningen i kroppen släpper. Jag brukar kalla det den stora sucken. Sedan kan man börja arbeta på allvar. Buller påverkar alltså kroppen. Det innebär både fysiska och psykiska effekter. De psykiska är i form av nedstämdhet och trötthet, som var inne på. De fysiska är i form av stress. Stress kan också leda till hjärtinfarkt och andra allvarliga sjukdomar. Dessutom är det ett koncentrationsproblem. Många som bevistar skollokaler vet att buller i skollokaler och i skolmiljöer är ett ganska allvarligt bekymmer och bidrar till inlärningsproblematiken. Den samhällsekonomiska kostnaden är i storleksordningen . Dessutom leder bullerproblemen till, som delvis var inne på, att man måste begränsa användningen av mark, fastigheter och hus, och då ofta i centrala lägen. Det leder till svårigheter att utveckla samhället som man annars skulle vilja utveckla det. Som jag inledde med att säga satsar och kommunerna mycket pengar på att försöka skydda oss mot bullrets effekter. Det sker i form av bullerplank, fasadisoleringar, fönsterbyten, med mera. Vi har traditionellt jobbat med det redskapet samt redskapet samhällsplanering, det vill säga att försöka att undvika att bygga bostäder i bullerutsatta områden. Vi har egentligen lagt ned väldigt liten kraft på att försöka hindra bullrets uppkomst. Man kan jämföra med luftföroreningar i övrigt när det gäller utsläppet av kväveoxidpartiklar etcetera. Där har fokus helt varit på uppkomsten av problemet. Det ska inte komma ut farliga ämnen från bilen. Men när det gäller buller har det varit att hindra bullret att nå fram till örat. Vi måste lägga en helt annan kraft på att begränsa uppkomsten av buller från första början. När det gäller vägtrafiken handlar det om tystare fordon, tystare däck, tystare beläggning, som nämndes alldeles i början, och också tystare framförande av fordonen. Vi kan göra en allmän skattning av hur man skulle kunna jobba med bullerproblematiken. Det här ska inte tas som någon högre vetenskap. Precis som alla andra prognoser är det allmänna skattningar av olika tänkbara potentialer. Om vi inte gör någonting kommer bullerproblemen att fortsätta att öka på grund av den ökade trafiken. Man kan kortsiktigt sätta in det som ger stora effekter. Bekymret är egentligen: Hur får man det att ske? Det är tystare framföring av fordon. Ofta kan individer, enstaka fordon och enstaka förare som kör på ett vårdslöst sätt och så vidare, orsaka kraftiga bullerproblem. Det handlar också om att försöka förmedla informationen om vikten av hur man kör, att man kör mjukare, att man kör lugnare och att onödiga accelerationer och annat kommer bort. Där vet vi att potentialen är stor. Däremot vet vi inte riktigt vilket redskap man ska ha från en myndighets sida att få den potentialen att förverkligas. Det är ett stort antal beslutfattare i systemet, det vill säga alla vi individer som rör oss i systemet. Man kan i vissa lägen styra trafiken för att på så sätt klara bullerproblemen på vissa områden. Vi tror att den stora potentialen dock kommer inom områden som tystare fordon, tystare däck och tystare beläggning. Vi börjar med fordon. Vi kan se att den utveckling som sker inom miljöbilsområdet avseende utveckling av hybridteknik, bränslecellsteknik, elbilsteknik, etcetera, har en stor potential att också leda till framtagandet av mycket tystare fordon än vad vi nu i genomsnitt har . Om vi jämför en hybridbil med en "vanlig" bil kan det vara en bullerförbättring på i storleksordningen , vilket är en ganska markant skillnad. Jag har till och med lärt mig när jag kör hybridbil i bostadsområden att vara extra försiktig när barn rör sig ute på gatorna. Barn hör inte min bil när jag kommer. Vi har haft en utveckling där bullerproblemen från däcken ökar. Genom utvecklingen mot bredare däck har också bullerproblemen från däck ökat. Här finns också en mycket stor potential att skaffa och driva utvecklingen mot lågbullrande däck. Man kan säkerligen få en potential på minst här också. i och en del andra jobbar även med idéer på helt nya revolutionerande däck baserade på kompositmaterial och annat som skulle kunna leda till bullerreduktioner på . Då ska man vara medveten om att är ungefär detsamma som man kan få av ett bullerplank. Även vägbeläggningen kan man jobba med. Detta är ett område där nu tittar på de utvecklingsprojekt och den kunskap som byggts fram både i och framför allt i för att komma ut med råd och direktiv till för hur vi ska hantera beläggningsfrågan. Det har gjorts försök med lågbullrande beläggningar som ser relativt positiva ut utanför . Även utanför ligger nu lågbullrande beläggningar. Det börjar nu läggas i skarpt läge, som jag kallar det, det vill säga att vi börjar lägga den som en del av ordinarie verksamhet. Ofta kan man få beläggningar som kanske minskar bullret med utan att det blir alltför stora merkostnader. Om man däremot går till de högeffektiva lågbullrande beläggningar som har förekommit i medierna som minskar bullret med upp till 9-10 decibel ökar också kostnaderna. Det blir ungefär dubbelt så dyrt att lägga den typen av beläggningar. Det hindrar inte att det är samhällsekonomiskt lönsamt i vissa lägen att göra det. Buller är ett allvarligt problem. Jag kan till exempel konstatera att min engelska kollega meddelade att det engelska har gått över till en beläggning som ger minus buller som en standardbeläggning på det engelska vägar. Sammanfattningsvis är mitt budskap att buller är ett stort problem för väldigt många människor. Vägtrafikbuller är ett stort problem. Vi måste nu framöver jobba med att minska uppkomsten av problemet, det vill säga bekämpa uppkomsten av buller. Även om vi kommer att vara tvungna att fortsätta att jobba med fasadisoleringar och bullerplank ett tag framöver är nog uppkomstsidan det viktigaste. Ordföranden: så mycket, från . Tack dessutom för att du noterade den lapp som du fick framför dig att korta ned ditt anförande. När jag har suttit och tittat på programmet konstaterar jag att det är väldigt givmilt med frågor och diskussion. Det är dock inte utsatt någon tid för det. har vi tänkt att trolla med knäna. Vi har 14 frågeställare, fikat står för stunden . Vi kan glida in lite på det möjligtvis. När vi har frågestunder här i miljö- och jordbruksutskottet brukar det inte vara något större problem. Det är en enkel fråga som direkt riktas till den person som ni vill ha svaret av, och så blir det ett svar. Då kan vi hantera det. (): Fru ordförande! Min fråga riktar sig till eller någon annan representant för . Uppföljningen av miljömålen och rapporteringen från uppföljningen är centrala för våra miljöpolitiska ställningstaganden här i . Därför vore det intressant att något få utvecklat vilka resonemang som har förts med anledning av den kritik som riktade på flera punkter om funktion och rapportering och även sammansättning och uppgifter. : Jag ska försöka svara. Jag snuddade vid frågeställningen. Många synpunkter eller uppfattningar som finns i rapporten i en reservation tar vi självfallet till oss. Det gäller hur man ska utforma det. Men det finns problem med det. Man riktar sig i rapporten till hela svenska folket och inte bara till . Man ska också försöka att ge en bild av miljön till många. Det är länsstyrelserna, kommunerna och allmänheten. Det är därför smileygubbarna finns. Ni skulle kunna tillgodogöra er det i alla fall. Det är ett problem. Hur gör man detta?