bet · GS01UU10 · 2005-04-26 00:00:00 — EU:s måloch instrument för förbindelser med tredjeländer omfattar en mängdpolitikområden. I skrivelsen understryks att aktivt bör arbetaför att öka samstämmigheten i EU:s politik i relation till utvecklingsländeroch för att utvecklingsaspekter beaktas inom alla EU:s politikområden.Sverige bör även verka för att kvaliteten och effektiviteten i unionensutvecklingssamarbete stärks, att samordning och samverkan i fält förbättrassamt att EU-budgeten effektiviseras.Bland de frågor som varit särskilt prioriterade märksuppföljningen av . Kommissionen presenterade i marsett meddelande om hur EU:s medlemsstater uppfyllt de åtaganden som antogsav inför världskonferensen om utvecklingsfinansieringi . har varit drivande i den principiella frågan attEU:s utvecklingssamarbete måste anpassas bättre till samarbetsländernasegna strategier, prioriteringar och system. driver på för attEU:s totala bistånd skall höjas så att FN:s mål om uppnås av flerländer inom EU.Under året behandlade vid ett flertal tillfällen fråganom samstämmighet inom utvecklingssamarbetet och mellan olika politikområden.En expertgrupp har tillsatts i syfte att presentera rekommendationerför att uppnå ökad harmonisering och samordning av EU:s bistånd.Rådet har betonat vikten av ett kraftfullt och väl samordnat EU-bidragi form av en gemensam rapport till omöversynen av millennieutvecklingsmålen och Millenniedeklarationen. Vidareunderstryks att EU måste visa politiskt ledarskap inför toppmötet ochatt den gemensamma rapporten bör innehålla konkreta och ambitiösa förslagtill insatser för att uppnå millennieutvecklingsmålen till 2015. Rådethar antagit slutsatser om en koherent politik för bekämpande avfattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, malaria och tbc) samt om uppföljningav åtagandena från den internationella konferensen om befolkning ochutveckling i , med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa ochrättigheter (SRHR). Rådet har vidare betonat vikten av att ytterligaremedel tillförs dessa områden, deras centrala roll för att uppnåmillennieutvecklingsmålen samt kopplingen mellan SRHR och hiv/aids.Under året har diskussioner förts om effektiviteten i EG-biståndet samtläget i det pågående reformarbetet. I skrivelsen framhålls att framstegkan konstateras på flera områden, bl.a. har en allt större del avansvaret för förvaltningen av biståndet delegerats ut i fält, medlemsstaternahar i allt högre grad involverats i kommissionens programläggning ochinförandet av nya programmeringsinstrument som landstrategier ochårsrapporter har bidragit till ökad samordning och samstämmighet.En annan viktig del av reformansträngningarna avser EU:s budgetprocess.I kommissionens förslag till det nya finansiella perspektivet 2007-2013betonas bl.a. behovet av ökad samstämmighet mellan geografiska, tematiskaoch horisontella områden i är ett partnerskapsavtal mellan gemenskapen och dessmedlemsstater å ena sidan och 77 länder i , och å den andra sidan (de s.k. AVS-länderna). Avtalet har varit föremålför en översyn . Nya element i avtalet är bl.a referensertill och kampen mot terrorism.Utestående frågor är bl.a. införlivandet av en ny klausul ommassförstörelsevapeni avtalet, AVS-ländernas önskan om större delaktighet vid beslut omsanktioner samt AVS-ländernas önskan att få klarhet i biståndsvolymenför kommande samarbetsperiod.MotionernaFolkpartiet menar i motion 2004/05:U226 yrkande 18 att demokrati skallvara det övergripande målet för EU:s utvecklings- och biståndspolitik.Som en naturlig följd av ett mer demokratiorienterat utvecklingssamarbetebör EU också, menar motionärerna, aktivt stödja demokratirörelser idiktaturregimer, i kampen för demokratisk utveckling och mänskligarättigheter. Motionärerna menar vidare att EU bör ställa tydliga krav pådemokrati i de länder som får bistånd från EU.I den enskilda motionen 2004/05:U251 (mp) anför motionärerna attliberaliseringen av EU:s handel med måste ske långsamtoch i flera steg. måste ges möjligheter att skyddasina industrier och ges ordentligt stöd föromställning. Länderna måste också få skydda sina jordbrukssektorer underen övergångsperiod efter att EU avvecklat sina subventioner av jordbruket.I den enskilda motionen 2004/05:U254 (mp) yrkande 6 anser motionärenatt genom EU bör driva att krav på tullsänkningar för u-länderinte blir större än att de fortsatt kan skydda sina växande industrier.I kommittémotion 2004/05:U256 (v) yrkande 9 menar motionärerna attSverige inom EU bör verka för att svenska och europeiska företag engagerarsig i utvinnandet av naturtillgångar på ett sådant sätt attdet kommer det bolivianska folket till del. I yrkande 10 framhålls attSverige skall verka för att svenska och europeiska företag stimulerasatt engagera sig i det bolivianska jordbrukets och infrastrukturensutveckling.I den enskilda motionen 2004/05:U261 (mp) yrkande 2 anser motionärernaatt genom ministerrådet bör initiera ett reformarbete för attadministrativt effektivisera EU-biståndet.Kristdemokraterna menar i kommittémotion 2004/05:U302 yrkande 5 attSverige inom EU bör verka för att tullarna mot världens 49 fattigasteländer tas bort snabbare.I kommittémotion 2004/05:U311 (kd) yrkande 13 ansförs att börverka för att goda erfarenheter av miljöhänsyn inom biståndspolitikeninkluderas i EU-biståndet och att större hänsyn tas till miljöaspekteri samtliga biståndsprojekt. I yrkande 17 framhålls att bör verkaför en global integrering av för hållbar utveckling ochklimathandlingsprogrammet, med betoning på en förankring i den fattigavärlden.I motion 2004/05:U313 (kd) yrkande 1 anför att regeringeninom EU skall arbeta för att eliminera handelshinder för u-ländernasexport.I kommittémotion 2004/05:U331 (kd) yrkande 8 krävs att verkarför införandet av ett system med konsekvensbeskrivningar inför allapolitiska beslut, och för ett regelverk som styr svenska myndigheter ompåverkan på utvecklingsländerna utifrån rättighets- och fattigdomsperspektivetsamt om att ett sådant system även bör inrättas på EU-nivå. I yrkande12 framhålls att skall verka för en mer sammanhållen utvecklings-,handels- och utrikespolitik inom EU och arbeta för att integrerarättvisefrågorna inom alla EU:s politikområden.I motion 2004/05:U342 (mp) yrkande 1 anför motionärerna att ide pågående förhandlingarna om "EU Policy Guidelines land reform" skallkräva en bättre analys av orsakerna till hunger på landsbygden. I yrkande2 menar motionärerna att ursprungsbefolkningars och minoriteters mänskligarättigheter särskilt bör uppmärksammas och respekteras när det gällermarkpolitik och jordreformer inom EU:s utvecklingsbistånd. Vidareframhålls i yrkande 3 att jordreformer som syftar till att bekämpa hungeroch fattigdom, förbättra jämställdhet mellan kvinnor och män och säkraekologisk uthållighet bör prioriteras i EU:s utvecklingsbistånd. Iyrkande 4 anförs att de nya riktlinjerna för markanvändning och jordreformerinom u-landsbiståndet skall innehålla en oberoende kontrollinstans ochen klagomöjlighet för att utvecklingsländerna skall kunna ställa EUtill svars. I yrkande 5 krävs att synpunkter inhämtas innanförhandlingarna avslutas om de gemensamma riktlinjerna för EU-staternaspolitik om arbetet med markanvändning och jordreformer inom biståndet.I partimotion 2003/04:U348 (kd) yrkande 29 menar attsamordningen och komplementariteten mellan EU-medlemsstaternas biståndbör stärkas.I partimotion 2004/05:K431 (fp) yrkande 7 menar motionärerna att demokratiskall vara det övergripande målet för EU:s utvecklings- och biståndspolitik.Motionärerna bakom den enskilda motionen 2004/05:Fi230 (mp) yrkande 3anser att EU:s globala politik bör påverkas i samma riktning som dennya svenska sammanhållna politiken för global utveckling.Utskottets övervägandenUtskottet menar att Europeiska unionen har möjlighet att vara en viktigaktör för en rättvis och hållbar utveckling i världen. Sammantaget stårEU och dess medlemsstater för mer än hälften av världens utvecklingssamarbete,vilket motsvarar ca till över 160 länder. Avdessa medel hanterar kommissionen ca . Det ärenligt utskottets mening betydelsefullt att EU utnyttjar denna potentialoch möjlighet. Reformeringen av EU:s bistånd pågår, och en fortsatteffektivisering behövs samt en tydligare inriktning på fattigdomsbekämpning.Utskottet menar även att en fortsatt decentralisering är nödvändigliksom utvecklingen av gemensamma landstrategier, harmoniserade procedureroch administrativa och budgetära reformer för att underlätta samarbetsländernasmöjligheter att på bästa sätt ta till vara biståndet.Utskottet konstaterar att människohandel förekommer över helavärlden och berör såväl fattiga länder som rika. Detta gäller inte barahandel för sexuella ändamål utan även andra former av exploatering. har antagit en handlingsplanmot människohandel, och har aktivt verkat för planens tillkomstoch beslutet om inrättandet av en särskild representant för att bekämpasådan handel. I är engagerat i utarbetandet av eneuropeisk konvention mot människohandel. Utskottet understryker viktenav att de organisationer som har ansvar för frågor om trafficking ochprostitution skall arbeta för att utforma internationella uppförandekoder.Utskottet menar att satsningar på flickors utbildning och hälsa är enav de viktigaste investeringar ett samhälle kan göra. När kvinnor ochmän har möjlighet att delta på lika villkor blir utvecklingen starkare,och därför bör utvecklingssamarbetet inriktas på insatser som skaparfler arbetstillfällen för kvinnor bl.a. i syfte att motverka människohandel.Utskottet konstaterar att nationell politik i ökande utsträckning handlarom gränsöverskridande frågor och att nationella beslut i växande omfattninghar internationella effekter. Utskottet menar att utvecklingen ställerkrav på ökad samstämmighet i den politik som förs på nationell, regionaloch global nivå. Det EU säger och gör i ett sammanhang måste stämma medeuropeiskt agerande i ett annat. Den internationella diskussionen omsamstämmighet måste drivas vidare, och syftet måste vara att föra eneffektiv och trovärdig samlad politik. bör därför inom EU aktivtarbeta för att samstämmigheten också i EU:s politik i relation tillutvecklingsländerna förbättras och att utvecklingsaspekterna beaktasinom EU:s samtliga politikområden.Ett internationellt arbete pågår med att ta fram ett index för gradenav samstämmighet i den politik som förs av olika påutvecklingsområdet (- ochutveckling). Det finns flera tekniska och metodologiska utmaningar. Enmöjlighet finns att ett instrument kan tas fram, liknandeFN:s "Human Development Index" och det korruptionsindex (CorruptionPerception Index) som utvecklats av organisationen kan konstatera att bestämde sig ett antal länderur G 77 (gruppering av 133 utvecklingsländer) att inleda nya GSTP-förhandlingar(Global system of trade preferences) inom vilka förhandlar omtullsänkningar med varandra. Syftet med GSTP är att främja och upprätthållahandeln mellan och att bidra till ekonomisk utveckling.Hittills har GSTP endast haft en begränsad betydelse, då endast ett mindreantal länder deltagit och produkter som omfattats av tullsänkningarvarit blygsamt. I de nya förhandlingarna är ambitionen att täcka bådefler länder och fler produkter. Flera i-länder har länge inom WTO krävtatt även de mer utvecklade skall ta ett ansvar för de allrafattigaste genom att erbjuda dem reellt marknadstillträde. De nyaförhandlingarna inom GSTP kan därför ses som ett steg i rätt riktning föratt svara mot dessa krav.I dag sker nära hälften av handel med andra . Handelnmellan försvåras dock av relativt höga tullar. Utskottet anserdet angeläget att också handelshindren mellan utvecklingsländernauppmärksammas och att ansträngningar görs för att få utvecklingsländernaatt öka handelsutbytet sinsemellan. Att t.ex. sänka tullarna för denviktiga syd-handeln kan avsevärt underlätta utbytet och generera vinsterför u-länderna.Utskottet menar att utvecklingsländerna bör ges möjlighet att gradvisöppna sina marknader som handelshinder bör elimineras isnabbare takt vad gäller export till i-landsmarknaderna. Detfinns utrymme att föra en generös politik om tidsgränser för u-ländernasimplementering av avtal och övergångsregler.Utskottet menar vidare att en fri och öppen handel med överenskomnaspelregler är ett kraftfullt instrument för att åstadkomma utvecklingoch sprida ekonomiska framsteg. Enligt utskottets mening medförnedmontering av handelshinder möjligheter till ökad handel mellan i-ländernaoch , men även mellan själva. driver enlångtgående frihandelsvänlig linje inom EU med syfte att eliminerahandelshinder för export till i-länderI många utvecklingsländer har exportindustrin en konkurrensfördel pågrund av liten satsning på arbets- och produktionsmiljö, vilket ledertill att de kan hålla nere sina kostnader. Produktion av läder- ochtextilvaror förorsakar exempelvis stora miljöproblem. Även den konventionellaodlingen av exportprodukter såsom kaffe, te och bananer är starktmiljöpåverkande. Stora mängder bekämpningsmedel används, i många fallsådana som är förbjudna i i-länderna. Denna typ av odling utarmar ochförgiftar jorden. På grund av ensidigheten hotas även den biologiskamångfalden.Enligt såväl klimatkonventionen som Kyotoprotokollet skall industriländernai sitt arbete för att uppnå sina utsläppsmål ta hänsyn till eventuellaskadeverkningar i utvecklingsländerna. Utskottet anser att det ärangeläget att industriländerna verkligen uppfyller sina skyldighetergentemot utvecklingsländerna, så som de kommer till uttryck iklimatkonventionen,bl.a. i fråga om stöd till kapacitetsuppbyggnad, tekniköverföring samtanpassning till och minskad påverkan på klimatet. Speciell uppmärksamhetbör riktas mot sådana länder som är särskilt sårbara. En uthållig ochförbättrad användning av naturresurser är både en miljöfråga och enfattigdomsfråga. Uthållig markanvändning medför inte bara ökad produktionoch därmed ökad tillväxt utan också minskad erosion, minskade riskerför översvämningar och torkkatastrofer, förbättrad vattenkvalitet ochminskad avskogning, inklusive förbättringar för bevarande av viktiganaturområden.Konsumenter i industriländerna har blivit mer och mer medvetna ommiljöproblem. Medvetenheten om miljöproblemen är dock ofta dålig hos bådeproducenter och konsumenter i utvecklingsländerna. Svagt efterföljandeav miljölagstiftning eller svaga miljölagar, brist på kapital ochtekniskt kunnande är andra hinder för utvecklingsländernas övergång tillmiljöanpassad produktion.Utskottet kan konstatera att åtskilliga länder i brottasmed stora ekonomiska och sociala problem. I flera länder kvarstårutmaningar för att uppnå en mer förankrad demokrati. av omfattande oroligheter och våld. bistånd tillLatinamerika ger fortsatt prioritet åt det reformarbete som påbörjatsför att minska fattigdomen i . och EU stöder även insatsersom syftar till att förstärka, modernisera och utveckla näringslivet iBolivia.Det finns enligt utskottets mening behov av en bättre samordning avEU:s externa relationer, något som redan framförts från svensk sida iolika sammanhang. Det gäller samordning såväl mellan olika områden, t.ex. mellan biståndspolitiken och handelspolitiken, som mellan rådet ochkommissionen. Utskottet konstaterar att svenska företrädare har tagitupp frågor om samordning.Utskottet menar att den europeiska utvecklingsfonden bör inlemmas iEU-budgeten och att arbetet med budgeten bör effektiviseras och öppenhetenvärnas samt att samarbetet med enskilda länder och regioner bör präglasav den syn på utveckling, mångfald och samstämmighet som kännetecknarCotonouavtalet.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det är av vikt att unionenökar sitt engagemang i förhållande till de blivande grannländerna. Närdet gäller finns redan lämpliga instrument i form avMedelhavssamarbete, Barcelonaprocessen och Medabiståndet. Det saknasdock motsvarande instrument i förhållande till de nya grannländerna iöster: , och . Utskottet anser att dennordliga dimensionen inom EU bör vidareutvecklas för att ytterligarefrämja bättre kontakter mellan och EU.Avslutningsvis vill utskottet understryka att EU:s insatser för områdenademokrati och mänskliga rättigheter är mycket angelägna. Svenskamålsättningar inom ramen för den nya politiken för global utveckling måstaavsätta resultat även i EU:s arbete om en samstämd politik iutvecklingssamarbetet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2003/04:U348(kd) yrkande 29, 2004/05:U226 (fp) yrkande 18, 2004/05:U251 (mp),2004/05:U254 (mp) yrkande 6, 2004/05:U256 (v) yrkandena 9-10, 2004/05:U261(mp) yrkande 2, 2004/05:U302 (kd) yrkande 5, 2004/05:U311 (kd) yrkandena13 och 17, 2004/05:U313 (kd) yrkande 1, 2004/05:U331 (kd) yrkandena 8och 12, 2004/05:U342 (mp) yrkandena 1-5, 2004/05:K431 (fp) yrkande 7samt 2004/05:Fi230 (mp) yrkande 3 kan avstyrkas.EU:s bilaterala och regionala förbindelserSkrivelsenEU:s politik för den nordliga dimensionen samt EU:s deltagande i regionaltsamarbete i norra andra handlingsplanen för unionens politik för den nordliga dimensionen(ND), antagen av , är giltig2004-2006. Handlingsplanen, som har ett brett tvärpolitiskt anslag,motsvarar, enligt skrivelsen, högt ställda svenska krav.Flera av de regionala samarbetsorganisationerna i norra -Östersjöstaternas råd, , samt Nordiska ministerrådet- har givits ett utökat ansvar för genomförandet av handlingsplanen.EU-kommissionens ledande roll bekräftas, och EU:s medlemsstaters ochpartnerländernas (, och ) gemensamma ansvar förgenomförandet klargörs.Ryssland tog fram en strategisk plan för framtidakärnsäkerhetsinsatser inom ramen för NDEP (Northern Dimension EnvironmentalPartnership, ND miljöpartnerskap). Den första fasen av denna planpresenterades, och ett antal projekt på identifierades förframtida NDEP-finansiering. Inom NDEP:s miljöfönster har sammanlagtåtta projekt finansierats. Genomförandet av flera av dessa fortsatte.Behovetav medelstilldelning till miljöåtgärder diskuteras . Ettintensivt arbete bedrevs under svenskt ordförandeskap för att inledaarbetet inom det ND Partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande somtillskapades . Arbetet kröntes med ett framgångsriktministermöte i . kvarstår som ordförandefram till hösten 2005.Den 23 oktober hölls i enlighet med den andra handlingsplanen ett förstamöte på högre tjänstemannanivå. Mötet, som hade att utvärdera genomförandetav den andra handlingsplanen och identifiera områden aktuella förytterligare stödjande insatser, diskuterade framsteg och kommande utmaningarför unionens ND-politik. meddelade att landet under sittkommande ordförandeskap preliminärt avser att inbjuda till ett fjärdeND-utrikesministermöte.EU:s engagemang för regionalt samarbete i kommer ocksåtill uttryck genom kommissionens medlemskap och deltagande i Östersjöstaternasråd (). Vid och utrikesministermöten samt vidÖstersjötoppmöten på regeringschefsnivå deltar både EU-ordförandeskapetoch . Så var även fallet vid årets Östersjötoppmöte den21 juni i estniska Laulasmaa.Inför informerades utrikesutskottet vid en särskildföredragning om , aktuella Östersjöfrågor samt nordligadimensionen. Regeringens syn på vikten och värdet av fortsatt samarbeteinom också efter den senaste EU-utvidgningen den 1 maj 2004redovisades. Unionens utvidgning har resulterat i att ND-processen blivitett allt viktigare instrument i EU:s politik visavi ,om än med ett regionalt perspektiv. och Barents regionrådhar vid ett flertal tillfällen framfört önskemål om att samtliga ryskaBarentslän, inklusive Nenets och Komi, bör inkluderas i EU:s olikainstrument för gränsöverskridande samarbete i nordområden.EU:s myndighet för miljöfrågor, , sammanställdeen rapport om miljötillståndet i , inklusive klimatförändringarna.I rapporten betonades medlemsstaternas ansvar för de ökade föroreningshalterm.m. som uppmätts i . Rapporten noterades av , mennågot agerande hade ännu inte initierats av EU-kommissionen.Från Arktiska rådets sida har förslag lämnats till kommissionen om ettantal samarbetsområden avseende forskning och miljöövervakning.MotionernaKristdemokraterna anför i kommittémotion 2004/05:U312 yrkande 2 att detär angeläget att hävda en "nordisk identitet" inom EU. Men "den nordligadimensionen" handlar också om att få med nordvästra i deteuropeiska samarbetet. Det samarbete som utvecklar mednordvästra kan bli en katalysator i utvecklingen av den nordligadimensionen.I den enskilda motionen 2004/05:U237 (s) anför motionären att det ilängden kan bli svårt att upprätthålla intresset för den nordligadimensionen utan pådrivande med administrativa resurser och särskiltöronmärkt finansiering. måste därför, anser motionären, drivafrågan om en egen budget för den nordliga dimensionen i EU:s budgetarbete.I den enskilda motionen 2004/05:U309 (fp) yrkande 1 anför motionärenatt det täta nordisk-baltiska samarbetet i alltfler avseenden kommeratt ske inom ramen för EU, även om och fortsatt inte ärmedlemmar. Tillsammans med arbetet inom ramen för EU:s nordliga dimensionvisar det på vikten av att förutsättningslöst pröva hur det nordiskasamarbetet bäst främjas inom ramen för ett alltmer utvidgat europeisktsamarbete. I det sammanhanget är det viktigt att se och utvecklaförutsättningarna för att Västnordens roll i det nordiska samarbetet kanförstärkas inom ramen för samarbetet i . I yrkande 2 anför motionärenatt en stabilare politisk, social och ekonomisk utveckling i Kaliningradär både mål och förutsättning för en starkare integration i den utvecklingsom sker i Östersjöområdet.I kommittémotion 2004/05:U312 (kd) yrkande 5 anser Kristdemokraternalikaledes att politiska, sociala och ekonomiska utvecklingär viktig för att en starkare integration i skall kunnakomma till stånd. Vikten av nordiska insatser för att stödja civilverksamhet i kan inte nog kan understrykas, och de behövsför att fylla utrymmet efter den tidigare massiva militära närvaron iKaliningrad. I yrkande 7 framhålls att stärkandet och medvetandegörandetav en nordisk region har en stor betydelse för samhörigheten inom vårdel av EU. menar vidare i yrkande 3 att det är angelägetatt öka våra möjligheter att hävda våra nordiska intressen i det utvidgadeEU. Motionärerna anser att snarare än att bilda ett "nordiskt block"bör vi söka bundsförvanter bland andra EU-länder som har liknandevärderingar i olika konkreta frågor. I yrkande 4 framhålls att det ärangeläget för övriga nordiska länder att underlätta för och Islandatt bli intagna i EU-gemenskapen.I den enskilda motionen 2004/05:U211 (kd) anförs att i detnordiska samarbetet skall verka för att tillförsäkras en egenföreträdare i EU-parlamentet.I den enskilda motionen 2004/05:U309 (fp) yrkande 5 anser motionärenatt måste ta sitt ansvar för den ekonomiska delen avdet arktiska , på samma sätt som t.ex. och Finland- detta framför allt eftersom i det arktiska parlamentarikerrådethar lanserat programmet IT in the Arctic. I yrkande 6 anför motionärenatt det arktiska samarbetet har fått en naturlig plats inom ramen förEU:s s.k. arktiska fönster. Det gör att även dessa frågor i ökadutsträckning kan komma att få en större betydelse inom ett alltmer utvidgateuropeiskt samarbete. Det är viktigt, menar motionären, att EU:s arktiskafönster står öppet också för de delar av det arktiska samarbetet sominte ligger inom EU:s geografiska gränser.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att EU:s politik för den nordligadimensionen omfattar det geografiska området från i väst t.o.m.nordvästra i öst, från Barents och hav i norr tillÖstersjöns i syd. Politiken omfattar EU:s medlemsstater samttre partnerländer, , och . Dess syfte äratt genom politisk dialog och konkret samarbete stärka stabiliteten ochvälfärden inom EU och dess nordliga närområden.Den första handlingsplanen för EU:s politik för den nordliga dimensionenantogs av . antog EU:sutrikesministrar en andra handlingsplan (för ), vilkenomfattar områden som ekonomi, utbildning, miljö och kampen mot organiseradbrottslighet.Den nordliga dimensionen har ingen egen organisation eller budget.