bet · GT01UU2 · 2005-11-24 00:00:00 — - utökade kontakter med regionala och globala aktörer inklusive enskilda organisationer, och regionalbanker - ökat svenskt finansiellt stöd till WHO, IPPF och UNFPA, för deras SRHR-arbete. Den särskilda satsningen på SRHR beräknas avslutas med att regeringen antar en policy för frågorna. Policyn är avsedd att utgöra ett styrdokument i det internationella arbetet för SRHR. Det framgår av propositionen att regeringen skall förstärka och fördjupa sina insatser på huvudsakligen tre områden när det gäller jämställdhetsarbetet: arbetet med jämställdhetsintegrering, kvinnors och flickors hälsa och SRHR, inklusive forskning samt könsrelaterat våld. På området kvinnors och flickors hälsa och SRHR, inklusive forskning skall satsningarna intensifieras för att bidra till att minska mödradödligheten och spridningen av hiv/aids samt att stödja kvinnors, flickors och ungdomars rätt att bestämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion. Regeringen konstaterar att många länder gjort framsteg sedan om befolkning och utveckling i och uppföljningskonferensen . Trots detta driver några tongivande länder en mer restriktiv syn i dessa frågor. Regeringen anser att det medför att dialogen kring sexualitet, säkra aborter, maskuliniteter, mäns roller och ansvar samt unga människors behov och rättigheter är svår att föra. Av denna anledning är det viktigt att tillsammans med likasinnade fortsätter att driva just dessa frågor. Regeringen avser att fortsatt driva dessa frågor inom EU och i det regionala och internationella samarbetet med betoning på alla människors lika värde och rättigheter oavsett bl.a. ålder, kön, etnicitet och sexuell läggning. avser regeringen att fortsätta stärka detta arbete genom ökat stöd till området och i dialog med berörda aktörer, inklusive samarbetsländer, , , , () och svenska och internationella enskilda organisationer. Den nya policyn för SRHR kommer enligt regeringen att spela en viktig roll. Detta innebär att resurser måste avsättas för verkställandet av policyn. Utlandsmyndigheternas roll i den politiska dialogen kommer särskilt att betonas i syfte att stärka frågorna inte bara globalt utan även i fält. Den särskilda satsningen på SRHR 2004 och 2005 och tioårsuppföljningen 2004 av handlingsprogrammet från samt det internationella högnivåmötet i har föranlett ett ökat svenskt engagemang i dessa frågor. Ett internationellt seminarium om sexuella rättigheter med koppling till SRHR och hiv/aids kommer att anordnas. Seminariet syftar till att stärka länken mellan sexuella rättigheter och utvecklingssamarbetet. En uppföljning av slutsatserna från studien om HBT-frågor, SRHR, mänskliga rättigheter och fattigdom som regeringen gett Sida i uppdrag att genomföra 2005 kommer att ske. I flerpartimotion U282 (c, m, fp, kd, v, mp) yrkande 1anförs bl.a. att fler människor börjat efterfråga preventivmedel och annan sexuell och reproduktiv service. ökar år för år antalet människor i sexuellt aktiv ålder, vilket leder till ytterligare efterfrågan. har ökat bidragen till organisationer som UNFPA och IPPF som arbetar med dessa frågor. Detta är bra och motionärerna menar att stödet måste fortsätta. I yrkande 2 anförs att de analyser och strategier som ligger till grund för internationella utvecklingssamarbete skall lyfta fram kvinnors och mäns tillgång till sexuell och reproduktiv hälsoservice. bör enligt motionärerna självt bygga upp ett fungerande system av import eller produktion, kvalitetskontroll och distribution av SRHR-materiel (yrkande 3). I motion U320 (s) yrkande 1 argumenteras för ett ökat fokus på SRHR i det svenska biståndet. Detta skulle sända tydliga signaler om den vikt lägger vid rätten till sexuell och reproduktiv hälsa samt presentera ett positivt exempel för andra länders regeringar. Det är extra viktigt menar motionärerna eftersom det fortfarande finns djupa åsiktsskillnader i frågor som rör kvinnors och ungdomars sexuella och reproduktiva hälsa. I yrkande 2 anförs att även internationella biståndsprojekt, organiserade av FN och EU, bör fokusera på sexuell och reproduktiv hälsa. I partimotion U336 (fp) yrkande 14 anförs att det i Sidas regleringsbrev bör tas hänsyn till situationen för HBT-personer. I partimotion L291 (fp) yrkande 43 anförs att ger bistånd till utvecklingsländer där grundläggande mänskliga rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner kränks systematiskt. Motionärerna anser att i samband med givande av bistånd skall ta upp en diskussion med berört land kring mänskliga rättigheter, och då även HBT-personers grundläggande rättigheter, i den anda som FN:s konvention om de mänskliga rättigheterna står för. Demokratimålet för det svenska biståndet måste också ta sikte på homosexuellas, bisexuellas och transpersoners mänskliga rättigheter. I motion U335 (fp) yrkande 2 anförs att kampen för kvinnors självklara rätt till fri abort inte är avslutad på långa vägar. Motionären anser att bör verka för att kvinnors rätt till fri abort och att god sexuell och reproduktiv hälsa blir ett prioriterat politiskt mål i svensk utrikespolitik. Motionären menar också attkvinnors rätt till fri abort och god sexuell och reproduktiv hälsa skall vara ett prioriterat finansiellt mål i den svenska biståndsbudgeten (yrkande 3). I motionU260 (kd) framförs att UNFPA mycket tydligt prisat och tagit del i ettbarnspolitik, och att trots detta helhjärtat stöder UNFPA. Motionären menar att så länge UNFPA understöder den kinesiska ettbarnspolitiken bör inte ge bidrag till organisationen. I motionU303 (kd) anför motionären att ökat anslaget till UNFPA, även sedan den utbredda förekomsten av tvångssteriliseringar och tvångsaborter i blivit känd. Motionären menar att detta rimmar illa med de internationella konventioner förbundit sig till, bl.a. i samband med om befolkning och utveckling, men också i FN:s grunddokument om de mänskliga rättigheterna. Motionären menar därför att det är av största vikt att försäkrar sig om att inga biståndspengar betalas ut till verksamhet som ligger i strid med dessa konventioner. I partimotion L375 (v) yrkande 2 anförs att det i Sidas regleringsbrev skall anges att vid biståndsgivning skall ta särskild hänsyn till HBT-personers mänskliga rättigheter. I kommittémotion So649 (v) yrkande 4 anförs att den konservativa hållningen i SRHR vunnit mark inte bara i utan också inom EU. Motionären anser att det svenska biståndet bör kunna fokuseras ytterligare på att främja sexuell och reproduktiv hälsa. Insatser för sexuell och reproduktiv hälsa bör prioriteras vid givande av bistånd. Utskottet anser att insatser inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är ett viktigt medel för att minska fattigdomen i världen och en förutsättning för att millennieutvecklingsmålen skall kunna nås. Det är även ett värde i sig att människor kan bestämma över sin reproduktion och sexualitet. har i olika internationella sammanhang tydligt fört fram vikten av att genomföra Kairoprogrammet. Utskottet menar att det är särskilt viktigt att ger fortsatt stöd till både länder och organisationer så att handlingsprogrammet från kan genomföras. Utskottet konstaterar att SRHR prioriteras inom det svenska biståndet och välkomnar att så även i fortsättningen kommer att vara fallet. Den vikt som ges SRHR ligger väl i linje med internationella åtaganden och de profilfrågor som kännetecknar svenskt engagemang såväl internationellt som nationellt. har en tydlig roll att spela för att lyfta fram frågor kring SRHR. har bedrivit ett aktivt arbete på området. Att främja en trygg och säker sexualitet och en god reproduktiv hälsa hos befolkningen bör utgöra en hörnsten i folkhälsoarbetet. Kunskap är en viktig källa till att nå målet, och en bra sex- och samlevnadsundervisning kan spela en nyckelroll för ungas utveckling och är särskilt viktig för dem vars hälsa riskerar att utvecklas ogynnsamt. Rätten att själv få välja partner, samlevnadsform samt om eller när man skall få barn bör gälla för alla människor. Dessa rättigheter är dock långt ifrån säkerställda även om det skett vissa förbättringar inom området. Utskottet anser att det är viktigt att dessa rättigheter tillkommer alla och förutsätter att även fortsatt aktivt arbetar internationellt för människors sexuella och reproduktiva hälsa. Utskottet vill särskilt understryka att alla kvinnor skall ha rätt till legala och säkra aborter. har goda förutsättningar att dela med sig av sin tradition när det gäller upplysningsarbete. Utskottet välkomnar i detta sammanhang att och UNFPA gemensamt arrangerat två internationella möten i på temat fattigdom och SRHR . Utskottet konstaterar att mer än dubblerat sitt stöd till UNFPA, som är det FN-organ som främst är ansvarigt för att följa upp handlingsprogrammet från FN:s internationella konferens om befolkning och utveckling (ICPD). Resultatet av det ökade svenska bidraget är enligt regeringens bedömning att ytterligare 25 miljoner kvinnor kan ges preventivmedel, vilket i sin tur bedöms resultera i att antalet oönskade graviditeter minskas med drygt 9 miljoner på årsbasis. försök att förmå andra givare att axla sin del av finansieringen har också givit ett positivt resultat. Utskottet har behandlat motioner om SRHR i betänkandena /05:UU2 och 2003/04:UU3. I det sistnämnda fann utskottet den markanta ökningen av bidragen till UNFPA från motiverad, bl.a. mot bakgrund av att organisationen gör ett mycket bra arbete i syfte att genomföra Kairoprogrammet. Utskottet har tidigare välkomnat ökade anslag till arbetet för SRHR, vilket utskottet upprepar även i detta betänkande. Utskottet konstaterar att det tydligt framgår av handlings- och policydokument att , , tar avstånd från den kinesiska politik som uppmuntrar till en begränsning av ett barn per par. UNFPA:s verksamhet utgår från ICPD:s (International Conference on Population and Development) handlingsprogram. I detta slås fast att principen om det fria valet är avgörande för den långsiktiga framgången inom familjeplanering och att olika former av tvång inte har någon roll att spela. Enligt vad utskottet erfarit tar UNFPA och ICPD också starkt avstånd från könsselektiva aborter. UNFPA för fortlöpande en dialog med kinesiska myndigheter om dessa frågor. Utskottet anser sammantaget att anklagelserna mot UNFPA saknar faktisk grund. Utskottet menar att om frågorna kring sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter behandlas på ett otillfredsställande sätt i samarbetsländernas egna strategier för att bekämpa fattigdomen skall detta tas upp i dialogen med myndigheter och det civila samhället i det berörda landet. Denna dialog kan bidra till att landet förstärker sina egna åtgärder inom detta område eller att särskilda biståndsinsatser utformas. Utskottet har tidigare behandlat likalydande motioner om HBT-frågor som de som återfinns i detta betänkande (se betänkandena /05:UU2 och 2003/04:UU3). Utskottet upprepar här att det är av den bestämda uppfattningen att förtryck, diskriminering eller bestraffning av människor på grund av deras sexuella läggning strider mot mänskliga rättigheter. Skydd för privatliv och personlig säkerhet samt förbud mot diskriminering på grund av bl.a. kön, social härkomst eller ställning i övrigt finns stadgat i bl.a. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. De principer och värderingar som ligger till grund för dessa internationella instrument genomsyrar också det svenska utvecklingssamarbetet. Inom svenskt biståndssamarbete accepteras inte argument som hänvisar till kulturella, religiösa eller liknande specifika förhållanden för att rättfärdiga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Utskottet förutsätter att regeringen på lämpligt sätt för vidare detta synsätt, och därför är någon ytterligare åtgärd från sida inte erforderlig. Av Sidas regleringsbrev framgår följande. Sida skall rapportera om stödet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Fokus skall läggas på genomförandet av handlingsprogrammet från med särskild tonvikt på målet om universell tillgång till reproduktiv hälsa; hur stödet bidrar till uppfyllandet av millennieutvecklingsmålen; genomslag för SRHR i det multilaterala samarbetet; och stöd till länder, multilaterala organisationer, samt svenska och internationella enskilda organisationer. Återrapporteringen skall särskilt behandla hur Sida har arbetat för att dels förbättra kvinnors och flickors möjlighet till fri, säker och tillgänglig abort, dels stärka HBT-perspektivet (homosexuella, bisexuella och transpersoner), bl.a. genom kapacitetshöjande stöd för att stärka kvinnors, ungdomars och HBT-personers rättigheter i samarbetsländerna. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna So649 (v) yrkande 4, U260 (kd), U282 (c, m, fp, kd, v, mp) yrkandena 1-3, U303 (kd), U320 (s) yrkandena 1och2, U335 (fp) yrkandena 2och3,U336 (fp) yrkande 14, L375 (v) yrkande 2 och L291 (fp) yrkande 43 kan avstyrkas. Biståndsinsatser riktade mot kvinnor och barn Ett av huvuddragen i politiken för global utveckling som skall genomsyra politiken är jämställdhet mellan kvinnor och män. Det framgår av propositionen att jämställdhet är ett av de områden regeringen särskilt kommer att uppmärksamma . Jämställdhet är en ny särskild satsning 2006 och inkluderar fjolårets satsning: sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Dessutom kommer fokus inom området att vara på jämställdhetsintegrering och könsrelaterat våld. Regeringen redogör i propositionen utförligt för sin syn på jämställdhet och den inriktning som den särskilda satsningen kommer att ha. Regeringen konstaterar bl.a. att av de människor som lever i fattigdom är majoriteten kvinnor - trots att kvinnor ofta arbetar mer än män. Andelen kvinnor bland jordens fattiga ökar. Könsdiskriminering är både en av orsakerna till fattigdom och ett hinder för utveckling. Regeringen menar att kvinnors och flickors integritet och åtnjutande av de mänskliga rättigheterna samt deras möjlighet till deltagande och inflytande på samma villkor som män och pojkar måste säkerställas. Detta är viktigt - dels med hänsyn till målet för utvecklingssamarbetet, dels med hänsyn till att rättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv på utveckling skall prägla politiken. Jämställdhet och en förbättring av kvinnors och flickors situation är också en förutsättning för att uppnå millenniemålen. Uppfattningen att viljan och förmågan och ansvaret att skapa ett jämställt samhälle speglar andan i politiken för global utveckling och i arbete i internationella sammanhang inklusive i utvecklingssamarbetet för att genomföra denna politik. I syfte att förbättra verksamhetens effektivitet i förhållande till målet har arbetet med att systematiskt införliva ett jämställdhetsperspektiv i verksamheten intensifierats. Vidare kommer en av Sidas strategiska prioriteringar för utvecklingssamarbetet att utgöras av fattigdomsbekämpning med stärkt fokus på jämställdhet. I kommittémotion U313 (m) yrkande 13 anförs bl.a. att har ett stort ansvar att bidra till ökad jämställdhet i utvecklingsländer och arbeta för ökad respekt för de mänskliga rättigheterna, kvinnors självbestämmande över sin egen kropp, nolltolerans inför våld mot kvinnor och unga flickor och barn. Bristen på jämställdhet är ett av de största hindren för utveckling och tillväxt i många fattiga länder. Motionärerna menar att kvinnors rättigheter och möjligheter skall stärkas. I yrkande 14 menar motionärerna att de länder som är värst drabbade bör utarbeta specifika program för barn som har blivit föräldralösa på grund av hiv samt att dessa program implementeras i de afrikanska ländernas ordinarie fattigdomsstrategier. I partimotion U336 (fp) yrkande 9 anförs att det behövs ett feministiskt perspektiv på den svenska solidaritetspolitiken och att kvinnors rättigheter skall stärkas. I kommittémotion U351 (kd) yrkande 4 anförs att den skall avsätta biståndsmedel till inrättandet av s.k. stödfamiljer för barn som blivit föräldralösa på grund av den omfattande hiv/aids-spridningen eller av annan orsak. I yrkande 5 anförs att bör initiera, nationellt och inom ramen för det internationella samfundet, särskilda satsningar och upprättande av nationella handlingsprogram för att förbättra situationen för barn drabbade av aids. I kommittémotion U380 (kd) yrkande 9 anförs att stödjande åtgärdsprogram för föräldralösa barn till följd av hiv/aids-spridningen skall vidareutvecklas. I kommittémotion U382 (kd) yrkande 6 anförs att ojämlikheten mellan könen minskar möjligheterna till en effektiv fattigdomsbekämpning - vilket i sin tur påverkar både kvinnor och män. vill rikta delar av det svenska biståndet till kvinnor för att på så vis öka den samhälleliga effekten av biståndet. Motionärerna vill att klyftan mellan kvinnors och mäns tillgång till mark, krediter och produktionsmedel skall minskas. I yrkande 7 anförs att regeringen bör öka trycket på utvecklingsländerna att höja andelen kvinnors deltagande i beslutande församlingar. Jämställdhet mellan kvinnor och män utgör ett av huvuddragen för politiken för global utveckling. Kvinnor och flickor bör tillförsäkras samma rättigheter som män och pojkar. I det internationella utvecklingssamarbetet är jämställdhetsarbetet både ett viktigt mål i sig och ett medel för att bekämpa fattigdom bland både kvinnor och män. Utskottet vill peka på vikten av att i utvecklingssamarbetet arbetar med ett tydligt jämställdhetsperspektiv inom alla sektorer och program. Det är av stor vikt att kvinnors förutsättningar, kompetens och rätt till beslutsfattande tas till vara i så stor utsträckning som möjligt då det inte sällan är kvinnorna som är de främsta bärarna av ett lokalsamhälles traditionella kunskaper. Trots att många fattiga kvinnor är analfabeter har det visat sig att undervisning av flickor och kvinnor ger störst utdelning i kunskapsspridning, förbättrad hälsa och höjd levnadsstandard. Kvinnor utgör av arbetskraften inom livsmedelsproduktionen i och tar ett mycket stort ansvar för försörjningen. Trots detta utesluts de ofta från beslutande församlingar på alla nivåer i frågor som rör fördelning av gemensamma ekonomiska resurser. På många håll i kränks de mänskliga rättigheterna för kvinnor systematiskt. Utskottet välkomnar att regeringen avser att särskilt uppmärksamma jämställdhet i biståndsarbetet . Utskottet menar att en avsikt med utvecklingssamarbetet är att på ett tydligt sätt lyfta fram fattiga kvinnor, män och barn som individer och aktiva subjekt. De fattigas perspektiv på utveckling skall vara vägledande för globala politik som helhet. Utvecklingssamarbetet skall vara ett stöd och ett komplement till de utvecklingsansträngningar som görs av fattiga människor i fattiga länder. Utskottet menar att samarbetsländernas egna fattigdomsstrategier skall vara utgångspunkten för utvecklingssamarbetet, och en fortlöpande dialog skall föras för att få fattiga människors aktiva medverkan i analys, prioriteringar och beslutsprocesser av utvecklingsansträngningarna. I betänkande 2004/05:UU2 återfinns i bilaga en slutrapport (bil. 3) från den särskilda projektgrupp, Jämställdhet inom utvecklingssamarbetet, som tillsatts av utrikesutskottet. Gruppen betonade att demokratiarbetet bör medföra att fler kvinnor kommer med i beslutande församlingar och i det politiska livet. Utskottet ställer sig bakom detta synsätt. Utskottet konstaterar att aids leder till att familjer splittras och miljontals barn i har blivit föräldralösa. Det sammansatta social- och utrikesutskottet har diskuterat situationen för denna utsatta grupp (se betänkande 2004/05:USoU:1). Utskottet menar att det är viktigt att föräldralösa barns situation uppmärksammas och välkomnar det arbete som bedrivs för att förbättra situationen för dessa barn. Utskottet har erfarit att Sida genom det regionala hiv/aids-teamet i (svenskt-norskt team) bedriver flera insatser med olika former av stöd till föräldralösa barn och andra barn som drabbats av epidemin. Utskottet vill i sammanhanget också lyfta fram viktiga arbete med att ge ett extra skydd till barn som har blivit föräldralösa på grund avaids. ser bl.a. till att barnen får tillgång till hälsovård och utbildning och ger psykologiskt stöd till barn som kommer att bli föräldralösa. Utskottet stöder detta arbete och välkomnar det ökade svenska stödet till . Utskottet konstaterar också att det av propositionen framgår att har spelat en mycket aktiv roll inom Globala fonden mot aids, tbc och malaria (GFATM). ökade sitt ekonomiska bidrag till fonden . Fonden har kommit att bli den mest betydelsefulla enskilda finansieringskällan i kampen mot hiv/aids. Bland annat syftar fondens program till att mer än en miljon föräldralösa barn skall få utbildning, hälsovård och omvårdnad. Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U313 (m) yrkandena 13 och 14, U336 (fp) yrkande 9, U351 (kd) yrkandena 4 och 5, U380 (kd) yrkande 9 och U382 (kd) yrkandena 6och 7 kan avstyrkas. Internationella finansieringsinstitutioner samt skuldavskrivningar Regeringen konstaterar i finansplanen att det internationella initiativet för skuldavskrivning, HIPC, har bidragit till att väsentligt minska skuldbördan för fattiga och högt skuldsatta länder. När skulderna har minskat har länderna kunnat satsa mer på hälsa, sjukvård och utbildning. Skuldbördorna i vissa fattiga länder är dock fortfarande ett hinder för ekonomisk och social utveckling. Ytterligare insatser för att minska de fattiga ländernas skuldbörda är nödvändiga. De stora industriländerna inom G 8 har kommit överens om ett förslag som skall ge länder som genomgått HIPC-initiativet fullständiga avskrivningar av sina lån från (), och Afrikanska . välkomnar initiativet och deltar aktivt i dess utformning och med att säkerställa dess finansiering. I partimotion U289 (m) yrkande 31 välkomnas IMF:s och beslut om skuldavskrivning till fattiga och högt skuldsatta länder. Besluten ökar förutsättningarna för en snabb fattigdomsutrotning och för att FN:s millenniemål kan uppfyllas. I partimotion Sk496 (m) yrkande 17 föreslås ett svenskt initiativ till total skuldavskrivning för högt skuldsatta utvecklingsländer, varav huvuddelen finns i . Skuldavskrivningen skall kombineras med fyra villkor: ingen ny upplåning; skuldavskrivningen får inte leda till korruption, vanstyre eller krigföring; de ökade inkomsterna måste komma de fattiga till godo; alla flickor och pojkar måste få grundläggande utbildning - senast från skuldavskrivningen bör alla barn i en årskull få börja i en fungerande skola. I kommittémotion U313 (m) yrkande 23 konstateras att G 8-ländernas, och Internationella valutafondens (IMF) initiativ om skuldavskrivning är ett steg i rätt riktning. Det måste enligt motionärerna vara uteslutet med skuldavskrivning för diktaturer. I sådana fall bör i stället ett ökat demokratibistånd lämnas. Skuldavskrivning skall vara förknippad med vissa angivna villkor. I partimotion U336 (fp) yrkande 22 framhålls betydelsen av skuldavskrivningar och att sådana villkoras med krav på politiska och ekonomiska reformer. I partimotion U349 (kd) yrkande 7 begärs att skall verka för kraftiga skuldlättnader för de fattigaste, skuldtyngda länderna. Åtgärderna bör omfatta alla former av skulder. Enligt yrkande 20 bör på det internationella planet vara ett föredöme och leda opinionen för skuldavskrivning. Små steg mot en sundare och mer demokratisk styrning av skuldsatta stater skall leda till större steg i skuldavskrivningen. I partimotion U249 (v)yrkande 1 begärs en undersökning av hur man kan öka insynen och redovisningen av hur den nordisk-baltiska representanten i IMF och agerar och vilka resultat man uppnår utifrån detta. Enligt yrkande 2 bör regeringen initiera tydligare redovisning och dialog om sin politiska linje inför årsmötena i IMF och .