bet · GS01BOU5 · 2005-02-17 00:00:00 — Förändringar i byggnadslagstiftningenmed en sådan tillbakaverkande innebörd har endast genomförts vid ettfåtal tillfällen.Som framgått ovan har inte Barnsäkerhetsdelegationen redovisat någotunderlag för eventuella vidare överväganden i lagstiftningsfrågan.Utskottet är därför inte berett att här närmare kommentera de för- ochnackdelar som en sådan lösning kan medföra. Utskottet gör emellertidbedömningen att ett intensifierat arbete med att höja barnsäkerheten iden aktuella delen av bostadsbeståndet bör kunna komma till stånd ävenutan den typ av lagändring som föreslås i motionen. gällernämligen vid tillbyggnad eller ändring av byggnad på annat sätt attdagens krav på bl.a. barnsäkerhet skall uppfyllas. Som även framhöllsi föredragning står vi inför ombyggnadsåtgärderi det äldre bostadsbeståndet, inte minst i miljonprogrammets bostadsområden,där dessa krav ofta torde bli tillämpliga. Det blir då en angelägenuppgift att se till att kraven verkligen efterlevs. Erfarenheter visaratt det ibland finns brister när det gäller att tillgodose vissaegenskapskrav även i helt nybyggda bostadsområden. Det är bl.a. mot dennabakgrund som frågan om dagens tillämpning av reglerna om tillsyn ochkontroll i byggprocessen är en viktig del i uppdrag.Även behovet av ytterligare informationsinsatser om vilka åtgärder förökad barnsäkerhet som bör vidtas i det äldre bostadsbeståndet behöverses över. Denna information bör givetvis gälla både för situationer näråtgärderna kan utföras i samband med andra underhålls- och ombyggnadsåtgärderoch för befintliga byggnader där inga sådana åtgärder planeras. Det kanofta vara fråga om enkla åtgärder som fastighetsägaren eller den boendesjälv kan genomföra till låga kostnader. Enligt de uppgifter somRegeringskansliet lämnat överväger behovet av attuppdatera den informationsskrift om barnsäkerhet i byggnader som sedantidigare finns utgiven av verket.Sammanfattningsvis anser bostadsutskottet att frågor om barnsäkerhet ibostäder bör ägnas fortsatt stor uppmärksamhet i olika sammanhang.Utskottet är emellertid inte berett att ställa sig bakom förslaget om enlagreglering med den innebörd som föreslås i motion 2004/05:Bo306 (kd).Motionen avstyrks med hänvisning till det anförda.Lås på bostäderI motion 2004/05:Bo261 (s) beskrivs situationer där kvinnor och flickormot sin vilja hålls inlåsta av anhöriga i familjens egen bostad. Motionärenanser att dessa fall av olaga frihetsberövande underlättas av att mångaytterdörrar är försedda med lås som även från insidan endast går attöppna med nyckel. Vidare påpekas att sådana lås är godkända för bostäderenligt föreskrifter. Mot denna bakgrund föreslås att dettaregelsystem skall ses över (yrkande 1) samt att åtgärder för att ökamedvetenheten om frihetsberövade kvinnor och flickor bör vidtas (yrkande2).Boverkets byggregler innehåller vissa särskilda regler om skydd motinstängning. Dessa avser emellertid främst dörrar till bad-, dusch- ochtoalettrum eller andra utrymmen där oförutsedd instängning kan medförarisk för personskador. Sådana dörrar skall ha en sådan stängningsanordningatt en reglad eller låst dörr kan öppnas både inifrån och utifrån utannyckel eller särskilt verktyg. Särskilda regler finns också för bl.a.dörr till bastu. Av betydelse i den aktuella frågan är också reglernaför utrymning vid brand. Där anges bl.a. att dörrar till eller i enutrymningsväg skall vara lätt öppningsbara. Dörrar som endast går attöppna med nyckel är dock tillåtna, om de betjänar ett litet antalpersoner som kan förväntas ha tillgång till nyckel.De förhållanden som kan ligga bakom brott och andra handlingar av detslag som beskrivs i motionen har rönt stor uppmärksamhet under senareår. instämmer givetvis i att dessa förhållanden äveni fortsättningen på olika sätt måste bli föremål för samhällets insatser.Utskottet har emellertid avgränsat sina överväganden till att gälladet konkreta förslaget om att insatser bör vidtas inom ramen förbyggnadslagstiftningen.Som motionären konstaterar är det inte förbjudet att förse en vanliglägenhetsdörr med ett lås som endast går att öppna med nyckel. I vårtbostadsbestånd torde det vara en vanlig lösning att en ytterdörr bådeär försedd med ett lås som från insidan går att öppna med ett vred ochett lås som endast kan öppnas med nyckel. I den mån förslaget i motioneninnebär att ett förbud mot den senare typen av lås bör införas ställersig bostadsutskottet mycket skeptiskt till förslaget. Det skulle föranledamycket stora kostnader att byta ut låsen i det befintliga bostadsbeståndet.Det kan dessutom ifrågasättas om en sådan åtgärd skulle vara särskiltverksam för att komma åt de bakomliggande orsakerna till de beskrivnaproblemen. Motionen avstyrks.SprinklersystemFörslag om att öka säkerheten i vissa typer av bostäder genom krav påsprinklersystem läggs fram i tre motioner. Motionärerna framhåller attett antal människor dör i bränder som skulle kunnat få en mycketbegränsad spridning om det funnits sådana system installerade.I motion 2004/05:Bo271 (s) föreslås att sprinklersystem görs obligatoriskai vissa offentliga lokaler. Motionärerna framhåller att detta bör gällabl.a. vårdinrättningar och skolor.Enligt motion 2004/05:Bo314 (s) bör behovet av obligatorisk installationav sprinkler i äldreboenden och vissa andra boendeformer bli föremålför utredning. Motionären hänvisar till erfarenheter från andra ländersom infört denna typ av krav.I motion 2004/05:Bo219 (c) tas särskilt upp frågan om säkerheten förintagna på låsta avdelningar. Motionärerna framhåller att staten harett särskilt ansvar för säkerheten vid brand för dem som är tvångsomhändertagnaeller dömda till fängelsestraff. Enligt motionen behövs det en översynför att se om sprinklersystem bör installeras och även andra åtgärdervidtas för att förbättra patienters och fångars säkerhet.Något krav på användning av sprinklersystem i bostäder finns inte ibyggnadslagstiftningen. Sprinklersystem används däremot ibland som enfrivillig åtgärd för att höja brandsäkerheten eller som ett alternativtsätt att uppfylla byggreglernas brandskyddskrav, exempelvis för attkompensera en större träexponering vid byggande av vissa flervåningsbyggnaderi trä. Även i fråga om kraven på brandcellsindelning av vissa byggnaderkan undantag medges om sprinklersystem installeras.Den fråga som motionärerna tar upp är om det bör ställas ökade krav påbrandsäkerheten genom obligatorisk installation av sprinklersystem ivissa byggnader. Frågor om ett ökat krav på brandskyddet i vissa typerav boende och vårdanläggningar har också aktualiserats genom någrauppmärksammade bränder med tragisk utgång . Dessa händelserhar bidragit till ett utökat samarbete mellan de myndigheter som bärett särskilt ansvar på området. har såledesrepresentanter för , och diskuteratvilka åtgärder som behöver vidtas för att öka säkerheten exempelvis iolika former av äldreboenden. har också övervägt denna frågai samband med översynen av de krav på brandskydd som finns uppställdai byggreglerna. Verket har sänt ut ett förslag på remissom förändrade regler avseende bl.a. brandskyddet. De största föreslagnaförändringarna i denna remissutgåva gäller just att ett nytt begreppinförs avseende särskilda boenden för personer med vårdbehov. Därmedavses exempelvis boenden för funktionshindrade eller sängliggande,gruppbostäder för utvecklingsstörda, psykiskt sjuka eller åldersdementa.I förslaget framhålls att utrymningssäkerheten bör anpassas till valav utrymningsstrategi, antalet personer i byggnaden samt de byggnadstekniskaoch organisatoriska brandskyddsåtgärderna. Något förslag om attsprinklersystem skall vara en obligatorisk brandskyddsåtgärd i vissa typerav byggnader läggs emellertid inte fram.Bostadsutskottet kan konstatera att frågor om behovet av förändradebrandskyddsåtgärder i olika typer av boenden har diskuterats såväl inomsom mellan de närmast berörda myndigheterna under det senaste året.Boverket har remitterat ett förslag till ändrade regler på dettaområde. Det får därför förutsättas att frågan får fortsatt uppmärksamhetoch prövas ytterligare i samband med remissbehandlingen även utan ettuttalande från riksdagen.Vad sedan gäller brandsäkerheten på bl.a. fängelser som särskilt tasupp i en av motionerna prövades denna fråga i samband med beredningenav en motsvarande motion föregående år av justitieutskottet (bet.2003/04:JuU18). redogjorde i sitt betänkande för desärskilda regler om bl.a. beredskapsplan för brand som gäller enligtKriminalvårdens föreskrifter och allmänna råd om beredskapsplaneringför åtgärder i händelse av våld, hot om våld eller andra allvarligaincidenter. Utskottet hade även inhämtat uppgifter om hur brandskyddeti praktiken fungerar på olika typer av anstalter och häkten. Avslutningsvisanförde justitieutskottet i denna fråga följande.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är särskilt viktigtatt säkerställa brandskyddet på institutioner där personer hålls inlåsta.Utskottet utgår från att kriminalvårdens myndigheter i samråd med bl.a. de lokala brandmyndigheterna löpande ser över och utvärderar brandskyddoch rutiner på anstalter och häkten samt att Kriminalvårdsstyrelsennoga följer denna fråga. Något tillkännagivande från är dockinte påkallat.Bostadsutskottet har inte underlag eller skäl för annat ställningstagandeär justitieutskottet i denna fråga.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Bo219(c), 2004/05:Bo271 (s) och 2004/05:Bo314 (s).Tillgängligheten i boendemiljönUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omkrav på tillgänglighet, jämför reservationerna 14 (kd, c) och 15 (mp)samt särskilt yttrande 7 (fp),behovet av hissar, jämför reservationerna 16 (m) och 17 (c) samt särskildayttrandena 8 (fp, kd) och 9 (v).Krav på tillgänglighetDe problem med tillgängligheten i byggnader och på allmänna platser sommånga funktionshindrade och andra upplever bildar utgångspunkt förförslagen i sju motioner från allmänna motionstiden. Gemensamt för dessamotioner är också att de förordar att åtgärder för att åstadkomma enbättre tillgänglighet vidtas genom ändrad lagreglering m.m.Enligt motion 2004/05:Bo303 (kd) yrkande 3 bör lagkraven skärpas förtillgängligheten i byggnader och utemiljöer. I motionen framhålls bl.a.att handikapporganisationernas möjlighet till samråd i plan- ochbyggärenden måste förstärkas, att alla kommuner bör göra sammanställningarom tillgängligheten i olika byggnader och att kunskapen om tillgänglighetbör förbättras hos arkitekter, byggherrar, byggingenjörer och beslutsfattare.PBL-kommittén bör enligt motionärerna i sitt arbete beakta behovet avskärpta och förtydligade lagkrav.Även enligt motion 2004/05:Bo213 (kd) bör lagregleringen avtillgänglighetsfrågorna ses över. Motionärerna hänvisar till den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken där det bl.a. anges att enkeltavhjälpta hinder för tillgängligheten och användbarheten för personermed nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga skall vara avhjälpta föreutgången av i befintliga lokaler dit allmänheten har tillträdeoch på befintliga allmänna platser. Denna plan anses dock sakna medelsom garanterar att tillgänglighetshinder verkligen undanröjs.Miljöpartiet föreslår i sin partimotion 2004/05:Ub230 yrkande 26 attdet genomförs en utredning om lagstiftningen i tillgänglighetsfrågor.I motionen anförs att utredningen skall se över hur och på vilket sätten lagstiftning som garanterar en successiv implementering av tillgänglighetkan införas i Sverige.I motionerna 2004/05:Bo216 (s) och 2004/05:Bo84 (s) föreslås skärptakrav på tillgänglighet och sanktioner för dem som inte uppfyller kraven.I motionerna anförs bl.a. att arbetet med att förbättra tillgänglighetenpå vissa håll inte alls har påbörjats.Enligt motion 2004/05:Bo293 (s) tillkommer det fortfarande nya bostadshusoch boendemiljöer med dålig tillgänglighet för personer med funktionshinder.Som ett exempel nämns bomässan i . Mot denna bakgrund föreslåsförstärkta krav på tillgänglighet i PBL och BVL (yrkande 1), skärptakrav på tillgänglighet vid statligt stöd till bomässor (yrkande 2) samtatt sanktioner införs mot byggherrar som inte beaktar kravet påtillgänglighet (yrkande 3).Ett särskilt behov av anpassning av kulturlokaler för personer med doldahandikapp framhålls i motion 2004/05:Bo241 (s). Motionen tar upp problemenför personer med dolda handikapp som allergi, epilepsi och stomi. I daganses dessa personer begränsas i sin kulturkonsumtion på grund av dåligtanpassade lokaler.Bostadsutskottet vill inledningsvis framhålla att det råtten bred enighet inom utskottet när det gäller betydelsen av atttillgänglighetsfrågorna ges stor uppmärksamhet i planeringen och byggandetav den fysiska miljön. Utskottet delar således motionärernas syn i dennafråga. Arbetet med att förbättra tillgängligheten måste drivas vidaretills vi uppnått ett samhälle som kan sägas erbjuda en god tillgänglighetför hela befolkningen.Utskottet vill vidare med anledning av motionsförslagen om en skärpningav regelsystemet om tillgänglighet erinra om att fattat beslutom lagändringar med denna innebörd och att dessa beslut under de senasteåren konkretiserats i myndighetsföreskrifter. Överväganden om ytterligareåtgärder inom ramen för byggnadslagstiftningen pågår dessutom genomPBL-kommitténs arbete.Den skärpning av kraven i PBL på tillgänglighet och användbarhet somträdde i kraft innebär bl.a. en möjlighet att genomföreskrifter ställa krav på att enkelt avhjälpta hinder mot tillgänglighetoch användbarhet skall undanröjas i vissa befintliga miljöer (17 kap.21 a §). Det gäller lokaler dit allmänheten har tillträde och allmännaplatser. föreskrifter och råd till denna bestämmelse träddei kraft (BFS 2003:19). Vidare infördes en möjlighetatt genom föreskrifter utfärda mer preciserade krav vad gäller användbarhetenför personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga i sambandmed iordningställande och ändring av bl.a. allmänna platser (3 kap. 18§). föreskrifter till denna bestämmelse trädde i kraft den 1oktober 2004 (BFS 2004:15).I den proposition där förslaget om de ovan beskrivna lagändringarnalades fram för (prop. 2000/01:48) framhölls att de avseddaåtgärderna bör vara genomförda . Regeringen aviseradeäven i detta sammanhang sin avsikt att genomföra enuppföljning av den nya lagstiftningen. Även bostadsutskottet anförde vidsin beredning av ärendet att det finns skäl att följa uppom utfallet av regelsystemet blivit det avsedda. Utskottet framhöllvidare att det i detta sammanhang givetvis även kan finnas skäl attgöra en avstämning mot de synpunkter som förts fram av bl.a.handikapporganisationer, fastighetsägare och företrädare för den kommunalasektorn (bet. 2000/01:BoU5). Regeringen har givit iuppdrag att göra en uppföljning av föreskrifterna om enkelt avhjälptahinder mot tillgängligheten. Uppdraget skall redovisas för regeringensenast den 15 september 2005.Kraven på den byggda miljöns tillgänglighet och användbarhet förfunktionshindrade liksom formerna för hur dessa krav skall kunna hävdasbättre än är också centrala frågor i arbete.Kommitténs direktiv pekar tydligt ut dessa frågor som en viktig utgångspunktför översynen av plan- och bygglagstiftningen. Vidare skall kommitténpröva vilka förändringar i lagstiftningen som behövs för en effektivkontroll av att samhällskraven på byggnader infrias. Rapporter om bristeri tillgängligheten även i nyproducerade bostadsområden understryker attdetta kan vara en väl så viktig fråga i arbetet med att uppnå en bättretillgänglighet som lagkraven om tillgänglighet i sig. Det hjälper såledesinte med aldrig så omfattande lagkrav om sedan dessa bestämmelser glömsbort i något led i byggprocessen. Det är därför också viktigt att hittaarbetsformer som gör att tillgänglighetsfrågorna beaktas redan på etttidigt stadium så att kostsamma ändringsarbeten kan undvikas. Kommitténsuppgift att belysa handikapporganisationernas inflytande i plan- ochbyggprocessen kan få stor betydelse i detta sammanhang. Som framgåtttidigare i detta betänkande skall redovisa resultatet avsitt arbete senast den 30 juni 2005.Vad gäller den motion som särskilt tar upp behovet av anpassning avkulturlokaler för personer med dolda handikapp behandlade kulturutskottetföregående år en motsvarande motion (bet. 2003/04:KrU6). Utskottetanförde då bl.a. att det krävs en uppföljning och utvärdering inomkultursektorn för att belysa vad som redan uppnåtts och vilka ytterligareåtgärder som måste till för att ge de funktionshindrade en tillfredsställandedelaktighet i kulturen. utgick emellertid från attregeringen lämnar redovisningar i denna fråga utan en särskild begäranfrån riksdagen.Bostadsutskottet gör bedömningen att frågan om vissa funktionshindradesmöjlighet att ta del av kulturutbudet endast delvis torde falla inombostadsutskottets beredningsområde. Till den del så är fallet kan deovan beskrivna åtgärderna inom ramen för byggnadslagstiftningen givetvisinnebära förbättringar även för denna grupp. Ett tillfälle för merallmänna överväganden i frågor om funktionshindrades möjlighet att tadel i olika samhällsaktiviteter kommer att ges i samband med beredningenav den skrivelse som regeringen avser att lämna till i januari2006 med en redogörelse för arbetet med implementeringen av den nationellahandlingsplanen för handikappolitiken. har fått i uppdrag attsom underlag för denna redogörelse genomföra en omvärldsanalys i syfteatt belysa de processer inom samhällssektorn som påverkar möjligheternaatt uppnå de handikappspolitiska målen.Som framgått av den ovan lämnade redogörelsen av redan vidtagna ochplanerade åtgärder i syfte att öka tillgängligheten i den byggda miljöntorde förslagen i de motioner som behandlas i detta avsnitt till stordel redan vara tillgodosedda. Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotionerna /05:Bo213 (kd), 2004/05:Bo216 (s), 2004/05:Bo241 (s),2004/05:Bo284 (s), 2004/05:Bo293 (s), 2004/05:Bo303 (kd) yrkande 3 och2004/05:Ub (mp) yrkande 26.Behovet av hissarTvå motioner med olika inriktning tar upp frågor om behovet av hissari befintliga bostadshus.Motion 2004/05:Bo222 (s) tar främst upp de problem som följer av attäldre trevåningshus oftast saknar hiss. Motionärerna anser att detbehöver genomföras en översyn av åtgärder för att underlätta kvarboendei detta bostadsbestånd. I denna översyn bör det övervägas åtgärder föratt stimulera installation av hissar i trevånings hyreshus.I motion 2004/05:Bo204 (m) föreslås att de regler i byggnadslagstiftningensom innebär krav på installation av hiss vid inredning av vindslägenheteravskaffas. Motionären anför att hus med exempelvis fyra våningar utanhiss ofta har rejäla vindsutrymmen m.m. som lämpar sig för ombyggnadtill lägenheter. Detta hindras emellertid av kravet på installation avhiss som anses vara ekonomiskt omöjligt att uppfylla.Bostadsutskottet har framhållit att avsaknaden avhiss är ett stort problem som bl.a. kan omöjliggöra kvarboende för äldreoch rörelsehindrade. En stor del av det äldre bostadsbeståndet med fleravåningar försågs inte från början med hiss, och kompletteringar iefterhand har bara kommit till stånd i begränsad utsträckning. Utskottetanser att tillgänglighet i bostadshus inte bara skall ses som ettsärintresse för en begränsad del av befolkningen, utan att det i olikadelar av livets skeden blir en viktig fråga för de flesta. Vikten av ensådan syn på tillgängligheten kommer också att understrykas av en alltstörre andel äldre i befolkningen.De förändrade krav som ställs på samhället när både antalet och andelenäldre i befolkningen ökar var utgångspunkten för den parlamentariskaäldreberedning som avlämnade sitt slutbetänkandeÄldrepolitik för framtiden (SOU 2003:91). En av de frågor som har övervägtsär hur människors möjligheter att ta ansvar för boende och livsmiljöunder åldrandet kan förbättras. Beredningen framhöll bl.a. att regeringenbör analysera behov och möjliga effekter av ekonomiska stimulanser tillbl.a. hissinstallationer i flerfamiljshus. Sådana tillgänglighetsskapandeåtgärder kan både främja självständighet och delaktighet för personeri hög ålder. I betänkandet framhålls att insatserna inte fårbli så begränsade att människor flyttar till bostäder som bara till enmindre del blivit tillgängliga, t.ex. genom hissinstallationer, men sominte erbjuder goda möjligheter till kvarboende vid behov av omfattandevård och omsorg. Betänkandet har remissbehandlats. En beredningav remissvaren pågår inom Regeringskansliet.Frågan om behovet av ekonomiska stimulanser för hissinstallationer togsockså upp av i samband med ett regeringsuppdrag att utredabostadsbeståndets underhållsbehov. föreslog i sin avrapporteringav uppdraget i rapporten koll på underhåll attett rambegränsat engångsbidrag till hissinstallationer införs. Ett sådantbidrag har också kunnat utgå under senare delen av föregående år efterett riksdagsbeslut (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21,yttr. 2003/04:BoU5y). Däremot ansågs inte det ekonomiska utrymmet medgeen fortsatt bidragsgivning även . Bostadsutskottetframhöll emellertid i samband med beredningen av anslagsfördelningen att utgångspunkten för alla byggnadsåtgärder bör varaatt söka tillgodose ökade krav på tillgänglighet, oavsett om en extrastimulans för åtgärderna kan utgå eller ej.Med denna inställning är det givetvis inte aktuellt att överväga förslageti m-motionen om att helt avskaffa de regler som kan medföra krav påinstallation av hiss vid vissa ändringar av byggnader, såsom exempelvisinredning av vindsvåningar. Denna motion avstyrks således. De åsyftadekraven återfinns i huvudsak i förordningen (1994:1215) om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVF). De krav som ställs vid ändringav byggnad är i princip desamma som vid nybyggnad, men hänsyn skall tastill ändringens omfattning och byggnadens förutsättningar (14 §BVF).Bostadsutskottet är inte berett att göra uttalanden ommöjligheterna att vidta ytterligare åtgärder för att öka omfattningen avinstallation av hissar. Den framtida bedömningen av denna fråga kankomma att påverkas både av det tillgängliga ekonomiska utrymmet och avresultaten av de överväganden i tillgänglighetsfrågor som beskrivits iföregående avsnitt. Motion 2004/05:Bo222 (s) avstyrks av detta skäl.BostadsanpassningsbidragUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omöversyn av villkoren för bostadsanpassningsbidrag,bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsliga, jämför reservation 18 (v,c, mp).Översyn av villkoren för bostadsanpassningsbidragI anslutning till de behandlade frågorna om tillgängligheten i boendemiljöntar utskottet här upp förslag som gäller utformningen och tillämpningenav lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag. Enligt denna lag ärkommunerna skyldiga att lämna bidrag till vissa former av anpassning avbostäder i syfte att ge personer med funktionshinder möjlighet till ettsjälvständigt liv i ett eget boende. Utskottet tar först upp ett förslagom en mer allmän översyn av lagen. Därefter behandlas förslag om bidragtill elöverkänsliga.I motion 2004/05:Bo255 (c) föreslås att en översyn skall göras av lagenom bostadsanpassningsbidrag. Det anförs i motionen att bl.a. den lagändringsom genomfördes medfört vissa problem. Efter att begreppetstandardhöjande åtgärder i detta sammanhang togs bort har det enligtmotionären kunnat utgå omotiverat höga bidrag till vissa åtgärder utifrånoklara riktlinjer. Vidare anförs att en möjlighet för kommunen attåteranvända hiss vid bidragstagarens död bör införas.Bostadsutskottet lät som ett led i sitt uppföljningsarbeteriksdagens utredningstjänst göra en genomgång av utveckling och problemi samband med användningen av bostadsanpassningsbidragen under senareår. Enligt denna genomgång, som till stor del utgick från Boverketsuppföljning av lagens tillämpning, finns tecken på vissa brister ochproblem i bidragshanteringen. Flertalet av dessa problem tycks emellertidsnarare ha samband med kommunernas handläggning av bidragsärendena änmed regelsystemet i sig.