bet · GS01SOU10 · 2005-02-01 00:00:00 — Motionärerna begär vidare etttillkännagivande om utveckling av riktlinjerna förprioriteringar inom hälso- och sjukvård (yrkande 3)samt om behovet av en revidering av Socialstyrelsensinstruktion när det gäller behovsstyrd hälso- ochsjukvård samt kostnadseffektivitet (yrkande 4).Slutligen begärs ett tillkännagivande om attmyndighetsinstruktioner i regel bör utgå frånregleringsbrev och inte via Dagmaröverenskommelsen(yrkande 5).I motion 2004/05:So4 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att ettgenusperspektiv skall anläggas på arbetet med attförbättra styrning, uppföljning och återrapporteringav riktlinjerna för prioriteringar inom hälso- ochsjukvård (yrkande 1). Vidare begärs etttillkännagivande om socialutskottets uttalandeavseende prioriteringar inom hälso- och sjukvård ibetänkande 2003/04:SoU1 (yrkande 2). Utskottetframhöll att "varje patient måste få en medicinskbedömning av sitt hälsotillstånd. Varje fall ärunikt och skall bedömas utifrån den enskildepatientens behov. Prioriteringar av enskildapatienter bör därför aldrig ske efter i förvägfastställda mallar eller kriterier. Den medicinskaprofessionens utarbetade behandlingsrekommendationerkan dock ge god vägledning vid läkarens bedömningaroch utgör en viktig del i sjukvårdensprioriteringar." Motionärerna menar att detta är enviktig utgångspunkt som regeringen bör beakta i detfortsatta arbetet med prioriteringar inom hälso- ochsjukvården.Ytterligare motioner ompatienträttighetslagsstiftning samt omkvalitetsregister m.m.Fem motionsyrkanden rör öppna kvalitetsregister m.m.I motion 2003/04:So503 av . (m) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande omatt de kvalitetsregister som finns inom sjukvårdenskall göras tillgängliga. Motionärerna anför attregeringen bör utreda lämpliga kriterier för ettkvalitetsregister som patienter kan använda sig avför att utvärdera sjukvårdsinrättningar och/ellerläkare.I motion 2004/05:So605 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om behovet av samordningoch överenskommelser inom sjukvården gällandeinformationsteknik och kvalitetsregister (yrkande6). Det behövs bl.a. gemensamma riktlinjer för hurinformationen i t.ex. journalsystem ochkvalitetsregister skall kunna byggas upp. Vidarebegärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om attsjukvårdens kvalitetsregister bör utvecklas,offentliggöras och redovisas så att alla medborgarekan bilda sig en uppfattning om vårdkvaliteten påolika sjukhus och inom olika landsting.I motion 2003/04:So343 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om öppnakvalitetsregister (yrkande 36). Motionärerna anföratt ett särskilt kvalitetsregister bör upprättas meddet tydliga syftet att vara patienternas hjälp vidderas val av vårdgivare.I motion 2004/05:K459 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om att sjukvården börredovisa sina resultat och sin kvalitet på ett öppetoch tillgängligt sätt för att stärka medborgarnasinflytande och påverkansmöjligheter (yrkande 13).Enligt motionärerna finns inom den svenskasjukvården goda förutsättningar att utvecklakvalitets- och brukarindikatorer genom det växandesystem av nationell kvalitetsregistrering avsjukvårdens resultat som håller på att utvecklas.I ytterligare tre motioner berörs behovet av enpatienträttighetslagstiftning.I motion 2004/05:So605 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om behovet av enpatienträttighetsdeklaration (yrkande 1). Enligtmotionärerna behöver de texter som finns i hälso-och sjukvårdslagen och patienträttighetslagenkompletteras med en mer pedagogisk lista överpatientens rättigheter, enpatienträttighetsdeklaration.I motion 2004/05:So394 av m.fl. (c)begärs att regeringen lägger fram förslag på ensamlad patienträttighetslag (yrkande 10). Lagen bör,enligt motionen, precisera medborgarens rätt tillbehandling, valfrihet, tillgänglighet, information(t.ex. vad avser rätt att ta del av nationellakvalitetsregister) och gott bemötande samt huransvar för eventuella brott mot patientensrättigheter och säkerhet kan utkrävas. Lagen börockså klargöra gränserna för patientens i nationelllagstiftning fastställda rättigheter och inom vilkaområden rättigheternas omfattning fastställs pålandstingsnivå och nivå.I motion 2004/05:So261 av de () begärs ett tillkännagivande om utkrävbararättigheter i hälso- och sjukvården. Lagstiftning omsådana rättigheter är enligt motionären nödvändig ien politiskt styrd och finansierad verksamhet därpatientens möjlighet att välja är kringskuren.Övriga motioner om prioriteringar inom hälso-och sjukvården samt om vård och behandling avolika sjukdomarYtterligare fyra motioner rör prioriteringsordningenm.m.I motion 2003/04:So398 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om prioriteringar inomhälso- och sjukvården i relation till hälso- ochsjukvårdslagen. Motionärerna anför attprioriteringsordningen är ett instrument som skallprioritera insatser och resurser inom ramen förhälso- och sjukvårdslagen och skall därför inteanvändas för att helt prioritera bort behandlingenav sjukdomar och insatser.I motion 2004/05:So389 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att omvårdnaden skallvägas in i arbetet med prioriteringsordningen förhälso- och sjukvården (yrkande 1). Om en behandlingskall lyckas krävs det enligt motionärerna attpatienten kan ta emot den och ges förutsättningaratt återvinna hälsa och förebygga sjukdom. Näromvårdnaden brister blir det dyrt för samhället ochökat lidande för patienten, anför man. Motionärernaanser att det är en brist att omvårdnad inte finnsmed i de sammanställningar som vissa landsting gjortöver prioriteringsordningen för hälso- ochsjukvården.I motion 2003/04:So394 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att Socialstyrelsenbör ges i uppdrag att särskilt följa upp hälso- ochsjukvårdens prioriteringar ur ett äldreperspektiv(yrkande 4).I motion 2003/04:So545 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om ett fortsatt arbetemed prioriteringar inom hälso- och sjukvården.Socialstyrelsens regionala enheter bör ges uppgiftenatt granska att såväl kommuner som landstingsystematiskt arbetar med prioriteringsfrågorna.Bröstcancer berörs i sex motioner.I motion 2004/05:So374 av ()begärs ett tillkännagivande om en utbyggd mammografii enlighet med bröstcancerresolutionenskvalitetsstandarder och Socialstyrelsensrekommendationer (yrkande 1). I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om varje kvinnas rätt tillbehandling vid en bröstmottagning medinterdisciplinärt läkarlag enligt resolutionenskvalitetskrav. Vidare begärs i yrkande 3 etttillkännagivande om bröstrekonstruktion ochrehabilitering. Slutligen begärs etttillkännagivande om ökat statligt ansvarstagande förcancerforskning och upprättande av en nationellcancerplan (yrkande 4).I motion 2004/05:So532 av ()begärs att regeringen återkommer till medförslag till hur Europaparlamentetsbröstcancerresolution kan genomföras i Sverige.I motion 2004/05:So355 av ochKerstin () begärs ett tillkännagivande omatt ta fram en nationell strategi för forskning,behandling och tillgänglighet för att få neddödstalen i bröstcancer till noll. Ett likalydandeyrkande framförs i motion 2003/04:So563 av AnnikaQarlsson och ().I motion 2004/05:So583 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om vikten av att det i hela landetsnabbt sprids modernaste och effektivaste diagnostikoch behandlingsmetoder (yrkande 1) samt om attbröstcancerpatienter skall behandlas efter sammaprinciper i hela landet (yrkande 2). Ett likalydandeyrkande framförs i motion 2004/05:So598 av SonjaFransson (s) yrkande 5.Tre motioner berör prostatacancer.I motion 2003/04:So404 av och Jan-EvertRådhström (m) begärs ett tillkännagivande om behovetav utökade studier för tidig upptäckt avprostatacancer.I motion 2003/04:So249 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om att vidta de åtgärdersom behövs för att i införa allmän screeningav prostatacancer på försök (yrkande 1). Vidarebegärs ett tillkännagivande om att uppdra åtSocialstyrelsen att ta fram riktlinjer för hur ensådan screening av prostatacancer skall genomföras(yrkande 2).I motion 2003/04:So611 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om obligatoriskhälsoundersökning för att upptäcka prostatacancer iett tidigt skede.Andra former av cancersjukdomar berörs i femmotioner.I motion 2003/04:So464 av () begärsett tillkännagivande om en nollvision förlivmoderhalscancer (yrkande 1) samt att regeringenåterkommer med förslag till åtgärder för att nånollvisionen enligt vad i motionen anförs (yrkande2). Vidare begärs ett tillkännagivande om attsäkerställa finansiering av det nationellakvalitetsregistret för screening motlivmoderhalscancer (yrkande 3).I motion 2004/05:So346 av ochBirgitta () begärs ett tillkännagivande ominrättande av en nationell handlingsplan förcancervård (yrkande 1). Dessutom begärs etttillkännagivande om att ge alla lika ekonomiskamöjligheter att ta del av bästa tillgängligacancervård genom att en nationell läkemedelspott föravancerad cancervård bildas (yrkande 2).I motion 2004/05:So573 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om att upprätta ennationell cancerplan, i enlighet med WHO:srekommendationer. Vidare bör staten ta ett ökatansvar för cancerforskningen. Även i motion2004/05:So630 av och ChristinaNenes (s) begärs ett tillkännagivande om ennationell handlingsplan mot cancer och i motion2003/04:So531 av och ChristinaNenes (s) begärs ett tillkännagivande om behovet avatt uppmärksamma insatser mot olika former avcancersjukdomar.Nio motioner rör ätstörningar.I motion 2004/05:So249 av () begärsatt regeringen tillsätter en utredning för attinventera kunskapsläget om ätstörningar, bedöma hurvårdens omfattning, tillgänglighet och kvalitet serut för behandling av ätstörningar samt lämna förslagpå hur framtida informationsinsatser kring kost,hälsa och motion riktade till unga människor skallse ut för att göra avsedd nytta (yrkande 1). Vidarebegärs ett tillkännagivande om att NÄT, Nationelltkunskapscentrum för ätstörningar i , skall gesformell status av nationellt ochnationell finansiering som garanterar en välfungerande verksamhet (yrkande 2). Ett likalydandeyrkande framförs i motion 2004/05:So634 av IngerLundberg och (). I motion2004/05:So249 av () begärs vidare etttillkännagivande om behovet av forskning omätstörningar, deras orsaker och hur de bästbehandlas (yrkande 4). I yrkande 5 begärs etttillkännagivande om att den offentliga informationsom ges bör inriktas på hälsofrågor i stället för påungdomars vikt. Vidare anförs att antaletbehandlingsplatser för personer med ätstörningarmåste öka (yrkande 6) och att väntetiderna förbehandling av ätstörningar måste kortas (yrkande 7).Vidare begärs ett tillkännagivande om att olikavarianter av behandling måste tillåtas växa fram(yrkande 8). Slutligen begärs ett tillkännagivandeom vikten av samverkan mellan olika landsting ochprivata vårdgivare för att garantera platsantal ochmångfald i vården (yrkande 9).I motion 2004/05:So399 av () begärsett tillkännagivande om bättre stöd för ungdomar ochvuxna med ätstörningar.I motion 2003/04:So502 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om ätstörningar (yrkande16). Motionärerna anför bl.a. att det är viktigt medflexibilitet i vårdformerna och ett fritt vårdval.Vidare behövs mer forskning om sjukdomen.I motion 2003/04:So504 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om väntetider förungdomar med ätstörningar (yrkande 23). Det behövsenligt motionärerna fler behandlingsplatser för ungaliksom bl.a. mer forskning kring ätstörningar föratt studera de bakomliggande faktorerna.I motion 2003/04:So511 av ()begärs ett tillkännagivande om anorexivården. Blandannat anförs att behovet av specialkliniker fördenna grupp är stort. Dessutom anförs att det ärangeläget att ett fritt vårdval garanteras.I motion 2003/04:So247 av och () begärs ett tillkännagivande omförebyggande insatser mot ätstörningar (yrkande 1)samt om forskning kring sjukdomen (yrkande 2).I motion 2004/05:Ub323 av () begärs etttillkännagivande om ätstörningar (yrkande 4). Det ärenligt motionären viktigt att de anorexi- ochbulimienheter som finns på vissa håll finns kvar föratt garantera en bra vård för denna grupp.I motion 2004/05:So523 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om behovet av ennationell handlingsplan för att behandla ochförebygga ätstörningar som anorexia nervosa ochbulimia nervosa.Fyra motioner rör osteoporos.I motion 2003/04:So402 av och () begärs ett tillkännagivande om attutarbeta en behandlingsplan samt att ta nödvändigainitiativ för att hantera problematiken medbenskörhet.I motion 2004/05:So613 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om kunskaper ombenskörhet (yrkande 4). Enligt motionärerna börFamiljemedicinska institutet få i uppdrag attföreslå hur kvinnor skall få kunskap om hurbenskörhet kan förebyggas och behandlas.I motion 2003/04:So293 av ()begärs ett tillkännagivande om initiativ för attförbättra omhändertagandet av kvinnor som riskeraratt drabbas av eller lider av osteoporos (yrkande2).I motion 2004/05:So531 av ()begärs ett tillkännagivande om att initiativ bör tasför en förbättring när det gäller diagnostisering,behandling och vård av osteoporotiker (yrkande 1).Vidare begärs att regeringen utarbetar en nationellhandlingsplan för vården av osteoporotiker (yrkande2).Fibromyalgi m.m. berörs i sex motioner.I motion 2003/04:Ub291 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om ett kunskapscenterför fibromyalgi (yrkande 3), vars uppgift bl.a.skall vara att skapa nätverk mellan olikaforskargrupper inom landet.I motion 2004/05:So246 av () begärsatt regeringen aktivt låter stödja utvecklingen avsmärtvården i landet. Enligt motionären är detviktigt att den kunskap som finns tas till vara ochatt fler inom vården ges möjligheter att ta del avden.I motion 2004/05:So329 av ochBirgitta () begärs ett tillkännagivande ombehovet av åtgärder mot fibromyalgi och generellsmärta. Bland annat behövs enligt motionärerna merforskning för att klarlägga hur fibromyalgiuppkommer, vilka förebyggande åtgärder som ärvärdefulla och möjliga att genomföra, hurrehabiliteringen skall utvecklas och vilkamedicinska terapier som är bra för denna grupp.I motion 2003/04:So548 av m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om behov av åtgärdermot fibromyalgi och generaliserad smärta. Devårdprogram som utvärderats av Socialstyrelsenanvänds enligt motionärerna i för litenutsträckning.I motion 2003/04:So604 av () begärsett tillkännagivande om behovet av ett nationelltkunskapscentrum för fibromyalgi så att forskningenkan samordnas och den senaste kunskapen föras ut ivården.Elöverkänslighet berörs i sex motioner.I motion 2004/05:So506 av ()begärs ett tillkännagivande om en helhetssyn påmiljö och hälsa samt om sambandet mellantungmetaller, kemikalier, strålning ochsjukdomstillstånd som utbrändhet, elöverkänslighetoch kronisk trötthet (yrkande 1). Motionärerna begärvidare ett tillkännagivande om att myndigheternamåste inta en mer öppen attityd tillbehandlingsformer som visar sig hjälpa patienter medelöverkänslighet (yrkande 2). Vidare yrkas etttillkännagivande om att en specialutrustad klinikför att ta bort den skadliga belastningen avtungmetaller, kemikalier och dolda infektioner börinrättas i (yrkande 3). Slutligen begärs etttillkännagivande om att regeringen måste ta hänsyntill forskning från båda sidor ielöverkänslighetskonflikten och även tillvittnesmålen från drabbade människor (yrkande 4).Likalydande yrkanden framförs i motion 2003/04:So344av () yrkandena 1-4.I motion 2004/05:Bo278 av och () begärs ett tillkännagivande om att erkännaelöverkänslighet som sjukdom och växandesamhällsproblem (yrkande 2). För att kunna vidtaeffektiva åtgärder för att hjälpa dem som drabbatsav elöverkänslighet och förebygga en utveckling därännu fler får problem måste samhället, enligtmotionärerna, erkänna elöverkänslighet som densjukdom och det stora samhällsproblem det faktiskthandlar om. Ett liknande yrkande framförs i motion2003/04:Bo256 av och () yrkande 1.I motion 2004/05:MJ509 av () begärs etttillkännagivande om elöverkänsligas behov avrehabilitering, vård och arbetsträning (yrkande 14).I motion 2004/05:So480 av ochHelena () begärs ett tillkännagivande omkonsekvenser av det växande problemet medelöverkänslighet.Två motioner rör epilepsi.I motion 2003/04:So288 av () yrkande1 begärs ett tillkännagivande om att vård ochrehabilitering för personer med epilepsi måsteförbättras.I motion 2003/04:So410 av () begärsett tillkännagivande om att en långsiktig plan förepilepsivården av barn initieras (yrkande 1).Flera motioner behandlar ytterligare andra sjukdomarm.m.I motion 2004/05:So566 av m.fl.(fp, v, c, mp) begärs ett tillkännagivande om attlåta se över vårdresurserna för transsexuella(yrkande 8). Enligt motionärerna bör Socialstyrelsenfå i uppdrag att göra en samlad översyn av vilkavårdresurser för transsexuella som finns och lämnade förslag som behövs för att säkerställa entillräcklig och likvärdig tillgång till vård i olikadelar av landet. Likalydande yrkanden återfinns imotion 2004/05:L295 av m.fl. (fp)(yrkande 11) samt i motion 2003/04:So571 av MartinAndreasson m.fl. (fp, v, c, mp) (yrkande 5).I motion 2004/05:So275 av () begärs etttillkännagivande om ökade forskningsinsatser förstudier av behandlingsmetoder vid sjukdomstillståndhos äldre. Enligt motionären skulle detta vara engod samhällsekonomisk investering. Ett likalydandeyrkande framförs i motion 2003/04:So452 av CeciliaWikström (fp).I motion 2003/04:So292 av () begärs etttillkännagivande om medicinsk utredning avinkontinens. Om fler äldre fick genomgå relevantmedicinsk undersökning och fick den hjälp de harrätt till, skulle samhället kunna spara båderesurser och mänskligt lidande.I motion 2003/04:So478 av och () begärs ett tillkännagivande om ennationell samling kring de reumatiska sjukdomarna.I motion 2003/04:So469 av ()begärs ett tillkännagivande om en samlad syn påeffektivitet i demenssjukvården.I motion 2003/04:So419 av . (v) begärs ett tillkännagivande om betydelsenav hormonella preventivmedel för män (yrkande 3).Motionärerna anför att det är dags att män tar sittansvar och att utvecklandet av preventivmedel förmän prioriteras.I motion 2004/05:So366 av () begärs etttillkännagivande om stöd och rådgivning förofrivilligt barnlösa. Ett likalydande yrkandeframförs i motion 2003/04:So433 av m.fl. (s).I motion 2004/05:So536 av () begärs etttillkännagivande om vikten av att nyabehandlingsmetoder och terapiformer får en möjlighettill klinisk prövning. Det är enligt motionärenviktigt att systemen för att pröva nya metoder är såsnabba och effektiva att nya metoders införlivande isjukvården inte försenas i onödan.En motion berör tortyr- och traumaskadade flyktingarm.m.I motion 2004/05:Sf361 av m.fl. (v)begärs att regeringen ger i uppdragatt sammanställa nödvändig kunskap omsekretesslagens innehåll i fråga om gömda personersom söker sjukvård och sprida denna i form avsärskild utbildningsinsats för sjukvårdspersonal(yrkande 21). Vidare begärs i yrkande 23 etttillkännagivande om ansvar och finansiering vadgäller rehabiliteringen av tortyr- och traumaskadadeflyktingar. Slutligen begärs att regeringen uppdraråt lämplig part att samla den kunskap som finns ifråga om tortyr- och traumaskador och sedan bearbetadenna kunskap så att den i hanterbar form också kanspridas till primärvård, socialtjänst, barnavård ochpsykiatri (yrkande 24).Tidigare behandling och pågående arbeteI ställde sig bakom deriktlinjer för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården som föreslagits i propositionenPrioriteringar inom hälso- och sjukvården (prop.1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14, rskr. 1996/97:186).Riktlinjerna är baserade på tre grundläggandeprinciper: människovärdesprincipen,behovssolidaritetsprincipen samtkostnadseffektivitetsprincipen. Dessa principer harkommit att kallas den etiska plattformen.Riktlinjerna exemplifieras med fyra bredaprioriteringsgrupper:Prioriteringsgrupp IVård av livshotande akuta sjukdomarVård av sjukdomar som utan behandling ledertill varaktigt invalidiserande tillstånd ellerför tidig dödVård av svåra kroniska sjukdomarPalliativ vård och vård i livets slutskedeVård av människor med nedsatt autonomiPrioriteringsgrupp IIPreventionHabilitering/rehabiliteringPrioriteringsgrupp IIIVård av mindre svåra akuta och kroniskasjukdomarPrioriteringsgrupp IVVård av andra skäl än sjukdom eller skadaUtskottet anförde att "vårdbehovet i varje enskiltfall måste bedömas utifrån förutsättningarna i justdet fallet. Såväl akuta som kroniska sjukdomar kanvariera i svårighetsgrad från tid till annan hossamma patient och därmed vårdbehovet. Vården av enoch samma sjukdom kan därför enligt utskottetsuppfattning under olika stadier hamna i olikaprioriteringsgrupper. Vilken diagnos eller sjukdomdet är fråga om är inte det viktiga, anförde man.Det avgörande är i stället tillståndet ochvårdbehovet vid varje särskild tidpunkt" (s. 22).Riksdagen fattade också beslut om två tillägg ihälso- och sjukvårdslagen. Dels kompletterades 2 §med ett andra stycke som lägger fast att den som hardet största behovet av hälso- och sjukvård skall haföreträde till vården, dels tillkom ett stycke i 2 a§ hälso- och sjukvårdslagen: "Varje patient somvänder sig till hälso- och sjukvården skall, om detinte är uppenbart obehövligt, ges enmedicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd." Dettatillägg tillkom för att möjliggöra en prioritering idet enskilda fallet. Utan en bra första medicinskbedömning kan det vara svårt att tillämpa de etiskaprinciperna vid en prioriteringssituation.Riksdagsbeslutet innebar vidare ett uppdrag tillSocialstyrelsen att utveckla riktlinjer.I riksdagsbeslutet ingick även att en särskilddelegation skulle inrättas med uppgift att bl.a.följa tillämpningen av riktlinjerna samt spridainformation och kunskap om riktlinjerna förprioriteringar i hälso- och sjukvården och stimuleratill diskussion om etik och prioriteringar.Prioriteringsdelegationen lämnade sittslutbetänkande , Prioriteringar ivården (SOU 2001:8). I betänkandet (s. 127) anförsatt det yttersta ansvaret för att riktlinjerna följsåvilar riksdag och regering. Vidare anförs attsjukvårdshuvudmännen har huvudansvaret för att föraprioriteringsprocessen vidare och attSocialstyrelsen i sin tillsynsfunktion har attbevaka att riksdagsbeslutet efterlevs och attprioriteringsprocessen intensifieras.Socialstyrelsen inledde ett långsiktigtarbete med att utveckla metoder för tillämpningen avriksdagsbeslutet om prioriteringar i hälso- ochsjukvården. Syftet är i överensstämmelse med det målför arbete med dessa frågor somuttalades i propositionen (prop. 1999/2000:149)Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården. Där sägs bl.a. att Socialstyrelsensarbete ska bidra till uppfyllandet av detlångsiktiga målet att frågan om prioriteringarintegreras i sjukvårdshuvudmännens planeringsarbetepå alla nivåer med medvetna och öppna prioriteringarsom följd. har också sedan 1996regeringens uppdrag att utarbeta riktlinjer förvården av patienter med svåra kroniska sjukdomar.Syftet är att stärka patientens möjligheter att fålikvärdig och effektiv vård i alla delar av landet.Från och med år 2000 har uppdraget utvidgats tillatt omfatta även stöd för beslut om prioriteringar.Den 1 januari 2003 inrättades en ny enhet förmedicinska riktlinjer och prioriteringar vid hälso-och sjukvårdsavdelningen, , förarbetet med riktlinjer och beslutsstöd förprioriteringar. Riktlinjerna skall ge nationelltstöd till sjukvårdshuvudmännens arbete medmedicinska program och prioriteringar. Målet är attbidra till att hälso- och sjukvårdens resurseranvänds effektivt, fördelas efter behov och styrs avöppna och tydliga prioriteringsbeslut. I den s.k.Dagmaröverenskommelsen avsätts 2 miljonerkronor för arbete medprioriteringar.Regeringen skriver i budgetpropositionen (volym 6, sid. 23) att den är av uppfattningen attdet är viktigt att de prioriteringar som avnödvändighet sker inom vården skall göras på etttydligt och transparent vis. Diskussioner omprioriteringar behöver föras inom hela hälso- ochsjukvården, menar man.