bet · GS01TU9 · 2005-03-22 00:00:00 — Potentialen i fråga omkonkurrens, innovation och investeringar kommer baraatt förverkligas fullt ut, om medlemsstaternahögprioriterar genomförande och fullständigtverkställande av de EU-principer som redan harbestämts.Utskottet instämmer i denna slutsats och villsamtidigt erinra om lagen (2003:389) om elektroniskkommunikation, som trädde i kraft den 25 juli 2003.En bärande tanke bakom detta regelverk, som är ettgenomförande av EG-rättsakter i svensk lagstiftning,är att konkurrensfrämjande särlagstiftning endastskall användas om behov föreligger. Utskottet serdärför positivt på att regeringen avser att närafölja tillämpningen av det nya regelverket och desseffekter. En avstämning och analys av hur den nyaordningen har fungerat kommer, enligt regeringen,att ske andra halvåret 2005.Utskottet anser, i likhet med vad som framförs imotionen, att lagstiftningen på IT-området utformasmed beaktande av europeiskt och internationelltregelverk. Utskottet förutsätter därför att defrågeställningar som lyfts fram i motionenuppmärksammas och utgår ifrån att den aviseradeavstämningen kommer att föreslå åtgärder om gällandeordning för elektroniska kommunikationer behöveromprövas. Motion 2003/04:N248 (m) yrkande 14avstyrks därmed.Det europeiska informationssamhälletefter år 2005Utskottets förslag i korthetI behandlingen av det europeiskainformationssamhället lyfter utskottetfram betydelsen av tillgänglighet och delaktighet,tillit och IT-säkerhet, IT och offentliga tjänster,IT och företagen samt tillväxt och forskning.Utskottet pekar också på de årliga parlamentariskakonferenserna inom EU, där bl.a. IT-tekniken kananvändas i det politiska uppdraget för att bl.a.minska klyftan mellan väljare och vald.I det följande lämnas en sammanfattning avkommissionens meddelande KOM (2004) 757, slutlig,från till rådet,, Europeiska ekonomiska och socialakommittén samt om viktiga frågor fördet europeiska informationssamhället efter år 2005.Även den svenska ståndpunkten i denna fråga, somredovisades i Regeringskanslietsfaktapromemoria (2004/05:FPM36) Det europeiskainformationssamhället , sammanfattasavslutningsvis.KommissionsdokumentBakgrundVid Europeiska rådets möte i i mars år 2000tog Europeiska unionens stats- och regeringscheferinitiativ till en strategi som skall förbereda EUinför det nya århundradets utmaningar. Denna harkommit att kallas Lissabonstrategin. De mål somsattes upp i var högre tillväxt, fler ochbättre arbetstillfällen och ökad social integrering.Informations- och kommunikationstekniken angavs somett av de viktigaste medlen för att uppnå dessa mål.Den centrala betydelsen av ett informationssamhälleför alla bekräftades bl.a. vid år 2004.Detta föranledde Europeiska kommissionen att tainitiativ till eEurope, för att på politisk vägdriva på utvecklingen av informationssamhället.Detta initiativ har i stort sett varitframgångsrikt. Det kom ochomfattade rätt frågor och fungerade på så sätt somen katalysator för debatten om informationssamhälletbåde inom och utanför EU. Den nuvarandehandlingsplanen för eEurope löper till slutet av år2005, och den gjorda halvtidsöversynenbekräftade att de viktigaste målen kommer att varagiltiga fram till dess.Mot bakgrund av detta anser kommissionen att detnu är dags att inventera framgångarna, granska vilkafrågor som kommer att vara viktiga framöver ochfastställa en politik för dessa frågor. Syftet meddetta meddelande är att inleda en bred debatt omEU:s strategi för informationssamhället efter år2005. Meddelandet ger en bild av de viktigasteområden där en informations- ochkommunikationspolitik på EU-nivå kan ge effekter.Frågor för informationssamhällets politik efterår 2005Med utgångspunkt i senare tids erfarenheter frånEU:s politik för informationssamhället harkommissionen fastställt ett antal frågor som denanser vara viktiga för utvecklingen av en samstämmigoch framåtblickande EU-politik förinformationssamhället efter år 2005.I det följande redovisas sammanfattningsvis deåtta frågor som kommissionen tar upp.Innehåll och tjänsterAudiovisuellt innehåll och multimedieinnehållfungerar som drivkrafter för den nya teknikensframgångar i allmänhet och för bredband i synnerhet.Därför är det viktigt att Europeiska unionen intaren aktiv hållning och stöder leverantörer avinnehåll och främjar nya innovativa tjänster.Utvecklingen av nya tjänster och nytt innehållbromsas av flera olika hinder.En del hinder rör regelverket, som osäkerheten omhur reglerna för finansiella tjänster skalltillämpas på mobila betalningar samt utvecklingen avgodtagbara system som tillåter laglig användning avinnehåll i enlighet med immaterialrätten. Andrahinder är kopplade till marknaden, t.ex. svårighetenatt etablera system, interoperabilitetsproblem,dålig användarvänlighet och tillgång samtsituationer där nya tjänster konkurrerar medbefintliga.Det finns också hinder som rördominansförhållanden på marknaden. Tillväxten påmarknaden för nya tjänster och nytt innehåll kommeratt avgöras av kapaciteten att hitta fungerandelösningar på alla dessa problem, som rör bådeoffentlig och privat sektor.eIntegrering och medborgarskapPolitiken för eIntegrering syftar till att garanteraalla lika tillgång till IT-tjänster till rimligtpris. Ny och komplicerad teknik är förbunden medrisken att vissa samhällssektorer inte kommer attkunna hantera den. Därför måste frågan omeIntegrering tacklas på både nationell, regional ochlokal nivå.Digital kompetens förutsätter att man ser till attmedborgarna har de färdigheter som är nödvändiga föratt helt kunna utnyttja informations- ochkommunikationstekniken på ett effektivt sätt.Strategierna för eIntegrering bör garantera dendigitala kompetensen för alla samhällsmedborgare.Dessa strategier bör säkerställa att tekniken ärlätt att använda och att innehåll och tjänstertillhandahålls på ett sätt som förebygger nyadigitala kunskapsklyftor.Den ökande kulturella mångfalden - även påregional nivå - gör det också nödvändigt attöverbrygga nya digitala klyftor.Offentliga tjänsterIT-användningen inom området Offentliga tjänstersyftar till att förbättra tjänsternas kvalitet,stärka demokratin och öka insynen. Ett intensivtpolitiskt arbete pågår för att reformera denoffentliga sektorn och på så sätt uppnå ökadeffektivitet. En drivkraft för detta är behovet avatt hantera stora samhällsförändringar (som enåldrande befolkning och invandringen) och samtidigthålla de offentliga utgifterna under kontroll(särskilt inom hälso- och sjukvård och socialtjänst)och förbättra den allmänna kvaliteten.Det finns flera stora problem inom detta område.För det första är IT-investeringarna otillräckliga.Såsom anges nedan måste sådana investeringarkombineras med omorganisationer som ofta är svåraatt genomföra.Några andra exempel är den bristandeinteroperabiliteten för många av tjänsterna, destora skillnaderna i förvaltningsrätt och praxismellan olika länder samt identitetshanteringen ochde tillgängliga nätens ibland bristandetillförlitlighet. Förbättringar inom detta område ärsärskilt viktiga för små och medelstora företag,eftersom dessa drabbas av administrativa bördor ioproportionerlig grad. Företagen, särskiltsmåföretagen, måste kunna göra så mycket som möjligtvia Internet. Därför måste det vara möjligt attinkomma med dokument med auktoriserade elektroniskasignaturer. Slutligen är de offentliga tjänsternasgränsöverskridande natur fortfarande en prioriteradfråga. Företagsregistrering och en enda kontaktpunktför frågor som rör medborgarnas rörlighet är ett parviktiga exempel på önskvärda Europatäckandetjänster.Kompetens och arbeteAnalysen av IT-användningens effekter visar att debästa resultaten kan uppnås om man bådeomorganiserar processer och investerar i IT-kompetens. Därför är det nödvändigt att stärka IT-delen av alla inlärnings- och utbildningsprocesserför att visa hur arbetsprocesserna påverkas, ochrutinerna måste ändras så att användarna kan drafull nytta av möjligheterna. Man måste också se tillatt alla medborgare får tillgång till IT-kompetens.Detta är förmodligen den allra största politiskautmaningen.Europas sysselsättningsproblem speglas idiskussionen om produktivitetsklyftan mellan och . Det viktigaste är att man iarbetslivet använder informations- ochkommunikationstekniken på sätt som ökareffektiviteten, förbättrar kvaliteten i arbetet ochskapar bättre arbetstillfällen. Ett led iLissabonstrategin är att öka deltagandet iarbetslivet. IT kan bidra till detta mål genom attgöra arbetstillfällen mer tillgängliga för t.ex.deltidsarbetare och distansarbetare och eventuelltmöjliggöra en senareläggning av pensionen.Samtidigt måste Europeiska unionen svara på detglobala konkurrenstrycket genom att klargöra vilkade strategiska konsekvenserna blir av internationellutläggning av verksamhet och genom en fokusering påatt uppnå rätt global ställning . Enförutsättning för detta är att det finns en bas avintensiv forsknings- och utvecklingsverksamhet ochgod tillgång till välutbildad arbetskraft som klararatt använda den senaste informations- ochkommunikationstekniken. Detta måste kompletteras medforskning inriktad på att utveckla tjänster ochtillämpningar med denna inriktning och på införandetav ändamålsenliga tekniska lösningar.Informations- och kommunikationstekniken somcentral näringslivs-sektorIT-branschen är en viktig ekonomisk sektor, somomfattar marknaderna för både informationsteknik,elektronisk kommunikation och audiovisuell teknik.Inom EU vet man att det är en centralsektor vars utveckling måste uppmuntras. På senaretid har den otroliga tillväxten på andra marknader,i synnerhet i och , lett till attproduktion, forskning och standardiseringsverksamhetförskjutits mot dessa regioner.Därför finns det ett trängande behov av att göraEuropa mer lockande för investeringar och att skapahögkvalitativa arbetstillfällen. En central frågaför EU:s näringslivspolitik är att skapa enkonkurrensfrämjande miljö som är så entydig ochenkel som möjligt.Under år 2005 kommer kommissionen att analyserasektorns konkurrenskraft och föreslå lämpligaåtgärder. IT-forskningen är mycket viktig, och FoU-verksamheten är avgörande för informations- ochkommunikationsteknikens bidrag tillproduktivitetsökningen. Kommissionen har redan lagtfram riktlinjer för Europeiska unionens framtidapolitik för stöd till sådana forskningsinsatser.InteroperabilitetI takt med att tillgången till IT-baseradetillämpningar ökar blir behovet av att göra demkompatibla allt större, t.ex. genom konvergensmellan fasta och trådlösa nät samt mellantelekommunikation och audiovisuell teknik. Inter-operabiliteten omfattar många olika aspekter. Förnätoperatörer handlar det om att kunna koppla sammannät, för leverantörer av innehåll och tjänsterhandlar det om att kunna leverera en tjänst viavarje lämplig plattform, och för konsumenternahandlar det om möjligheten att köpa en enda apparatoch använda den för att nå tjänster och ladda nedinnehåll från olika källor.I allmänhet är det aktörerna på marknaden somutarbetar och fattar beslut om interoperabilitet ochstandarder. Det arbete som de europeiskastandardiseringsorganen , CENELEC och ETSIbedriver inom ramen för eEurope 2002 och 2005 väntasfortsätta med de nya prioriteringarna. Samtidigtmåste medlemsstaterna noga följa utvecklingen inomdetta område. Under vissa omständigheter kan definna det nödvändigt att stödja aktörerna i derassökande efter gemensamma lösningar. Inom en delområden, som är av särskilt stor betydelse för denoffentliga politiken, kan det vara nödvändigt attföreskriva användningen av öppna standarder.Tillit och tillförlitlighetInternetanvändningen börjar bli en del avmedborgarnas vardagsliv. En förutsättning för dessspridning är att den visar sig förtjäna vår tillit.Säkerhet, skydd av personlig integritet, skydd aväganderätt och de allmänna styrelseformerna försektorn har en avgörande betydelse om medborgarnastillit till informationssamhället skall kunna byggasupp. Detta är särskilt viktigt när det gällerkonsumenternas oro för hot mot den personligaintegriteten, otillbörliga eller olagligaaffärsmetoder och icke begärd kommunikation samt närdet gäller olagligt eller skadligt material ochskyddet av minderåriga. Många ansträngningar görsför att upprätta tilliten till Internet, t.ex.insatser för att göra Internet säkrare för barn,system för riskhantering och förebyggande avincidenter samt åtgärder mot skräppost. En annandimension rör systemens och nätens tillförlitlighet.Det moderna livets infrastrukturer, t.ex. inom bank-och finansväsen, hälso- och sjukvård, energi ochtransport och andra sektorer bygger i hög grad på IToch har ett stort ömsesidigt beroende. Därmed kanfel få långtgående konsekvenser.Företagens användning av informations- ochkommunikationsteknikEn av förutsättningarna för att man skall lyckas ökaden europeiska konkurrenskraften är att företagenanvänder IT på ett effektivt sätt. Frågan är dockfortfarande hur man bäst skall kunna sprida ochinföra nya affärsmodeller som bygger påinformations- och kommunikationsteknikensmöjligheter, särskilt till miljontals småoch medelstora företag. Det faktum att IT-investeringarna i ligger på en lägre nivå ochsker i en långsammare takt är en tydligmakroindikator på att inte investerar likamycket i produktivitetshöjande IT som Förentastaterna. Dessutom påverkas de europeiska resultatenav den stora andelen små och medelstora företag, somfortfarande sackar efter de större företagen, bådenär det gäller utbyggnad av IT-infrastruktur och IT-användningens sofistikeringsgrad.SlutsatsI meddelandet förespråkas en utökad användning avinformations- och kommunikationsteknik och fortsattutrymme åt IT-relaterade frågor i politiken.Samtidigt beskrivs några av de centrala politiskautmaningar som EU står inför när unionen sertillbaka avLissabonstrategin. Vi måste bygga vidare på detomfattande arbete som redan gjorts inom ramen förEU:s politik för informationssamhället. Det ärnödvändigt att på ett tydligt sätt förklara deenorma positiva effekterna av informations- ochkommunikationstekniken och, mer allmänt, avinformationssamhället, för att motverka rädslan förny teknik och överbrygga den växande digitalaklyftan. På det ekonomiska planet är det centralaatt se till att informations- ochkommunikationstekniken börjar användas mer allmäntsamt att undersöka hur investeringar i denna teknikkan göras säkrare och effektivare och hur man kanbygga vidare på de erfarenheter som gjorts så attfler får del av teknikens fördelar.Meddelandet är avsett att inleda en diskussion omden nya vision för informationssamhället som skallantas . Kommissionen kommer attsamråda med berörda parter, t.ex. den rådgivandegruppen för eEurope, ochsedan lägga fram en ny politisk dagordning.Kommissionen uppmanar medlemsstaterna att deltaaktivt i utarbetandet av denna nya politik förinformationssamhället för och attge sin reaktion på de frågor som tagits upp idokumentet.FaktapromemoriaSvensk ståndpunktSverige välkomnar och stöder det nu startade arbetetmed att ta fram en ny framtida IT-politik för EU.Meddelandet lyfter fram viktiga områden, mendiskussionen om hur den framtida IT-politiken bör seut har just startat, och kommer att delta idenna process. Detta innebär att någon slutligståndpunkt ännu inte kan redovisas.Frågor som lyft fram är att detbör undersökas hur möjligheter kan skapas för degrupper som på olika sätt står utanförinformationssamhället och för att minska dendigitala klyftan. Vidare är det av vikt att ITanvänds som ett effektivt verktyg inom alla företag.Insatser kan behövas särskilt när det gäller små ochmedelstora företag. Ökad prioritering ochkraftsamling av forskningsresurserna krävs för attEuropa ska bli världsledande både forskningsmässigtoch industriellt inom IT-området.Ytterligare ett område som lyfts fram är denoffentliga sektorns viktiga roll somföregångare, användare och tillhandahållare ave-tjänster. IT-användningen inom den offentligasektorn har stor potential, t.ex. inom e-hälsaoch utvecklingen av nationellt ochinternationellt kompatibla elektroniskapatientjournaler. Det är också nödvändigt meden väl utbyggd IT-infrastruktur för överföringav elektronisk kommunikation och en höginformationssäkerhet för ett framgångsriktarbete inom området. Vidare är en effektivkonkurrens inom sektorn för elektroniskkommunikation ett viktigt medel för att uppnåmålet effektiva och säkra elektroniskakommunikationer för enskilda och myndigheter.Medlemsstaternas ståndpunkterDen antog telerådet en resolution ominformationstekniken i ett framtidsperspektiv.Resolutionen anger bl.a. att det finns ett tydligtbehov av att se över IT-strategier både på europeiskoch nationell nivå och, där det behövs, förbättradem för att åstadkomma bättre genomslag ochspridning av IT i samhället som helhet. Vidareframhålls viktiga områden för det fortsatta arbetetmed att ta fram en IT-strategi för EU efter 2005. Deområden som tas upp som relevanta för en omfattandeoch heltäckande IT-politik är en utomordentlig IT-sektor och innovativa företag, IT för medborgare ochkompetens, IT för offentliga tjänster, innehåll ochutveckling av produkter och tjänster, utveckling avnät samt tillit och säkerhet.I den fortsatta processen samlar kommissionen ininformation från medlemsstaterna och olika aktörer.Remissinstansernas ståndpunkterMeddelandet är föremål för en offentlig konsultationgenom kommissionens försorg till mitten av januari2005.Fortsatt behandling av ärendetSom tidigare nämnts har en process och diskussionstartats om en ny strategi för informationssamhälletsom skall antas . Kommissionensamlar på olika sätt in underlag genom samråd medberörda parter, t.ex. den rådgivande gruppen för e-Europa och olika aktörer. Kommissionen uppmanarmedlemsstaterna att delta aktivt i utarbetandet avden nya politiken för informationssamhället för dekommande åren och räknar med att presentera sittmeddelande för den nya IT-strategin under våren2005. Förslaget planeras i så fall att diskuterasoch slutföras , underStorbritanniens ordförandeskap.IT-politiken ingår som en del i arbetet med attuppnå målen i Lissabonstrategin, dvs. att före år2010 göra till den mest konkurrenskraftigaoch dynamiska kunskapsbaserade ekonomin med ökadsysselsättning och social sammanhållning.Utskottets ställningstagandeBakgrundVid i togEuropeiska unionens stats- och regeringscheferinitiativ till en strategi som skall förbereda EUinför det nya århundradets utmaningar. Denna harkommit att kallas Lissabonstrategin. De mål somsattes upp i var högre tillväxt, fler ochbättre arbetstillfällen och ökad social integrering.Informationstekniken angavs som ett av de viktigastemedlen för att uppnå dessa mål. Den centralabetydelsen av ett informationssamhälle för allabekräftades bl.a. vid år2004.Kommissionen har inlett en diskussion om en nyvision för informationssamhället som skall antas ibörjan av . Kommissionen uppmanarmedlemsstaterna att delta aktivt i utarbetandet avdenna nya politik för informationssamhället för dekommande åren och att ge sin reaktion på de frågorsom tagits upp i kommissionsdokumentet (2004) 757 omviktiga frågor för det europeiskainformationssamhället efter år 2005.Regeringen har sammanställt en faktapromemoria omdetta meddelande. Vidare har kommissionen gått utmed en enkät till medlemsländerna för att få insynpunkter i detta ärende. Ett svar på denna enkäthar lämnats från Sverige.Med anledning av den pågående diskussionen villutskottet fästa uppmärksamhet på ett antal frågor,som redovisas nedan.Tillgänglighet och delaktighetTillgänglighet och delaktighet iinformationssamhället är avgörande för att göraEuropa till ett informationssamhälle för alla ienlighet med vad som bekräftades vid . Det gäller såvältillgängligheten till säkra kommunikationer med högöverföringshastighet som strategier för attöverbrygga digitala kunskapsklyftor.IT-politikens inriktning, som är att främjatillväxt, sysselsättning, regional utveckling,demokrati och rättvisa, livskvalitet, jämställdhetoch mångfald, effektiv offentlig förvaltning samtett hållbart samhälle, måste - för att verkligen bliett informationssamhälle för alla - beakta degrupper som riskerar att permanent hamna utanförinformationssamhället.Utskottet kan konstatera att i en nyligensammanställd rapport från redovisasatt kvinnor och äldre tar sig allt snabbare över dendigitala klyftan. Utvecklingen förväntas ocksåfortsätta på samma sätt . Menrapporten konstaterar också att lågutbildade ochdåligt betalda EU-medborgare riskerar att hamnaalltmer på efterkälken. För dem växer de digitalaskillnaderna. Rapporten är en uppföljning från år2001.Rapporten pekar visserligen glädjande nog påminskande digitala klyftor, men tyvärr också på attklyftan ökar för vissa grupper i samhället.Tillit och IT-säkerhetI fråga om tillit och IT-säkerhet är frågor somintegritet och robusthet centrala begrepp. Det ärdärför positivt att informationssäkerhetsarbetetinom EU fått en framskjuten plats genom förordningenom inrättandet av , dvs. den europeiska nät-och informationssäkerhetsbyrån. Byrån, sominrättades , skall bli ett expert-och för informationssäkerhets-frågor. I förordningen återspeglas flera viktigafrågor som bl.a. har fört fram. att byrån skall ha en bred syn på informa-tionssäkerhet.Internetanvändning har börjat bli en del avmedborgarnas vardagsliv. En förutsättning för dessspridning är att den visar sig förtjäna vår tillit,där bl.a. säkerhet, skydd av personlig integritetoch ett balanserat skydd av äganderätt kan vara avavgörande betydelse för medborgarnas tillit tillinformationssamhället.Utskottet vill i detta sammanhang särskilt lyftafram betydelsen av att skydda barns integritet närde använder Internet. Det är viktigt att frågan ombarns och ungas mediekonsumtion och situation i detnya medielandskapet uppmärksammas. Utskottet serdärför positivt på att ett stort europeiskt projektför säkrare användning av Internet bland barn ochungdomar har startat.IT och offentliga tjänsterNär det gäller IT-användning och offentliga tjänsterär begreppet 24-timmarsmyndigheten centralt. Detstår för en myndighet som är brukarorienterad, somarbetar öppet och effektivt med offentlig serviceoch är tillgänglig för medborgare och företag när deefterfrågar den.IT-användningen inom offentlig förvaltningförbättrar tjänsternas kvalitet, stärker demokratinoch ökar insynen. Mycket av förvaltningens uppgifterhar omformats tilltjänster, vilket underlättar självservicetjänster påInternet. I denna utveckling är det naturligt attIT-kommunikationerna blir ett dagligt verktyg föralla medborgare och företag. Utskottet ser dennautveckling som positiv, men vill framhållaatt det är angeläget att detta verktyg inte heltersätter de mänskliga kontakterna utan i stället påett lämpligt och effektivt sätt kompletterar dessa.IT och företagenI inriktningen av IT-politiken är det viktigt attskapa förutsättningar för en effektiv konkurrensutan snedvridningar och begränsningar samt attfrämja internationell harmonisering. I EU:snäringspolitik är det därför viktigt att skapa enkonkurrensfrämjande miljö som är så entydig ochenkel som möjlig.En av förutsättningarna för att man skall lyckasöka den europeiska konkurrenskraften är attföretagen använder IT på ett effektivt sätt.