bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Därmed bifaller motion 2005/06:MJ487 yrkandena 13 och 14 samt avslår motionerna 2005/06:MJ365 yrkandena 2 och 3, 2005/06:MJ394 yrkande 24, 2005/06:MJ406 yrkande 2, 2005/06:MJ458 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ492 yrkande 2, 2005/06:MJ512 yrkande 3 och 2005/06:MJ542 yrkande 3. Om rovdjurspolitiken skall få acceptans är det viktigt att de människor som drabbas av att deras djur dödas av rovdjur inte lider någon ekonomisk skada till följd av rovdjursangrepp. kan den enskilde djurägaren teckna försäkringar för att skydda sig mot skador av rovdjur. Försäkringen är inte alltid möjlig att teckna på tillräckligt stort belopp för att ersätta skadan. Skador på tamdjur som orsakas av rovdjur bör ersättas, även de som drabbar jakthundar och hästar. Ekonomisk ersättning för rovdjursangrepp bör gälla både för djur som ingår i näringsverksamhet och för djur som hålls som husdjur. Under vilka omständigheter skadorna skall ersättas från det allmänna eller av försäkringar är inte klart. Likaså finns det inte heller någon självklar gräns för var och när skada på en jakthund skall ersättas. Att klargöra detta bör bli föremål för en utredning som skall ligga till grund för framtida ersättningssystem. Som ansvarig för rovdjurspolitiken måste det också åligga regeringen att ta ansvar för effekterna av ökad vargförekomst. Ersättningsreglerna för skador av övriga rovdjur måste också tillämpas vad gäller skador av varg. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Vissa ersättningsfrågor, punkt 136 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 136 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om rovdjursangrepp. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ394 yrkande 24 och avslår motionerna 2005/06:MJ365 yrkandena 2 och 3, 2005/06:MJ406 yrkande 2, 2005/06:MJ458 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ487 yrkandena 13 och 14, 2005/06:MJ492 yrkande 2, 2005/06:MJ512 yrkande 3 och 2005/06:MJ542 yrkande 3. Vi anser att staten bör öka insatserna för att förebygga rovdjursangrepp. Staten bör dessutom ge bidrag och ersättning för skador förorsakade av vilt. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa ersättningsfrågor, punkt 136 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 136 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättning för rovdjursangrepp. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ542 yrkande 3 och avslår motionerna 2005/06:MJ365 yrkandena 2 och 3, 2005/06:MJ394 yrkande 24, 2005/06:MJ406 yrkande 2, 2005/06:MJ458 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ487 yrkandena 13 och 14, 2005/06:MJ492 yrkande 2 och 2005/06:MJ512 yrkande 3. Mot bakgrund av att staten har som mål att upprätthålla livskraftiga rovdjursstammar är det av stor vikt att djurägare kompenseras fullt ut för de rovdjursskador som inträffar. Detta måste även gälla djur som inte är kopplade till näringsverksamhet. Ökade resurser behövs också för uppsättning av elstängsel och för andra åtgärder som krävs för att möjligheterna till djurhållning i områden med stora rovdjur skall kunna garanteras. Detta bör ges regeringen till känna. Vissa ersättningsfrågor, punkt 136 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 136 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om ersättning vid rovdjursangrepp m.m. Därmed bifaller motionerna 2005/06:MJ365 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:MJ406 yrkande 2 och avslår motionerna 2005/06:MJ394 yrkande 24, 2005/06:MJ458 yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ487 yrkandena 13 och 14, 2005/06:MJ492 yrkande 2, 2005/06:MJ512 yrkande 3 och 2005/06:MJ542 yrkande 3. Om rovdjurspolitiken skall få acceptans är det viktigt att de människor som drabbas av att deras djur skadas eller dödas av rovdjur inte lider någon ekonomisk skada till följd av detta. Det är inte rimligt att den enskilde djurägaren skall behöva teckna särskilda försäkringar för att skydda sig mot rovdjur. Därför anser vi att full ekonomisk ersättning för rovdjursangrepp skall gälla både för djur som ingår i näringsverksamhet och för djur som hålls som husdjur. När staten beslutat att rovdjuren skall få finnas i trakter med mycket tamdjur borde det också vara statens ansvar att stå för den merkostnad som djurägaren får om denne skall stänga ute rovdjuren. Det finns stängsel men de är betydligt mycket dyrare än de stängsel som man brukligt använder för sin tamboskap. Därför anser vi att djurägaren skall erhålla ersättning från staten för den merkostnad detta stängsel förorsakar. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Främmande arter m.m., punkt 138 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 138 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om delmål rörande främmande arter. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 37 och avslår motion 2004/05:MJ38 yrkandena 106 och 107. Introduktionen av främmande arter har visat sig ge allvarliga konsekvenser. Ett tydligt hot är t.ex. risken för spridning av främmande organismer från fartygens barlasttankar. En felaktig introduktion av genetiskt modifierade organismer (GMO) skulle också kunna leda till spridning av genetiskt material på ett olyckligt sätt. måste man vara medveten om att jordbruk och trädgårdsodling alltid byggt på introduktion av nya djur och växter. Denna introduktion måste dock ske på ett sådant sätt att omgivande "vild" natur inte störs. Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag om ett nytt delmål som rör främmande arter och främmande genetiskt material under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Detta bör ges regeringen till känna. Främmande arter m.m., punkt 138 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 138 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om främmande arter m.m. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkandena 106 och 107 samt avslår motion 2004/05:MJ37 yrkande 37. Till nästa fördjupade utvärdering bör ett delmål kring främmande arter formuleras. Med främmande arter menas såväl exoter som GMO:er. Det är i sammanhanget viktigt att inte bara koncentrera sig på introduktion utan även spridning. Försiktighetsprincipen måste vara vägledande vid introduktioner då det är extremt svårt att förutse effekterna av ett utsättande. saknas operativa indikatorer för biologisk mångfald. Uppföljning, utvärdering och övervakning är viktiga ingredienser i bevarandearbetet. Jag föreslår att skall samtliga sektorer som utnyttjar biologisk mångfald formulera konkreta operativa definitioner av hållbart nyttjande, med metoder och tydliga indikatorer som speglar mångfald på alla nivåer från ekosystem till gener. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Styrmedel m.m., punkt 139 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 139 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en strategi för styrmedel och arbetet med den offentliga upphandlingen. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkandena 39 och 40 samt avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkandena 8, 9, 13 och 16-18, 2004/05:MJ369 yrkande 1, 2004/05:MJ507 yrkande 9, 2004/05:MJ510 yrkande 1, 2005/06:MJ394 yrkandena 1, 2 och 10 samt 2005/06:MJ596 yrkande 13. Vi anser att det behövs en ny samlad strategi för styrmedel i syfte att nå miljömålen. Nya styrmedel kan behövas och miljöskadliga subventioner bör upphöra. Den utredning som tillsätts bör ges ett brett uppdrag när det gäller miljöpolitikens område. Utgångspunkten när det gäller ekonomiska styrmedel måste vara principen om att förorenaren skall betala samt att miljökostnader internaliseras i priset på varor och tjänster. Målet bör vara att det i huvudsak endast skall finnas ett styrmedel för varje problem. 2000 fastställdes att miljön skulle beaktas vid all offentlig upphandling. Så har inte blivit fallet. Statliga myndigheter är sämst på detta, och utvecklingen mot en mer miljöanpassad upphandling går långsamt. De initiativ regeringen tagit har varit otillräckliga och kritiserats från både miljörörelse och företagare. Vissa verk och myndigheter ställer trots allt upp miljökriterier vid upphandling men därefter är uppföljningen alltför dålig, vilket utarmar trovärdigheten. Regeringen bör återkomma med förslag till åtgärder. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Styrmedel m.m., punkt 139 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 139 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om styrmedel m.m. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkandena 8, 9, 13 och 16-18 samt avslår motionerna 2004/05:MJ37 yrkandena 39 och 40, 2004/05:MJ369 yrkande 1, 2004/05:MJ507 yrkande 9, 2004/05:MJ510 yrkande 1, 2005/06:MJ394 yrkandena 1, 2 och 10 samt 2005/06:MJ596 yrkande 13. Jag anser att skall ha en pott för projektbidrag kopplat till miljömålen för näringsliv och ideella organisationer att söka medel ur. Jag instämmer i regeringens bedömning att den offentliga upphandlingen är ett mycket viktigt instrument i miljöarbetet och att det trots flera uppmaningar använts för dåligt. Ett tungt ansvar för att det är så faller på den myndighet som ansvarar för information och rådgivning om regelverket, nämligen (). NOU bör läggas ned och dess uppgifter övertas av annan myndighet. Konsumentmakten är stor, men svårigheten att utnyttja den skall inte underskattas. Miljömärkning är ett viktigt instrument för att underlätta för konsumenterna att ta det miljöansvar de vill. Staten har särskilda möjligheter och därmed ett särskilt ansvar som stor förbrukare. Där så är påkallat skall även krav ställas på tredjepartscertifiering av att kriterierna uppfylls. Därmed stärks miljömärkningsarbetet och effektiviseras statens miljöupphandling. Det blir lättare för staten att formulera kraven, det blir enklare för näringslivet att förhålla sig till dem och det blir lättare att säkerställa att ställda krav uppfylls. Där sådana miljömärkningssystem inte finns bör kraven vid offentlig upphandling formuleras så att varor och tjänster håller sig inom den bästa kvartilen från miljö- och energisynpunkt. "grön upphandling" bör vara vägledande för all upphandling inom statlig verksamhet. Staten bör driva på utvecklingen genom att efterfråga mobiltelefoner som motsvarar TCO-kraven avseende ergonomi, strålning och miljöegenskaper. Staten bör i sin upphandling av livsmedel eftersträva att köpa mat som motsvarar de kriterier som ställs av Krav. En minimimålsättning är att statens upphandling skall ligga i nivå med det förslag som lämnats av utredningen om hållbar konsumtion (SOU 2004:119) 2010 bör av den offentliga sektorns livsmedelskonsumtion vara ekologiskt producerad. Teknikupphandling driver fram en önskad utveckling på ett verkningsfullt sätt. Staten bör genomföra teknikupphandling inom miljö- och energiområdet. Konsumenterna bör få mer makt att påverka. För detta krävs bättre informationsunderlag. Märkningssystem behöver utvecklas. Vår strävan att lösa våra miljöproblem får inte leda till en export av dem till andra länder. Teknik och varor som inte längre motsvarar kraven i skall inte utrangeras till länder med lägre miljökrav. De varor som exporteras, framför allt till utvecklingsländer, måste vara miljömässigt i framkant. bör inte bidra till att växande ekonomier fastnar i ohållbara system utan i stället erbjuda hållbara lösningar. bör satsa på morgondagens teknik. Det är inom miljöteknikområdet framtidens företag och tjänster skapas. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Offentlig upphandling på avfallsområdet, punkt 140 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 140 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om offentlig upphandling på avfallsområdet. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ394 yrkande 3. I avfallssektorn, där man tidigare sysslade med att bli kvitt avfallet, har kunskapen växt om att vårt avfall är en viktig resurs att ta till vara. Här finns stora möjligheter och en stor utmaning för privat miljöteknikindustri - en framtida exportnäring. Dessa resurser har de stora kommunala avfalls- och energibolagen tagit kontroll över i syfte att förbränna så mycket som möjligt som bränsle i egna anläggningar. För att uppnå detta måste man ignorera (lagen om offentlig upphandling). Det är kommunerna via som "äger soporna", inte bolagen. En överväldigande del av kommuner följer inte när de köper avfallshanteringstjänster, detta trots samstämmiga besked från , och att så måste ske. Medan insamlandet av hushållsavfall är konkurrensutsatt är nästa steg - hanteringen - dominerad av stora kommunala aktörer. Avtalen sluts ofta utan föregående upphandling i strid med både och kommunallagen. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. Offentlig upphandling med beaktande av produkters framställningssätt, punkt 141 (kd, mp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 141 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om offentlig upphandling med beaktande av produkters framställningssätt. Därmed bifaller motion 2005/06:MJ596 yrkande 42. kom ett nytt EU-direktiv om offentlig upphandling (2004/18/EG). Direktivet ger ökade möjligheter att ställa miljökrav vid upphandling. Direktivet skall genomföras senast fr.o.m. . En statlig utredning (SOU 2005:22) har föreslagit en ny lag om offentlig upphandling, som föreslås träda i kraft . Det är viktigt att vi i fullt ut utnyttjar de möjligheter till miljöhänsyn som direktivet ger. Detta bör vi göra både vid utformningen av den svenska lagstiftningen och i den faktiska upphandlingen i kommuner och landsting. Vi föreslår att regeringen i EU fortsätter att verka för att reglerna för att miljöhänsyn skall kunna beaktas inte bara för en produkts egenskaper, utan även för dess framställningssätt. Detta bör ges regeringen till känna. Strategi för ökad miljöteknikexport, punkt 142 (fp, kd, c) av (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 142 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en strategi för ökad miljöteknikexport. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ507 yrkande 7. är nettoimportör av renodlad miljöteknik. Genom att stimulera nätverksbildning mellan små och stora miljödrivna företag, myndigheter, högskolor och universitet, bransch- och miljöorganisationer kan nätverk utvecklas och olika kompetenser kan komplettera varandra. Regeringen bör tillsammans med svenska miljöteknikföretag lägga fast en strategi för ökad miljöteknikexport. Detta bör ges regeringen till känna. Aktörer i miljöarbetet, punkt 143 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 143 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om den offentliga natur- och kulturvårdens organisation m.m. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 12 och 2004/05:Bo279 yrkande 5 och avslår motion 2004/05:MJ39 yrkande 4. bör tilldelas medel för kommunala projekt med fokus på miljömålsuppfyllelse. Små medel för regionala projekt behövs. Sedan den nya (PBL) kom har en betydande decentralisering skett av den svenska samhällsplaneringen, och kommunerna har fått s.k. planmonopol. De statliga instanserna har fått en kontrollfunktion. , , och många länsstyrelser har fått en informationsroll. Länsstyrelserna i expansiva regioner har ofta blivit aktiva i att driva på exploateringar, men svaga när det gäller att trygga områden undan exploatering, även riksintressen. Det behövs en oberoende översyn av den offentliga natur- och kulturmiljövårdens organisation och måluppfyllelse och ett klargörande av att ideella organisationer skall beredas tillfälle att delta i arbetet. Vad som anförs ovan bör ges regeringen till känna. En strategi för effektivare energianvändning och transporter, punkt 144 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 144 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om strategin för effektivare energianvändning och transporter. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ37 yrkande 38 och avslår motion 2004/05:MJ38 yrkandena 109, 111 och 116. Meningen med att samla arbetet i olika strategier är, som regeringen framhåller, att utnyttja kostnadseffektiva åtgärder på både kort och lång sikt som kan bidra till att flera miljökvalitetsmål eller delmål uppnås . Detta görs lättast om strategierna är fokuserade på väl avgränsade områden eller problemkomplex. Från denna synpunkt är det olyckligt att regeringen har valt en strategi för effektivare energianvändning och transporter. Även om energianvändning och transporter huvudsakligen berör samma delmål är problembilderna mycket olika för de båda områdena. Energisektorn karakteriseras av relativt få och ganska stora punktutsläpp medan transportsektorn har många små och diffusa utsläpp. Det finns i princip ingen överlappning mellan åtgärderna inom respektive sektor, och de hanteras i huvudsak av olika myndigheter. Att då sammanlänka dem innebär en risk för suboptimering. Regeringen bör därför återkomma med en uppdelning av strategin i en energistrategi och en transportstrategi, t.ex. i samband med den aviserade klimatpropositionen. I dessa strategier måste regeringen återkomma med mer konkreta åtgärdsförslag. Vad som ovan anförts om att dela upp En strategi för effektivare energianvändning och transporter i två strategier bör ges regeringen till känna. En strategi för effektivare energianvändning och transporter, punkt 144 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 144 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om effektivare energianvändning och transporter. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkandena 109, 111 och 116 samt avslår motion 2004/05:MJ37 yrkande 38. På flera ställen i strategin för effektivare energianvändning och transporter nämns visionen om att basera hela energitillförseln på förnybart. vill att ett konkret handlingsprogram för avveckling av fossila bränslen för energi- och transportändamål tas fram. När det gäller att bygga rätt bör fokus i första hand vara på energisnåla lösningar. Steg två är att se till att den energi som behövs är producerad på ett sätt som är långsiktigt hållbart. All statligt subventionerad renovering, såsom ROT-bidrag, bör ha en tydlig miljöambition. Nyproducerade hus bör vara energisnåla och uppvärmda på ett bra sätt. Vidare bör ett energianvändningsråd inrättas bestående av generaldirektörerna för , , , , , , , Formas och eventuellt större statliga fastighetsförvaltare som , och . Rådet bör ha till uppgift att minimera och effektivisera energianvändningen inom respektive verksamheter och att förmedla erfarenheter och goda exempel till det övriga samhället. En energieffektiviseringsberedning bör också inrättas, bestående av representanter från berörda samhällssektorer och med miljö- och samhällsbyggnadsministern som ordförande. Miljövårdsberedningen kan här utgöra modell. Beredningen bör ta fram mål och strategier för energieffektivisering inom olika sektorer. Vad som ovan anförts om effektivare energianvändning och transporter bör ges regeringen till känna. Energirelaterade styrmedel, punkt 145 (fp, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 145 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om energiskatt på torveldning. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ33 yrkande 12 och avslår motion 2004/05:K431 yrkande 16 i denna del. Vi anser att torveldning skall beläggas med samma energiskatt som olja och kol. Detta bör ges regeringen till känna. Styrmedel för minskade utsläpp av kväveoxider och svaveldioxid, punkt 146 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 146 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om styrmedel för minskade utsläpp av kväveoxider och svaveldioxid. Därmed bifaller motionerna 2004/05:MJ37 yrkande 9 och 2005/06:MJ394 yrkande 15 och avslår motion 2004/05:MJ38 yrkande 113. Ett intressant koncept för att minska utsläppen av kväveoxider är internationella ekonomiska styrmedel, t.ex. handel med utsläppsrätter inom EU. Vi anser att denna möjlighet bör prövas. Ett handelssystem för kväveoxider och svaveldioxid (SO2), som föreslagits och utretts indikerar att dessa utsläpp skulle kunna minska radikalt. Katalysatorer på fartyg minskar kväveoxidutsläppen avsevärt, och fartygen kan gå över till lågsvavligt bränsle. Tekniken finns, men problemet är att en redare som investerar stora summor i miljöanpassning blir utkonkurrerad av redare som inte gör något alls. Ett utsläppshandelssystem skulle kunna gynna de redare som vill gå före och driva på utvecklingen. De svenska miljödifferentierade farledsavgifterna har ännu inte accepterats av EU, och därför bör möjligheten med ekonomiska incitament för det fortsatta miljöarbetet vidareutvecklas. Ett utsläppshandelssystem öppet för sjöfarten inom EU kan resultera i en snabb och kostnadseffektiv minskning av utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider från fartyg. Vad som ovan anförts om ekonomiska styrmedel för att minska utsläppen av kväveoxider och svaveldioxid bör ges regeringen till känna. Styrmedel för minskade utsläpp av kväveoxider och svaveldioxid, punkt 146 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 146 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om en utvidgning av systemet med kväveoxidavgifter. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 113 och avslår motionerna 2004/05:MJ37 yrkande 9 och 2005/06:MJ394 yrkande 15. vill se en utvidgning av systemet med kväveoxidavgifter. Möjligheten att omforma avgiften till en skatt bör prövas. innebär avgiften en relativt godtycklig omfördelning som frångår principen om att förorenaren betalar. Vidare är definitionen av kväveoxider ineffektiv från miljösynpunkt, då den varken innefattar dikväveoxid eller ammoniakutsläpp från icke-katalytisk NOx-rening. En översyn bör därför göras. Vad som ovan anförts om en utvidgning av systemet med kväveoxidavgifter bör ges regeringen till känna. Beskattning av flygbränsle, punkt 147 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 147 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om beskattning av flygbränsle. Därmed bifaller motion 2004/05:MJ38 yrkande 114. Energiskatt och koldioxidskatt på flygbränsle på inrikestrafik bör införas . EU:s energiskattedirektiv tillåter och uppmuntrar EU-länderna att införa sådana skatter. Skatten bör beräknas utifrån flygets totala klimatpåverkan, inte enbart koldioxiden. utreder gemensamma eller internationella miljöavgifter för flyget, i form av flygplatsavgifter. bör vara pådrivande i denna process och pröva möjligheten att gå före tillsammans med ett eller flera medlemsländer. Enligt EU:s nya energiskattedirektiv finns en möjlighet för medlemsländerna att beskatta flygbränsle i trafik mellan två medlemsländer som bilateralt har avtalat om ett sådant skatteuttag. Vad som ovan anförts om nationella och internationella flygskatter bör ges regeringen till känna. Minskade utsläpp från transportsektorn, punkt 148 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 148 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen om minskade utsläpp från arbetsmaskiner.