bet · GS01SFU10 · 2005-03-17 00:00:00 — Varjemedlemsstat får pröva en asylansökan som lämnats inav en tredjelandsmedborgare även om det inteföreligger någon skyldighet enligt förordningen.Vidare får varje medlemsstat, även om den inte äransvarig enligt förordningen, sammanförafamiljemedlemmar och andra släktingar iberoendeställning av humanitära skäl. I förordningenanges att medlemsstaterna bl.a. beaktar principen omnon-refoulement.SkrivelsenDen antogs direktiv /83/EG omminiminormer för när medborgare i tredje land ochstatslösa personer skall betraktas som flyktingareller som personer som av andra skäl behöverinternationellt skydd. Det s.k.skyddsgrundsdirektivets huvudsakliga syfte är attgarantera att medlemsstaterna tillämpar gemensammakriterier för att fastställa vilkatredjelandsmedborgare eller statslösa personer sombehöver internationellt skydd samt att garantera atten miniminivå av förmåner är tillgängliga för dessapersoner. Ett långsiktigt syfte är också attbegränsa asylsökandes förflyttningar mellanmedlemsstaterna när sådana endast motiveras avrättsliga skillnader, något som tillnärmning avreglerna om erkännande och innebörd avflyktingstatus och status som alternativtskyddsbehövande bidrar till. Direktivet inleds medett antal definitioner av vilka bl.a. framgår attsamlingsbegreppet internationellt skydd idirektivets mening innebär flyktingstatus och statussom alternativt skyddsbehövande. Begreppet flyktingutgår från den definition som återfinns iGenèvekonventionen. Direktivets andra del reglerarinnebörden av internationellt skydd, dvs. vilkarättigheter och förmåner som är knutna till denbeviljade statusen. Bland annat behandlas rättentill uppehållstillstånd och resedokument. Vidareberörs rättigheter och förmåner förfamiljemedlemmar, rätten till tillträde tillarbetsmarknad och utbildning, sociala förmåner,rätten till hälso- och sjukvård samt bostad ochrätten till fri rörlighet. Medlemsstaterna skallinförliva direktivet i sin lagstiftning senast den10 oktober 2006.En särskild utredare skall ta ställning till hurskyddsgrundsdirektivet skall genomföras i Sverige.Utredaren skall även redovisa hur andelen personersom beviljas flyktingstatus eller status somskyddsbehövande i övrigt i förhåller sigtill motsvarande andel i vissa utvalda länder ochanalysera vad eventuella skillnader beror på (dir.2004:114). Uppdraget skall redovisas senast den 16september 2005.I skrivelsen anges att det i betänkandetFlyktingskap och könsrelaterad förföljelse (SOU2004:31) föreslås att den s.k. könsbestämmelsen i 3kap. 3 § första stycket 3 UtlL skall utgå och attdet direkt av lagtexten i stället skall framgå attdet vid prövningen av en asylansökan skall beaktasatt förföljelse som har sin grund i en utlänningskön eller sexuella läggning kan ligga till grund förflyktingskap. Förslagen har remissbehandlats ochbereds inom . En proposition äraviserad till maj 2005.Den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna () och FN:s kommittémot tortyr är exempel på organ som har behörighetatt pröva enskilda klagomål mot en stat.Europadomstolen är behörig att pröva klagomål frånenskilda mot samtliga stater som är anslutna tillEuropakonventionen. För att FN:s tortyrkommittéskall kunna pröva klagomål från enskilda förutsättsatt staten i fråga har accepterat den individuellaklagorätten. Av de 139 stater som är anslutna tilltortyrkonventionen har endast 54 accepterat denindividuella klagorätten. Båda organen prövar om enverkställighet av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut strider mot respektivekonventionsåtagande.I skrivelsen anges att FN:s tortyrkommittéhittills har prövat 33 ärenden i sak avseendeklagomål mot . Kommittén har i nio fallbedömt att ett återsändande av den klagande efterett beslut om avvisning eller utvisning skulleinnebära ett brott mot artikel 3 i FN-konventionenmot tortyr. I sjutton fall har kommittén konstateratatt inte har kränkt konventionen. Sjuärenden har avslutats utan sakprövning. Antaletanmälningar till kommittén har ökat under de senasteåren. finns ett femtontal öppnaärenden mot hos kommittén i vilka regeringenombetts att yttra sig. Ingen avvisning harverkställts i de fall där kommittén funnit att enverkställighet av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut skulle stå i strid medkonventionsåtagandet.Sverige har inte fällts i Europadomstoleni något fall vad gäller utlänningsärenden. Ett stortantal klagomål har avvisats av domstolen somogrundade. handläggs vid domstolenett tiotal mål med anknytning till svenskautlänningsärenden i vilka regeringen ombetts attyttra sig.MotionerKönsrelaterad förföljelseTillkännagivanden om att flyktingbegreppet skallutvidgas till att omfatta även förföljelse på grundav kön eller sexuell läggning begärs i motionernaSf15 av m.fl. (fp) yrkande 5, Sf277 avLars m.fl. (fp) yrkande 2, L295 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkandena 22 och 27-29 samtSf278 av m.fl. (fp) yrkande 1. Imotionerna påtalas behovet av ett skyndsamtutredningsarbete rörande den svenska lagstiftningenså att beslut i frågan inte försenas än mer.Motionärerna i Sf277 anser att måste bevakaatt EU:s skyddsgrundsdirektiv ger flyktingstatus åtpersoner som känner välgrundad fruktan förförföljelse på grund av kön, könsidentitet ellersexuell läggning och att ett tilläggsprotokoll tillGenèvekonventionen behövs för att ge flyktingstatusåt dessa personer. Kunskapen om dessa personerssituation i de länder de flyr från måste också blibättre.I motionerna Sf13 av m.fl. (kd) yrkande 5och Sf351 av m.fl. (kd) yrkande 10 begärstillkännagivanden om att flyktingbegreppet börvidgas till att omfatta även personer som riskerarförföljelse på grund av kön eller sexuell läggning.Motionärerna begär förslag till nödvändigaförfattningsändringar. I motion Sf351 yrkande 11anges att kompetensen vid invandringsmyndigheternaoch beslutsunderlaget om situationen i hemländernaför kvinnor respektive homosexuella bör ses över.Rosita Runegrund m.fl. (kd) begär i motion U308yrkande 16 ett tillkännagivande om ett stärkt skyddför personer som riskerar förföljelse på grund avkön, bl.a. när det gäller könsstympning.I motionerna U257 av m.fl. (v) yrkande 5och Sf266 av m.fl. (v) yrkande 19 begärstillkännagivanden om att könsidentitet skallomfattas av flyktingbegreppet och att åtgärder krävsför att den planerade lagstiftningen omflyktingstatus vid förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning skall få genomslag irättstillämpningen.Kenneth m.fl. (c) begär i motion So604yrkande 14 ett tillkännagivande om att riksdagensbeslut om att förföljelse på grund av sexuellläggning skall vara giltigt asylskäl inte på etttillfredsställande sätt har implementerats.I motion Sf318 av m.fl. (c, fp, v,mp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om attflyktingbegreppet i utlänningslagen vidgas till attockså omfatta personer som riskerar förföljelse pågrund av kön, sexuell läggning eller könsidentitet.Också i motion Sf390 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om att övervägaändringar i utlänningslagen så att flyktingbegreppetockså omfattar personer som riskerar förföljelse pågrund av kön, sexuell läggning och könsidentitet.Motioner om skyddsbehov och avvisningsbeslut m.m.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf15 yrkande 10ett tillkännagivande om att regeringen skallåterkomma med en samlad analys av varför antaletanmälningar till ökat de senasteåren samt vilka åtgärder som behöver vidtas för attSverige inte skall fällas i framtiden.I motion Sf13 av m.fl. (kd) yrkande 1begärs ett tillkännagivande om en mer human ochrättssäker asyl- och flyktingpolitik. Motionärernapåtalar att trots att kritiserats av och kommissionär uteblirförslag till en rättssäker process.I motion Sf266 av m.fl. (v) yrkande 3begärs ett tillkännagivande om att stärka svenskamyndigheters respekt för asylrätten ochGenèvekonventionen. har enligt motionärernai praktiken upphört att tillämpa Genèvekonventionen.Asylsökande kommer ofta från länder med krig, väpnadkonflikt eller grova kränkningar av de mänskligarättigheterna, ändå fick bara ca 2 %uppehållstillstånd med flyktingstatus 2003.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf12yrkande 6 ett tillkännagivande om att den bristanderättssäkerheten och misstroendekulturen iasylprocessen måste åtgärdas. I motionen anförs atttolkning av lagar och praxis har hårdnat och attasylutredningar ofta uppvisar brister. harockså kritiserats och fällts av FN:s tortyrkommitté.I två motioner, Sf13 av m.fl. (kd) yrkande6 och Sf258 av (), begärstillkännagivanden om dels situationen för kristnakonvertiter från , dels att flyktingar somkonverterat från islam till kristendom och därförriskerar tortyr och dödsstraff i länder medsharialagstiftning skall få skydd enligt FN:skonvention om mänskliga rättigheter,om mänskliga rättigheter och FN:sbarnkonvention. Konversion är belagt med dödsstraffoch bör enligt motionärerna utgöra asylskäl.Kalle m.fl. (v) begär i motion Sf322yrkandena 1-3 tillkännagivanden om rätten tillindividuell bedömning i asylärenden, ökad kunskap omsituationen för romer och att kosovoromersskyddsbehov enbart skall prövas mot Kosovo.Motionärerna anger bl.a. att asylansökningar frånpersoner med som modersmål allt oftarebetraktas som uppenbart ogrundade.Motioner om Dublinförordningen m.m.I motion Sf277 av m.fl. (fp) yrkande13 begärs ett tillkännagivande omDublinförordningen. Motionärerna anser att reglernaär komplicerade och svårförutsägbara, bl.a. gällandeansvarighet för prövningen och tidsfristerna. Vidarehar en ytterst restriktiv praxis utvecklats.Motionärerna menar att det måste finnas störreutrymme för att av starka humanitära skäl, t.ex. vidsjukdom eller familjeanknytning, låta asylprövningenske i Sverige.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf351 yrkande 4ett tillkännagivande om problemet medDublinförordningen och principen om non-refoulement.Motionärerna anför att flyktingbegreppet fortfarandetolkas olika av medlemsstaterna, varförDublinförordningen och principen om non-refoulementkan hamna i konflikt med varandra. bör istörre utsträckning utnyttja rätten att prövaasylärenden för att undvika att asylsökande hamnar iländer som har en striktare lagstiftning och praxisän Sverige.I motion Sf266 av m.fl. (v) yrkande 10begärs ett tillkännagivande om att regeringen skallta initiativ till en översyn av Dublinförordningen,i syfte att ändra fördelningskriteriet så attasylsökandes eget val skall vara styrande.I motion Sf400 av m.fl. (mp)yrkandena 2, 13 och 14 begärs tillkännagivanden omfrivilligt samarbete för att ge flyktingar möjlighetatt ta sig till det land de söker sig samt attDublinförordningen och Eurodac skall rivas upp.Motioner om säkra länder m.m.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf351 yrkandena6 och 7 tillkännagivanden om att någon lista översäkra länder ej skall upprättas och om EU-medborgares rätt att söka asyl. Motionärerna anföratt EU-ländernas egna medborgare genom det s.k.Aznarprotokollet berövas rätten att söka asyl iandra medlemsländer. Det är en oacceptabelinskränkning då situationer kan uppstå där människorlöper fara att förlora livet eller sina mänskligarättigheter även i . Regeringen bör snarastdeklarera hur man kommer att verka för en ändring.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf12yrkande 9 ett tillkännagivande om att i EUskall verka för att en lista med säkra länder ejupprättas.I motion Sf400 av m.fl. (mp)yrkandena 10-12 begärs tillkännagivanden om att FN:skrav på individuell prövning av varje asylansökanoch andra FN-krav måste bli standard inom EU samtatt konceptet med säkra länder och säkratredjeländer bör avskaffas. I motionen anförs attUNHCR har kritiserat ett sådant prövningsförfarandeoch att principen om säkert land kringgår rättentill individuell prövning.Utskottets ställningstagandeDen antog rådet direktiv /83/EG omminiminormer för när tredjelandsmedborgare ellerstatslösa personer skall betraktas som flyktingareller som personer som av andra skäl behöverinternationellt skydd samt om dessa personersrättsliga ställning och om innehållet i detbeviljade skyddet, det s.k. skyddsgrundsdirektivet.I direktivet ges följande riktlinjer för tolkningenav förföljelsegrunden tillhörighet till en visssamhällsgrupp. En grupp skall anses utgöra ensärskild samhällsgrupp, särskilt när gruppensmedlemmar har en gemensam väsentlig egenskap elleren gemensam bakgrund som inte kan ändras, ellerbestår av personer som har en gemensam egenskapeller övertygelse som är så grundläggande föridentiteten eller samvetet att de inte får tvingasavsvära sig den, eller då gruppen har en särskildidentitet i det berörda landet eftersom denuppfattas som annorlunda av omgivningen. Beroende påomständigheterna i ursprungslandet kan en särskildsamhällsgrupp omfatta en grupp grundad på engemensam egenskap, t.ex. sexuell läggning. Sexuellläggning får inte tolkas så att det innefattarhandlingar som anses brottsliga enligtmedlemsstaternas nationella lagstiftning.Könsrelaterade aspekter kan beaktas, utan att dessai sig ger upphov till en presumtion för artikelnstillämplighet.Utredningen om förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning, som även tagit hänsyn till rådetsdirektiv i dessa delar, föreslår i sitt betänkandeFlyktingskap och könsrelaterad förföljelse (SOU2004:31) att förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning inryms i flyktingbegreppet och attden s.k. könsbestämmelsen i 3 kap. 3 § förstastycket 3 UtlL utgår. Enligt utredningen gerutlänningslagens flyktingdefinition enligt dessnuvarande formulering utrymme för en tolkning sominrymmer könsrelaterad förföljelse. Övervägande skältalar emellertid enligt utredningen för att detdirekt av lagtexten skall framgå att det vidprövningen av en asylansökan skall beaktas attförföljelse som har sin grund i en utlännings köneller sexuella läggning kan ligga till grund förflyktingskap. Det bör enligt utredningen överlämnasåt de rättstilllämpande myndigheterna att utvecklade närmare förutsättningarna för tolkningen och detkommer även framgent att finnas behov av att geuppehållstillstånd av humanitära skäl åt dem somriskerar könsrelaterad förföljelse och som av olikaorsaker inte uppfyller kriterierna för flyktingskap.Utskottet kan konstatera att det finns en breduppslutning bakom kravet att flyktingbegreppet börvidgas till att omfatta även personer som riskerarförföljelse på grund av kön eller sexuell läggning.Utskottet ser också positivt på att man inom EU nuenats om skyddsgrundsdirektivet som anger denminimistandard som staterna skall iaktta.Utredningen om förföljelse på grund av kön ellersexuell läggning har lagt fram förslag om attpersoner som känner välgrundad fruktan förförföljelse på grund av kön eller sexuell läggningskall kunna betraktas som flyktingar enligt 1951 årsGenèvekonvention. Utredningens betänkande harremissbehandlats och en proposition är aviserad tillmaj 2005. Utskottet anser att förslagen bör avvaktasoch avstyrker därför motionerna Sf13 yrkande 5, Sf15yrkande 5, Sf266 yrkande 19, Sf277 yrkande 2, Sf278yrkande 1, Sf318 yrkande 1, Sf351 yrkandena 10 och11, Sf390, L295 yrkandena 22 och 27-29, So604yrkande 14, U257 yrkande 5 och U308 yrkande 16.Flyktingar och övriga skyddsbehövande har rätt tilluppehållstillstånd i . I samband medprövningen av en asylansökan skall den beslutandemyndigheten ta hänsyn till eventuellaverkställighetshinder. Framkommer det att beslutetinte kommer att kunna verkställas bör ett beslut omavlägsnande inte fattas. Uppstår eller framkommerhinder mot verkställighet först efter ettlagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisningfinns dessutom regler om hinder mot verkställighet i8 kap. utlänningslagen. Enligt 1 § får en avvisningeller en utvisning aldrig verkställas till ett landom det finns skälig anledning att tro attutlänningen där skulle vara i fara att straffas meddöden eller med kroppsstraff eller att utsättas förtortyr eller annan omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning. Inte heller fåravvisningen eller utvisningen verkställas till ettland där personen inte är skyddad mot att sändasvidare till ett land där han eller hon skulle vara isådan fara (principen om non-refoulement).Frågor som rör internationellt skydd ochdefinition av begreppet flykting har de senaste årendiskuterats i olika forum internationellt och inomEU. UNHCR har sett över flyktingbegreppet enligtGenèvekonventionen och hållit globala konsultationermed konventionsländerna. Inom EU har förraåret beslut tagits om det s.k.skyddsgrundsdirektivet. Direktivets huvudsakligasyfte är att garantera att medlemsstaterna tillämpargemensamma kriterier för att fastställa vilkatredjelandsmedborgare eller statslösa personer sombehöver internationellt skydd samt att garantera atten miniminivå av förmåner är tillgänglig för dessapersoner i samtliga medlemsstater. En särskildutredare har utsetts för att ta ställning tilldirektivets genomförande i . Utredaren skalläven redovisa hur andelen personer som beviljasflyktingstatus eller status som skyddsbehövande iövrigt i förhåller sig till motsvarandeandel i vissa utvalda länder och analysera vadeventuella skillnader beror på.Sverige liksom övriga medlemsstater i EU är bundnaav folkrättsliga förpliktelser inom såvälinternationell flyktingrätt som mänskligarättigheter i övrigt. Detta innebär attflyktingrättens olika delar, t.ex. att enasylsökande inte får avvisas eller utvisas till ettland där sökandens liv eller frihet hotas på grundav hans eller hennes ras, religion, nationalitet,tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politiskåskådning, alltid skall tillämpas. Detta gällergivetvis även i förhållande till Dublinförordningen.Förordningen, som bygger på principen om förstaasylland, syftar till att bl.a. garantera deasylsökande tillgång i praktiken till ett förfarandeför att avgöra flyktingstatus men också attförebygga missbruk av asylförfarandet. Avförordningen framgår att medlemsstaterna i varjeenskilt fall skall göra en individuell bedömning avom det föreligger omständigheter som gör att enasylansökan skall prövas av ett annat land än detsom huvudregeln anger.Utskottet har tidigare, vid behandlingen avmotioner om bl.a. Dublinförordningen ochavvisningsbeslut vid risk för tortyr, konstateratatt svensk lag till fullo överensstämmer medEuropakonventionen och med ochdärvid uttalat att utskottet utgår från attregeringen även fortsättningsvis noggrant granskarde fall där kritik har uttalats mot Sverige.Utskottet pekade på att det i Dublinförordningenanges att en medlemsstat dels alltid får pröva enasylansökan som lämnats in av entredjelandsmedborgare, dels får sammanförafamiljemedlemmar och andra släktingar iberoendeställning av humanitära skäl. Utskottetanförde också att man genom förordningen har skapaten, i förhållande till ,effektivare och snabbare procedur där bl.a. barnsställning stärks, liksom rätten för familjemedlemmaratt få sina asylansökningar prövade av en och sammamedlemsstat (bet. 2003/04:SfU12). Utskottetvidhåller denna inställning. Utskottet kan nu ävenkonstatera att gemensamma miniminormer genomskyddsgrundsdirektivet kommer att gälla inom EU förfastställande av vilka personer som sökerinternationellt skydd som skall anses uppfyllavillkoren för flyktingstatus och vilka som skallanses berättigade till subsidiärt skydd.Utskottet har i yttrande 1997/98:SfU4y tillutrikesutskottet över proposition 1997/98:58Amsterdamfördraget beträffande det s.k.asylprotokollet eller Aznarprotokollet framhållitatt alltid i internationella sammanhang lagtstor vikt vid att verka för en solidariskansvarsfördelning och för att stärka flyktingarsrättsliga skydd. Utskottet kunde inte godta någonsom helst inskränkning av ochdess tilläggsprotokoll och andra internationellaåtaganden avseende asyl. Utskottet delade ocksåregeringens uppfattning att protokollet inteinskränker medlemsstaternas skyldigheter enligtflyktingkonventionen. Utskottet vidhåller dennauppfattning.När det gäller listor över säkra länder villutskottet understryka att inget land kan frångåskyldigheten enligt att varjeperson har rätt till en individuell prövning av sinaasylskäl.Rådet för rättsliga och inrikes frågor enades vidsitt möte om en allmänriktlinje i fråga om det ändrade förslaget tillrådets direktiv om miniminormer för att beviljaeller återkalla flyktingstatus KOM(2002) 326, dets.k. Direktivets syfte äratt föreskriva likvärdiga förfaranden för beviljandeoch återkallande av flyktingstatus i EU-staterna.Bland annat regleras rätten till rättshjälp och personlig intervju. Förslaget innehållerbestämmelser om att tolkning och översättning skallske som huvudregel, att varje vuxen asylsökandeskall få ett personligt beslut och att avslag skallmotiveras. En särskild bestämmelse behandlarhandläggningen av ansökningar från ensamkommandebarn. Vidare finns bestämmelser om rätten tillöverklagande och handläggning av ansökningar förpersoner som kommer från ett säkert tredje landrespektive från s.k. säkra ursprungsländer.Medlemsstaterna ges enligt förslaget en möjlighetatt använda sig av principen om säkert tredjelandvid prövningen av asylansökningar. Fastställandet avom ett land skall anses som ett säkert tredjelandskall i sådana fall ske enligt vissa principerangivna i bilaga till direktivet. Väsentligt ärkravet på att landet måste betraktas som ett säkerttredjeland för den enskilde asylsökanden. Enpolitisk överenskommelse om direktivet nåddes 29april 2004. Då rådet inte kunde enas om en gemensamförteckning över säkra ursprungsländer beslutadesatt skjuta upp upprättandet av en sådan förteckningtill efter antagandet. överlämnadesförslaget till för förnyat samråd,vilket krävs för antagande.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf12 yrkandena 6 och 9, Sf13 yrkande 1, Sf15 yrkande10, Sf266 yrkande 3, Sf277 yrkande 13, Sf351yrkandena 4, 6 och 7 samt Sf400 yrkandena 10-14.När det gäller frågan om möjligheten för en personatt välja vilket land han eller hon vill söka skyddi kan utskottet konstatera att principen om förstaasylland fortsatt bör gälla som utgångspunkt förprövningen av en asylansökan. Utskottet avstyrkermotionerna Sf266 yrkande 10 och Sf400 yrkande 2.Vad gäller motionsyrkanden om avvisningar ellerutvisningar till vissa länder förutsätter utskottetatt en bedömning av skyddsbehovet alltid skerindividuellt vid prövningen avuppehållstillståndsfrågor, varvid omständigheterna idet enskilda fallet och situationen i hemlandetbeaktas. Motionerna Sf13 yrkande 6 och Sf258 omkristna konvertiter från samt motion Sf322yrkandena 1-3 om asylsökande romer avstyrks.Uppehållstillstånd av humanitära skälUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om humanitäraskäl. Jämför reservationerna 38 (fp, kd, c)och 39 (m).Gällande ordningEnligt 2 kap. 4 § 5 UtlL får uppehållstillstånd gestill en utlänning som av humanitära skäl bör fåbosätta sig i Sverige.MotionerI motion Sf206 av () begärs attregeringen utreder lämpligheten i att reglerna ompolitiskt humanitära skäl (3 kap. 3 § UtlL) försöver till övriga skyddsgrunder i 2 kap. UtlL.I motion Sf208 av () yrkande 4begärs ett tillkännagivande om att det för barnskall kunna ställas något lägre krav än för vuxnavid bedömning av humanitära skäl.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf277yrkande 3 ett tillkännagivande om att vid bedömningav humanitära skäl skall förutom klara medicinskavårdbehov även vistelsetid samt integration tas ibeaktande. I motionen anförs attUtlänningslagskommitténs förslag riskerar att ledatill en skärpning genom krav på synnerligen ömmandeomständigheter.I motion Sf304 av () begärs etttillkännagivande om en utvidgad bedömning när detgäller grund för uppehållstillstånd av humanitäraskäl.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf351 yrkande 12ett tillkännagivande om att förtydliga begreppethumanitära skäl i utlänningslagen.Utlänningslagskommitténs förslag riskerar enligtmotionärerna att leda till en än mer restriktivtillämpning än . Motionärerna anser att detendast skall krävas särskilt ömmande och intesynnerligen ömmande omständigheter. Vidare börrisken för självmord ges större tyngd och intebehöva kopplas till en allvarlig psykisk sjukdom.Utskottets ställningstagandeMöjligheten att få uppehållstillstånd på grund avhumanitära skäl fanns årsutlänningslag.