bet · GS01UBU14 · 2005-06-02 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet proposition 2004/05:111 Förstärkning avstudiestödet och motionsyrkanden i anslutning till denna. Förslagen i proposi-tionen innebär framför allt ändringar i studiestödslagen (1999:1395) och ilagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Även yrkandenfrån allmänna motionstid behandlas i betänkandet. Utskottet föreslåratt antar regeringens förslag och avslår samtliga motionsyrkanden.Regeringen lägger i propositionen fram förslag om att införa ett tilläggsbi-drag för studerande med barn. Tilläggsbidraget skall vara generellt och läm-nas till studerande som uppbär studiemedel eller rekryteringsbidrag och somhar vårdnad om barn t.o.m. det kalenderhalvår barnet fyller . Bidragetskall, för fyra veckors heltidsstudier, utgå med för första barnet, med304 kr för det andra barnet och med per barn fr.o.m. det tredje barnet.Förslag lämnas också för att förbättra för äldre att studera med studiestödoch rekryteringsbidrag. Åldersgränsen för att kunna få studiemedel och rekry-teringsbidrag höjs från 50 till , och ålderstrappan som reglerar antaletveckor med rätt till studiemedel för äldre ändras. Studerande gesökade möjligheter till undantag från de veckogränser som begränsar rätten tillstudiemedel. Ett förtydligande görs också i studiestödslagen om att utländskutbildning skall jämställas med motsvarande svensk utbildning när tiden förrätt till studiemedel fastställs.Reglerna om tilläggsbidrag träder i kraft och förstärktstudiestöd för äldre den 1 juli 2006.Ett antal förslag för att anpassa reglerna för svenskt studiestöd till EG-rätten behandlas också, t.ex. skall det för att få studiemedel vid studier utom-lands krävas att den studerande varit bosatt i landet under desenaste fem åren. Ett antal äldre bestämmelser om återbetalning av studielånanpassas också till EG-rätten i enlighet med rådande rättspraxis. Förslagen ipropositionen innebär slutligen vissa ändringar vad avser bestämmelser omny återbetalningstid, efterkontroll av inkomst och bestämmelser om överkla-gande.I betänkandet behandlar utskottet även motioner om bl.a. höjning av stu-diestödsbeloppet, avskaffande av fribeloppet och karenstidens längd inomstudiemedelssystemet. Vidare behandlas frågor rörande återbetalning avstudielån, studerandes rätt till trygghetssystemen och studiehjälp.I betänkandet finns reservationer från Moderata samlingspartiet, Folkparti-et liberalerna, och . Därtill finns särskildayttranden från samt ledamöter från och Folk-partiet.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförs under Utskottets över-väganden föreslår utskottet att fattar följande beslut:1. Nytt studiemedelssystemRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub13 yrkande 7,2004/05:Ub259 yrkande 1,2004/05:Ub389 yrkande 1 och2004/05:Ub441 yrkandena 1 och 2.Reservation 1 (m)Reservation 2 (kd)2. Tilläggsbidrag för barn till studerande med studiestödRiksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/04:111 tilllag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 3 kap. 13 aoch 13 b §§.Därmed bifaller propositionen i denna del och avslår motio-nerna2004/05:Ub13 yrkande 1 (i denna del) och2004/05:Ub14 yrkande 1 (i denna del).Reservation 3 (m)Reservation 4 (kd)3. Tilläggsbidrag för barn till studerande medrekryteringsbidragRiksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/04:111 tilllag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstude-rande såvitt avser 11 a §.Därmed bifaller propositionen i denna del och avslår motio-nerna2004/05:Ub12 yrkande 22004/05:Ub13 yrkande 2 (i denna del) och2004/05:Ub14 yrkande 1 (i denna del).Reservation 5 (m)Reservation 6 (fp)Reservation 7 (kd)4. TilläggslånRiksdagen avslår motion2004/05:Ub12 yrkande 3.Reservation 8 (fp)5. Samordning med annan lagstiftningRiksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111 tilla) lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,b) lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,c) lag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspensionochd) lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärerm.fl.Därmed bifaller propositionen i denna del och avslår motion2004/05:Ub13 yrkandena 3-6.Reservation 9 (m)6. Åldersgränser och antalet veckor med rätt till studiemedelför äldreRiksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111 tilllag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 3 kap. 3 och9 §§ samtlag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstude-rande såvitt avser 5 §.Därmed bifaller propositionen i denna del och avslår motio-nerna2004/05:Ub13 yrkandena 1 (i denna del) och 2 (i denna del)2004/05:Ub14 yrkandena 2-4 och2004/05:Ub223.Reservation 10 (m)Reservation 11 (kd)7. Undantag från veckogränserna för äldreRiksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser3 kap. 8 § fjärde stycket.Därmed bifaller propositionen i denna del och avslår motion2004/05:Ub13 yrkande 1 (i denna del),Reservation 12 (m)8. Undantag från veckogränserna i övrigtRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub14 yrkande 5,2004/05:Ub321 yrkande 10,2004/05:Ub397 yrkande 1,2004/05:Ub469 yrkande 7 och2004/05:A245 yrkande 2.Reservation 13 (m, fp, kd)9. Utländsk utbildning vid bedömning av rätt tillstudiemedelRiksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111 till lagom ändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 3 kap. 8 § andraoch tredje styckena.Därmed bifaller propositionen i denna del och avslår motion2004/05:Ub13 yrkande 1 (i denna del).10. Återbetalning av studielånRiksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111 till lagom ändring i studiestödslagen (1999:1395) såvitt avser 4 kap. 6 §.Därmed bifaller propositionen i denna del och avslår motio-nerna2004/05:Ub14 yrkande 6,2004/05:Ub276 yrkande 11,2004/05:Ub299 och2004/05:Ub324 yrkande 1.Reservation 14 (kd)Reservation 15 (c)11. Lagförslaget i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag i proposition 2004/05:111 tilla) lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ochb) lag om ändring i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxen-studerandei den mån lagförslaget inte omfattas av vad utskottet föreslagit ovan.12. Höjning av studiemedelsbeloppetRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub12 yrkande 1 och2004/05:Ub14 yrkande 11.Reservation 16 (fp)Reservation 17 (kd)13. Avskaffande av fribeloppetRiksdagen avslår motion2004/05:Ub14 yrkande 12.Reservation 18 (m, fp, kd)14. Studiemedel i samband med graviditet,föräldraskap m.m.Riksdagen avslår motionerna2004/05:Ub14 yrkande 9 och2004/05:Sf286 yrkande 3.Reservation 19 (kd)15. Speciella villkor för vissa studerandeRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub237,2004/05:Kr269 yrkande 8 och2004/05:N403 yrkande 25.16. Karenstid inom studiemedelssystemetRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub14 yrkande 8 och2004/05:Ub441 yrkande 4.Reservation 20 (kd)17. ExamensbonusRiksdagen avslår motion2004/05:Ub378 yrkande 3.Reservation 21 (fp)18. Bonus vid förtida återbetalning avstudiemedelRiksdagen avslår motion2004/05:Ub469 yrkande 8.Reservation 22 (kd)19. Nordisk överenskommelse angåendeåterbetalning av studiemedelRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub263 och2004/05:Ub462.Reservation 23 (c)20. Avskrivning av studiemedel vid bosättning i glesbygdRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub238,2004/05:N254 yrkande 15 och2004/05:N346 yrkande 4.21. Indragen studiehjälp vid ogiltig frånvarom.m.Riksdagen avslår motionerna2004/05:Ub306 yrkande 9 och2004/05:Ub469 yrkande 3.Reservation 24 (m, fp, kd)22. Indragen studiehjälp för myndig elevRiksdagen avslår motion2004/05:Ub469 yrkande 4.Reservation 25 (kd)23. InackorderingstilläggRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub416 och2004/05:Ub469 yrkande 2.Reservation 26 (kd)24. Utbetalning av studiehjälpRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub391 och2004/05:Ub424.25. Studiemedel för studier vid vissa utbildningarRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub274,2004/05:Ub466,2004/05:Ub493,2004/05:So359 yrkande 8 och2004/05:Kr370 yrkande 4.Reservation 27 (c)26. Trygghetssystemens anpassning tillstuderandeRiksdagen avslår motion2004/05:Ub441 yrkandena 3, 6 och 7.Reservation 28 (kd)27. Parlamentarisk utredning om studerande ochtrygghetssystemenRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub14 yrkandena 7 och 10,2004/05:Ub276 yrkande 12 samt2004/05:Ub324 yrkande 3.Reservation 29 (m, fp, c)Reservation 30 (kd)28. Villkor för rekryteringsbidragRiksdagen avslår motion2004/05:Ub397 yrkande 2.Reservation 31 (m) - motiveringenStockholm den 2 juni 2005På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (),(), (), (), LouiseMalmström (s), (), (), (), (), Axel Darvik (fp), (),() och ().2004/05UbU14Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRegeringen lägger i proposition 2004/05:111 Förstärkning av studiestödetfram förslag till ändringar i framför allt studiestödslagen (1999:1395) menockså i lagen (2002:624) om rekryteringsbidrag för vuxenstuderande. Försla-gen innebär dessutom följdändringar i ett antal författningar. Lagförslagenåterges i bilaga 2.I december 2004 redovisade en arbetsgrupp med företrädare för dåvarandeUtbildningsdepartementet, och Socialdepartementetförslag till ett system med barntillägg till studerande (Ett barntillägg tillstu-derande, Ds 2004:53). Dessutom har följande promemorior utarbetats inomdåvarande : Förbättrade möjligheter till studiestödför äldre studerande (/5255/SV), Studiestöd för studier utomlands(U2004/5125/SV) och Ändringar i bestämmelser om återbetalning av studie-lån (2004/5321/SV). Vidare har in-kommit med skrivelsen Betydelsen av tidigare utländsk utbildning vid bevilj-ning av studiemedel (U2004/2042/SV) till regeringen. Slutligen har () på uppdrag av regeringen gjort en översyn avbestämmelserna om återbetalning av studielån för utomlands bosatta avseendede två äldre återbetalningssystemen (U2003/2053/SV).Samtliga promemorior och skrivelser har remissbehandlats och ligger tillgrund för den proposition som regeringen nu lagt fram.Med anledning av propositionen väcktes 3 motioner med sammanlagt 22yrkanden. Utöver dessa behandlas i betänkandet 42 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden med anknytning till studiestöd. De motionsför-slag som behandlas i betänkandet återges i bilaga 1.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen lämnas förslag som syftar till att förstärka studiestödssyste-met. För att främja barn i ekonomiskt utsatta familjer och för att underlättaförstuderande med barn att studera, föreslås att ett tilläggsbidraginförs i studiemedelssystemet och i rekryteringsbidraget till vuxenstuderande.Vidare föreslås att åldersgränsen för rätt till studiemedel och rekryteringsbi-drag höjs från 50 till och den s.k. återbetalningstrappan föreslås ocksådärmed ändras. Studerande som är eller äldre föreslås få ökade möjlig-heter till undantag från de veckogränser som finns i studiemedelssystemet.För att få studiemedel vid studier utomlands föreslås att det skall krävas attden studerande varit bosatt i landet under de senaste fem åren.Ett förtydligande föreslås också av hur de studerandes utbildningsbakgrundskall bedömas vid beslut om studiemedel. Förslag om att ändra forumreglernaför överklagande av återbetalningsbeslut lämnas också. Slutligen föreslåsändringar när det gäller vissa äldre bestämmelser om efterkontroll av inkomstoch återbetalning av studielån, för att dessa skall anpassas till EG-rätten.Lagförslagen i fråga om tilläggsbidraget för studerande med barn föreslåsträda i kraft och förstärkt studiestöd för äldre - och övrigaändringar - den 1 juli 2006.Utskottets övervägandenInledningI betänkandet behandlas regeringens proposition 2004/05:111 Förstärkningav studiestödet jämte 22 motionsyrkanden som väckts i anledning av proposi-tionen. Vidare behandlas 42 motionsyrkanden från den allmänna motionsti-den som rör studiestödet.Utgångspunkter för förslagen om förändringar istudiemedelssystemetUtskottets förslag i korhetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om ett nytt studiemedelssy-stem och om tillsättande av en utredning om ett nytt system för stu-diestöd.Jämför reservation 1 (m) och 2 (kd).PropositionenI propositionen framhålls betydelsen av det livslånga lärandet. Regeringenmenar att det livslånga lärandet skapar förutsättningar för samhällsutveck-lingen att gå framåt och lägger grunden för hållbar tillväxt och en framtidavälfärd. Man understryker att så många som möjligt bör ha reella möjligheteratt delta i utbildning och kompetensutveckling eftersom detta stärker männi-skor och ger dem kraft att möta förändringar i ett alltmer kunskapsintensivtsamhälle. Regeringens politik syftar till att ge fler människor möjlighet tillutbildning och möjlighet till ett livslångt lärande. Det finns enligt regeringeuppfattning därför anledning att genomföra vissa förstärkningar inom studie-stödssystemet och rekryteringsbidraget för att äldre skall få förbättrade möj-ligheter att finansiera sina studier. Regeringen har tidigare i budgetpropositinen aviserat förändringar i studiemedelssystemet från den 1 juli2006 som innebär att fler äldre ges möjlighet att studera med studiemedel. Förändamålet beräknades och 250 miljoner kronorårligen . Dessutom angavs att möjligheterna till undantag frångällande veckogränser för studiemedel borde förändras för äldre studerande. Iföreliggande proposition lämnar regeringen förslag till hur resurserna skallanvändas.I propositionen presenteras vidare förslag till utformning av det barntilläggför studerande med barn som aviserats vårproposition (prop.2004/05:100) och i budgetpropositionen (prop. 2004/05:1). Reger-ingen understryker den svåra ekonomiska situation som många studerandemed barn befinner sig i och att tilläggsbidrag syftar just till att främja barnsådana ekonomiskt utsatta familjer. Avsikten är också att underlätta för för-äldrar med barn att studera. Utgifterna för bidraget har beräknats till 450miljoner kronor. Regeringen meddelar också att tilläggsbidraget till studeran-de med barn utgör en del av regeringens satsning på barn i ekonomiskt utsattafamiljer. Övriga förstärkningar inom familjepolitikens område presenteras ipropositionerna Ändrade regler för bostadsbidrag (prop. 2004/05:112) ochEtt reformerat underhållsstöd (prop. 2004/05:116).MotionernaModeraterna framhåller i motionerna 2004/05:Ub13 yrkande 7 och2004/05:Ub259 yrkande 1 att det studiemedelssystem som trädde i kraft i juli2001 inte är ett nytt och reformerat system utan snarare ytterligare ett antallappar på ett i längden ohållbart system. Enligt motionärerna är den avgöran-de svårigheten att få ett system vars delar hänger ihop. Många av de problemsom finns har uppstått genom en rigid syn på studiefinansieringen som yttersthar sin grund i CSN:s dubbla monopol som beslutande myndighet och somutbetalare. Det finns flera möjligheter till konkurrens och alternativ som i dainte tillvaratas. I realiteten finns inte någon hållbarhet i det nuvarande systmet, särskilt vad gäller skuldsättningsproblematiken. menar attett nytt studiemedelssystem bör uppfylla följande principer. * Systemet skall vara ekonomiskt hållbart och överblickbart för denenskilde studenten och för samhället. ** Högre utbildning skall löna sig även ekonomiskt. Ett sätt att bidratill högre lönsamhet är att försöka minska studenternas skuldsätt-ning, t.ex. genom att ta bort fribeloppet. ** Systemet skall bidra till att motverka social snedrekrytering. ** Skulderna skall betalas tillbaka. Nuvarande system och föreslagnaförändringar bidrar till ökad skuldsättning och svårigheter att kunnabetala tillbaka. ** Systemet skall skilja på sådan finansiering som är relaterad till stu-dierna och sådan som inte kan direkt hänföras dit, t.ex. bostad understudietiden. ** Alla studenter skall ha rätt till såväl privatekonomisk rådgivningsom information om vilken kvalitet olika utbildningar har innan defattar ett av de viktigaste investeringsbesluten i sina liv. ** Ett större mått av flexibilitet måste tillåtas så att även längrestudierkan finansieras via studiemedel och de som så vill skall kunna er-bjudas studiemedel . ** CSN skall konkurrensutsättas genom att man skapar möjligheter förde studenter som vill att få sina studielån via sin bank. ** Vikten av ett funktionellt studiesparande måste understrykas. Detskall finnas samma möjlighet att spara till utbildning som till kör-kort och till bostad. *I motion 2004/05:Ub441 yrkande 1 framhåller att genomett väl fungerande studiestöd ges fler tillfälle att lära och vara aktiva ochdelaktiga i kunskapssamhället. Man pekar också på att studenterna har gåttfrån att vara en homogen grupp med unga studenter till en mycket heterogengrupp. Ett övergripande problem med studiemedelssystemet anses vara att detär dåligt integrerat med övriga delar av trygghetssystemet, något som i för-längningen omöjliggör livslångt lärande. Motionärerna menar att en parla-mentarisk utredning som ser över och föreslår ett nytt studiemedelssystem börtillsättas. De sociala konsekvenserna för studenterna skall särskilt beaktas. Iyrkande 2 framhåller att gränsdragningsproblematikenmellan studiestödssystemet och samhällets trygghetssystem särskilt bör sesöver.Miljöpartiet efterlyser i motion 2004/05:Ub389 yrkande 1 ett mer flexibeltstudiemedelssystem som ger individen ökat inflytande över sin egen situation.En möjlighet är att ett totalbelopp fastställs för lån och bidrag som skall finnas tillgängligt för varje student. Studenten kan sedan själv förfoga övertotalbeloppet och välja hur fort eller långsamt hon eller han vill spenderapengarna. Motionärerna begär att regeringen tillsätter en utredning med upp-gift att se över hur ett sådant system kan se ut.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår motionsyrkandena.Det studiemedelssystem som infördes efter förslag i propo-sition 1999/2000:10 Ett reformerat studiestödssystem (bet. 1999/2000:UbU7,rskr. 96) har till uppgift att bidra till att förverkliga utbildningspolitikensStudiestödet skall verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagandei utbildningen. Det skall vidare ha en utjämnande verkan mellan individer ochgrupper i befolkningen och därmed bidra till ökad social rättvisa. Studiestödetskall ha en god effekt på samhällets ekonomiska hushållning över tiden. Ut-gångspunkten är att studielån i princip alltid skall betalas tillbaka. Det nyasystemet har varit i funktion . Utskottet anser inte att detfinns underlag för att påstå att systemet inte skulle vara samhällsekonomiskthållbart. Utskottet menar också att studiemedlen har fått en utformning sominnebär att personer kan studera utan att begränsas av sina ekonomiska resur-ser. Mot denna bakgrund ser utskottet ingen anledning att ompröva studie-stödet i dess helhet och anser inte heller att någon utredning bör tillsättas fatt föreslå ett nytt system.När det gäller förslag till ett nytt studiemedelssystem vill ut-skottet peka på följande. Fribeloppet har höjts kraftigt. Att helt avskaffa friloppet skulle medföra stora ökningar av statens utgifter, vilket utskottet intekan ställa sig bakom. Eftersom studiemedel kan lämnas för somstudenten deltar i utbildning finns det inte i studiemedelssystemet något somhindrar studier av året. En begränsning av den tidsom en student maximalt kan få studiemedel för är nödvändig, bl.a. för atthålla tillbaka skuldsättningen. Studiemedel utbetalas till ett konto i den banksom studenten själv väljer. Bankerna erbjuder privatekonomisk rådgiv-ning till sina kunder. Utskottet återkommer till några av dessa frågor i detföljande.Tilläggsbidrag för barnUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om införande av etttilläggsbidrag till studerande med barn i studiestödslagen och i la-gen om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande. Vidare bör riksda-gen anta förslagen om regeringens möjlighet att meddela föreskrif-ter om tilläggsbidragets storlek samt om att regeringen - eller denmyndighet som regeringen bestämmer - skall få möjlighet att med-dela föreskrifter om de förutsättningar som skall gälla för tilläggs-bidraget i övrigt. bör således avslå motionsyrkanden omatt avvisa förslagen liksom motionsyrkandet om annan beräkningav tilläggsbidraget.Jämför reservationerna 3 (m), 4 (kd), 5 (m), 6 (fp) och 7 (kd).PropositionenRegeringen konstaterar att studerande som har barn eller som får barn understudietiden i genomsnitt har lägre inkomst än förvärvsarbetande med barn.Regeringen menar att ett ekonomiskt tillskott till denna studerandegruppskulle främja barn i ekonomiskt utsatta familjer som det genom attförbättra den ekonomiska situationen skulle underlätta studievillkoren för destuderande. Regeringen föreslår därför att tilläggsbidrag får lämnas till personer som uppbär studiemedel och som har vårdnad om barn t.o.m. det kalen-derår barnet fyller . Bidrag skall enligt förslaget lämnas för varje barn.Bidraget föreslås vara generellt på så sätt att alla studerande som har rätt titilläggsbidraget skall få bidraget när de uppbär studiemedel. Det skall an-komma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer attutfärda föreskrifter om den närmare fördelningen av tilläggsbidraget mellanvårdnadshavarna och vid olika studieomfattning.Regeringen förslår vidare att ett tilläggsbidrag skall införas också inom re-kryteringsbidraget för vuxenstuderande. Man pekar på att även om rekryte-ringsbidraget inte har inordnats i studiemedelssystemet harmoniserar det istora delar med detta studiestöd och för att bibehålla bidragets rekryterings-kraft bör ett motsvarande tilläggsbidrag införas också i rekryteringssyfte.Beträffande övriga förutsättningar för tilläggsbidraget föreslås att reger-ingen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att medde-la närmare föreskrifter, något som avviker från de principer som i övrigtgäller studiestödssystemet, nämligen att beloppsnivåerna regleras i lag. Enligtregeringen är orsaken den osäkerhet som präglar det statistiska underlaget förreformen och den begränsning om som reformen fårkosta. Enligt regeringens beräkning kommer ca 97 000 studerande med barnsom finansierar studierna med studiemedel eller rekryteringsbidrag att kunnafå ett tilläggsbidrag. Detta motsvarar ca 60 000 årsstudieplatser för heltidsstderande. Enligt regeringen är dock det statistiska underlaget bristfälligt varfdenna siffra måste betraktas som osäker. Regeringen vill därför avvakta utfal-let innan beloppsnivåerna bestäms i lag och avser attåterkomma till med lagförslag våren 2007.Bestämmelser av den innebörd som redovisats ovan skall enligt regeringeninföras i 3 kap. 13 a och 13 b §§ i studiestödslagen (1999:1395) och i 11 a § ilagen (2002:624) om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande.I avvaktan på det slutliga förslaget om utformningen av tilläggsbidragetpresenterar regeringen delar av den föreskrift som man avser att utfärda iavvaktan på slutligt ställningstagande från . Utgångspunkten är atttilläggsbidraget skall utformas så enkelt som möjligt och att det i allt väsentligt skall följa studiemedelssystemets uppbyggnad. Beloppet bör därför be-räknas , knytas till prisbasbeloppet och vara obeskattat. Även gäl-lande studiemedelsregler vid sjukdom och återkrav vid t.ex. felaktiga uppgif-ter eller vid studieavbrott skall enligt regeringens mening tillämpas påtilläggsbidraget. Regeringen anser vidare att bidraget bör omfattas av in-komstprövning på samma sätt som dagens system vid rätt till tilläggs- ochmerkostnadslån. Rätten till dessa lån upphör helt när den studerande på grundav hög inkomst inte har rätt till ordinarie studiemedel. Stödet reduceras intedessförinnan på grund av inkomst.Tilläggsbidraget bör enligt regeringens bedömning viktas. Störst tyngd gestill det första barnet i hushållet. En sådan differentierad modell tar hänsyn tom hushåll har fler barn även om bidraget inte ökar lika mycket för varjebarn. Modellen bygger på tanken att det finns "stordriftsfördelar" med flerbarn. Även studieomfattningen skall påverka beräkningarna.