bet · GS01SKU20 · 2005-03-08 00:00:00 — De kvantitativa kraveninnebär enligt huvudregeln att avdrag för någon arbetstagare inte fåröverstiga av lönen och inte heller 10 prisbasbelopp (28 kap. 5 §IL). En kompletteringsregel finns för vissa särskilda fall. Regleringenav de kvantitativa villkoren tillkom 1998 (prop. 1997/98:146, bet.1997/98:SkU27) i syfte att uppnå en regelförenkling och för att ökaneutraliteten mellan olika former av pensionsplaner och mellan olikatryggandeformer. Förenklingen består i att den tidigare starka kopplingentill allmän pensionsplan och kollektivavtal ersatts med en schablon.Enskilda näringsidkares pensionssparavdrag får uppgå till högst 0,5prisbasbelopp med tillägg för av inkomsten av aktiv näringsverksamhet,dock högst 10 prisbasbelopp (59 kap. 5 § IL). Om det finns särskildaskäl får medge att pensionssparavdrag görs med ett högrebelopp än enligt schablonen. För skattskyldiga som har bedrivitnäringsverksamhet direkt eller indirekt, som har upphört med driften avdenna och som inte har skaffat sig ett betryggande pensionsskydd underverksamhetstiden, får medge att pensionssparavdrag beräknasockså på bl.a. kapitalvinster vid avyttring av näringsverksamheten somskall beskattas i inkomstslaget kapital, överskott av passiv näringsverksamhetvid vissa utdelningar och kapitalvinster som enligt särskilda reglerskall tas upp i inkomstslaget tjänst. Avdraget skall beräknas medbeaktande av det antal år den skattskyldige bedrivit näringsverksamheten,dock högst . Vid beräkningen skall hänsyn tas till den skattskyldigesövriga pensionsskydd och andra möjligheter till pensionssparavdrag.MotionernaI motion Sf357 yrkande 20 av m.fl. (m) yrkas attavdraget för avsättningar till pensioner för anställda inte bör varaschablonmässigt bestämt till av lönen utan vara kopplat till en avparterna överenskommen avgiftsbaserad pension. Med avsättningar sombaseras på avgiftsbestämda pensionslösningar skulle det enligt motioneninte bli så dyrt för arbetsgivare att anställa äldre arbetskraft somdet är när tjänstepensionerna är förmånsbestämda.I motion Sk432 av m.fl. (m, fp, kd, c) föreslås attdet skall införas en möjlighet till extra pensionsavsättning - utanbegränsning till av inkomsten i aktiv näringsverksamhet - vidförsäljning av enskild näringsverksamhet för att motverka att extravinstenav försäljningen drabbas av hög marginalskatt. Enligt motionärerna ärde dispensregler som finns krångliga, och de fungerar inte som det ärönskvärt.Utskottets ställningstagandeRegeringen utfärdade direktiv till en särskild utredare somskall utreda den skattemässiga behandlingen av de pensionssystem somkompletterar den allmänna pensionen, dvs. tjänstepensioner och privatpensionssparande. Uppdraget syftar till att anpassa den skattemässigaregleringen så att arbetsutbud och tillväxt gynnas. I detta ingår attförbättra och förenkla reglerna samt att öka likformigheten ochneutraliteten i beskattningen av pensionssystemen. Utredaren skall bl.a.utvärdera det nuvarande systemets effekter på sparande och arbetsutbud,framför allt arbetsutbudet bland äldre personer. Uppdraget skallredovisas (dir. 2004:99). Utskottet anser attett resultat av utredningsarbetet bör avvaktas och avstyrker motionSf357 yrkande 20.Med den dispensregel som avses i motion Sk432 har lagstiftaren försökttillgodose intresset av att näringsidkare som inte kunnat göra egnapensionsavsättningar skall kunna uppnå en tillfredsställande pensionslösningnär näringsverksamheten avyttras. Motionärerna anger inte mer konkretvarför de anser att dispensregeln inte är tillräcklig för att uppnåsyftet med den. Utskottet finner inte skäl för ett tillkännagivandetill regeringen i frågan och avstyrker även motion Sk432.Friskvård, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandena om den skattemässiga behandlingen avenskild näringsidkares personliga friskvård och att särskilt regleramöjligheten för arbetsgivare att dra av personalutrymme avsett förstillhet, meditation och andakt.MotionernaEnligt motion Sk396 av m.fl. (fp, m, kd, c) skallenskilda näringsidkare ha samma rätt till avdrag - utan att detta skalltas upp som skattepliktigt uttag - för samma typ av utgifter somarbetsgivare har för anställda i form av personalvårdsförmåner. I motionSk466 yrkar () att enskilda näringsidkare skall kunna fådel av den friskvårdsreform som infördes på sammavillkor som andra grupper.I motion Sk324 yrkar () att arbetsgivare skall haavdragsrätt för iordningsställande av rum för stillhet, meditation ochandakt. Enligt motionen är behovet av sådana lokaler i allmänhet intetillgodosett på arbetsplatserna.Utskottets ställningstagandeSom skattefria personalvårdsförmåner räknas förmåner som riktar sigtill all anställd personal och som består av enklare åtgärder för attskapa trivsel i arbetet eller liknande eller lämnas på grund av sedvänjainom det yrke eller den verksamhet som det är fråga om (11 kap. 11 och12 §§ IL). Möjlighet till enklare slag av motion och annan friskvårdräknas hit. Genom en lagändring (prop. 2002/03:123, bet.2003/04:SkU3) förenklades reglerna genom ett slopande av villkoren attmotionen eller friskvården skall utövas inom särskilda anläggningareller enligt abonnemang som tecknats av arbetsgivaren och betalas direktav denne till anläggningens innehavare. Av förenklingsskäl slopadesäven kraven på att förmånen skall vara av kollektiv natur eller i ringaomfattning utövas av den anställde. Efter lagändringen blir avgörandeför skattefriheten i huvudsak att motionen eller friskvården riktar sigtill hela personalen, är av mindre värde och av enklare slag samt attförmånen inte får bytas ut mot kontant ersättning.De nämnda avdragsreglerna omfattar inte sådana utgifter för friskvårdsom en enskild näringsidkare har för egen räkning. Däremot omfattasutgifter för vissa typer av förmåner som är skattefria för anställda,t.ex. företagshälsovård, förebyggande behandling eller rehabiliteringsom kan dras av även om de utnyttjas personligen av en enskild näringsidkare.Typiskt sett gäller rätten till avdrag sådana utgifter för t.ex.rehabilitering som är nödvändiga för att näringsidkaren skall kunnafortsätta sin verksamhet. Om utgifterna inte är av denna karaktär blir dei skattehänseende i princip att betrakta som ej avdragsgilla levnadskostnaderför näringsidkaren. Även uttagsbeskattning kan ske. I vilka fall dettaaktualiseras bör avgöras fall till fall i rättstillämpningen med ledningav de regler som behandlar detta. Utskottet finner inte skäl att övervägaytterligare ändringar i skattereglerna och avstyrker motionerna Sk396och Sk466.När det gäller avdrag för att iordningställa ett särskilt rum förstillhet i arbetsgivarens lokaler torde sådana utgifter kunna dras av sålänge de har karaktär av utgifter för personalutrymmen, som t.ex.lunchrum och vilrum. Utskottet anser att det inte finns skäl att särskiltreglera möjligheten för arbetsgivare att dra av personalutrymme avsettför stillhet, meditation och andakt. Följaktligen avstyrker utskottetäven motion Sk324.YrkesfiskareUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om ett nytt tillkännagivande om ettyrkesfiskaravdrag och om att införa ett särskilt utjämningssystem och särskildaredovisningsregler för yrkesfiskare.Jämför reservation 16 (kd).Gällande rätt och pågående behandlingYrkesfiskare som i näringsverksamheten gör fiskeresor som är förenademed övernattning utanför hemorten får avdrag för sina ökade levnadskostnaderpå grund av vistelsen utanför hemorten (16 kap. 28 b § IL).Under flera år fram gällde ett av fastställtschablonbelopp om per dag (RSV S 1994:23) för de fall en störreökning i levnadskostnaderna inte kunde styrkas. utfärdadeSkatteverket ett nytt allmänt råd som tillämpas fr.o.m. beskattningsåret2001. Enligt detta (RSV 2002:11) får yrkesfiskare som har företagitinrikes fiskeresor under göra ett schablonavdragför ökade levnadskostnader med per dag och därutöver ettschablonavdrag för logi med per dag, totalt per dag. Videxempelvis blir det totala avdraget 59 400 kr.Eftersom nivån på avdraget följer prisbasbeloppets utveckling bliravdraget under motsvarande förutsättningar för beskattningsåret2005. För fiskeresor utomlands varierar avdragets storlek beroende pådestinationen men avdraget är normalt högre än för inrikes resor.Sedan fartygsfonderna avskaffades i samband med skattereformen finnsinga särskilda reserveringsmöjligheter för fartyg, men en vinst vidförsäljningen kan till (för enskilda näringsidkare) sättas avtill periodiseringsfond. En sådan avsättning kan stå kvar , ochden kan också gradvis upplösas mot avskrivningar på ersättningsfartyget.Avskrivningsreglerna tillåter att ett fartyg kan, som andra inventarier,skrivas av helt trots att den ekonomiska livslängden äravsevärt längre.Riksdagen har tidigare beslutat ett tillkännagivande om att regeringenefter en beredning av frågan om yrkesfiskarnas konkurrenssituation iförhållande till grannländerna skall återkomma till med förslagsom tillgodoser de krav på konkurrensneutralitet i förhållande tillgrannländerna som väckts i flera motioner (bet. 1996/97:SkU13).Regeringen anmälde ett yrkesfiskaravdrag till EG-kommissionenför prövning enligt statsstödsreglerna (Jo 2001/2645). Enligt anmälanskall yrkesfiskaravdraget utbetalas till fiskare med yrkesfiskarlicensoch uppgå till , dock högst av inkomsten. Denplanerade stödåtgärden motiveras bl.a. med att de danska yrkesfiskarnahar ett motsvarande stöd som godkänts av kommissionen. Regeringen hardärefter fått besvara kompletterande frågor från kommissionen. Genom enskrivelse från underrättade kommissionen omsitt beslut att inleda ett formellt granskningsförfarande av stödsystemeteftersom det råder allvarliga tvivel om dess förenlighet med EG-fördraget.Skrivelsen har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning(EUT C 258, 20.10.2004, s. 2).MotionernaI motionerna Sk303 av och (), Sk484 av ErlingBager (fp), MJ494 yrkande 1 av och ()och MJ500 yrkande 35 av m.fl. (kd) yrkas att riksdagenskall ge regeringen tillkänna att bör kräva största skyndsamhetav EU i handläggningen av frågan om att införa ett yrkesfiskaravdrag.Imotionerna Sk263 av och () och MJ500 yrkande33 av m.fl. (kd) föreslås att det skall införas ettsärskilt utjämningskonto för fiskare. I den sistnämnda motionen finnsi yrkande 34 också ett förslag om att det skall vara tillåtet att iredovisningen använda ett negativt saldo för inventarietillgångar föratt underlätta vid fartygsbyte.Utskottets ställningstagandeKommissionens prövning av regeringens förslag till ett nytt yrkesfiskaravdragsker numera inom ramen för ett formellt granskningsförfarande. Sverigehar lämnat sina kommentarer med anledning av detta, och finansministernhar i ett frågesvar i (fråga 2004/05:128om skatteavdrag för yrkesfiskare) upplyst om att några ytterligareåtgärder för att påskynda processen inte är möjliga. Utskottet avstyrkermot denna bakgrund motionsyrkandena såvitt gäller yrkesfiskaravdraget.Utskottet avstyrker också förslagen om att införa ett särskiltutjämningssystem eller speciella redovisningsregler i syfte att medgeytterligare skattelättnader till den berörda näringen. I denna del hänvisarutskottet till de principer för möjligheterna till resultatutjämning m.m. som ligger till grund för företagsbeskattningen.Enskilda näringsidkares bilförmånUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkandet om en återgång till de skattereglersom gällde för enskilda näringsidkares bilförmån års skattereform.Jämför reservation 17 (c).MotionenI motion Sk260 yrkar och () på ettåterinförande av de regler för enskilda näringsidkares bilförmån somgällde års skattereform samt höjd schablon vid användning avegen bil från /mil till förslagsvis /mil.Utskottets ställningstagandeFöre skattereform medgavs enligt praxis avdrag för bilkostnaderi näringsverksamheten endast om bilen var ett rörelseinventarium ochnödvändig för driften. De totala kostnaderna fördelades mellan denprivata och den yrkesmässiga användningen i förhållande till körsträckanför vardera ändamålet. En enskild näringsidkare fick alltså avdrag förde bilkostnader som direkt betingades av näringsverksamheten. Bilensövriga kostnader utgjorde näringsidkarens privata ejavdragsgilla levnadskostnader. Om näringsverksamhetens nytta av bilen varobetydlig medgavs i stället avdrag för inbesparade transportkostnader.Kunde den totala körsträckans fördelning mellan privat körning ochkörning i förvärvsverksamheten inte visas brukade kostnaderna för denprivata körningen uppskattas till ett skäligt belopp.En anpassning av enskilda näringsidkares avdragsrätt för bil inäringsverksamheten till vad som gäller för löntagare ansågs vid skattereformenpåkallad med hänsyn till målen om likformiga, enhetliga och rättvisaskatteregler. En sådan förändring borde även kunna innebära att reglernaskulle bli enklare att tillämpa (prop. 1989/90:110 s. 591). För att fåen större likformighet i förhållande till löntagare infördes ordningenatt en näringsidkare som redovisar bilen som ett inventarium inäringsverksamheten skall ta upp ett förmånsvärde i inkomstslagetnäringsverksamhetberäknat på samma sätt som en löntagares bilförmån. Den näringsidkaresom inte redovisade bilen som inventarium fick enligt de ursprungligareglerna ett avdrag för användning av bilen i näringsverksamheten somefter höjningar i olika omgångar numera uppgår till /mil, vilketär samma som gäller för löntagare. En förutsättning är att verksamheteninte belastas med några driftskostnader för bilen och att näringsidkarengenom körjournal eller på annat lämpligt sätt kan visa hur kostnadernafördelar sig mellan användning i näringsverksamheten och den privataanvändningen.Utskottet anser att de ställningstaganden som har gjorts i samband medskattereformen om hur enskilda näringsidkares bilförmån i princip skallbeskattas inte bör ändras. Utskottet avstyrker följaktligen motionen omen återgång till i äldre praxis fastlagda principer för beskattningen.Bidrag till idrott, kultur och annan ideell verksamhetUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsförslagen om utvidgad avdragsrätt för bidragtill idrott, kultur och annan ideell verksamhet med hänvisning till attnya riktlinjer skall utfärdas av Skatteverket.Jämför reservation 18 (m, fp, kd, c).Gällande rättMed sponsring avses vanligtvis ekonomiska bidrag från företag till idrott,kultur eller annan allmännyttig verksamhet. Avdragsrätten för sponsorbidragbedöms utifrån de bestämmelser som gäller för driftskostnader i allmänhet.Huvudregeln, som finns i 16 kap. 1 § IL, anger att utgifter för attförvärva och bibehålla inkomster skall dras av som kostnad. Samma kapitelinnehåller ett antal bestämmelser som preciserar omfattningen avavdragsrätten för vissa typer av utgifter. Som exempel kan nämnas attsärskilda inskränkningar i avdragsrätten gäller för utgifter förrepresentation, som ofta har karaktär av levnadskostnader, medan utgifterför forskning och utveckling bedöms enligt en mer generös regel änhuvudregeln. För sponsorbidrag finns inga regler utöver huvudregeln.En principiellt viktig inskränkning i avdragsrätten för utgifter ärförbudet i 9 kap. 2 § inkomstskattelagen att dra av sina levnadskostnaderoch liknande. Denna regel gäller generellt och inte bara för näringsverksamhet.Av lagtexten framgår uttryckligen att gåvor räknas som sådana utgiftersom inte får dras av vid inkomsttaxeringen.Tidigare behandlingVåren 2002 föreslog skatteutskottet enhälligt med delvis bifall tillsex motioner (m, fp, kd, mp) att skulle tillkännage förregeringen att en prövning borde göras av reglerna kring den skattemässigabehandlingen av utgifter i samband med sponsring. följdeutskottet (bet. 2001/02:SkU21, rskr. 2001/02:202).Bakgrunden till uppdraget var att det gjorts gällande från kultur- ochnäringslivshåll att sponsring av kultur inte kunde dras av i sammaomfattning som sponsring av idrott. I ett uppmärksammat mål (Procordiassponsring av Operan, mål nummer 2677-1998) hade Regeringsrätten godkäntavdrag för den del av ett sponsorbidrag som kunde hänföras till lokal-,representations-, personal- och reklamkostnader. gavbolaget rätt till bl.a. egna föreställningar, fasta platser, biljetter,tillgång till representationslokaler och möjligheter att ordna egnaevenemang. Den del av sponsorbidraget som inte kunde hänföras tilldirekta motprestationer från Operan, utan utgjorde ett mer allmänt stödav institutionens verksamhet, ansågs vara gåva eftersom det saknades ensådan anknytning mellan företagets och Operans verksamheter som ändåkunde motivera en avdragsrätt. I avgörandet spelade avdragsförbudet förgåvor i 9 kap. 2 § IL en avgörande roll. Regeringsrätten uttalade attsponsring träffas av förbudet mot avdrag för gåvor om mottagaren intetillhandahåller någon direkt motprestation och ersättningen inte helleravser en verksamhet hos mottagaren som har ett sådant samband medsponsorns verksamhet att ersättningarna kan ses som indirekta omkostnaderi denna. Den omständigheten att sponsringen är ägnad att förbättrasponsorns goodwill och därigenom kan vara kommersiellt motiverad innebärsåledes inte i sig att sponsringen förlorar sin karaktär av gåva.Regeringsrätten uppskattade den avdragsgilla delen till omkring hälftenav det totala beloppet eftersom det inte var möjligt att med någon störregrad av precision fastställa hur bidrag till Operan fördeladesig på avdragsgilla respektive icke avdragsgilla utgifter.I ett annat avgörande i Regeringsrätten (sponsring av projektPilgrimsfalk, mål nummer 2982-1996) ansågs däremot kravet på anknytning,som saknades i Procordiamålet, vara uppfyllt. hade pilgrimsfalkensom symbol och varumärke och gav bidrag med förhållandevis blygsammabelopp till två föreningar som arbetade med ett projekt som syftadetill att säkra pilgrimsfalkens fortlevnad i Sverige.I skrivelse 2003/04:175 återkom regeringen med en redovisning av engenomförd översyn av den skattemässiga behandlingen av sponsring medanledning av tillkännagivande. Enligt regeringens bedömninghindrar inte nuvarande lagregler och rättspraxis att det i det enskildafallet kan göras en nyanserad bedömning av sponsorns rätt till avdragoch att hänsyn därvid tas till vad som i jämförelse med andra kostnaderi näringsverksamheten utgör särdrag i fråga om sponsring. Reglerna isig får sägas vara såväl ändamålsenliga som neutrala i fråga om sponsringi jämförelse med andra kostnader. Emellertid förutsatte regeringen i praxis, med bibehållen respekt för förbudet mot avdrag för gåvor,skall kunna beakta imageskapande sponsring i högre utsträckning.Eftersom sponsring är en jämförelsevis ny företeelse finns endast ettfåtal vägledande avgöranden från Regeringsrätten. Nuvarande rättsreglerhindrar inte att rättsutvecklingen följer utvecklingen inom företagenoch går mot en större öppenhet i fråga om motprestationens karaktär.Utgången i de tidigare behandlade Procordia- och Falconmålen hindrarinte heller motprestationer av olika karaktär. Ett sätt att komma tillrätta med tolkningssvårigheter är enligt skrivelsen att Skatteverketutfärdar rekommendationer på området. Sådana kan ange typiska situationernär avdrag bör erhållas och riktlinjer för storleken av godtagbara belopp.Rekommendationer har i förhållande till lagstiftning den fördelen attde kan ta hänsyn till en kontinuerlig utveckling på rättsområdet i stort.Skatteverket kommer först i kontakt med företagen och är genom sinkunskap om företagens förhållanden väl lämpat att utforma rekommendationerpå området. Regeringen hade inhämtat att avser att se överrekommendationerna på området. Regeringen å sin sida avser att följahur utvecklingen på området fortskrider.Utskottet (bet. 2004/05:SkU6) stannade för att det är bättre att försökakomma till rätta med eventuella tolkningsproblem med hjälp av derekommendationer som avser att utfärda och att avvaktautvecklingen i rättspraxis än att försöka utforma detaljerade lagregler omsponsring. Som regeringen har anfört har rekommendationer den fördeleni förhållande till lagstiftning att de kan ta hänsyn till en kontinuerligutveckling på rättsområdet i stort. Utskottet fäste också vikt vid attregeringen har för avsikt att följa hur utvecklingen på området fortskrider.Regeringen har uppdragit åt att utfärdariktlinjer i fråga om avdragsrätten för sponsring. Uppdraget skallredovisas senast den 30 juni 2005.MotionernaI motion Sk254 yrkar och () att sammaavdragsrätt skall gälla för sponsring av högklassig kultur som försponsring av idrott. Enligt motion Sk269 yrkande 3 av () bör företag få dra av bidrag till ideellaföreningar som bidrar till lokal samhällsutveckling. m.fl.(m) förordar i motion Sk275 att all sponsring av konst och kultur skallbetraktas som avdragsgill marknadsföring (yrkande 1) och att lagtextenbör förtydligas så att det framgår vad som är godkänd och avdragsgillsponsring och så att avdragsrätten för sponsring av kultur utvidgas(yrkande 2). I motion Sk287 yrkande 1 föreslår ()skattebefrielse för forskningsdonationer från externa finansiärer och privatastiftelser. Enligt motion Sk401 i denna del av () skallavdrag medges för kultursponsring. och () vill i motion Sk420 utreda förutsättningarna för att göra kulturenavdragsgill. I motion Kr269 yrkande 14 begär m.fl. (m) enutredning om klarare regler för sponsring. m.fl. (kd)vill i motion Kr363 se ändringar i skattelagstiftningen som syftar tillatt underlätta sponsring av allmännyttiga ändamål. Enligt motion Kr369yrkande 8 av m.fl. (fp) bör avdragsreglerna ändras för attunderlätta sponsring av kultur.Utskottets ställningstagandeSom utskottet ovan redovisat har frågan om avdragsrätten för sponsringnyligen varit föremål för ingående överväganden. Dessa har utmynnat iatt har ställt sig bakom regeringens bedömning att en särskildregel om avdragsrätt för sponsring inte bör införas, utan att det ärbättre att eventuella problem som kan uppkomma i rättstillämpningenlöses med hjälp av riktlinjer som kommer att utfärda.Utskottet förutsätter därför att frågan löses på det sätt som varitavsikten. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.Konstinköp, m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslagen om en utvidgad avdragsrätt för företagensinköp av konst.Jämför reservation 19 (c).Gällande rättEnligt 18 kap. 3 § andra stycket IL skall värdeminskningsavdrag integöras för sådana konstverk och andra tillgångar som kan antas ha ettbestående värde.MotionernaI motionerna Sk275 yrkande 5 av m.fl. (m), Sk401 i dennadel av (), Kr239 yrkande 2 i denna del av . (m) och Kr354 yrkande 18 av m.fl. (c) yrkas enutvidgad avdragsrätt för inköp av konst. Enligt motion Kr357 yrkande 8av m.fl. (kd, m, fp, c) bör regeringen göra en översynsom syftar till att göra det möjligt för företag att skriva av inköp avsamtidskonst.Utskottets ställningstagandeDe förslag som motionärerna lämnar har avslagits av vidupprepade tillfällen, senast (bet. 2003/04:SkU21). Förslagensyftar till att införa särregler vid beskattningen för att stödjakonstnärlig verksamhet. Utskottet har vid tidigare behandling av liknandeförslag framhållit att utgångspunkten för överväganden om de avdragsreglersom skall gälla vid beskattningen i stället måste vara att åstadkommaett så riktigt beskattningsresultat som möjligt genom att företaget vidbeskattningen får beakta de kostnader som uppkommer i näringsverksamhetenoch som är hänförliga till denna. Utskottet får därför ånyo avstyrkadessa förslag.RepresentationUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår förslaget om en höjning av avdragsramen förrepresentationsmåltid.Jämför reservation 20 (m).Gällande rättUtgifter för representation och liknande ändamål skall enligt 16 kap.2 § IL dras av om de har samband med näringsverksamheten,såsom då det uteslutande är fråga om att inleda eller upprätthållaaffärsförbindelser eller liknande eller då utgifterna avser jubileumeller personalvård. Avdraget skall inte överstiga vad som kan ansesskäligt. För måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé finnsen särskild avdragsram fastlagd i lagtexten.