bet · GS01KRU7 · 2005-03-22 00:00:00 — Omstruktureringenbehöver få ett ökat statligt stöd med en väsentlig höjning av statsbidragen.Detta bör ges regeringen till känna.I den senare motionen - Kr369 (fp) yrkande 10 - föreslås dessutom attomstruktureringsprocessen bör följas av forskare för att resultaten skakunna spridas i nationen men också vara inspiration för internationellakulturaktörer. Medel för detta bör finansieras av staten. Detta bör gesregeringen till känna.Utskottets ställningstagandeKulturrådet har på eget initiativ gjort en översyn av de regionalamuseernas kostnader. Av undersökningen, som ännu inte finns redovisad,kan man bl.a. utläsa hur kostnaderna för respektive museum fördelar sigpå olika ändamål. Enligt visar undersökningen också att deregionala museerna med få undantag har en god ekonomi och kan bedrivasin verksamhet utan underskott.Centerpartiets krav på en sådan utredning är således redan tillgodosett.Kulturrådet ska också följa vilka effekter omstruktureringen avmuseiverksamheten i ger. De institutionsbidrag som lämnas tillde berörda museerna har enligt uppgift en nivå som är i paritet medeller högre än vad andra regionala museer får. Av motionen framgår intevarför dessa museer skulle vara i behov av ett väsentligt högre statsbidrag.Utskottet ser därför ingen anledning att förorda en sådan ökning. Detfår också förutsättas att erfarenheterna av omstruktureringen kommeratt dokumenteras inte bara av utan också av de berördainstitutionerna själva och att denna information kan användas för andraliknande insatser utan att fattar beslut om ett särskiltforskningsprojekt.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr279 (fp) yrkande2, 2003/04:Kr326 (c) yrkande 11 och Kr369 (fp) yrkandena 3 och 10.MuseipedagogikUtskottets förslag i korthetMed tanke på att redan godkänt en av regeringen föreslagensatsning på museipedagogik ser utskottet ingen anledning att biträdaett motionsförslag med krav på en sådan satsning.MotionenKristdemokraterna begär i kommittémotion 2003/04:Kr390 att regeringenska lägga fram en åtgärdsplan för en konst- och museipedagogisk satsning(yrkande 9). En förutsättning för att samtidskonst ska kunna visas,förstås och diskuteras är enligt motionärerna att utställningsarrangörerhar tillgång till konstpedagoger. Vid Riksutställningar har man förklaratsig beredd att ta ansvar för utbildningar inom sina specialområden,under förutsättning att man får ekonomisk kompensation. Motionärernaerinrar också om att har föreslagit att skafå spela en mer aktiv roll. Sammantaget finns enligt deras meningtillräckligt med underlag för att regeringen ska kunna återkommatill med en åtgärdsplan för en konstpedagogisk satsning.Utskottets ställningstagandeDet pedagogiska arbetet inom museiområdet har länge varit en prioriteradfråga. Under 2001-2003 genomförde regeringen med stöd av ensärskild satsning på museipedagogik på såväl regionala som statligamuseer. Enligt en preliminär utvärdering av harsatsningen fallit väl ut. Regeringen har därför i budgetpropositionen för2005 föreslagit att den museipedagogiska satsningen för de regionalamuseerna ska permanentas med en årlig ram på . För2005 har anvisat halva detta belopp, eller ,avsett som stöd under andra hälften av året.Motionärerna förde fram sitt förslag under allmänna motionstiden 2003.Med den därefter beslutade satsningen har deras önskemål i allt väsentligtblivit tillgodosedda.Utskottet avstyrker därför motion 2003/04:Kr390 (kd) yrkande 9.Vården av den svenska fotoskattenUtskottets förslag i korthetUtskottet avvisar ett motionsförslag om ett nationellt Foto-Sesam medhänvisning till den satsning som gjorts på Kulturarvs-IT, vilken innebäratt främst museer får hjälp med att digitalisera sina dokument- ochfotosamlingar.Även motioner om en nationell mötesplats för att utveckla fotografinavstyrks av utskottet.Jämför reservationerna 6 (m, fp, kd, c) och 7 (fp).MotionernaCenterpartiet framhåller i kommittémotion 2003/04:Kr326 att det behövsen kraftfull satsning på att bevara och göra den fotografiska bildentillgänglig, både vad gäller stillbildsfotografi och film. Erfarenheternaav är enligt motionärerna mycket goda. De anser att detär dags att följa upp detta med ett nytt liknande projekt inom fotoområdet.En satsning på bevarande, vård och förmedling av den fotografiska bildenska inte bara omfatta stillbildsfotografi utan även film. Regeringenbör återkomma till med förslag om hur ett nationellt Foto-Sesambör utformas. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 31), ansermotionärerna.Torkild m.fl. (fp) framhåller i två likalydande förslag imotionerna 2003/04:Kr339 och Kr376 att behöver en nationellmötesplats för att utveckla fotografin för framtiden och för att ta ettsamlat ansvar för bevarandet av den svenska fotoskatten. Motionärernavill att gör ett uttalande med denna innebörd.Nordiska museet är ansvarsmuseum för svensk kulturhistorisk fotografi.Moderna museet har inte längre någon avdelning för samtida konstfotografi.Länsmuseerna har det regionala ansvaret för den kulturhistoriskafotografin. Alla har stora samlingar och alla saknar personella ochekonomiska resurser för att tillfredsställande kunna utföra sina uppdrag,påpekar motionärerna. De föreslår att ska ge detta till kännaför regeringen.Utskottets ställningstagandeDe senaste årens satsningar på Kulturarvs-IT kan delvis ses som ettalternativ till det Foto-Sesam som föreslås i motion 2003/04:Kr326.Kulturarvs-IT är ett nationellt digitaliseringsprojekt som i driver tillsammans med landetsmuseer. Projektet påbörjades som en försöksverksamhet för att ökatillgängligheten till kulturarvet som personer med svåraarbetshandikapp kunde erbjudas arbete. Stiftelsen i Kirunabedriver verksamhet i , samt i Ulriksfors i Strömsundskommun. På regional nivå medverkar dessutom 26 museer i Kulturarvs-IT.Verksamhetens syfte är dubbelt. Dels ska kulturarvet göras tillgängligt,dels ska meningsfullt arbete erbjudas åt personer med mycket omfattandearbetshandikapp.Arbetsförmedlingen förfogar över platserna vid Kulturarvs-IT och anvisarlämpliga arbetstagare. finansierar med ett anslagpå kostnaderna för lönerna till arbetsledarna vidmuseerna och Stiftelsen regional nivå är grovt räknat 200 personer med arbetshandikappengagerade i projektet. Till detta kommer ca 45 personer på de tre orterdär Stiftelsen i bedriver verksamhet. Därtill kommerett antal arbetsledare på varje arbetsplats.Enligt uppgift till utskottet föreligger en osäkerhet för verksamhetenför kommande år. Utskottet är medvetet om den ekonomiska situationenför Stiftelsen och förutsätter att regeringen finner enlångsiktigt hållbar lösning för verksamheten.Det arbete som utförts inom ramen för Kulturarvs-IT har främstrört digitalisering av fotografier, kartor och andra dokument. Uppdragsgivarehar varit centrala och regionala institutioner inom musei- ocharkivsektorerna, vilka genom satsningen fått arbete utfört som intealltid har kunnat ges tillräcklig prioritet. Den tidigare försöksverksamhetenpermanentades 2003.Av intresse i detta sammanhang är också att sedanbeslöt att inrätta en filmvårdscentral i för s.k. icke-fiktivfilm. Filmvårdscentralen ska ta hand om, bevara och tillgängliggörafilm och videoband.Som framgått har alltså särskilda insatser gjorts för att bistå främstolika museer i deras arbete med att bevara gamla foton och rörliga bilder.Till detta kommer museernas eget ansvar. De ska inom ramen för tilldelademedel göra sådana prioriteringar att vården och bevarandet av de egnasamlingarna kan upprätthållas.Med det anförda avstyrker utskottet motion 2003/04:Kr326 (c) yrkande 31.Som också framhålls i några motioner finns mycket omfattande fotografiskasamlingar i våra museer, inte minst på samt Stockholmsstadsmuseum och . Det är angeläget att dessafotoskatter tas till vara. är nationellt ansvarsmuseumför svensk kulturhistoria och har som mål inom det fotografiska områdetatt utveckla, samordna och stödja den kulturhistoriska bilden inommuseivärlden.Något initiativ i fråga om en nationell mötesplats för foto är enligtutskottets mening inte påkallat. Utskottet avstyrker därför motionerna2003/04:Kr339 (fp) och Kr376 (fp).Naturhistoriska riksmuseetUtskottets förslag i korthetEn lösning på museets problem med magasineringen av debotaniska samlingarna har tagits fram och utskottet anser därför attdet inte finns anledning att biträda ett motionsförslag med krav på ensådan åtgärd.Utskottet avstyrker också motionsförslag om riksmuseetsdepartementstillhörighet samt krav på långsiktigt tryggad finansieringav miljögiftsgrupp. I det senare fallet harsärskilda medel tillskjutits i budgetpropositionen för 2005.Jämför reservation 8 (kd).MotionernaI fem motionsförslag tas olika sidor av riksmuseetsverksamhet upp.Naturhistoriska magasinsproblemKristdemokraterna kräver i två likalydande förslag i kommittémotionerna2003/04:Kr387 yrkande 12 och Kr362 yrkande 15 att regeringen ska återkommamed ett konkret förslag på en lösning av riksmuseetsmagasinsproblem.Naturhistoriska samlingar omfattar cirka nio miljonerdjur, växter och . Motionärerna framhåller att de vid fleratillfällen har tagit upp frågan om situationen på museet.Stora delar av museets samlingar är förvarade i ett så dåligt klimatoch under så dåliga förhållanden i övrigt att deras fortsatta existensär äventyrad. Nya magasin måste till både för samlingarnas säkerhet ochför att öka tillgängligheten för forskare. harföreslagit ett bergrum i anslutning till museet, vilket på ett mycketbra sätt skulle lösa problemen. krävde kulturutskottet för förstagången att regeringen skulle återkomma med ett förslag till lösning sombyggde på de förslag som fanns. Detta krav har därefter upprepats fleragånger, men kulturministern har fortfarande inte presenterat någonlångsiktig lösning. I stället har museet tvingats till andra tillfälligalösningar genom en ut- och ombyggnad av det s.k. Botanhuset. Det kommeratt lösa de mest akuta problemen men inte museets behov för framtiden.Regeringen bör därför nu återkomma med ett konkret förslag till långsiktiglösning för , anser motionärerna.Naturhistoriska departementstillhörighetÅsa och () föreslår i motion 2003/04:Kr303 attriksdagen ska påtala för regeringen att det för riksmuseetsräkning finns behov av att bygga upp ett strukturerat departementssamarbetemellan Kultur-, Miljö- och Utbildningsdepartementen (yrkande 1). Medanandra svenska museer mer självklart ägnar sig åt kulturområdet spännerNaturhistoriska med sin omfattande naturvetenskapliga forskningöver flera politikområden. Under ledning bedrivsmycket av den forskning och verksamhet som även riksmuseetägnar sig åt. Kommer inget sådant samarbete till stånd bör ansvaret förNaturhistoriska i stället föras över till (yrkande 2).Naturhistoriska miljögiftsgruppI samma motion föreslås också att ska göra ett tillkännagivandeom behovet av en långsiktig finansiering av riksmuseetsmiljögiftsgrupp (yrkande 3). Gruppen bedriver miljögiftsforskning påuppdrag av . miljöprovbankvar den första i sitt slag i världen och är världsledande. Museet saknaremellertid laboratorielokaler med stabilt klimat, vilket krävs föravancerade miljögiftsanalyser. Från hälsosynpunkt är det inte helleracceptabelt att handha miljögiftsmaterial när det saknas t.ex. tillräckligventilation.Utskottets ställningstagandeNaturhistoriska magasinsproblem har återkommande behandlatsav utskottet, och utskottet har också på plats studeratproblemen. Utskottet har sett det som angeläget att de akuta problemenmed museets arbetsmiljö och med samlingarnas vård, säkerhet ochtillgänglighet får en lösning.Långt framskridna planer på att rusta upp och bygga ut Botanhusetföreligger . Den lösning som diskuteras är dels en mindre utbyggnad ivilken de botaniska samlingarna ska förvaras, dels en renovering avsjälva byggnaden för att få fram ändamålsenliga arbetslokaler. Byggnadenligger i , och ärendet prövas avStockholms stadsbyggnadskontor.Utskottet noterar med stor tillfredsställelse att det segdragna problemetmed förvaringen av de botaniska samlingarna i och med detta tycks ståinför sin lösning. De båda kristdemokratiska motionerna bör därför avslåsav riksdagen.Förslaget om departementstillhörighet ärinte en fråga för . Enligt regeringsformen (RF 7:1) är detregeringen som ensam fördelar ärendena mellan departementen. I sammanhangetkan dock noteras att motionärernas förslag åtminstone delvis hartillgodosetts genom att och Kulturdepartementetvid ingången av detta år slagits ihop till ett departement.Kravet på en långsiktig finansiering av riksmuseetsmiljögiftsgrupp har enligt utskottets mening fått en lösning genom attNaturhistoriska i budgetpropositionen tillförtsytterligare för sin miljögiftsforskningoch sitt miljöövervakningsprojekt. Enligt museets ledning tillgodosermedelstillskottet de långsiktiga behov som riksmuseetsmiljögiftsgrupp har. Förslaget i motion 2003/04:Kr303 är som en följdav detta tillgodosett och bör inte föranleda någon åtgärd.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr303 (mp)yrkandena 1-3, 2003/04:Kr387 (kd) yrkande 12 samt Kr362 (kd) yrkande 15.FörsvarsmuseifrågorUtskottets förslag i korthetLokalproblemen för Flygvapenmuseum i samt omhändertagandet avden bärgade har av regeringen tagits upp i budgetpropositionenför 2005. Även frågan om vården av militärhistoriska anläggningar ochföremål är på väg att lösas.Utskottet avstyrker därför motionsförslag där dessa frågor tas upp.Likaså avstyrker utskottet ett förslag om att inrätta ett militärhistorisktmuseum i Kristianstad.MotionernaI fem motioner finns förslag om Flygvapenmuseum i , hur dennedskjutna ska tas om hand, hur gamla anläggningar och föremålinom försvaret ska vårdas samt om ett nytt försvarshistorisktmuseum.Flygvapenmuseum i och den nedskjutna DC-3:anLinnéa () begär i motion 2003/04:Kr259 att man ska finna enframtida permanent lösning för Flygvapenmuseum i . Det är landets enda statliga flygmuseum. Den mest efterfrågadeföremålskategorin vid Flygvapenmuseum är flygplan och helikoptrar. Dekräver stort utrymme oavsett om de visas i en utställning eller om deförvaras i magasin. I magasin finns flera unika flygplan som väntar påatt visas upp för allmänheten.Det är, anser motionären, viktigt att Flygvapenmuseum i fåren framtida permanent lösning och att staten tar sin del av ansvaretför att åstadkomma detta.Berndt m.fl. (s) framför i motion 2003/04:Kr374 ett snarliktförslag. Den nuvarande utställningshallen är överbelastad. Därför ärett 15-tal plan placerade utomhus och ett stort antal inhysta i lokalerpå Malmens flygplats. En utbyggnad är alldeles nödvändig, inte bara föratt skydda planen utan också för att kunna visa dem på ett pedagogisktoch bra sätt.Christer () föreslår i motion Kr312 att den som 1952 skötsned öster om ska placeras i ett museum, förslagsvis iFlygvapenmuseum i . Regeringen bör ta initiativ till ett sådantprojekt. Motionären anser att förslaget bör kombineras med det pågåendearbetet med att finna en långsiktig lösning för museets lokalförsörjning.Vård av militärhistoriska anläggningar och föremålAnna () föreslår i motion Kr266 att genom etttillkännagivande ska begära tydliga politiska direktiv för att långsiktigtklara förvaring, visning och vård av föremål och anläggningar inomförsvaret. Det innebär bl.a. att man i kommande försvarsbeslut bör gehög prioritet åt bevarandeaspekten och vinnlägga sig om att inte säljaeller förstöra överskottsmateriel innan de museala kraven blivittillgodosedda. Man bör också i en långsiktig plan lägga fast vad som skabevaras musealt. Vidare bör man utreda hur stora resurser som kan behövasför dokumentation samt för framtida förvaring, vård och underhåll ochhur kostnaderna för detta ska kunna överföras från försvarsanslagettill museibudgeten. Slutligen bör man enligt motionären förverkligaplanerna på att ställa ut den nedskjutna vid Flygvapenmuseum iLinköping.Militärhistoriskt museum i () föreslår i motion Kr203 att ett militärhistorisktmuseum ska lokaliseras till . Museet skulle kunna fokuseramera på folkets historia och visa det civila livet i en av Sverigesbäst bevarade befästningsstäder som vi får en redovisning avden krigshistoria som inte berör enbart utan hela . Därförbör det vara av riksintresse att ett militärhistoriskt museum lokaliserastill Kristianstad.Utskottets ställningstagandeAv budgetpropositionen framgår att regeringen anser att det ärviktigt att bevara det militära flygplan av modell som sköts ned1952 och som bärgades . Enligt regeringen är planet enbetydelsefull del av vårt kulturhistoriska arv och ett tidsdokument fördet och efterkrigstidens Sverige.Av samma budgetproposition framgår också att Statens försvarshistoriskamuseer (SFHM) har tagit fram en plan för utbyggnaden av Flygvapenmuseumi som långsiktigt löser museets lokalförsörjning.Regeringen har beviljat SFHM i engångsbidragför dokumentation, seminarier och utredningsinsatser i samband medbevarandet av . I detta regeringsbeslut föreskrivs dessutom attDC-3:an ska förvaras av Försvarsmakten till dess att en permanentplacering kan ordnas, dock längst t.o.m. utgången av 2007. För konserveringenav planet ska SFHM ansvara.SFHM gör i sitt budgetunderlag för 2006-2008 bedömningen att den angivnatidsgränsen innebär att den planerade museibyggnaden måste ståinflyttningsklar senast vid halvårsskiftet 2007.Av redovisningen framgår att de problem som lyfts fram i motionerna2003/04:Kr259 (fp), 2003/04:Kr374 (s) och Kr312 (s) är på väg att lösas.Motionärernas önskemål är alltså i allt väsentligt tillgodosedda, ochförslagen bör därför inte ge anledning till någon ytterligare åtgärd.Vadbeträffar förslaget om vård av militärhistoriska anläggningar och föremålvill utskottet framhålla följande. SFHM och Statens maritima museer harhaft i uppdrag att överväga frågor av det slag som motionären tar upp.I september 2004 presenterade de båda myndigheterna sina förslag i engemensam rapport kallad Försvarsväsendets bevarandefrågor.Regeringen har därefter återkommit till frågan och begärt att SFHM ochStatens maritima museer gemensamt med Försvarsmakten och Fortifikationsverketska redovisa konkreta förslag till hur valda delar av det svenskaförsvarets kulturarv ska bevaras. De fyra myndigheterna ska kostnads- ochkonsekvensberäkna olika alternativa lösningar och även föreslå lämpligfinansiering. En gemensam redovisning ska lämnas till regeringen senastden 1 oktober 2005.Förslagen i motion Kr266 (m) är alltså redan åtgärdade, och motionärenskrav får enligt utskottets mening anses vara tillgodosedda.I motion Kr203 (c) föreslås att ett militärhistoriskt museum skalokaliseras till . Utskottet biträder inte detta förslag.Sammanfattningsvis avstyrker utskottet de i detta sammanhang behandlademotionerna /04:Kr259 (fp), 2003/04:Kr374 (s), Kr203 (c), Kr266 (m)och Kr312 (s).Maritima museerUtskottets förslag i korthetFrågan om sätet för Statens maritima museer samt svavelutfällningarnapå regalskeppet tas upp i två motioner som avstyrks av utskottet.Den första avstyrks därför att ledningen för Statens maritima museerredan har sitt säte i , och den andra på grund av att Vasamuseetredan fått ett betydande resurstillskott för att komma till rätta medangreppen på Vasas skrov. Utskottet avstyrker också ett motionsförslagom ett nytt varvsmuseum.MotionernaI tre motioner finns förslag som berör Statens maritima museer.Statens maritima museers säteKerstin m.fl. (s) föreslår i motion Kr258 att ledningen förStatens maritima museer ska lokaliseras till där Marinmuseumär beläget.Riksdagen har tidigare uttalat att museiledningen bör lokaliseras tillKarlskrona, påpekar motionärerna. Med hänsyn till stadens centrala rollser de det som en naturlig organisationsförändring. Men trots att dethar gått gjorde sitt tillkännagivande omen omlokalisering har fortfarande ingenting hänt. Motionärerna finnerdet uppseendeväckande. bör därför återigen ge regeringen tillkänna att ledningen för Statens maritima museer ska lokaliseras tillKarlskrona.Regalskeppet begär i motion 2003/04:Kr387 att regeringen skaåterkomma med information om situationen för regalskeppet (yrkande13). Förslaget är väckt mot bakgrund av att man konstaterat att skrovetär angripet av svavelsyra I motionen konstateras att Statens maritimamuseer har gjort upp en åtgärdsplan samt en finansieringsplan somsträcker sig . har det saknats ekonomiska resursertill detta projekt som är avgörande för skeppets framtid. Av motionenframgår vidare att regeringen har gått Statens maritima museer tillmötes och beviljat ett anslag på . Motionärernaförväntar sig att regeringen fullföljer den åtgärds- och finansieringsplansom finns och fortsätter satsningen på de kommande åren.Ett nytt varvshistoriskt museumRolf () föreslår i motion 2003/04:Kr261 att regeringen ska låtautreda förutsättningarna för ett statligt stöd till ett nytt varvshistorisktmuseum. Varv har funnits på många orter i , och ett varvshistorisktmuseum är därför en fråga av nationellt intresse, anser motionären. Skaett sådant museum kunna etableras är det helt nödvändigt att det skeri ett mycket nära samarbete mellan stat, regioner och kommuner. Dettorde krävas inte minst när det gäller finansiering och för att samordnaolika delar. Var ett framtida varvsmuseum ska förläggas måste diskuterasi ett större sammanhang, påpekar motionären som dock anser att det tordevara svårt att bortse från som ett mycket tungt alternativ idet sammanhanget.Utskottets ställningstagandeFrågan om Statens maritima museers säte har återkommande behandlats avutskottet. förordade kulturutskottet att myndigheten museer (SSHM) skulle ha sitt säte i . Ibudgetpropositionen angav emellertid regeringen att förutsättningarnaför en lokalisering till därefter ändrats. Kulturutskottetkunde i motsats till regeringen dock inte se att förutsättningarnaändrats utan vidhöll sin tidigare uppfattning och föreslog att riksdagenskulle göra ett tillkännagivande i frågan. beslutade också ienlighet med utskottets förslag.I budgetpropositionen anmälde regeringen att den hade för avsiktatt vidta åtgärder så att den organisationsförändring inom Statenssjöhistoriska museer som föreslagit kommer att genomföras.I budgetpropositionen föreslog regeringen på tilläggsbudgetatt skulle tillföras 1,5 miljoner kronorför att täcka vissa engångskostnader med anledning av ledningenslokalisering till . Av propositionen framgick också att dennaorganisationsförändring skulle genomföras senast den 1 oktober 2001.Som svar på en skriftlig fråga från () uppgav dåvarandekulturministern följande i dennafråga.Jeppe har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder föratt uppfylla beslut om en omlokalisering av ledningen förStatens museer till Karlskrona.Regeringen har vidtagit åtgärder så att den organisationsförändringinom , numera Statens maritima museer, somriksdagen föreslagit har genomförts. Frågan har behandlats utförligt ibudgetpropositionerna , 2001 och 2002. I den senare kan manbland annat läsa att myndigheten på tilläggsbudget tilldelades1,engångsvis för att täcka kostnader för flytt avledning och kansli till . Två av myndighetens tre museer liggerdock i . Det innebär att myndighetschefen tillbringar tid påbåda orterna.Riksdagens beslut är således tillgodosett, och utskottet förutsätteratt dess tillämpning också innebär att myndighetens ledning i praktikenhar sitt säte i . Eftersom två av museerna finns i Stockholmmåste myndighetschefen tillbringa tid på båda orterna. Någon särskildåtgärd med anledning av motion Kr258 (s) är inte påkallad.Vad beträffar förslag till åtgärder för att kommatill rätta med svavelutfällningarna på regalskeppet vill utskotteterinra om att Statens maritima museer genom förslag i budgetpropositionenför 2005 tillförts "för att möjliggöraett fortsatt bevarandearbete av regalskeppet ".Av propositionen framgår också att arbetet med att bevara skeppet . har bl.a. en ny klimatanläggning installeratsi museibyggnaden. fortsätter konserveringsarbetet ochförberedelserna för att ge skeppet en ny vagga. Vidare pågår en omfattandeforskning kring utfällningarna i skrovet.