bet · GT01KrU2 · 2005-10-11 00:00:00 — behandlar i betänkandet 86 motionsyrkanden från allmänna motionstiden , 2003 och 2004 med förslag som rör olika sidor av kulturmiljövården. Utskottet avstyrker samtliga dessa förslag. Bland de avstyrkta motionerna finns förslag som avser kulturarvs- och kulturmiljöfrågorna i stort. Där finns också motioner med krav på ökat skydd för det kulturhistoriska industriarvet, den kristna folkrörelsens kulturarv, gamla kyrkstäder, kulturhamnar, sjömärken och fyrar, gamla skeppsvrak liksom olika typer av näringsfångslämningar i skogsmarker. Andra motioner tar upp behovet av ökat ekonomiskt stöd till olika byggnadsvårdsinsatser. Det gäller dels den kyrkoantikvariska ersättningen, dvs. stödet för vård och restaurering av kyrkobyggnader, dels stöd till enskilda objekt som , väderkvarnar, s.k. överloppsbyggnader i samt det av arkitekt ritade spannmålslagerhuset i . Kostnadsfördelningen mellan stat och exploatörer vid arkeologiska undersökningar tas upp i flera motioner liksom vissa angränsande frågor som krav på intrångsersättning till markägare när förekomsten av fornfynd hindrar ett rationellt skogsbruk, krav på att arkeologiska uppdragsverksamhet ska likställas med andra arkeologiska aktörers genom att inte vara momsbefriad och genom att även arkeologiska undersökningar ska omfattas av lagen om offentlig upphandling. Andra frågor som tas upp i motionerna handlar om skyddet av gamla ortnamn, förslag om att museer ska kunna stärka sin ekonomi genom att sälja arkeologiska massfynd, stöd till de arkeologiska utgrävningarna i utanför , krav på att fastighetsägare ska informeras om förekomsten av fornlämningar på den egna fastigheten, bestämmelserna om utförsel av kulturföremål ur landet samt åtgärder inför 300-årsjubileum . Motionsförslag framförs också om att föra upp nya objekt på och om behovet av extra statsbidrag till världsarvsobjekten. Flera motioner handlar om olika internationella konventioner inom kulturmiljöområdet, nämligen Unidroitkonventionen om stulna eller olagligt utförda kulturföremål, om skydd av kulturföremål vid väpnad konflikt, konvention om skyddet av det kulturarvet och konvention om förbud mot olovlig in- och utförsel av kulturegendom. I betänkandet finns 13 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Övergripande kulturarvs- och kulturmiljöfrågor avslår motionerna 2003/04:Kr209 yrkande 2, 2004/05:Kr233 yrkande 3 och 2004/05:Kr381. Reservation 1 (m, fp, kd, c) Kulturarvets betydelse och inventering av kulturhistoriska miljöer avslår motionerna 2003/04:Kr203, 2004/05:Kr233 yrkande 2 och 2004/05:MJ434 yrkande 34. Reservation 2 (m) Reservation 3 (c) Skydd av industrisamhällets kulturarv avslår motionerna 2003/04:Kr299, 2003/04:Kr300 och 2004/05:Kr377. Skydd för den kristna folkrörelsens kulturarv avslår motionerna 2003/04:Kr337 och 2004/05:Kr304. Ökade resurser till vissa byggnader avslår motionerna 2003/04:Kr370 och 2004/05:Kr296. Ökat statligt stöd till avslår motion 2004/05:N403 yrkande 15. avslår motion 2004/05:Kr329 yrkandena 1 och 2. avslår motionerna 2004/05:K287 yrkande 6, 2004/05:Kr205, 2004/05:Kr279 och 2004/05:Kr362 yrkande 2. Reservation 4 (kd) Reservation 5 (c) Skydd av gamla ortnamn avslår motionerna 2003/04:Kr204 och 2004/05:Bo247. Reservation 6 (m, fp, kd, c) avslår motion 2003/04:Kr387 yrkande 5. Reservation 7 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2003/04:Kr253 yrkande 4, 2004/05:Kr320, 2004/05:Kr335 och 2004/05:T335 yrkande 7. avslår motionerna 2003/04:Kr218 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:Kr257. avslår motionerna 2003/04:Kr244, 2003/04:Kr301, 2003/04:Kr328 yrkande 4 och 2004/05:Kr217 yrkande 4. Försäljning av arkeologiska fynd avslår motionerna 2003/04:Kr202 och 2004/05:Kr209. Reservation 8 (m, fp, kd) avslår motionerna 2004/05:Kr270 och 2004/05:N403 yrkande 14. Kostnadsansvaret för arkeologiska utgrävningar avslår motionerna 2003/04:Kr217, 2003/04:Kr326 yrkande 13, 2004/05:Kr306 och 2004/05:Kr382. Reservation 9 (m, fp, kd, c) Bygder med rik förekomst av fornlämningar avslår motionerna 2003/04:Kr298 och 2004/05:Kr213 yrkandena 1, 2 och 5. Reservation 10 (c) avslår motionerna 2003/04:Kr267 yrkandena 1 och 2 samt 2003/04:MJ409 yrkande 11. Reservation 11 (m, fp, kd) Information till fastighetsägare om förekomsten av fornlämningar avslår motionerna 2003/04:Kr297 och 2004/05:Kr378. Kulturminneslagens undantag från lagen om offentlig upphandling avslår motionerna 2003/04:Kr268, 2004/05:Kr213 yrkande 3 och 2004/05:Kr243. Reservation 12 (m) avslår motion 2004/05:Kr213 yrkande 4. Skyddet av näringsfångslämningar i skogsmarker avslår motion 2004/05:MJ434 yrkande 35. Utförsel av kulturföremål ur landet avslår motionerna 2004/05:Kr324 och 2004/05:Kr375. Reservation 13 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2002/03:Kr258, 2004/05:Kr276 yrkande 1, 2004/05:Kr308 och 2004/05:Kr315. avslår motionerna 2003/04:Kr205, 2003/04:Kr235 och 2004/05:Kr276 yrkande 2. avslår motionerna 2004/05:Kr215, 2004/05:Kr314 och 2004/05:Kr371. Unidroitkonventionen om stulna eller olagligt utförda kulturföremål avslår motionerna 2003/04:Kr245 yrkandena 3 och 4 samt 2004/05:Kr201 yrkandena 3 och 4. om skydd av kulturföremål vid väpnad konflikt avslår motionerna 2003/04:Kr245 yrkandena 5 och 6 samt 2004/05:Kr201 yrkandena 5 och 6. konvention om skydd av det kulturarvet avslår motionerna 2003/04:Kr245 yrkandena 1 och 2, 2003/04:Kr328 yrkande 1, 2004/05:Kr201 yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:Kr217 yrkande 1. konvention om förbud mot olovlig in- och utförsel m.m. av kulturegendom avslår motionerna 2003/04:Kr245 yrkandena 7 och 8 samt 2004/05:Kr201 yrkandena 7 och 8. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), () och (). har fastställt de övergripande målen för kulturmiljöarbetet. Ett av målen syftar till att kulturarvet ska försvaras och bevaras. Ett annat syftar till allas förståelse för, delaktighet i och ansvarstagande för den egna kulturmiljön. Motivet för detta mål angavs i proposition 1998/99:114 Kulturarv - kulturmiljöer och kulturföremål på följande sätt (s. 30). Människor utan erkänt kulturarv och dokumenterad historia riskerar att stå sämre rustade när de skall delta i formandet av samhället och hävda sina krav på lika rättigheter och möjligheter. Kulturmiljöns förutsättningar att skapa levande kunskap om kultur och historia hos alla måste tas till vara. Kulturmiljöverksamhetens uppgift är därför att ge perspektiv på samhällsutvecklingen och underlätta förståelsen för miljöns kulturvärden så att de kan engagera oss, leva vidare och på så sätt berika våra upplevelser av och vår förankring i den egna miljön, samt sätta oss i stånd att försvara kulturmiljöns väsentliga värden mot förfall och förödelse. Lagen (1988:950) om kulturminnen (KML) innehåller bestämmelser om fornminnen, byggnadsminnen, kyrkliga kulturminnen samt skydd mot utförsel av vissa äldre kulturföremål liksom bestämmelser om återlämnande av olagligt bortförda kulturföremål. Av bestämmelserna om byggnadsminnen framgår att en byggnad som är synnerligen märklig genom sitt kulturhistoriska värde eller som ingår i ett kulturhistoriskt synnerligen märkligt bebyggelseområde får förklaras för byggnadsminne av . Bestämmelserna om byggnadsminnen får också tillämpas på park, trädgård eller annan anläggning av kulturhistoriskt värde (3 kap. 1 § KML). ska genom skyddsbestämmelser ange på vilket sätt byggnaden ska vårdas och underhållas samt i vilka avseenden den inte får ändras (3 kap. 2 § KML). Av 3 kap. 4 § KML framgår att fråga om en byggnad bör förklaras för byggnadsminne kan väckas av var och en genom ansökan eller tas upp av på eget initiativ samt att det är som beslutar i ärendet. För statliga byggnadsminnen gäller bestämmelserna i förordningen (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m.m. Frågan om en byggnad ska förklaras för statligt byggnadsminne prövas av regeringen efter framställning från (). Bidragsbestämmelser som bl.a. avser ombyggnad och vård av kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse samt information m.m. i anslutning till kulturminnen och kulturmiljöer finns i förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Bidragsmedlen anvisas under anslag 28:26 Bidrag till kulturmiljövård (utg.omr. För har nära anvisats. Frågor om bidrag till kulturmiljövård prövas av RAÄ eller, efter RAÄ:s bemyndigande, . Ansökan om bidrag ska ges in till . I praktiken är det länsstyrelserna som beslutar om och betalar ut den allra största delen av anslaget. En särskild utredare har på uppdrag av regeringen sett över vissa frågor som rör bebyggelseskydd och skyddet för lösöre. Utredningen, som antog namnet , föreslår i betänkandet K-märkt (SOU 2004:94) att kommunerna inte längre ska behöva ta fram en ny detaljplan eller områdesbestämmelser för att få till stånd ett långsiktigt skydd för en särskilt värdefull byggnad. Kommunerna ska i stället kunna besluta om kulturminnesmärkning (k-märkning) av byggnaden. Detta beslut ska innebära att byggnaden omfattas av en förhöjd bygglovsplikt. Därigenom tydliggörs byggnadens kulturvärden för ägare, brukare och allmänhet. Det innebär också att skyddet blir enklare att införa, att förutsättningar skapas för en kontinuerlig dialog mellan ägare och kommun samt att skyddsnivån kan anpassas efter förändringar i kunskapsläget. Begreppet k-märkning används ofta i dagligt tal men har inte någon rättslig innebörd . Utredningen föreslår även vissa andra förändringar i lagstiftningen för att förbättra skyddet för de kulturhistoriskt värdefulla byggnaderna. Här kan nämnas att särregleringen för de statligt ägda byggnadsminnena tas bort och att den i stället samordnas med övriga byggnadsminnen i 3 kap. kulturminneslagen. Vidare föreslås att kulturreservatsinstitutet, som kan inrättas enligt för att skydda kulturpräglade landskap, ska utvidgas så att det även omfattar värdefulla bebyggelsemiljöer. Utredningsuppdraget har även rört möjligheten att skydda sådant lösöre som väsentligen bidrar till en kulturhistoriska värde (se bet. s. 215 f.). Betänkandet har varit ute på remiss. Remisstiden gick ut , och ärendet bereds i . har i delbetänkandet De norrländska kyrkstäderna (SOU 2003:81) lämnat förslag som rör skydd för kyrkstäderna. En kortfattad redovisning av förslagen redovisas i det följande under avsnittet Skydd av kyrkstäder. Bestämmelser som rör skyddet av industrimiljöer - utöver vad som ovan redovisats om kulturmiljöer - anges i det följande under avsnittet Kulturhistoriska industriarv. En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att se över vissa frågor på det uppdragsarkeologiska området. Denna utredning - som gått under namnet - har avslutat sitt arbete genom att lägga fram sitt betänkande Uppdragsarkeologi i tiden (SOU 2005:80). Utredaren har bl.a. analyserat tillämpningen av aktuella bestämmelser på området. Vidare har utredaren kartlagt hur de samlade kostnaderna för uppdragsarkeologiska undersökningar har utvecklats liksom hur exploatörernas utökade kostnadsansvar för fyndhantering och konservering har utfallit. Utredaren har även analyserat förutsättningarna för den verksamhet som bedrivs av RAÄ:s avdelning för arkeologiska undersökningar (UV) och lämnat förslag om en ny organisation som innebär att UV ska skiljas från RAÄ och ombildas till ett aktiebolag som helt ägs av staten. Utredningsbetänkandet kommer att gå ut på remiss. Övergripande kulturarvs- och kulturmiljöfrågor Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner av övergripande karaktär om kulturarvet med något olika inriktning samt om m.m. Utskottet hänvisar bl.a. till resultatet av arbete och till att regeringens beredning av utredningens förslag inte bör föregripas. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). I motionerna2004/05:Kr233 (m) yrkande 3 och 2003/04:Kr209 (m) yrkande 2 betonar det enskilda ägandets betydelse för att kulturarvet bevaras. Privata fastighetsägare bör kunna få renoveringsstöd för att kunna bevara byggnader som är värdefulla för vår kulturmiljö, och taxeringsvärdena bör kunna skrivas ned. Ägaransvaret utgör en positiv kraft i kulturvårdsarbetet men kan ibland behöva förstärkas, anser motionärerna. Vidare föreslår motionärerna att () roll renodlas. RAÄ bör enbart vara central sektorsmyndighet och ska inte ägna sig åt arkeologiska undersökningar i egen regi. Lagen om offentlig upphandling () ska tillämpas vid upphandling av arkeologiska undersökningar. Privata alternativ som kan bidra till metodutveckling och rationaliseringar ska uppmuntras enligt motionen. Slutligen pekar motionärerna på behovet av hantverkare som kan vårda våra kulturmiljöer. saknas t.ex. kakelugnsmakare, tenngjutare och stuckatörer. Det är enligt motionen en uppgift för regeringen att säkra olika utbildningar inom hantverksområdena. och (båda s) anser att kunskaperna kring vårt kulturarv behöver förbättras. Motionärerna föreslår i motion 2004/05:Kr381 att en översyn ska göras för att förbättra informationen om kulturarvet och underlätta att det bevaras. En rad frågor av övergripande art tas upp i motioner 2003/04:Kr209 och 2004/05:Kr233. Utskottet vill instämma i vad som framförs i dessa båda motioner om det enskilda ägandets betydelse för kulturarvet. För att uppmuntra ägare att bevara och vårda sina kulturbyggnader och kulturmiljöer har staten fastställt ett regelverk och inrättat olika stöd i form av ekonomiska bidrag och rådgivning. kan således anses vara tillgodosedda i detta hänseende. Utskottet är emellertid inte berett att uttala sig om frågor om taxering och beskattning. Dessa områden ligger utanför kulturutskottets beredningsområde och behandlas i i annat sammanhang. Vidare framförs i de två moderata motionerna förslag som syftar till att renodla RAÄ:s roll till att enbart vara en central myndighet. Denna fråga, som har behandlats vid en rad tillfällen i utskottet, har också prövats av som slutfört sitt uppdrag. På regeringens uppdrag har en särskild utredare bl.a. analyserat förutsättningarna för den verksamhet som bedrivs av RAÄ:s avdelning för arkeologiska undersökningar (UV) och lämnat förslag till en framtida organisation som innebär att denna verksamhet ombildas till ett statligt aktiebolag. Resultatet av utredningen och regeringens fortsatta beredning av förslagen bör inte föregripas av . Moderata samlingspartiet yrkar även att lagen om offentlig upphandling, , ska tillämpas vid beslut om vem som ska utföra en arkeologisk undersökning. Utskottet är inte berett att föreslå någon ändring i detta hänseende. Utskottet vill emellertid erinra om att inget hindrar att ett upphandlingsliknande förfarande - liknande det som gäller enligt - i vissa fall kan tillämpas inför sådana beslut. Utskottet återkommer längre fram i detta betänkande till frågor om upphandlingsförfarandet vid arkeologiska utgrävningar. Slutligen tar man i de båda moderata motionerna upp frågan om bristen på vissa gamla hantverksyrken. Utskottet har förståelse för den oro som kommer till uttryck i motionerna. Det är angeläget att de kulturvårdande myndigheterna, museifolk och antikvarier m.fl. tillsammans med utbildningsanordnare kontinuerligt bevakar behovet av olika hantverksyrken och verkar för en återväxt. Utskottet har funnit att en hel del görs inom detta område, bl.a. när det gäller utbildningar av hantverkare med inriktning mot byggnadsvård. Som exempel kan nämnas den utbildningsverksamhet som bedrivs vid Dacapo i samt den modell - den s.k. Hallandsmodellen - som tillämpas vid renoveringsprojekt i . Kortare kurser, temadagar och föreläsningar ges av olika organisationer såsom Svenska föreningen för byggnadsvård, Byggnadsvård och Byggnadsvård. Med anledning av det i motion 2004/05:Kr381 (s) framförda förslaget om en översyn i syfte att förbättra informationen om kulturarvet vill utskottet erinra om att ett av målen för RAÄ är att allmänhetens delaktighet i samt förståelse och ansvarstagande för kulturarvet ska öka och att tillgängligheten och informationen om kulturmiljövärdena ska förbättras. Via sin hemsida informerar RAÄ allmänheten om aktuella händelser och nyheter som rör kulturmiljön. Där finns även faktadatabaser om bebyggelse och byggnadsmaterial samt en stor bilddatabas som innehåller 50 000 bilder. Utskottet anser inte att det är motiverat att gör ett uttalande av det slag som föreslås i motion 2004/05:Kr381 (s). Sammantaget finner utskottet att det inte finns någon anledning för att bifalla här behandlade motionsyrkanden. Motionerna 2003/04:Kr209 (m) yrkande 2, 2004/05:Kr233 (m) yrkande 3 och 2004/05:Kr381 (s) avstyrks således. Kulturarvets betydelse och inventering av kulturhistoriska miljöer Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett yrkande om kulturarvets betydelse eftersom förslaget får anses vara tillgodosett. Vidare avstyrker utskottet motionsförlag om inventering av skyddsvärda kulturmiljöer. Jämför reservationerna 2 (m) och 3 (c). I motion 2004/05:Kr233 (m) understryker Moderata samlingspartiet betydelsen av kulturarvet, som enligt motionärerna utgör den grund som vi står på. Genom att vi känner till våra rötter kan vi bygga upp trygghet och identitet, veta var vi kommer ifrån och kanske inse vart vi är på väg. Kunskapen om det förflutna ger också perspektiv på vår egen tid och respekt för gångna och kommande generationers liv och arbete. Kunskapen skapar också tolerans och förståelse för andras kulturarv. Kulturarvet inbjuder till spännande upptäcktsfärder och rum (yrkande 2). föreslår i motion 2004/05:MJ434 att staten ska öka sina insatser för att inventera och skydda kulturvärdena i skogsbrukslandskapet (yrkande 34). I motion 2003/04:Kr203 föreslår () att statens ansvar på kulturmiljöområdet ska tydliggöras. Staten bör se till att kulturhistoriska miljöer som är värda att bevaras skyndsamt inventeras och att åtgärdsprogram upprättas för att bevara dem . Utskottet vill instämma i vad Moderata samlingspartiet framhåller då det gäller betydelsen av vårt kulturarv. Ett av de övergripande målen för kulturmiljöarbetet som har antagit handlar om att kulturarvet ska bevaras och försvaras, vilket i huvudsak överensstämmer med motionärernas åsikt. Ett skäl för detta mål är att människor utan erkänt kulturarv och dokumenterad historia riskerar att stå sämre rustade när de ska delta i formandet av samhället och hävda sina krav på lika rättigheter och möjligheter. Motionsyrkandet får på denna punkt anses vara tillgodosett. Inte heller förslagen i motionerna 2003/04:Kr203 (c) och 2004/05:MJ434 (mp) om att inventera och skydda kulturhistoriska miljöer, bl.a. i skogsbrukslandskap, bör föranleda någon åtgärd från sida. Utskottet nöjer sig här med att konstatera att RAÄ har ett ansvar för kunskapsuppbyggnad inom kulturmiljöområdet. Myndigheten har tillsammans med länsstyrelserna, de regionala museerna, kommunerna samt stiften och församlingarna byggt upp ett bebyggelseregister med information från fältinventeringar som utförts runtom i landet, i första hand av landets länsmuseer. I systemet finns även material från äldre inventeringar samt basinformation om kyrkor och byggnadsminnen. Information om landets kända fasta fornlämningar och andra kulturhistoriska lämningar finns i Informationssystemet om fornminnen. Av bidragsmedlen för kulturmiljövård får en viss andel användas för att inhämta kunskapsunderlag i olika avseenden. Så t.ex. får användas för insatser kring det moderna samhällets kulturarv. Inom ramen för projektet och historia inventeras och dokumenteras de fysiska lämningarna i skogen, liksom immateriella spår som sägner, traditioner och ortnamn. Projektet är ett samarbete mellan RAÄ och och bedrivs regionalt tillsammans med länsstyrelser, skogsvårdsstyrelser, länsarbetsnämnder och länsmuseer. Utskottet avstyrker därför motionerna 2003/04:Kr203 (c), 2004/05:Kr233 (m) yrkande 2 och 2004/05:MJ434 (mp) yrkande 34. Skydd av industrisamhällets kulturarv Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner om industrisamhällets kulturarv med hänvisning bl.a. till de insatser som redan görs av och de regionala museerna. I regleringsbrevet för RAÄ anges att RAÄ i anslutning till årsredovisningen ska redovisa hur arbetet med industrisamhällets kulturarv utvecklas och integreras i kulturmiljöarbetet. En särskild ekonomisk satsning på industrisamhällets kulturarv gjordes från statens sida , då sammanlagt anvisades till ett 50-tal projekt i form av förbättrade kunskapsöversikter och ökade vårdinsatser. Ytterligare medel, sammanlagt , anvisades för för att bevara, gestalta och bruka industrisamhällets kulturarv. Av bidragsmedlen för kulturmiljövård får enligt regleringsbrevet högst användas "för insatser kring det moderna samhällets kulturarv, såsom det kommit till uttryck i t.ex. satsningarna på industrisamhällets kulturarv och inom ramen för storstadspolitiken". Bidragsmedlen fördelas enligt förordningen (1993:379) om bidrag till kulturmiljövård. Vidare kan nämnas att RAÄ fördelar i bidrag till arbetslivsmuseer, medel som fördelas enligt förordningen (2002:920) om bidrag till arbetslivsmuseer. Detta bidrag medverkar till att viktiga delar av industrisamhällets kulturarv kan göras tillgängliga och levande för en bred allmänhet. Enligt RAÄ:s bedömning kan även mindre bidragssummor få stor effekt. I motionerna 2003/04:Kr299 av och (båda fp) och 2004/05:Kr377 av () påtalas risken att en stor del av det sentida kulturarvet från industrialiseringsepoken håller på att gå förlorad. I motionen föreslås att den fastighetsägare som vill riva eller förändra byggnader från industrialiseringen ska åläggas att fotografiskt eller på annat sätt dokumentera den aktuella miljön eller byggnaden. () anser i motion 2003/04:Kr300 att statens engagemang i det gamla industriområdet i ska utvecklas och att man bör utreda hur statens ansvar ska utformas. I likhet med vad som sägs i de här aktuella motionerna anser utskottet att det är angeläget att insatser även fortsättningsvis görs för att bevara det industriella kulturarvet. Som redovisats i det föregående har en rad åtgärder vidtagits i detta hänseende. Utskottet kan dock inte tillstyrka motionärernas förslag. Med anledning av förslaget om att ägarna av industribyggnader ska dokumentera en fastighet innan den rivs eller ändras vill utskottet framhålla att dokumentation av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse - även industrimiljöer - görs i viss utsträckning av RAÄ samt de regionala museerna. Ett bifall till motionerna 2003/04:Kr299 (fp) och 2004/05:Kr377 (fp) skulle innebära att man i lag ålägger ägare av industribyggnader att dokumentera fastigheten inför en rivning eller en ombyggnad. Utskottet är inte berett att förorda en sådan lagreglering. Då det gäller förslaget rörande det gamla industriområdet i får det i första hand ankomma på ägaren, kommunen, att ta ställning till Koppardalens framtid. I vad mån även staten ska engagera sig i utvecklingen av denna industrimiljö får närmast bli en fråga för i att pröva. Utskottet vill i detta sammanhang också hänvisa till de förslag som har lagts fram av och som bl.a. går ut på att ska ändras så att kulturreservatsinstitutet vidgas till att omfatta även bebyggelsemiljöer. Ett annat av utredningens förslag innebär att kommunerna ska kunna kulturminnesmärka värdefulla byggnader som faller inom förvanskningsförbudets tillämpningsområde (3 kap. 12 § ). Enligt utskottets uppfattning bör regeringens ställningstagande till förslagen inte föregripas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr299 (fp), 2003/04:Kr300 (c) och 2004/05:Kr377 (fp). Skydd för den kristna folkrörelsens kulturarv Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motioner med krav på att en utredning ska tillsättas för att skydda den kristna folkrörelsens kulturarv. Utskottet konstaterar att bevarandeåtgärder på detta område redan görs. I motionerna 2003/04:Kr337 och 2004/05:Kr304 begär och (båda kd) en utredning om hur man kan säkra det kulturella arv som finns i vårt land i form av byggnader och sånger som tillkom i samband med den kristna folkrörelsens framväxt.