bet · GT01MJU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Det framhålls också som viktigt att stärka de universitetsinstitutioner som bedriver en god skogsforskning. Regeringen bör i översynen också undersöka efterfrågan av lämpliga eftergymnasiala skogliga utbildningar, s.k. KY-utbildningar (yrkande 22). Behovet av en riksrekryterande eftergymnasial yrkesutbildning inom jord- och skogsbruket tas upp även i motion 2005/06:MJ594 (kd). Utbildningen bör komplettera KY och vara väl anpassad till näringens säsongsvariationer, företagens storlek, arbetssätt och andra särskilda förutsättningar. Regeringen bör skyndsamt utarbeta ett förslag om hur behovet av en riksrekryterande eftergymnasial yrkesutbildning för jord- och skogsbrukets behov skall tillgodoses (yrkande 35). Behovet av utbildning och forskning inom jordbruks- och livsmedelsområdet tas upp i motion 2004/05:MJ497 (kd). Vidareutveckling av kunskaperna inom ekonomi för lantbruks- och livsmedelssektorerna sker enligt motionärerna bäst genom en stark forskning på dessa områden. För att denna forskning skall ge ett för optimalt resultat krävs en förstärkning av forskningsområdet (yrkande 44). I syfte att utveckla och vidareutveckla svenska kvalitetslivsmedel begärs i motion 2005/06:MJ411 (c, m, fp, kd) satsningar som ökar attraktionskraften och innebär en långsiktig kompetensförsörjning inom livsmedelsområdet. Motionärerna hänvisar till landets enda livsmedelsingenjörsutbildning i . I motion 2005/06:MJ463 (fp) framhålls som nationellt centrum för lantbruks- och livsmedelsfrågor. , där ett antal institutioner finns, knutna till lantbruk och livsmedelsproduktion, skulle kunna stärkas än mer som ett nationellt centrum för flera av dessa frågor, där utbildning, forskning och utveckling får en alltmer framträdande roll (yrkande 2). Behovet av att stärka skånsk livsmedelsforskning framhålls i motion 2004/05:MJ437 (m). Den samverkan som finns mellan företagen och t.ex. , SLU och universiteten i , är enligt motionärerna en stark drivkraft för skånsk livsmedelsproduktion (yrkande 2). Betydelsen av utbildning och forskning om ekologisk jordbruksproduktion betonas i motion 2005/06:MJ418 (c).På området har lantbruk (CUL) inom en fortsatt viktig roll, men det är enligt motionärerna nödvändigt att det ekologiska lantbruket bättre integreras i den fasta forsknings- och utbildningsstrukturen. Enligt motion 2004/05:MJ260 (c) bör satsningar göras på forskning som syftar till att finna en metod som helt befriar bin från kvalster (yrkande 2). I motion 2005/06:MJ446 (kd)påtalas behovet av forskning om alternativ till utfodring med fiskmjöl inom kyckling- och svinproduktion. Motionärerna anser att regeringen bör ge t.ex. SLU i uppdrag att i samarbete med berörda näringar genomföra forskning om alternativ till utfodring med fiskmjöl inom kyckling- och svinproduktion (yrkande 42). Behovet av ökat nordiskt samarbete om framtida växtförädling av frukt och bär betonas i motion 2005/06:MJ493 (s).Motionärerna anser att det nordiska samarbetet om växtförädling av frukt och bär bör utökas. Frågan om tjänstehundar tas upp i två motioner. I motion 2005/06:MJ223 (m) framhålls att staten måste ta ansvar för att tjänstehundar i tillräcklig omfattning och av tillräckligt god kvalitet tas fram. Enligt motionärerna bör det skapas en från de statliga användarna fristående huvudman för att styra, planera och utveckla avelsarbetet samt för att svara för rekrytering av lämpliga fodervärdar. Samverkan bör ske med de olika användarna av tjänstehundar. Insatser för forskning och djurskydd bör finansieras via befintliga anslag inom ansvarsområde. Enligt motion 2005/06:MJ282 (c, m, fp, kd) bör uppfödningen ske i . Motionärerna hänvisar bl.a. till att hundskolan i under har bedrivit avelsverksamhet som har resulterat i hundar av mycket hög standard. Inledningsvis finner utskottet regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget väl avvägt. Därmed tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker motionerna 2005/06/MJ526 (fp) yrkande 5 delvis och 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 delvis om ändrat anslag. Av propositionen framgår att inom SLU pågår arbete med att ta fram strategier för verksamheten. I anslutning till detta arbete har det gjorts en genomlysning av SLU:s sektorsroll, dvs. den roll som SLU har för utvecklingen av de areella näringarna, i dialog med representanter för näringsliv och samhälle. I propositionen uttalar regeringen sin avsikt att i anslutning till denna genomlysning se över SLU:s roll i högskolesystemet och sektorsrollen. Utgångspunkten är att utifrån en föränderlig omvärld definiera och tydliggöra SLU:s framtida roll som sektorsuniversitet. Av propositionen framgår även att regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv till utredningen om resurstilldelningssystem för grundläggande högskoleutbildning. Genom tilläggsdirektiven avses utredarens uppdrag utökas till att också omfatta resurstilldelningen av universitetens och högskolornas anslag för forskning och forskarutbildning samt anslaget till SLU. Uppdraget skall redovisas (dir. 2004:03, 2005:24 och 2005:73). Med det anförda finner utskottet syftet med motion 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 33 i allt väsentligt tillgodosett. Någon ytterligare åtgärd med anledning av motionsyrkandet finner utskottet inte påkallad. Med anledning av ett flertal motioner om fördelningen av medel till bl.a. undervisning och forskning vid SLU vill utskottet inledningsvis hänvisa till beslut i samband med behandlingen av propositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99) där bl.a. den allmänna riktlinjen skall gälla för forskningspolitiken att övergripande forskningspolitiska beslut skall fattas av statsmakterna medan organ med sakkunskap inom berörda områden beslutar om närmare medelsfördelning och verksamhet. Denna princip fastställdes även (prop. 1998/99:94, bet. 1999/2000:UbU3, rskr. 1999/2000:9), /01 (prop. 2000/01:3, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98) och (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289). I propositionen Vissa forskningsfrågor (prop. 1998/99:94, bet. 1999/2000:UbU3, rskr. 1999/2000:9) lämnade regeringen också förslag om statens uppgifter inom forskningsområdet. Enligt förslaget, som godkände, skall utveckla sin ställning som forskningsnation. Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar till vara ny kunskap och ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet, för grundforskning och för forskarutbildning. Staten skall vidare bl.a. främja forskning och utvecklingsarbete för andra samhällssektorer och till stöd för de politiska målen inom dessa när detta är av stor betydelse för att utveckla dessa sektorer och det är befogat att staten bidrar med finansiering. Denna inriktning fastslogs av även . Utskottet vill även hänvisa till sina tidigare uttalanden och i samband med behandlingen av budgetpropositionen för . Det är, som utskottet har framhållit, enligt förordningen (1993:221) för , en uppgift för styrelse att besluta i viktigare frågor om verksamhetens övergripande inriktning och om organisation samt viktigare frågor om den interna resursfördelningen, dvs. även inrättande av tjänster och resurser för forskning och utveckling. Vidare har utskottet konstaterat att det är en fråga för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, att inom ramen för forskningsprogrammet fördela medel till olika forskningsprojekt. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:MJ260 (c) yrkande 2, 2004/05:MJ437 (m) yrkande 2, 2004/05:MJ480 (c), 2004/05:MJ497 (kd) yrkandena 44 och 45, 2004/05:MJ505 (kd) yrkandena 13-16, 2004/05:MJ512 (s), 2005/06:MJ213 (m) yrkandena 1 och 2, 2005/06:MJ396 (c, m, fp, kd), 2005/06:MJ411 (s, m, fp, kd), 2005/06:MJ446 (kd) yrkande 42, 2005/06:MJ463 (fp) yrkande 2, 2005/06:MJ519 (fp) yrkande 22, 2005/06:MJ528 (kd) yrkandena 9-11 samt 2005/06:MJ594 (kd). yrkande 35 i den mån motionsyrkandena inte kan anses tillgodosedda. Härutöver vill utskottet anföra följande. När det gäller den ekologiska forskningen i stort vill utskottet erinra om sin i flera sammanhang framförda syn på jordbruket och trädgårdsnäringen som centrala näringar i ett hållbart samhälle. Konsumenternas intresse för miljöhänsyn, etiska värden, livsmedelssäkerhet och global livsmedelsförsörjning ökar och kommer att alltmer förändra dagens marknadssituation. Därmed växer också behovet av kunskaper som har betydelse för omställningen av samhället till en ekologiskt hållbar utveckling. Utskottet erinrade i sammanhanget om att i regeringens ekonomiska vårproposition för föreslogs en förstärkning av forskning om biologisk mångfald och forskning till stöd för en ekologiskt hållbar utveckling. Som en del i satsningen anvisades medel till Artdatabanken med för , och syftet var att ge Artdatabanken en möjlighet att ta fram ett taxonomiskt referensverk över samtliga i förekommande flercelliga arter. Även fortsättningsvis anvisas medel under anslaget för denna särskilda satsning med för vart och ett av . Enligt regeringens förslag i budgetpropositionen (för ) bör de särskilda medel som SLU anvisats för verksamheten vid lantbruk (CUL) på och för fältforskningsverksamhet rörande ekologisk produktion på tillföras anslaget också (bet. 2003/04:MJU2). Med hänvisning härtill och till vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan avstyrks motion 2005/06:MJ418 (c). Frukt- och bärodling har en lång tradition i vårt land och utgör viktiga delar av svensk yrkesmässig trädgårdsodling. Både yrkesodling och fritidsodling är givetvis beroende av tillgången till bra frukt- och bärsorter som är anpassade för respektive odling och för vårt klimat, och dagens sorter av bl.a. äpplen, plommon och vinbär är resultatet av förädlings- och urvalsarbete, både utomlands och i . Som anförs i motion 2005/06:MJ493 (s) finns nu behov av nya sorter som är bättre lämpade för ekologisk odling och på även anpassade till högre energikostnader och ett varmare klimat i kombination med de speciella ljusförhållanden som på våra breddgrader följer av årstidsväxlingarna. Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna om vikten av växtförädling av frukt och bär och om de fördelar som ett nordiskt samarbete på området kan innebära. Något särskilt uttalande med anledning av motionen finner utskottet emellertid inte påkallat, varför motionen bör lämnas utan vidare åtgärd. tillkallade regeringen en särskild utredare med uppgift att kartlägga behovet av tjänstehundar i . Bakgrunden till uppdraget är följande. Hundskolan i grundades och drevs i Försvarsmaktens regi under namnet Arméhundskolan då namnet ändrades till . Hundskolan blev civil , fick namnet och kom att lyda under först Försvarsdepartementet och senare . Myndigheten Statens hundskola upphörde som hundcenter AB grundades med kommun och staten som ägare. Detta förhållande kvarstod fram då kommunen blev ensam ägare och skolan bolagiserades. Iris-gruppen, , köpte skolan och drev företaget i då bolaget försattes i konkurs. Efter konkursen togs delar av verksamheten över av det då nystartade företaget , vars huvuduppgift är att förse synskadade med ledarhundar. Den statliga utredaren skulle bl.a. analysera olika alternativ när det gäller uppfödning och utbildning av tjänstehundar, inklusive ett statligt åtagande. Vidare skulle utredaren analysera det offentliga åtagandet i tjänstehundsverksamheten, särskilt med beaktande av hur konkurrensvillkoren för övriga aktörer i tjänstehundsverksamheten skulle påverkas av statligt finansierade insatser. Utredaren skulle även bedöma kostnadseffektiviteten hos de olika alternativen samt vid behov föreslå långsiktiga kostnadseffektiva åtgärder för att åstadkomma en god försörjning av tjänstehundar i landet och i utredningsarbetet och sina förslag särskilt väga in djurskyddet. Med tjänstehundar avsågs här framför allt utbildade ledarhundar samt hundar som tillhör staten och används i huvudsak inom , , eller polisväsendet eller som tillhör en enskild person och på grund av särskild förbindelse skall hållas till nämnda myndigheters förfogande (dir. 2004:80 och 2005:60). Uppdraget redovisades i betänkandet Hundgöra - att göra hundar som gör nytta (SOU 2005:75). I betänkandet föreslås bl.a. att staten skall ansvara för att det i produceras tjänstehundsämnen i tillräcklig omfattning och av tillräckligt god kvalitet så att de statliga tjänstehundsanvändarnas behov av egna tjänstehundar kan tillgodoses på såväl kort som lång sikt. För att tillse att ett avelsprogram upprättas och drivs föreslås att regeringen skapar en organisation som ansvarar för detta. Huvudmannen bör vara fristående från de statliga tjänstehundsanvändarna men samverka med den som berörs - i ett första skede Försvarsmakten, Polisen, och, eventuellt, - samt avelsexpertis och annan vetenskaplig expertis. De föreslagna åtgärderna angående produktion av tjänstehundsämnen föreslås finansieras inom ramen för anslagen för regional utvecklingspolitik. Detta förutsätter att huvudmannen lokaliseras till en plats där det är möjligt att tillämpa principen att ge regionalpolitiskt stöd för sysselsättningsändamål. De medel som behövs för att bedriva erforderlig forskning, inkluderande insatser på djurskyddsområdet, bör finansieras med medel ur huvudtitel i de delar som avser forskningspolitik respektive djurskydd. Betänkandet bereds i . Med det anförda finner utskottet syftet med motion 2005/06:MJ223 (m) i allt väsentligt tillgodosett utan någon ytterligare åtgärd. Med det anförda bör även motion 2005/06:MJ282 (c, m, fp, kd) lämnas utan vidare åtgärd från sida. 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förlag om medelstilldelning under anslaget och avstyrker därmed tre motionsyrkanden (fp, kd, c) om annan medelstilldelning. Utskottet avstyrker även ett motionsyrkande (fp) om Formas ansvar för livsmedelsforskningen och om en översyn av rådsforskningen. Dessutom avstyrks motionsyrkanden (s, c, kd, mp, -) om forskning inom skogsnäringen, om en forskningsfond för hästnäringen och om stöd till fritidsodlingen. Slutligen tillstyrker utskottet det förslag till bemyndigande som framställs i propositionen. Jämför reservationerna 10 (fp) och 11 (kd). Anslaget disponeras av för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och finansierar stöd till forskning om de areella näringarna samt projektrelaterade kostnader i anslutning till sådan forskning, såsom utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser. Forskningsstödet finansierar även med näringen samfinansierad forskning som omfattar jordbruksteknisk forskning, viss skogsforskning, trädgårdsforskning samt växtförädling. Förvaltningsanslaget redovisas under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård under anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader, och anslaget för forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande redovisas under anslaget 26:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Resultatredovisning för rådet återfinns under politikområdet Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. För att underlätta planering, upphandling och genomförande av forskningsprojekt bör regeringen bemyndigas att för ramanslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , högst och högst därefter. I enlighet med regeringens bedömning i propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) tillfördes anslaget för på tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition . Anslaget föreslås öka med ytterligare för . Anslaget föreslås minskas med till följd av en generell reduktion av anslag företrädesvis avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 26:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning för . I motion 2005/06:MJ526 begär liberalerna att anslaget höjs med utöver regeringens förslag. Partiet vill satsa på livsmedels- och jordbruksforskning men vill inte öronmärka pengarna (yrkande 5 delvis). yrkar i motion 2005/06:MJ546 att anslaget höjs med utöver vad som föreslås i propositionen. Medlen bör anvisas för forskning och utveckling inom skogssektorn, bl.a. om svampangrepp och trämaterialens användningsområden, samt för de gröna näringarnas nya uppdrag, framför allt på energiområdet (yrkande 2 delvis). begär i motion 2005/06:MJ594 (kd) en sänkning av anslaget med i jämförelse med regeringens förslag (yrkande 36 delvis). I motion 2005/06:MJ519 (fp) tas upp frågan om Formas ansvar för livsmedelsforskningen och en översyn av rådsforskningen. Den forskning som stöds av bidrag från Formas bör beakta hela området från jord till bord. Enligt motionärerna bör jordbruks- och livsmedelsfrågor inte vara ett separat politikområde utan inkluderas i den allmänna konsument- och näringslivspolitiken. Formas ställning inom forskningsfinansieringen bör utvärderas, och frågan om att lägga ned Formas och i stället flytta delar av livsmedelsforskningen till under ett eget forskningsområde bör övervägas. Vidare bör delar av Formas anslag kunna användas för att öka den direkta fakultetsfinansieringen av högskolor och universitet, t.ex. via forskarskolor inom livsmedels- och jordbruksområdet (yrkande 34). Behovet av forskning för skogsbruket påtalas i motion 2005/06:MJ449 (mp, -). Motionärerna anser att det behövs mer forskning som är tvärsektoriell. Genom bättre förståelse för ekologiska processer och hotade arters behov och livsförutsättningar ökar man möjligheterna att bedriva ett anpassat skogsbruk. Det behövs mer forskning om populationsekologiska samband och om spridningsbiologi för ett träffsäkrare naturvårdsarbete. Det finns också behov av mer kunskap om skogsbrukets effekter på rennäringen och vice versa (yrkande 49). Enligt motion 2005/06:MJ488 (c) bör staten i samverkan med näringen genomföra ett program som syftar till kraftigt ökad användning av trä som konstruktions- och byggmaterial. Motionärerna anser att den svenska staten, i likhet med den finska, i samverkan med näringen bör genomföra ett program som syftar till kraftigt ökad användning av trä som konstruktions- och byggmaterial (yrkande 1). I motionen begärs även ökade statliga satsningar på FoU inom skogsnäringen. Motionärerna betonar att skogsindustrins starka ställning inte får tas för given och att staten har en viktig uppgift i att stödja grundläggande forskning och utveckling och bidra till regelverk som inte hämmar utvecklingen (yrkande 2). Enligt motion 2004/05:MJ505 (kd) finns behov av en forskningsfond för hästnäringen. Motionärerna hänvisar till den hästpolitiska utredningen (SOU 2000:19) som föreslår att staten anvisar för s.k. kollektiv forskning på hästområdet. En förutsättning för att staten skall anvisa medel till sådan forskning bör enligt motionärerna vara att () inrättar en hästnäringens forskningsfond och ett hästnäringens , samt att Formas inrättar en särskild hästforskningskommitté. En annan förutsättning bör vara att det träffas ett långsiktigt bindande avtal mellan Formas och NS om uppgifter, ansvarsfördelning, styrelseformer och finansiering (yrkande 12). I motion 2005/06:MJ380 (s) begärs ekonomiskt stöd till fritidsodlingens organisationer samt till utvecklingsarbete med anknytning till fritidsodling av trädgårdsväxter. Medel bör avsättas för t.ex. projekt för utveckling av ekologiska odlingsmetoder, bättre växtmaterial anpassat för fritidsodling och provodling av växter av betydelse för fritidsodlingen, men också för t.ex. projekt med inriktning på trädgårdarnas betydelse i samhällsutvecklingen. Betydelsen av att fritidsodlingens organisationer även fortsättningsvis erhåller statligt stöd för sin betydelsefulla verksamhet betonas även i motion 2005/06:MJ445 (kd). Det framhålls i motionen som viktigt att de berörda organisationerna även fortsättningsvis erhåller statligt stöd för sin betydelsefulla verksamhet (yrkande 4). Utskottet, som finner regeringens förslag om medelstilldelning under anslaget väl avvägt, tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna 2005/06:MJ526 (fp) yrkande 5 delvis och 2005/06:MJ594 (kd) yrkande 36 delvis. Det yrkande om höjt anslag som framställs i motion 2005/06:MJ546 (c) yrkande 2 delvis ryms inte inom den av fastlagda ramen för utgiftsområdet (bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). Yrkandet avstyrks därför. Utskottet har ovan i betänkandet redogjort för statens uppgifter inom forskningsområdet så som de vid ett flertal tillfällen och har fastslagits av (prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289). Riktlinjerna innebär främst att skall utveckla sin ställning som forskningsnation. Staten har ett övergripande ansvar för att det svenska samhället utvecklar och tar till vara ny kunskap och ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet, för grundforskning och för forskarutbildning. Staten skall vidare bl.a. främja forskning och utvecklingsarbete för andra samhällssektorer och till stöd för de politiska målen inom dessa när detta är av stor betydelse för att utveckla dessa sektorer och det är befogat att staten bidrar med finansiering. Vidare har utskottet konstaterat att det är en fråga för Formas att inom ramen för forskningsprogrammet fördela medel till olika forskningsprojekt. Vid behandlingen av budgetpropositionen för anförde utskottet att Formas vidare har till uppgift att främja och stödja grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande (bet. 2004/05:MJU2, rskr. 2004/05:129-129). Rådet skall således finansiera grundläggande forskning på initiativ av forskare och forskning där samhällsrelevansen står i centrum. Av regeringens resultatredovisning under utgiftsområde 16 framgick att andelen forskarinitierad forskning utgör omkring två tredjedelar av forskningsverksamheten, medan programsatsningarna utgör ungefär en tredjedel. Rådets disponibla medel har till största delen fördelats efter utlysning där forskarna beretts tillfälle att inkomma med ansökningar. Det framgick vidare att prioritering och kvalitetssäkring av ansökningar har skett externa beredningsgrupper inom rådets olika verksamhetsområden. Beredningsgrupperna består till huvuddelen av aktiva forskare men också av ledamöter som representerar avnämarintressen. För att höja kvaliteten och för att undvika jäv är av ledamöterna från andra länder än . Ansökningarna bedöms efter vetenskaplig kvalitet samt relevans för samhället och berörd sektor. I den forskningspolitiska propositionen anför regeringen att den s.k. gröna sektorn ger goda förutsättningar för uthållig ekonomisk tillväxt, särskilt inom områden som utveckling av nya hållbara material, vidareförädling och utveckling av nya produkter och tjänster (prop. 2004/05:80, 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289). En förutsättning är att naturresurserna utnyttjas på ett hållbart sätt. Vidare konstaterar regeringen att sektorn utsätts för allt starkare internationell konkurrens och betonar forskningen som ett allt viktigare verktyg för sektorns konkurrenskraft, t.ex. genom främjande av utvecklingen av fungerande ekosystem som med bevarad biologisk mångfald kan utgöra en bas för en förbättrad produktionsförmåga och tillgodose industrins behov av tillgång på högklassiga råvaror till konkurrenskraftiga priser. Som ett exempel framhålls den svenska livsmedelsindustrin. Som ett annat exempel inom området hänvisar regeringen till gröna material och trämanufaktur.