bet · GS01UBU7 · 2005-03-10 00:00:00 — SammanfattningI betänkandet behandlas styrelsesredogörelse angående statens insatser för enlikvärdig betygssättning (2004/05:RRS4) samt 24motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 2004.Utskottet föreslår att redogörelsen läggs tillhandlingarna och att samtliga motionsyrkandenavslås.Riksrevisionens styrelses redogörelse bygger påRiksrevisionens rapport med lika värde? - engranskning av statens insatser. I redogörelsenbetonar styrelsen betydelsen av likvärdiga betyg.Man menar att granskning visar påbehovet av statliga insatser för att komma tillrätta med flera brister i betygssystemetstillämpning. Utskottet menar att problematiken medbristande likvärdighet i betygssättningen ärtillräckligt uppmärksammad och hänvisar tillpågående insatser.Yrkandena från den allmänna motionstiden handlarbl.a. om ändringar i nuvarande betygssystem,likvärdiga betyg, nationella prov,utvecklingssamtal, möjligheten att tentera för betygsamt försök med externa examinatorer.Reservationer finns från Moderata samlingspartiet,liberalerna, ,degröna.Vänsterpartiet och har också lämnatsärskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslutMed hänvisning till de motiveringar som framförsunder Utskottets överväganden föreslår utskottet attriksdagen fattar följande beslut:1. Betyg från tidigare årskurs och i flerstegRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub208,2004/05:Ub258 yrkande 7 (i denna del),2004/05:Ub304,2004/05:Ub390 yrkande 21,2004/05:Ub477 yrkande 7 och2004/05:Ub480 yrkande 20.Reservation 1 (fp, kd, c)Reservation 2 (m)2. Avskaffande av dagens betygssystemRiksdagen avslår motion2004/05:Ub230 yrkande 3.Reservation 3 (v, mp)3. Utredning om ett nytt betygssystemRiksdagen avslår motion2004/05:Ub230 yrkande 4.Reservation 4 (mp)4. styrelses redogörelseRiksdagen lägger skrivelse 2004/05:RRS4 tillhandlingarna.5. Åtgärder för likvärdig betygssättningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub460 yrkandena 1-3.Reservation 5 (m, fp, kd, c)6. Uppdrag till angåendelikvärdig betygssättningRiksdagen avslår motion2004/05:Ub460 yrkandena 4-7.Reservation 6 (fp, kd)7. Nationella provRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub258 yrkande 7 (i denna del),2004/05:Ub390 yrkande 23,2004/05:Ub460 yrkande 8 och2004/05:Ub480 yrkande 17.Reservation 7 (m)Reservation 8 (fp)Reservation 9 (kd)8. Utvecklingssamtal och ansvarskontraktRiksdagen avslår motionerna2004/05:Ub371,2004/05:Ub390 yrkande 30 samt2004/05:Ub480 yrkandena 18 och 19.Reservation 10 (m)Reservation 11 (kd)9. Rätt att tentera för betygRiksdagen avslår motion2004/05:Ub390 yrkande 31.Reservation 12 (m, fp)10. Externa examinatorerRiksdagen avslår motion2004/05:Ub258 yrkande 8.Reservation 13 (fp)den 10 mars 2005På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: JanBjörkman (s), (), (),(), (),(), (), Nils-ErikSöderqvist (s), (), LouiseMalmström (s), (), (),(), (),(), Axel Darvik (fp) och LennartGustavsson (v).2004/05UbU7Redogörelse för ärendetRiksrevisionens styrelsesredogörelse angående statensinsatser för en likvärdigbetygssättningRiksrevisionens styrelses redogörelse (2004/05:RRS4)bygger på ? - en granskning av statens insatser.Riksrevisionens styrelse har beslutat attslutsatserna av granskningen skall överlämnas tillriksdagen i form av en redogörelse.I rapporten konstaterar attskolhuvudmännens och skolornas lokala friutrymme -inom de av staten fastställd ramarna - måstebalanseras mot kraven på dels nationelllikvärdighet, dels de enskilda elevernasrättssäkerhet. I rapporten lämnas rekommendationertill regeringen, och Myndigheten förskolutveckling för att betygens likvärdighet skallförbättras.I redogörelsen betonar styrelsebetydelsen av likvärdiga betyg. Man menar attRiksrevisionens granskning visar på behovet avstatliga insatser för att komma till rätta med flerabrister i betygssystemets tillämpning.Ingen motion väcktes i anledning av redogörelsen.Motioner från allmänna motionstiden2004Under allmänna motionstiden väcktes yrkanden iolika betygsfrågor. Först i betänkandet behandlarutskottet yrkanden som rör ändringar av dagensbetygssystem. Därefter behandlas yrkanden rörandelikvärdig betygsättning i samband med att utskottetbehandlar styrelses redogörelse2004/05:RRS4. Andra frågor som behandlas ärnationella prov, utvecklingssamtal, möjligheten atttentera för betyg samt försök med externaexaminatorer.Utskottets övervägandenInledningI betänkandet behandlas styrelsesredogörelse /05:RRS4 angående statens insatserför en likvärdig betygssättning. Betänkandetomfattar också 24 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden 2004.Ändringar i betygssystemetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkanden om förändringari betygssystemet och tillsättande av enutredning om betygens utformning medhänvisning till tidigare ställningstaganden.Jämför reservationerna 1 (fp, kd, c), 2 (m),3 (v, mp) och 4 (mp) samt särskilt yttrande 1(v).MotionernaModeraterna, förespråkarförändringar av nuvarande betygssystem.Moderaterna vill i motion 2004/05:Ub390 yrkande 21införa ett betygssystem i tio steg senast frånårskurs fem. Man menar att antalet betygssteg somanvänds är otillräckligt för att speglaelevernas kunskaper och resultat på etttillfredsställande sätt. Eleverna tycker att betygenär orättvisa, vilket gör betygen mindre användbarasom pedagogiskt verktyg. I motion 2004/05:UbU208 (m)föreslås att en rätt för enskilda skolhuvudmän attsätta betyg tidigare än årskurs 8 skall införas.Motionären menar att begränsningen till årskurs 8 ären begränsning i skolans kvalitetsarbete.Folkpartiet och föreslår imotionerna 2004/05:Ub258 yrkande 7 (i denna del)respektive 2004/05:Ub480 yrkande 20 att betyg skallges från årskurs 6 i sex steg. Motionärerna menaratt fler betygssteg ger en mer rättvis bild avelevernas kunskaper. Också föreslår imotion 2004/05:Ub477 yrkande 7 att betyg skall gesfrån årskurs 6 i sex steg. Fler betygssteg föreslåsi motion 2004/05:Ub304 (kd) då motionären menar attett betygssystem med fler steg är mer studievänligt,såväl för den som har lätt för sig som för den somhar det svårare.Miljöpartiet vill i motion 2004/05:Ub230 yrkande 3avskaffa dagens betygssystem. Motionärerna menar attbetygen fungerar dåligt som kunskapsmätare och attde dessutom är djupt orättvisa eftersombetygssättningen inte är likvärdig. I yrkande 4begär att regeringen tillsätter enutredning med syfte att se över alternativ tilldagens betygssystem. Man vill att utredningen skallbeakta det betygssystem som förespråkas avmotionärerna, nämligen ett betygssystem i tre stegmed ökad konkretionsgrad. I årskurs 1-3 bör det varaenbart muntliga utvecklingssamtal. Från årskurs 4bör en övergripande skriftlig rapport tillkomma.Efter årskurs 7 bör rapporten utvecklas medtydligare och mer konkret information uppdelat på deolika ämnena.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att rikdagen avslårmotionsyrkandena.Motsvarande motionsyrkanden med förslag om flerbetygssteg och betyg från tidigare årskurs än idagens betygssystem har undersenare år avslagits av på förslag avutskottet (senast i bet. 2003/04:UbU12). Utskottethar ingen annan uppfattning . Någon utredning ombetygssystemet behövs enligt utskottets uppfattninginte heller.Likvärdig betygssättningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör lägga styrelsesredogörelse till handlingarna med hänvisningtill pågående insatser. Motionsyrkandenaangående likvärdig betygssättning bör avslåsmed samma motivering samt med hänvisning tillpågående utredningsarbete.Jämför reservationerna 5 (m, fp, kd, c) och 6(fp, kd).Riksrevisionens styrelses redogörelseRedogörelsen bygger på slutsatser som Riksrevisionendragit i sin rapport med lika värde - engranskning av statens insatser (RiR 2004:11). Syftetmed granskningen var att bedöma de åtgärder somregeringen, och Myndigheten förskolutveckling vidtagit för att åstadkomma enlikvärdig betygssättning efter att det mål- ochkunskapsrelaterade betygssystemet infördes 1994.Riksrevisionen har tagit del avundersökningsresultat gjorda av andra somkonstaterat bristande likvärdighet ibetygssättningen. Utifrån egengranskning och dessa tidigare resultat ärmyndighetens bedömning att problemet med bristandelikvärdighet i betygssättningen till väsentligadelar kvarstår. menar också att detfinns brister när det gäller tydligheten ihuvudmännens och rektorernas ansvar för en likvärdigbetygssättning, liksom det finns brister i stödettill kommuner och skolor och i statens uppföljningoch kontroll av betygssättningen. Riksrevisionenrekommenderar att regeringen och skolmyndigheternaförbättrar huvudmännens och professionensförutsättningar att lösa sina uppgifter. Det handlarenligt myndigheten bl.a. om att tydligt klara ut vadde förväntas göra och vilket ansvar de har, samt omatt på olika sätt stödja huvudmän och professiongenom t.ex. kompetensutveckling ochinformationsmaterial. anser vidareatt regeringen med hjälp av mer aktivtbör följa upp och kontrollera i vilken mån huvudmänoch profession tar ansvar för de uppgifter de ålagtsvad gäller betygssättningen. För att statensinsatser skall ge resultat krävs enligtRiksrevisionen att regeringen, skolmyndigheternasamt anordnare av lärarutbildning prioriterar fråganoch genomför insatser utifrån en samlad strategi.I styrelses redogörelse redovisarstyrelsen sina överväganden i anledning avgranskningen. Styrelsen anser att ett likvärdigtbetygssystem är centralt för det decentraliseradeskolsystemet samt för skollagens krav på enlikvärdig utbildning. Likvärdiga betyg har ocksåstor betydelse för elevernas rättssäkerhet iskolarbetet. Enligt styrelsen bekräftarRiksrevisionens granskning tidigare uppgifter omallvarliga brister i fråga om betygens likvärdighet.Man pekar på att enligt den gällande regleringenansvarar skolhuvudmän, rektorer och lärare för hurskolans arbete genomförs lokalt. är detregeringen och de statliga skolmyndigheterna underregeringen som ansvarar för att skolornas arbetestyrs och följs upp på den nationella nivån.Styrelsen konstaterar att granskningvisar på betydande brister i de statliga insatsernanär det gäller förutsättningarna för likvärdigabetyg och att de statliga insatserna för enlikvärdig betygssättning behöver förbättras. Ihuvudsak handlar det om insatser av regeringen ochav de under regeringen ansvariga skolmyndigheterna.Styrelsen anser att regeringen bör utveckla sinresultatinformation till och bättreinformera om utvecklingen av likvärdiga betyg och omde statliga insatserna att förbättraförutsättningarna för likvärdiga betyg.MotionenI motion 2004/05:Ub460 understrykerKristdemokraterna att betygssättningens likvärdighetär viktig för elevernas rättssäkerhet. Man pekar påatt eleverna genom betygssättningen är föremål fören myndighetsutövning vars grunder måste varatydliga och lätta att identifiera. Kristdemokraternaanser att regeringen bör pröva hur huvudmännens ochrektorernas ansvar för likvärdiga betyg kantydliggöras i lag och andra författningar (yrkande1). Motionärerna menar vidare att regeringen iregleringsbrev eller i myndigheternas instruktionerbör klargöra ansvarsfördelningen mellan Skolverketoch Myndigheten för skolutveckling för att aktivtbevaka och stödja arbetet för likvärdigbetygssättning (yrkande 2). En redovisning medbedömning av betygens likvärdighet och hur denna harutvecklats bör regelbundet lämnas från regeringentill tillsammans med resultatinformationenom skolan (yrkande 3). bör enligtKristdemokraterna utveckla sina allmänna råd ochsitt kommentarmaterial i syfte att tydliggöra hurbetygssystemet bör fungera och tillämpas (yrkande 4)men också aktivt använda sin uppföljningsinformationi syfte att påverka det lokala arbetet förlikvärdiga betyg (yrkande 6). Vidare bör verket iökad utsträckning ta till vara det nationellaprovsystemet för att stödja en likvärdigbetygssättning (yrkande 5) samt i övrigt utvecklaoch förbättra sitt stöd för en likvärdigbetygssättning (yrkande 7). Stödet bör inte enbartstyras av skolors och skolhuvudmäns efterfrågan,utan även utgå från konstaterade behov.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att läggerRiksrevisionens styrelses redogörelse tillhandlingarna samt avslår motionsyrkandena.Utskottet anser att rättvis och likvärdigbetygssättning är en viktig faktor för att enlikvärdig utbildning och skola skall bli enrealitet. En rättvis betygssättning innebär attbetyget skall visa elevens kunskaper och färdigheterenligt de mål och betygskriterier som anges ikursplanen. En likvärdig betygssättning innebär attelevernas mäts mot samma måttstock. Betygenslikvärdighet har också stor betydelse för denenskilde elevens rättssäkerhet. Exempelvis användsbetygen ofta som urvalsinstrument vid antagning tillhögre utbildning.Redan när betygssystemet för grundskolanbeslutades underströk utskottet vikten av att såvälcentralt som lokalt utformade kriterier förbetygssättning är tydliga. Utskottet menade ocksåatt elever och föräldrar på förhand skall informerasom vad som krävs och förväntas av eleverna och vadelevernas arbete skall leda fram till (prop.1994/95:85, bet. 1994/95:UbU6). Utskottet anserfortfarande att grundläggande för en rättssäker ochlikvärdig betygssättning är att lärare och rektorerhar tillräckliga kunskaper för att kunna tillämpakursplaner, betygskriterier och andra bestämmelserpå avsett sätt.Utskottet vill peka på de åtgärder som hargenomförts och som pågår för attuppnå en likvärdig betygssättning. Närbetygssystemet infördes utformades nationellabetygskriterier för betygen Godkänd och Väl Godkändoch infördes kriterier för Mycket välgodkänd. Problematiken med den bristandelikvärdigheten uppmärksammades dåregeringen gav kvalitetsgranskningsnämndi uppdrag att genomföra en nationellkvalitetsgranskning rörande en likvärdig och rättvisbetygssättning. Verkets kvalitetsgranskning 2000 ombetyg och bedömning visade att det förekom betydandebrister i skolans arbete vad gällde rättvisa ochlikvärdighet. Granskningen avsåg kommunala skoloroch kompletterades 2001 med en granskning avfristående skolor, varvid i stort sett sammaiakttagelser gjordes. gav 2001 ut ettkommentarmaterial för bedömning och betygssättning.År 2003 följde upp resultatet avkvalitetsgranskningen. Då framkom att problemen somtidigare konstaterats i stor utsträckning fannskvar.År 2001 fick också ett uppdrag avregeringen att planera för kompetensutveckling avlärare om kunskapsbedömning och betygssättning. Iuppdraget betonades behovet av kollegialadiskussioner. Regeringen betonar att lärare behövermötas för att kunna utbyta tankar och erfarenheterom kunskapsbedömning och betygssättning. Uppdragetöverfördes till Myndigheten för skolutveckling imars 2003. redovisade myndighetenresultatet av arbetet i rapportenKompetensutveckling av lärare om bedömning ochbetygssättning (dnr 2003:721). Myndigheten hargenomfört ett antal kompetensutvecklingsinsatser ikommuner och skolor och anser att mycket talar föratt många skolhuvudmän och rektorer tar ett störreansvar än tidigare för att åtgärda de brister somfinns. Trots det är skillnaderna i läraresuttolkning och tillämpning alltför stora för attkraven på en likvärdig och rättvis betygssättningskall kunna anses vara uppfyllda. De satsningar somgörs är ofta mer genomarbetade och långsiktiga än devar och myndighetens bedömning äratt situationen har förbättrats.För att ytterligare öka likvärdigheten ibedömningen av eleverna utformade våren2004 en handlingsplan för en mer rättssäker ochlikvärdig betygssättning. I handlingsplanen ingårbl.a. att uppmärksamma likvärdighetsfrågorna vidSkolverkets inspektioner, att förbättra denationella provens stödjande roll och att på olikasätt verka för att stärka kunskaperna om bedömningoch betygssättning i lärar- ochrektorsutbildningarna. I handlingsplanen ingår ocksåatt ge direkt stöd till skolorna. Som en del i dettastöd publicerade Allmännaråd för likvärdig bedömning och betygssättning.Skriften innehåller allmänna råd om det lokalaarbetet med tillämpningen av nationella mål ochbetygskriterier och bestämmelser för likvärdigbedömning och betygssättning. publiceradesexempel för likvärdig bedömning på Skolverketshemsida. Syftet är att materialet skall ligga tillgrund för diskussioner om hur bedömningen ochbetygssättningen av elever kan göras mer likvärdigoch ge stöd för utveckling i skolorna. Kommunerna,liksom andra huvudmän, har ansvar för att lärarnaerbjuds kompetensutveckling och för att det finnsförutsättningar för lärarena att föra deprofessionella samtal som behövs för att utvecklaoch förbättra betygssättningen.En löpande åtgärd för att komma tillrätta medbristande likvärdighet i betygssättningen ärSkolverkets löpande inspektionsverksamhet somförstärkts efter myndighetsdelningen (se vidarenedan). Vid inspektionerna kontrollerar verket hurskolan kvalitetssäkrar betygssättningen. I januari2005 redovisade ett regeringsuppdragavseende kvalitetsredovisning inom skolväsendet (dnr02-2004:2110). föreslår att verket börges bemyndigande att utge närmare föreskrifter omkvalitetsområden. Det bör enligt verket finnaskvalitetsområden som skall utgöra underlag förbedömningen av skolans måluppfyllelse. Vissa områdenskall redovisas , andra för en treårsperiod.Enligt verkets förslag skall ett årligtkvalitetsområde benämnas Arbetet i skolan och bl.a.innehålla kvalitetssäkring av bedömning ochbetygssättning.När det gäller frågan om rektors ansvarbehandlades denna fråga av ibetänkandet Skollag för kvalitet och likvärdighet(SOU 2002:121). Kommittén föreslår att rektorsuppgifter skall förtydligas i skollagen. Rektornskall leda och samordna det pedagogiska arbetet inomsitt verksamhetsområde samt besluta om den inreorganisationen. Kommittén föreslår att rektor även iframtiden har en direkt i författningen utpekadbeslutanderätt i sådana frågor som rör enskildaelever och som ofta har karaktär avmyndighetsutövning. Kommitténs betänkande beredsinom och en proposition om en nyskollag har aviserats till hösten 2005.När det gäller yrkandet om klargörande avmyndighetsstrukturen framgår syftet med bildandet avMyndigheten för skolutveckling avbudgetpropositionen (prop. 2002/03:1,utg.omr. 16, bet. 2002/03:UbU1). Motivet fördelningen av det tidigare var attverkets granskande och främjande roller skullesärskiljas från varandra genom att en ny myndighetbildades. och Myndigheten förskolutvecklings uppgifter framgår närmare avmyndigheternas instruktioner (SFS 2002:1160respektive SFS 2002:1161).Utskottet vill också peka på att iSkollagskommitténs betänkande Skollag för kvalitetoch likvärdighet finns förslag om att bestämmelserskall införas i skollagen som stärker elevensrättssäkerhet i frågor som gäller bedömning ochbetyg. Förslaget bereds inom Regeringskansliet.Utskottet utgår vidare ifrån att regeringen i deredovisningar avseende skolan som regelbundet lämnastill även kommer att redogöra för hurbetygens likvärdighet utvecklas.Sammantaget menar utskottet att frågan omlikvärdig betygssättning är tillräckligtuppmärksammad och att varken Riksrevisionensstyrelses redogörelse eller motionsyrkandena börföranleda några uttalanden från riksdagen.Nationella provUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkanden om förändradreglering av nationella prov med hänvisningtill tidigare uttalanden och pågåendeutredning.Jämför reservationerna 7 (m), 8 (fp) och 9(kd).MotionernaModeraterna framhåller i motion 2004/05:Ub390yrkande 23 att i en skola som styrs kvalitativtgenom nationella kunskapsmål måste återkommandeutvärderingar och ökad uppföljning få störrebetydelse. Två modeller för att uppnå detta ärnationella prov som stämmer av elevernas kunskaper iett visst ämne respektive ettökat bruk av inlärningsscheman som t.ex. LUS, som ärett verktyg för att följa elever i derasläsutveckling.Folkpartiet anser i motion 2004/05:Ub258 yrkande 7(i denna del) att de nationella proven skall görasobligatoriska från årskurs tre.Kristdemokraterna föreslår i två motioner,2004/05:Ub480 yrkande 17 och 2004/05:Ub460 yrkande8, att de nationella proven skall genomföras i flerämnen än fr.o.m. årskurs fem. Man menar att denationella proven kan ge elever stöd i lärandetgenom regelbundna avstämningar. Genom proven kanläraren konstatera hur långt en elev har nått ochvad som är nästa steg i elevens kunskapsutveckling.Det är också ett sätt att få en likvärdighet mellanolika skolor i hela landet och kan fungerasom ett stöd för lärarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.I december 2004 gav regeringen iuppdrag att vidareutveckla det nationellaprovsystemet (U2004/5293/S). Uppdraget består i attvidareutveckla det nationella provsystemet. Enligtuppdraget skall det nationella provsystemet bestå av· nationella ämnesprov för år 5 och år 9 igrundskolan och nationella kursprov förgymnasieskolan och gymnasial vuxenutbildning,·· en provbank med prov inom olika ämnesområden ochför olika åldrar i respektive förgymnasieskolan och den gymnasialavuxenutbildningen samt·· diagnostiskt material för grundskolan.·Skolverket skall enligt uppdraget prioritera attbygga ut provbanken för med avseende påämnen eller ämnesgrupper och för såväl de tidigaresom i . Verket skall bl.a.också utveckla diagnostiska material varvid man börprioritera de tidiga åldrarna i ,särskilt vad gäller läsutveckling och matematik.Skolverket skall redovisa hur det nationellaprovsystemet utvecklats samt en plan för hurprovsystemet skall utvecklas.Utskottet delar regeringens uppfattning omomfattningen av det nationella provsystemet ochmenar att motionsyrkandena inte skall föranledanågot uttalande från riksdagen.Utvecklingssamtal m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena omutvecklingssamtal och ansvarskontrakt medhänsyn till tidigare ställningstaganden ochpågående utredningsarbete.Jämför reservationerna 10 (m) och 11 (kd)samt särskilt yttrande 2 (c).MotionernaModeraterna menar i motion 2004/05:Ub390 yrkande 30att skolorna utöver de nationella betygen bör hafrihet att själva utforma system för informationtill hemmen utifrån egna kriterier. Det viktiga äratt alla elever och föräldrar redan från början iskolan får tydlig information om hur skolarbetetfortskrider.Kristdemokraterna hävdar i motion 2004/05:Ub480yrkande 18 att utvecklingssamtalen är ett viktigtområde när det gäller att utveckla samarbetet mellanföräldrar och skola. Under utvecklingssamtalet skalleleven, föräldrarna och lärarna tillsammans göra uppen individuell studieplan. Motionärerna anser attstudieplanerna inte enbart skall vara framåtsyftandeutan också skall få innehålla en beskrivning av hurlångt eleven kommit för att nå kunskapsmålen, enform av skriftligt omdöme. Krisdemokraterna anserockså att elevens, skolans och hemmets gemensammaansvar för barnets utveckling bör tydliggöras genomett ansvarskontrakt (yrkande 19). I kontraktet börskriftligen och det gemensamma ansvaret ochvilka delar som åligger respektive partkonkretiseras.I motion 2004/05:Ub371 (s) föreslås att riksdagentar initiativ till att stärka komplement tillskolbetygen såsom utvecklingssamtal och individuellaåtgärdsprogram.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslår yrkandena.Av 7 kap. 2 § grundskoleförordningen (1994:1194)framgår att läraren fortlöpande skall informeraeleven och elevens vårdnadshavare om elevensskolgång. Dessutom skall utvecklingssamtal hållasminst en gång varje termin då läraren, eleven ochvårdnadshavare skall samtala om hur elevenskunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kanstödjas. Informationen bör grunda sig på enutvärdering av elevens utveckling i relation tillmålen i läroplan och kursplaner och hur eleven skallnå dessa mål. Om vårdnadshavaren begär det skallläraren också lämna skriftlig information om elevensskolgång. Informationen får dock inte ha karaktärenav betyg. I 7 kap. 19 § gymnasieförordningen(1992:394) stadgas att rektor skall se till att detminst en gång per termin ges en samlad informationom elevens kunskapsutveckling och studiesituation.Utvecklingssamtalet skall genomföras med denindividuella studieplanen som grund.