bet · GT01MJU4 · 2005-11-08 00:00:00 — Miljö- och jordbruksutskottets betänkande En nationell strategi för havsmiljön Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 2004/05:173 En nationell strategi för havsmiljön jämte 79 motionsyrkanden. I skrivelsen pekar regeringen ut den strategiska inriktningen för det svenska havsmiljöarbetet . Strategin kompletterar de åtgärder och strategier som regeringen har redogjort för i propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) vad gäller att uppnå de miljökvalitetsmål som har bäring på havsmiljön, i första hand Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Giftfri miljö. Fokus i strategin ligger på att stärka genomförandet av svensk havsmiljöpolitik. Utgångspunkten är att en ny förvaltning av havet bör utgå från ekosystemansatsen, dvs. att nyttjandet av havet inte leder till effekter som gör att ekosystemens livsuppehållande förmåga försämras eller förstörs. Ett fördjupat internationellt samarbete, särskilt inom EU och övriga , är en förutsättning för framgång. Kraftfulla nationella insatser är i sin tur en förutsättning för ett lyckat internationellt agerande. En ny modell för förvaltning av havsmiljön bör etableras, med en ökad samordning mellan berörda myndigheter. Lokal delaktighet, bred samverkan mellan aktörer och regional samordning bör prioriteras. Skyddet bör förbättras för arter, miljöer och ekosystem. Hållbart nyttjande bör säkerställas inom alla havsanknutna näringar. Regeringen har vidare för avsikt att förstärka arbetet med planeringsinstrument, miljöövervakning, informationsinsatser och användningen av forskning. Med hänvisning till vad som anförs i skrivelsen avstyrks samtliga motionsyrkanden. I betänkandet finns 44 reservationer och 1 särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut En ny strategi för hav i balans avslår motionerna 2004/05:MJ369 yrkande 9, 2004/05:MJ371 yrkande 3, 2004/05:MJ495 yrkande 2, 2005/06:MJ2 yrkande 1 och 2005/06:MJ3. Reservation 1 (m, fp, kd, c) EU och internationell samverkan avslår motionerna 2004/05:MJ274, 2004/05:MJ369 yrkande 8, 2005/06:MJ1 yrkandena 11 och 13, 2005/06:MJ258 och 2005/06:MJ292 yrkande 10. Reservation 2 (fp) avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 63, 2005/06:MJ1 yrkande 14, 2005/06:MJ2 yrkande 3, 2005/06:MJ404 i denna del, 2005/06:MJ446 yrkande 20 och 2005/06:MJ532 yrkande 6. Reservation 3 (fp) Reservation 4 (kd) Reservation 5 (c) Reservation 6 (mp) avslår motion 2005/06:MJ443 yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (v, mp) avslår motion 2005/06:MJ1 yrkande 12. Effektivare myndighetssamordning för havsmiljöfrågorna avslår motion 2005/06:MJ1 yrkande 2. Reservation 8 (fp) avslår motion 2005/06:MJ2 yrkande 5. Reservation 9 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:MJ1 yrkande 1. Reservation 10 (fp, mp) Samordnad planering och förvaltning av havet avslår motion 2005/06:MJ2 yrkande 2. Reservation 11 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:MJ1 yrkande 8, 2005/06:MJ236 och 2005/06:MJ292 yrkande 11. Reservation 12 (fp) Finansiering av arbetet med vattendirektivet avslår motion 2005/06:MJ2 yrkande 4. Reservation 13 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:MJ1 yrkande 3 och 2005/06:MJ425. Reservation 14 (fp) avslår motion 2005/06:MJ1 yrkande 4. Reservation 15 (fp) Internationella institutioner för marin forskning avslår motionerna 2004/05:MJ500 yrkande 20, 2005/06:MJ1 yrkande 5, 2005/06:MJ2 yrkande 7 och 2005/06:MJ446 yrkande 22. Reservation 16 (fp) Reservation 17 (kd) avslår motion 2005/06:MJ292 yrkande 9. Reservation 18 (fp) avslår motion 2005/06:MJ2 yrkande 8. Reservation 19 (kd) Bevarande och hållbart nyttjande av havet och dess biologiska mångfald avslår motionerna 2005/06:MJ454, 2005/06:MJ519 yrkande 24 och 2005/06:MJ580. Reservation 20 (fp) avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 64 i denna del, 2005/06:MJ404 i denna del och 2005/06:MJ443 yrkande 6. Reservation 21 (kd, c) Reservation 22 (v) Reservation 23 (mp) avslår motion 2004/05:MJ38 yrkande 68. Reservation 24 (v, mp) avslår motion 2005/06:MJ1 yrkande 9. Reservation 25 (fp, mp) och det internationella samarbetet avslår motion 2005/06:MJ453. Reservation 26 (m, kd) avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 65, 2004/05:MJ341, 2004/05:MJ369 yrkande 13, 2004/05:MJ371 yrkande 5, 2004/05:MJ500 yrkande 15, 2005/06:U290 yrkande 19, 2005/06:MJ394 yrkande 8, 2005/06:MJ446 yrkandena 16 och 17 samt 2005/06:MJ522 yrkande 6 i denna del. Reservation 27 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2004/05:MJ38 yrkande 64 i denna del, 2004/05:MJ329 yrkandena 1-3, 2004/05:MJ369 yrkande 15, 2005/06:MJ404 i denna del och 2005/06:MJ532 yrkandena 7 och 8. Reservation 28 (fp, kd) Reservation 29 (c) Reservation 30 (mp) avslår motion 2005/06:MJ1 yrkande 10. avslår motion 2004/05:MJ500 yrkande 6. Reservation 31 (kd) Katastrofberedskap vid fartygsolyckor m.m. avslår motion 2005/06:MJ2 yrkande 10. Reservation 32 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:MJ394 yrkande 11. Reservation 33 (fp, kd) avslår motionerna 2004/05:MJ284, 2004/05:MJ285 och 2005/06:MJ2 yrkande 11. Reservation 34 (m) Reservation 35 (kd, c, mp) Minskad föroreningsbelastning från landbaserade källor avslår motionerna 2005/06:U290 yrkande 21, 2005/06:MJ292 yrkande 1, 2005/06:MJ446 yrkande 1, 2005/06:MJ522 yrkande 6 i denna del och 2005/06:MJ532 yrkande 12. Reservation 36 (m) Reservation 37 (kd) Reservation 38 (c) avslår motion 2005/06:MJ446 yrkande 2. Reservation 39 (m, fp, kd) avslår motion 2005/06:MJ1 yrkandena 6 och 7. Reservation 40 (fp, mp) avslår motionerna 2005/06:MJ1 yrkande 15 och 2005/06:MJ446 yrkande 4. Reservation 41 (fp) Reservation 42 (kd) avslår motion 2005/06:MJ1 yrkande 16. Reservation 43 (fp, mp) avslår motion 2005/06:MJ2 yrkande 12. Reservation 44 (m, fp, kd, c) lägger skrivelse 2004/05:173 till handlingarna. På miljö- och jordbruksutskottets vägnar Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Ärendet och dess beredning Miljöproblemen i havet har uppmärksammats i en rad rapporter, bl.a. i rapporter Aktionsplan mot havsföroreningar (serie: informerar, 1987) och Hav 90 - aktionsplan för havsföroreningar (serie: informerar, 1990). Nämnda rapporter behandlades i regeringens proposition Miljöpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:85) och i propositionen En god livsmiljö (prop. 1990/91:90). fastställde 15 nationella miljökvalitetsmål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). antog delmål för miljökvalitetsmålen (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). konstaterade i sin första redovisning av utvecklingen av arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen att det kommer att vara mycket svårt respektive svårt att inom tidsramen nå miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Ingen övergödning, trots att fler åtgärder vidtas. För miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård gjorde bedömningen att målet är möjligt att nå, men att fler åtgärder krävs. Uppfyllelsen av detta mål förutsätter dock även att miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Ingen övergödning nås. tillkallade regeringen en kommission - som antog namnet - med uppdrag att sammanfatta kunskapsläget avseende miljötillståndet i Sveriges kust- och havsområden, att utforma övergripande strategier samt att föreslå åtgärder som kan bryta den pågående negativa utvecklingen i havsmiljön, så att de tre miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Giftfri miljö och Ingen övergödning kan nås . överlämnade kommissionen betänkandet Havet - tid för en ny strategi (SOU 2003:72). Delar av betänkandet har behandlats i regeringens proposition Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150). har i sin utvärdering av miljöpolitik (dnr M2003/2645/I) understrukit behovet av att anta och genomföra en nationell havsmiljöstrategi. betonar särskilt behovet av åtgärder vad gäller utsläppen av kväveföreningar, oljeutsläppen från fartyg, det regionala samarbetet om fiskeförvaltningen och skrotning av fartyg. I propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) redovisar regeringen en översyn av systemet med miljökvalitetsmål, delmål samt de tre åtgärdsstrategier som antogs 2001 och redogör för behovet av ytterligare åtgärder för att målen skall nås. Regeringen föreslår där ett nytt 16:e miljökvalitetsmål - Ett rikt växt- och djurliv - och konstaterar att miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Giftfri miljö och Ingen övergödning blir svåra att nå inom utsatt tid och att en sammanhållen nationell strategi för havsmiljön behövs. överlämnade Miljövårdsberedningen promemorian Strategi för hav och kust utan övergödning (Miljövårdsberedningens promemoria 2005:1) till miljöministern. I promemorian lyfter beredningen fram olika scenarion, där ett scenario innebär att ekosystem kan ha förändrat jämviktsläge från att ha varit ett relativt näringsfattigt hav till att övergå till ett övergött hav. I skrivelsen pekar regeringen ut den strategiska inriktningen för det svenska havsmiljöarbetet . Strategin kompletterar de åtgärder och strategier som regeringen har redogjort för i propositionen Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag (prop. 2004/05:150) vad gäller att uppnå de miljökvalitetsmål som har bäring på havsmiljön, i första hand Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Giftfri miljö. Fokus i strategin ligger på att stärka genomförandet av svensk havsmiljöpolitik. Utgångspunkten är att en ny förvaltning av havet bör utgå från ekosystemansatsen, dvs. att nyttjandet av havet inte leder till effekter som gör att ekosystemens livsuppehållande förmåga försämras eller förstörs. Ett fördjupat internationellt samarbete, särskilt inom EU och övriga , är en förutsättning för framgång. Kraftfulla nationella insatser är i sin tur en förutsättning för ett lyckat internationellt agerande. En ny modell för förvaltning av havsmiljön bör etableras, med en ökad samordning mellan berörda myndigheter. Lokal delaktighet, bred samverkan mellan aktörer och regional samordning bör prioriteras. Skyddet bör förbättras för arter, miljöer och ekosystem. Hållbart nyttjande bör säkerställas inom alla havsanknutna näringar. Regeringen har vidare för avsikt att förstärka arbetet med planeringsinstrument, miljöövervakning, informationsinsatser och användningen av forskning. Skrivelsen har utformats i samarbete med och . En ny strategi för hav i balans m.m. Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker fem motionsyrkanden om en ny marin strategi. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). Trots goda insatser och påvisbara förbättringar kvarstår flera svårlösta problem i havsmiljön. konstaterar i sitt betänkande Havet - tid för en ny strategi (SOU 2003:72) att och miljötillstånd i det stora hela inte har blivit bättre . Enligt är det inte primärt en brist på goda åtgärdsförslag som gör att miljösituationen har blivit så allvarlig i havet. Problemet ligger i stället i bristande genomförande. Kommissionen anser att om samtliga åtgärder som har föreslagits nationellt och internationellt hade genomförts och om försiktighetsprincipen tillämpats, skulle tillståndet i havsmiljön ha varit väsentligt bättre. Dagens sätt att arbeta måste enligt förändras i grunden. I skrivelsen pekas den strategiska inriktningen för havsmiljöarbetet, , ut. Enligt regeringens bedömning är följande strategiska insatser avgörande för att målet om hav i balans skall nås: Ekosystemansatsen görs till utgångspunkten för det svenska havsmiljöarbetet, inklusive förvaltning och nyttjande av havet. insatser i EU-arbetet och det internationella samarbetet på havsmiljöområdet stärks och en ökad gemensam förvaltning eftersträvas. Ett nytt samlat grepp tas om myndigheternas havsmiljöarbete i syfte att skapa ökad samordning och effektivitet. Planering och förvaltning av havet förstärks och samordnas och anpassas kontinuerligt till ny kunskap om havsmiljön. De nyttjande- och bevarandeintressen som påverkar havet på regional och lokal nivå samordnas och lokal delaktighet säkerställs. Kunskapsunderlaget om den miljön fördjupas och utgör tillsammans med gedigen vetenskaplig forskning grunden för bevarande, hållbart nyttjande och beslutsfattande. De ekosystemens struktur och funktion samt deras biologiska mångfald skyddas, tillåts återkomma och, där så är praktiskt möjligt, restaureras så att god ekologisk status kan uppnås och bibehållas. Havet nyttjas på ett hållbart sätt, med utgångspunkt från försiktighetsprincipen och ekosystemansatsen, så att kommande generationers nyttjande och de ekosystemens möjligheter att svara på förändringar säkerställs. Samhällets beredskap vid incidenter och olyckor till havs säkerställs. Belastningen på havet av farliga och övergödande ämnen från landbaserade källor begränsas så att varken människors hälsa, ekosystemen eller nyttjandet av havet påverkas negativt eller utsätts för risker. När det gäller ekosystemansatsen framhåller regeringen att all förvaltning av hav och kust med anslutande miljöer bör utgå från denna ansats och från bevarandet av biologisk mångfald samt tillämpas utifrån försiktighetsprincipen baserad på bästa tillgängliga vetenskapliga data. Ekosystemansatsen bör ha nått fullt genomslag med etablerade processer och utvärderingsinstrument samt med aktivt lokalt och regionalt deltagande av alla aktörer. bör ges i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter utarbeta förslag till hur ekosystemansatsen skall tillämpas för de olika berörda sektorerna. Enligt motion 2005/06:MJ2 (kd) innehåller skrivelsen visserligen många bra tankar, men inga förslag till riksdagsbeslut. Det är nu hög tid att regeringen börjar genomföra de nödvändiga havsmiljöåtgärderna. Regeringen bör lägga fram en proposition med tydliga förslag på konkreta åtgärder för havsmiljön (yrkande 1). Även i motion 2005/06:MJ3 (c) yrkas att regeringen med anledning av slutbetänkande (SOU 2003:72) återkommer med konkreta förslag på åtgärder. Enligt motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 9 bör en marin strategi, kompletterad med konkreta beslut om åtgärder och förstärkta resurser, tas fram. Miljö- och naturresurssituationen i haven är akut och snabba åtgärder är nödvändiga. Arbetet med att förbättra miljösituationen måste påskyndas genom att man redan nu vidtar de åtgärder som nationellt kan besluta om. I motion 2004/05:MJ371 (mp, fp) yrkande 3 föreslås att regeringen skall återkomma till med en marin strategi i form av en proposition. Enligt motionärerna tar det tid att nå fram till internationella beslut och skapa en ny förvaltningsmodell. Därför måste agera , för att förbättra situationen i , och vidta de åtgärder som nationellt kan besluta om. En marin strategi bör tas fram och kompletteras med konkreta beslut, mål och tidsplaner. Enligt motion 2004/05:MJ495 (c) yrkande 2 bör en havsmiljöstrategi baserad på en helhetssyn som utgår från havets resurser, olika näringars intressen, kustzonplanering och aktuell energipolitik utformas. Som redovisas i skrivelsen kvarstår trots goda insatser och påvisbara förbättringar flera svårlösta problem i havsmiljön. konstaterar i sitt betänkande Havet - tid för en ny strategi (SOU 2003:72) att och miljötillstånd i det stora hela inte har blivit bättre . Mycket pekar mot att tillståndet i havet om ett eller kan vara detsamma eller sämre än . Miljövårdsberedningen pekar i rapporten för hav och kust utan övergödning (Miljövårdsberedningens promemoria 2005:1) på möjligheten att det känsliga ekosystemet i kan ha förändrat jämviktsläge från att ha varit ett relativt näringsfattigt hav till att övergå till ett övergött hav. Enligt är det inte primärt en brist på goda åtgärdsförslag som gör att miljösituationen i havet har blivit så allvarlig. Problemet ligger i stället i bristande genomförande. Kommissionen anser att om samtliga åtgärder som har föreslagits nationellt och internationellt hade genomförts och om försiktighetsprincipen tillämpats, skulle tillståndet i havsmiljön ha varit väsentligt bättre. Dagens sätt att arbeta måste enligt förändras i grunden. Det krävs enligt kommissionen dels en större förståelse för hur de komplexa ekosystemen fungerar, dels en adaptiv förvaltning som har tydliga kopplingar mellan åtgärder, miljöövervakning och forskning. Med en adaptiv förvaltning menas att förvaltningen förnyas och anpassas efter skiftande förhållanden. Som regeringen anför är en av de viktigaste uppgifterna i svensk miljöpolitik att lösa problemen i havsmiljön. Miljöproblemen i havet har utvecklats under många decennier, framför allt genom utsläpp av näringsämnen och gifter från både land och luft. Den nationella havsmiljöstrategi som presenteras i skrivelsen har fokus på att stärka genomförandet av svensk havsmiljöpolitik. Utgångspunkten är att en ny förvaltning av havet bör baseras på ekosystemansatsen. Ett fördjupat internationellt samarbete, särskilt inom EU och övriga , är en förutsättning för framgång. Kraftfulla nationella insatser är i sin tur en förutsättning för ett lyckat internationellt agerande. En ny modell för förvaltning av havsmiljön bör etableras, med en ökad samordning mellan de myndigheter som har havsmiljörelaterad verksamhet. Lokal delaktighet, bred samverkan mellan aktörer och regional samordning bör prioriteras. Skyddet bör förbättras för arter, miljöer och ekosystem. Hållbart nyttjande bör säkerställas inom alla havsanknutna näringar. Även miljöräddningstjänsten till sjöss bör säkerställas. Som framgår av skrivelsen har regeringen vidare för avsikt att förstärka arbetet med planeringsinstrument, miljöövervakning, informationsinsatser och användningen av forskning. Som regeringen anför pekas den strategiska inriktningen för havsmiljöarbetet, , ut med skrivelsen. Det anförda innebär enligt utskottets mening att inte bör göra något uttalande med anledning av motionerna 2005/06:MJ2 (kd), 2005/06:MJ3 (c), 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 9, 2004/05:MJ371 (mp, fp) yrkande 3 och 2004/05:MJ495 (c) yrkande 2. Berörda motionsyrkanden avstyrks därmed. EU och internationell samverkan Utskottets förslag i korthet Utskottet instämmer i vad regeringen anför i skrivelsen och avstyrker sex motionsyrkanden om det internationella havsmiljöarbetet, förvaltningen av , myndighet för , Östersjöregering och sanering av . Jämför reservationerna 2 (fp), 3 (fp), 4 (kd), 5 (c), 6 (mp) och 7 (v, mp). I skrivelsen framhålls att internationellt miljösamarbete är en förutsättning för att lösa problemen i den miljön och att ansträngningarna i det internationella arbetet bör intensifieras på olika nivåer. Enligt regeringen bör kraftfullt verka för att den kommande strategin i EU medför legalt bindande åtaganden och har sin utgångspunkt i ekosystemansatsen och försiktighetsprincipen. bör även verka för att den strategin kan utgöra en utgångspunkt och grundvalen för EU:s fortsatta arbete med att utveckla en övergripande maritim politik. I ljuset av den strategin bör verka för en tydligare och mer strategisk och samlad EU-linje i det internationella havsmiljöarbetet på FN-nivå och inom andra internationella forum. De regionala havsmiljökonventionerna bör ges en tydlig roll i att bidra till genomförandet av EU:s strategi inom sina respektive geografiska områden. Samarbete mellan de regionala miljökonventionerna och de regionala fiskeorganisationerna om utvecklingen och tillämpningen av ekosystemansatsen bör stimuleras. Miljöorganisationernas aktiva deltagande i detta samarbete bör främjas. När det gäller strategin för fortsatta agerande inom EU framhåller regeringen bl.a. att hög prioritet kommer att ägnas åt EU-arbetet och då särskilt den av aviserade strategin. Genom ett utvidgat EU får strategin ett starkare genomslag och större betydelse, inte minst för miljö- och ekosystem, eftersom samtliga utom är medlemmar i . Regeringen kommer också att verka för att den strategin bidrar till en effektiv tillämpning av ekosystemansatsen och till en rationell integrerad planerings- och förvaltningsprocess för havsanknutna verksamheter inom särskilt avgränsade s.k. ekoregioner. Regeringen avser att stödja initiativ som syftar till att det inom de ekoregionerna skall genomföras en strategisk utvärdering och därpå grundade genomförandeplaner. Regeringen verkar för att de nordiska länderna samfällt skall agera för att EU:s strategi skall bli så kraftfull som möjligt. har inlett arbetet med en grönbok om en övergripande maritim politik som beräknas offentliggöras . Denna politik kommer att ha sin huvudinriktning mot ekonomiska och sociala frågor och ses som ett komplement till den strategin. Regeringen kommer att verka för att arbetet med den maritima politiken tar sin utgångspunkt i den kommande strategin och att denna blir grundvalen för miljödimensionen i EU:s framtida maritima politik. Mot bakgrund av EU:s omfattande arbete med frågor med anknytning till havsmiljön och den kommande strategin och den maritima politiken, framstår det som angeläget att EU:s samlade närvaro i det internationella havsmiljöarbetet på FN-nivå och inom andra internationella forum blir tydligare och mer strategisk till sin inriktning. Det gäller inte minst havsmiljöarbetet inom ramen för konventionen om biologisk mångfald, inklusive fiskefrågornas behandling i detta arbete. Som en del av strategin för fortsatta agerande i det internationella samarbetet i anför regeringen bl.a. att skall vara pådrivande i det regionala havsmiljöarbetet inom Helcom och Ospar. Regeringen fäster stor vikt vid att kommissionernas arbete med en marin strategi fokuseras på mervärden i förhållande till arbete som pågår i EU eller internationella organisationer. Ett regelbundet samarbete mellan de regionala miljökonventionerna och de regionala fiskeorganisationerna om utvecklingen och tillämpningen av ekosystemansatsen i havsmiljön bör inledas och förstärkas. Det är angeläget att miljöorganisationernas aktiva deltagande i detta samarbete stimuleras. I såväl Ospar som Helcom bör enligt regeringens bedömning arbetet med att bevara den biologiska mångfalden i den miljön intensifieras, t.ex. genom att även fortsättningsvis aktivt utnyttja de instrument som finns för att skapa skyddade områden. Arbetet i konventionen om biologisk mångfald innefattar även havsmiljön och utgör en del i strategin för fortsatta agerande i det globala samarbetet. bör aktivt verka för att konventionens Jakartaprogram för bevarande och hållbart nyttjande av havets biologiska mångfald, inklusive dess fiskebestämmelser, fullt ut genomförs. De existerande regionala havsprogrammen och konventionerna i olika delar av världen behöver vidareutvecklas, t.ex. genom ökat samarbete mellan havsmiljö- och naturvårdsorganisationer och fiskeriorganisationer. Regionerna behöver vidare stöd för att genomföra globala avtal och konventioner. Det saknas inom detta område också en rationell samordning av de frågorna i FN-systemet som bör eftersträvas i enlighet med regeringens politik för en global utveckling. Den svenska närvaron i utvecklingssamarbetet på det området inom både FN-systemet och EU är blygsamt i förhållande till den goda nationella resursbasen i och i förhållande till de bidrag som lämnar till det internationella utvecklingssamarbetet. Sida har utvecklat ett handlingsprogram för svenskt internationellt samarbete för hållbar utveckling i hav och kustområden - "Det initiativet". Regeringen avser att i det internationella utvecklingssamarbetet och i enlighet med det initiativet, kraftfullt främja ekologiskt och ekonomiskt hållbar utveckling av hav och kustområden i utvecklingsländerna. Inom ramen för arbetar för att skapa ett moratorium mot trålning på oceaniska djupbottnar på internationellt vatten för att skydda den biologiska mångfalden. bör främja ett samarbete mellan konventionen om biologisk mångfald och den internationella havsbottenmyndigheten om bevarande och hållbart nyttjande av djupbottnarnas viktiga genetiska resurser.