bet · GS01UBU15 · 2005-06-02 00:00:00 — Området nanovetenskap finansieras med ca50 från och olika stiftelser. Det finnsingen sammanhållen bild av forskningen inom nanovetenskap i ,konstaterar regeringen. Övergripande uppgifter om näringslivets ekonomiskaengagemang och FoU-insatser inom nanoområdet är också knapphändiga,vilket kan tala för behovet av en kartläggning av området. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet är något beslut om en sådan kartläggning ännu intefattat. I sammanhanget kan nämnas att harinitierat ett projekt som syftar till bl.a. att utveckla en s.k. nanostrategi.Nanovetenskap och nanoteknik är av strategisk vikt på , heterdet vidare i propositionen. Området är horisontellt eftersom det kan genomsy-ra i stort sett alla tekniksektorer, föra samman olika vetenskapsområden ochbygga på ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt. Materialvetenskapens ut-veckling mot nanovetenskap tillsammans med tillverkning i nanoskala ärgrunden för potentiella tillämpningar av nanovetenskapen inom en mängdområden, t.ex. informationsteknik, medicin, energi och miljö. Svensk nano-forskning hävdar sig väl vid en internationell jämförelse. Starka forskargrup-per finns inom samtliga de områden som nanovetenskapen kan delas in i -material, elektronik, bioteknik, mekanik och verktyg. EG-kommissionenkonstaterar också i en rapport att har en infrastruktur och vetenskap-lig position som möjliggör vetenskapliga applikationer inom nanoområdet.Det är emellertid viktigt att satsningar genomförs som också möjliggör attkommersiella produkter kan utvecklas, sägs det i propositionen.EG-kommissionen framhöll (i meddelandet Towards a Europe-an Strategy for Nanotechnology) vikten av att stärka nanovetenskap ochnanoteknik. Områden som behandlades i meddelandet är bl.a. förbättrat stödtill forskning och innovation, inriktningen av stödet samt förbättrade villkorför privata forskningsinvesteringar. har i allt väsentligställt sig bakom innehållet i meddelandet, bl.a. välkomnades kommissionensinitiativ att utarbeta en handlingsplan för nanoteknik. Kommissionen har dock ännu inte presenterat någon sådan handlings-plan, men kommer, enligt uppgift från , förmodligen attgöra det . Kommissionen har vidare föreslagit tvåteknikplattformar med nanoinriktning, nämligen nanoelektronik () och nanomedicin (Platform Nanobiotechnologies for Appli-cations). Området är också prioriterat inom ramen för EU:s pågående sjätteramprogram för forskning där har avsatts för åren 2002-2006.Näringsutskottets ställningstagandeNanoteknik har ett stort potentiellt tillämpningsområde, inom t.ex. informa-tionsteknik, medicin, energi och miljö. Den svenska nanoforskningen liggerväl framme internationellt sett. Det finns starka forskargrupper inom de be-rörda områdena - material, elektronik, bioteknik, mekanik och verktyg. delar de synpunkter som förs fram i motion 2004/05:N282 (kd)om att det är angeläget med satsningar på nanoteknik, bl.a. för att ta till varde möjligheter till kommersialisering av forskningsresultat och industriellutveckling som finns på området.Som redovisats uppmärksammas i propositionen området materialteknikoch nanovetenskap som ett strategiskt område inom ramen för det prioriteradeområdet teknisk forskning. Med hänvisning till detta anser näringsutskottet attdet inte finns anledning för att nu göra ett särskilt uttalande omnanoteknisk forskning. Motionen bör alltså avstyrkas av utbildningsutskottet.Medicinsk-teknisk forskningMotionenI motion 2004/05:N241 (fp) från allmänna motionstiden begärs ett tillkänna-givande om förutsättningar att fortsatt vara ett viktigt centrum fösvensk medicinsk-teknisk forskning. I motionen erinras om för tillväxten och för välfärden. Den medicinsk-tekniska industrinutgör en viktig grund för det svenska välståndet - det skapas arbetstillfällenoch forskning för miljarder kronor, framhåller motionärerna. De påpekar attSveriges välfärd kommer att påverkas negativt utan fortsatt tillväxt, grundadpå goda forsknings- och produktionsförutsättningar i bl.a. Södertäljeregionen.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen finns under avsnittet om ett av de prioriterade områdena,teknisk forskning, ett särskilt avsnitt om biovetenskap och bioteknik (s. 79).Där sägs bl.a. att det finns en stor potential för tillväxt inom bioteknikområ-det, vilket lyfts fram i forskningsstrategierna. Det gäller dels avknoppningarfrån etablerade företag och från offentliga forskningsmiljöer, dels etableradeföretags expansion. En stor drivkraft för tillväxt inom läkemedelsområdet iframtiden är de landvinningar som görs inom molekylärmedi-cinsk forskning, sägs det. En viktig utvecklingspotential för ligger iatt ta fram teknik, metoder och verktyg inom biotekniken där teknikkunnandekopplas till en tillämpning i samverkan med de forskare som skall använda denya verktygen, framhåller regeringen.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet delar den bedömning som görs i motion 2004/05:N241 (fp)avseende vikten av den medicinsk-tekniska forskningen. Denna typ av forsk-ning lyfts också fram i propositionen under avsnittet om det prioriterade om-rådet teknisk forskning. Där sägs bl.a. att det finns en stor potential för tilinom bioteknikområdet - det gäller dels avknoppningar från etablerade före-tag och från offentliga forskningsmiljöer, dels etablerade företags expansion.Något skäl för att genom ett tillkännagivande särskilt lyfta framSödertäljes förutsättningar på det medicinsk-tekniska området - vilket före-slås i motionen - kan näringsutskottet dock inte se. börsåledes avstyrka motionen i berörd del.TräforskningMotionenForskning kring trä och träanvändning bör prioriteras, anförs det i motion2004/05:MJ504 (kd) från allmänna motionstiden. har storbetydelse för svensk forskning, varför det är viktigt att rådet harmoniserar degrundläggande forskningen och tillämpade innovationer, säger motionärerna.De anser att industriforskningsinstitutens statliga grundfinansiering är enförutsättning för långsiktig forskningsverksamhet där näringen tillskjuterhuvuddelen av medlen. Regeringen måste tillse att utrymmet för den skogligaforskningen inte krymper, kräver motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen finns i avsnitt 9.12 ett särskilt avsnitt om skogsforskning ochskogsindustriell forskning (s. 228), som näringsutskottet tidigare redovisatdelar av i avsnittet om forskning till stöd för andra politikområden. att det för att upprätthålla den svenska skogsnäringens konkurrenskraftkrävs god kunskapsförsörjning och gott innovationsklimat. har en godställning inom skogsforskning och skogsindustriell forskning. Det nationellaskogs- och skogsindustriella klustret och innovationssystemet används oftasom exempel på system som har lett till en rad framgångsrika, internationelltkonkurrenskraftiga företag genom hela förädlings- och leverantörskedjan.Grundläggande skogsindustriell forskning bedrivs huvudsakligen vid tekniskauniversitet och högskolor. Skogsnäringen har dessutom egen forskning ochfinansierar tillsammans med staten forskning vid branschforskningsinstitutmed inriktning mot skogsbruk - (SkogForsk),institut med inriktning mot träbearbetningsindustri - SP-Trätek, bildat eftersammanslagning av (Trätek) och (), samt institut med inriktning mot pappers- och massa-industrin - STFI-Packforsk, bildat efter sammanslagning av () och distribu-tion (Packforsk).Regeringen har på uppmaning (bet. 2001/02:NU12) utsett ensärskild förhandlare, ställföreträdande generaldirektör , attutarbeta en strategi för att främja träanvändningen i byggandet. Arbetet pre-senterades i departementspromemorian Mer trä i byggandet, un-derlag för en nationell strategi att främja användning av trä i byggande (Ds2004:1). För att utveckla till en ledande nation inom området träbyg-gande föreslås i strategin ett åtgärdsprogram för forskning inriktat mot ut-veckling av träbyggsystem och trä i samverkan med andra material. Strategininriktas på områden där trä har stor innovationspotential, framför allt i störroch högre byggnadsverk och där forskning kom i gång på allvar först närbyggreglerna ändrades . Träbyggande är att betrakta som en industriellproduktionsprocess och faller därför delvis under insatsområdet Trämanufak-tur som utarbetat en strategi för, Nya material och produkter frånförnybara råvaror (2004:01).Bland åtgärderna i strategin föreslogs att regeringen skulle utse en ordfö-rande för den grupp av intressenter som skall genomföra strategin. I oktober2004 utsåg regeringen riksdagsledamoten () till ordförandeför samordningen av träbyggnadsstrategin med uppdraget att verka för attåtgärdsförslagen i strategin genomförs. I arbetet skall berörda företrädare fråskogsnäringen, byggsektorn och myndigheter delta. Ordföranden skall sam-verka med en bred krets av företrädare med intresse i byggfrågor och tillse attåtgärderna i linje med strategin och utifrån objektiva grunder främjar utveck-lingen inom byggsektorn vad gäller utbudet av fler och bättre långsiktigthållbara alternativ. Ordföranden skall, enligt regeringsbeslutet, beakta detkonkurrensrättsliga regelverket och verka för en förbättrad konkurrens påområdet. Vidare skall han söka samverkan med den särskilde byggsamordna-re som fått i uppdrag att bygga upp och samordna ett utvecklingsprogram förbygg-, fastighets- och anläggningssektorn (dir. 2004:138). Ordföranden skallårligen rapportera till regeringen hur det övergripande arbetet med strategingår, och uppdraget skall avslutas med en redogörelse för vad som uppnåttssenast den 31 december 2006.Näringsutskottets ställningstagandeSkogsindustrin har en stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen i Sve-rige och svarar för en betydande del av det svenska exportnettot. I de delar avlandet där skogsindustrin är etablerad spelar den en väsentlig roll för syssel-sättningen på de berörda orterna.I den här aktuella motionen, 2004/05:MJ504 (kd), betonas vikten av forsk-ning kring trä och träanvändning. har vid återkommandetillfällen - i anslutning till behandlingen av motioner rörande skogs- ochträindustrin - betonat att det, för att skogsindustrin även framöver skall kunnbidra till att upprätthålla välståndet, är viktigt att konkurrenskraften inomdenna industri kan utvecklas. En viktig faktor är härvid insatser avseendeforskning och utveckling. I propositionen redovisas, som nämnts, vilka insat-ser som görs när det gäller skogsforskning och skogsindustriell forskning. Detrör sig om forskning vid tekniska universitet och högskolor samt vid industri-forskningsinstitut. Något behov av ett riksdagsuttalande i frågan kan närings-utskottet, med hänvisning härtill, inte se. bör alltså av-styrka den nyssnämnda motionen i berörd del.Forskning om energetiska materialMotionenDet bör utvecklas ett energetiska material,anförs det i 2004/05:N234 (s) från allmänna motionstiden. (Med energetiskamaterial avses produkter som kan sönderfalla utan hjälp av luftens syre, menäven andra energirika produkter.) besitter en internationellt erkändhög kompetensnivå inom området energetiska material, säger motionären.Han anser att forskning och utveckling i fråga om avveckling av explosivavaror är en förutsättning för att ledande position inom denna indu-strisektor skall kunna bevaras och vidareutvecklas. Det är nödvändigt att detutvecklas processer och metoder för avveckling på ett säkert och ekologiskthållbart sätt, anför motionären. Därför menar han att ett FoU-centrum behöverbyggas upp. Det finns redan utvecklad verksamhet vid Vingåkersverken, ochtill denna verksamhet knyts i allt högre grad forskning, framhåller motionä-ren. Han hänvisar till att det i finns många universitet,högskolor och forskningsinstitut som kan samverka kring nyttjandet av deresurser som finns på Vingåkersverken för tillämpad forskning och utvecklinginom området.Näringsutskottets ställningstagandeEnligt näringsutskottets bedömning finns det inte anledning för attta något initiativ när det gäller inrättandet av ett industriforskningsinstitutrörande s.k. energetiska material - vilket föreslås i motion 2004/05:N234 (s).Den berörda industrisektorn har, på motsvarande sätt som gäller för andraindustrisektorer, möjlighet att söka ta del av den verksamhet som Vinnovaoch industriforskningsinstituten bedriver. Det kan vidare noteras att det finnsen ideell förening, för energetiska material (KCEM) medsäte i , med uppgift att främja och stödja utbildning och forskningpå området energetiska material.Med hänvisning till det anförda anser näringsutskottet att utbildningsut-skottet bör avstyrka den nämnda motionen.Forskning om inköpMotionenEtt tillkännagivande om behovet av forskning inom området inköp, föreslås imotion 2004/05:N318 (s) från allmänna motionstiden. är ett mycketutrikeshandelsberoende land, konstaterar motionären. Utbildning och forsk-ning inom handelsområdet har varit högt prioriterade, men har resur-serna främst koncentrerats på dem som skall sälja svenska produkter, medaninköpssidan har varit eftersatt, säger motionären. Hon framhåller att de svens-ka exportprodukterna innehåller en ökande andel importerade delar och attden offentliga sektorn också använder mer produkter som är importerade. Förframför allt små och medelstora företag behövs mer utbildning och forskningkring hur inköp kan optimeras för att bibehålla svensk konkurrenskraft, ansermotionären. Hon säger att det i princip inte bedrivs någonforskning inom inköpsområdet, vare sig för privat eller offentlig upphandling.Vissa kompletterande uppgifterDen typ av forskning som efterfrågas i motionen kan inrymmas t.ex. i konkur-rensforskning (prop. s. 233) och entreprenörskapsforskning (prop. s. 234) somomnämns i propositionens avsnitt 9 och där det redovisas insatser på olikaområden. Det kan också förekomma forskning inom områdena företagseko-nomi och nationalekonomi som kan beröra den typ av frågeställningar somtas upp i motionen.Näringsutskottets ställningstagandeDen fråga som tas upp i motion 2004/05:N318 (s) och som rör optimering avinköp kan ha stor betydelse för berörda små och medelstora företags konkur-renskraft. Forskning avseende inköpsområdet kan, som redovisats, be-drivas inom befintliga forskningsdiscipliner. Något behov av ett särskilt riks-dagsuttalande i frågan kan näringsutskottet inte se, varför utbildningsutskottebör avstyrka motionen.Stockholm den 28 april 2005På näringsutskottets vägnarMarie GranlundFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), () och LarsLindén (kd).Avvikande meningAllmänt om forskning och behovsmotiverad forskningav Per (), (), (), (),(), () och ().Vi anser - i likhet med vad som anförs i motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c)- att det behövs en forskningspolitik som medverkar till att ge enmöjlighet att bli en långsiktigt framstående aktör i det snabbt framväxande,globala kunskapssamhället. Det fordras starka, självständiga universitet ochen mångfald av forskningsfinansiärer. Det krävs också ett företagsklimat somgör att kan behålla de stora företagens forskning i landet, locka hitandra företag och göra det möjligt för en ny generation av små och medelsto-ra företag att etableras och tillväxa. Att utveckla och behålla attraktiv före-tagsforskning är en viktig del av en nationell forskningsstrategi. Kunskaps-kluster i världsklass som redan finns eller är på väg att etableras behöverstimuleras. Forskare och forskningsfinansiärer runt om i världen skall seSverige som ett lockande land att forska och investera i. Det måste finnasutrymme för fri, långsiktig forskning - annars kommer även den mer behovs-inriktade forskningen att utarmas. Eftersom vi ser forskningspolitiken som enhelhet kommer vi i det följande - när det gäller de mål som vi anser bör gällaför forskningspolitiken och de åtgärder som bör vidtas för att uppnå dessa mål- in på områden som ligger utanför näringsutskottets beredningsområde.Vi vill främja den fria forskningen och forskningsutförarnas självbestäm-manderätt och anser att följande mål bör gälla för forskningspolitiken:- att garantera förutsättningarna för forskningsmiljö i världsklass,- att garantera forskningens frihet,- att skapa förutsättningar för utveckling och bibehållande av starka ochsjälvständiga forskningsinstitutioner,- att fokusera på grundforskning, forskarutbildning och postdoktoral verk-samhet,- att satsa extra på de allra mest framstående forskarna och forskarlagen,- att staten tar ansvar för forskning och utveckling av omedelbar betydelseför den egna verksamheten,- att ge goda förutsättningar för internationellt forskningssamarbete.Vi vill uppnå dessa mål genom följande åtgärder under åren 2006-2010:- förstärkning av den högre utbildningen och forskningen, både genom re-former som främjar frihet och mångfald och genom resurser som gör detmöjligt att utveckla utbildningens och forskningens kvalitet,- ökning av forskningsanslagen med , utöver regering-ens förslag, , i syfte att förstärka denfria forskningen, finansieringen av doktorander och insatserna på för Sverigeframgångsrika och vitala områden,- utveckling av ett nationellt och medicin för att kraftsam-la kring strategiska områden, såsom t.ex. bioteknik med medicinsk inriktning,bioinformatik, klinisk forskning och IT inom hälso- och sjukvården,- avpolitisering av universitetsstyrelserna och minskning av det icke-akademiska beslutsfattandet för att öka forskarnas och lärarnas frihet att själva råda över verksamheten,- fördelning av de direkta anslagen till lärosätena, de s.k. fakultetsansla-gen, enligt ett transparent och förutsägbart system som premierar kvalitet ochutveckling av forskningsmiljöerna,- ökning av de direkta anslagen till lärosätena för att möjliggöra fler dok-torandtjänster och postdoktorala tjänster och förbättrade villkor för forskarna- inrättande av fler doktorandtjänster och postdoktorala tjänster för attskapa bättre villkor för unga forskare,- tillsättande av en oberoende utvärdering av organisationen för forsk-ningsfinansiering för att utreda i vilken grad denna typ av organisation bidrartill att stärka svensk forskning och utveckling,- långsiktiga satsningar som ger utrymme och ökade drivkrafter för kom-mersialisering av forskningsresultat, eftersom den tillämpade forskningenutgör en viktig länk mellan vetenskaplig grundforskning och utvecklingen avkommersiella produkter,- tillskapande av lämpliga nätverk för utveckling av forskarskolor ochkunskapskluster, vilka bör handhas av universiteten och högskolorna själva.När forsknings- och utvecklingsinsatser mäts som andel av BNP ligger Sveri-ge i topp. Det bör dock noteras att detta huvudsakligen beror påstora insatser inom näringslivet och försvaret. Den svenska industrin står fören betydande del av FoU-investeringarna; i förhållande till folkmängden ärden svenska industrins satsningar i nivå med den amerikanska och denschweiziska. FoU-insatserna är emellertid koncentrerade till ett fåtal storaföretag och utgörs till övervägande del av utvecklingsarbete. De tio störstaföretagen i landet svarar för omkring hälften av företagssektorns totala FoU-utgifter.Företagens insatser har lett till stora framgångar, inte minst inom tillämpadforskning på strategiskt viktiga områden. Företagen är dock känsliga för flerafaktorer utanför ramen för utbildningspolitiken och forskningspolitiken - detekonomiska klimatet, de allmänna villkoren för företagande och tillgången påutbildad arbetskraft. Om dessa villkor inte är attraktiva är det risk att företflyttar utomlands. Också det förhållandet att huvudkontor flyttar utomlandsutgör en risk, eftersom forsknings- och utvecklingsarbete ofta följer huvud-kontorens placering.Vad behöver är inte en engångsinsats för att klara ett generations-skifte, som antyds i forskningspropositionen, utan en nationell strategi för atskapa en attraktiv miljö för högre utbildning och forskning. behöveren forskningspolitik som medverkar till att ge landet en reell möjlighet att blen framstående aktör på den globala kunskapsarenan. Forskningspropositio-nen liknar mer ett utvidgat pressmeddelande och innehåller främst en be-skrivning av hur regeringen avser att fördela tillgängliga resurser. Den ärdärmed inte en forskningspolitisk proposition i vanlig mening. Den innehålleringen systematisk genomgång av principer och mål vad avser statens roll ifråga om forskning och utvecklingsarbete. I stället upprepas de olika, oftaotydliga målen och prioriteringarna som tidigare angivits. Det finns inte hellenågon tydlig forskningspolitisk inriktning. Propositionen innehåller ingaförslag om nya forskningsresurser utöver de som redan aviserats. Regeringenredovisar inte heller någon utvärdering av vad som uppnåtts som ett resultatav den föregående forskningspolitiska propositionen.Vi anser att det krävs ett bättre beslutsunderlag för svensk forskningspoli-tik. Vi menar att behöver återgå till den princip som varsjälvfallen, nämligen att de politiska organen endast skall göra övergripande,värderingsgrundade bedömningar, medan universitet, högskolor och forsk-ningsfinansierande myndigheter skall svara för vetenskapliga och professio-nella bedömningar och den närmare uppläggningen av verksamheten. Detbehövs också ett bättre beslutsunderlag för hur de statliga resurserna tillforskning skall fördelas för att uppnå balans mellan fasta och rörliga resurserdvs. mellan direkta anslag till universitet och högskolor å ena sidan och resurserna via forskningsråden och å den andra.Om man skall kunna tala om en reell satsning på forskning för utveckling,tillväxt och "ett bättre liv", måste anslagen till forskningen höjas betydligtmer än vad regeringen föreslår. Utöver regeringens totala ökning av fakultets-anslagen med bör därför till dessa anslag avsättas ytterli-gare , , 400 miljonerkronor , och år 2010.Totalt innebär detta ytterligare till forskning, utöver regeingens satsning.När det gäller de områden som i propositionen föreslås vara prioriteradeområden vill vi framhålla att framstående forskning inom medicin och teknikär en viktig grund för framtidsmöjligheter. Vi stöder därför, i likhetmed vad som görs i motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c), att dessa områdenskall vara prioriterade.I den nyssnämnda motionen berörs också vad som sägs i propositionen omatt sammanlagt skall anvisas , ,och , varav tillVinnova för att öka antalet meriteringsanställningar. Detta är en åtgärd i rättriktning men otillräcklig. Vi anser att det behöver skapas fler möjligheter förnydisputerade forskare - s.k. postdoktorala tjänster - förutom de nuvarandeforskarassistenttjänsterna och biträdande lektorstjänsterna. För dem som hardisputerat är genomsnittstiden innan en fast anställning blir aktuell.Enligt tillgänglig statistik drabbas särskilt kvinnliga forskare av de otryggaanställningsvillkoren.I propositionen förordas vidare en ökning av anslagen till forskning i småoch medelstora företag och till FoU-program i samverkan med näringslivet,med sammanlagt 130 miljoner , medel somskall fördelas av . Vi stöder denna satsning - men det är inte tillräck-ligt. För att stärka forskningens roll för företag och tillväxt krävs ytterligainsatser för att åstadkomma en ökad kommersialisering av forskningsresultat.En åtgärd som föreslås i bl.a. motion 2004/05:Ub11 (fp, m, kd, c) och som vitillstyrker är att staten skall gynna de högskolor och universitet som erbjudersina forskare belöningar för sådan kommersialisering. Vi föreslår att det skallinföras ett belöningssystem genom s.k. vinstdelningspaket, i vilka forskarenerbjuds royalty, delägarskap eller optioner i ett eller flera företag. Universioch högskolor som knoppar av framgångsrika företag bör vidare få högreanslag till sin forskningsverksamhet. Universiteten och högskolorna bör ocksåfå en s.k. vinstandel.