bet · GS01AU5 · 2005-03-08 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas motioner från allmännamotionstiden respektive 2004 som tar upp frågorom en sammanhållen diskrimineringslagstiftning ochombudsman, påföljd vid diskriminering, Sverigesarbete i , etnisk diskriminering, kvotering ochpositiv särbehandling, diskriminering på grund avfunktionshinder, diskriminering på grund av ålderoch HBT-frågor (frågor som rör homo- och bisexuellaoch transpersoner).Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden medhänvisning bl.a. till Diskrimineringskommitténsarbete.I ärendet finns fem reservationer avgivna avföreträdare för , förslag till riksdagsbeslut1. En sammanhållendiskrimineringslagstiftning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:K289yrkande 10 (fp), 2003/04:K418 yrkande 18 (fp),2003/04:A263 yrkandena 17 och 18 (c),2003/04:A291 yrkandena 1 och 2 (fp), 2003/04:A307yrkande 11 (fp), 2004/05:Ju489 yrkande 17 (c) och2004/05:A261 yrkande 5 (c).2. Påföljd vid diskriminering m.m.Riksdagen avslår motionerna 2003/04:A286 (s)och 2004/05:N239 yrkande 15 (kd).Reservation 1 (m, fp, kd, c)3. arbete i ILORiksdagen avslår motion 2003/04:K418 yrkande 11(fp).Reservation 2 (fp)4. Etnisk diskrimineringRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf402yrkandena 14, 18 och 19 (kd), 2003/04:A210 (s),2003/04:A220 (fp), 2004/05:Sf365 yrkandena 19 och20 (kd), 2004/05:A204 yrkandena 1 och 2 (fp),2004/05:A213 (m), 2004/05:A224 (s), 2004/05:A262(mp) och 2004/05:A373 (s).Reservation 3 (m, fp, kd, c)5. Kvotering och positiv särbehandlingRiskdagen avslår motion 2003/04:Sf325 yrkandena25 och 26 (m).Reservation 4 (m) (m)6. Diskriminering på grund avfunktionshinderRiksdagen avslår motion 2004/05:A285 (s).7. Diskriminering på grund av ålderRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A211 (kd),2003/04:A283 yrkande 3 (mp), 2003/04:A308 yrkande1 (kd), 2004/05:Ju332 yrkande 4 (mp),2004/05:So357 yrkandena 1 och 2 (fp),2004/05:A320 yrkande 3 (mp) och 2004/05:A353yrkande 1 (kd).8. HBT-frågorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:A306yrkandena 2 och 3 (fp, v, c, mp), 2004/05:U257yrkande 29 (v), 2004/05:So604 yrkande 6 (c),2004/05:A346 yrkandena 1 och 2 (v, fp, c, mp) och2004/05:A351 yrkande 2 (s).Reservation 5 (c)den 8 mars 2005På arbetsmarknadsutskottets vägnarAnders KarlssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: AndersKarlsson (s), (), LailaBjurling (s), (m), (), (), (),(), (),(), (), Ann-MarieFagerström (s), (), (), (), () och ().2004/05AU5Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet43 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden2003/04 respektive 2004/05 som rör diskriminering.Parti- och kommittémotioner på detta område har ävenbehandlats i budgetbetänkande 2004/05:AU1. Det hardå varit motioner med budgetanknytning, t.ex.förslag om en gemensam ombudsmannamyndighet ochanslag till de ombudsmän som hör till utgiftsområde14 Arbetsliv.Motioner som väckts under innevarande angesi det följande utan årtal 2004/05.Utskottets övervägandenBakgrundTill skillnad från i flera andra länder finns ingensamlad diskrimineringslagstiftning av generell naturi . Bestämmelser som syftar till attförhindra diskriminering finns i stället i fleraolika lagar som förbjuder diskriminering på olikagrunder och inom olika områden. Vid tillämpning avreglerna är praxis av stor betydelse(se t.ex. AD 2002 nr 45).En grundläggande princip i svensk rättsordning äralla människors lika värde, vilken kommer tilluttryck i regeringsformen. Fyra av de lagar som hardet direkta syftet att förbjuda diskrimineringgäller i arbetslivet, i meningen relationen mellanarbetsgivare och arbetstagare/arbetssökande. Det ärjämställdhetslagen (1991:433), lagen (1999:130) omåtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grundav etnisk tillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund avfunktionshinder och lagen (1999:133) om förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning, de tre senare ofta kallade lagar.Lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering gällerbl.a. arbetsmarknadspolitisk verksamhet, start ellerbedrivande av näringsverksamhet, varor, tjänster ochbostäder, , arbetslöshetsförsäkringenoch hälso- och sjukvården. Härutöver gäller inomhögskolan lagen (2001:1286) om likabehandling avstudenter i högskolan. Vid sidan av dessa lagarfinns även lagen (2002:293) om förbud motdiskriminering av deltidsarbetande arbetstagare ocharbetstagare med tidsbegränsad anställning. Samtligadessa lagar innehåller bl.a. förbud mot direkt ochindirekt diskriminering som utformats med EG-rättensom förebild. De viktigaste bestämmelserna pådiskrimineringsområdet, förutom bestämmelserna iregeringsformen, finns i de lagar som redovisas itabellen på nästa sida och som beskrivs kortfattat idet följande.Gällande rättRegeringsformenEn central bestämmelse i diskrimineringssammanhang är1 kap. 2 § fjärde stycket regeringsformen enligtvilken det allmänna ska motverka diskriminering avmänniskor på grund av kön, hudfärg, nationellt elleretniskt ursprung, språklig eller religiöstillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning,ålder eller annan omständighet som gäller denenskilde som person. Ett uttryckligt grundlagsskyddmot lag eller annan föreskrift som innebär etniskdiskriminering av minoritet respektive motkönsdiskriminering finns i 2 kap. 15 och 16 §§regeringsformen.Brottsbalken16 kap. 9 § förbjuder en näringsidkareatt i sin verksamhet diskriminera någon på grund avras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse genom att inte gå personen till handapå de villkor som näringsidkaren tillämpar iförhållande till andra. Den som bryter motbestämmelsen kan dömas för olaga diskriminering tillböter eller fängelse i högst ett år.JämställdhetslagenDen första jämställdhetslagen började gälla 1980. Nugällande jämställdhets- lag (1991:433) trädde i kraft1992. Lagen skyddar mot diskriminering inomarbetslivet på grund av kön och syftar till attförbättra främst kvinnors villkor i arbetslivet.Diskrimineringskommittén (se vidare nedan) lämnade isitt delbetänkande SOU 2004:55 Ett utvidgat skydd motkönsdiskriminering bl.a. förslag till ändringar ijämställdhetslagen. I den avlämnadelagrådsremissen Ett utvidgat skydd motkönsdiskriminering finns förslag om ändringar ijämställdhetslagen.Utskottet kommer att behandla jämställdhetsfrågor iett särskilt betänkande senare under våren.1999 års lagarPå arbetslivsområdet infördes tre nyadiskrimineringslagar:- lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering iarbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religioneller annan trosuppfattning (lagens rubrik ändrad1.7.2003),- lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av funktionshinder och- lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av sexuell läggning.Den förstnämnda lagen ersatte lagen (1994:134) motetnisk diskriminering.Lagarna har likartad utformning och syftar till attmotverka diskriminering i arbetslivet på grund avetnisk tillhörighet, sexuell läggning,funktionshinder och, , ävenreligion eller annan trosuppfattning. Lagarna gällerpå hela arbetsmarknaden, avser alla kategorierarbetsgivare, arbetstagare och arbetssökande ochinnefattar förbud mot direkt och indirektdiskriminering. Förbudet mot diskriminering avarbetssökande omfattar hela rekryteringsförfarandetoch gäller oavsett om det fattas ettanställningsbeslut eller inte. Lagarna gäller ocksåbeslut om befordran, när arbetstagare tas ut tillutbildning för befordran, löne- elleranställningsvillkor, när arbetsgivaren leder ochfördelar arbete eller säger upp, avskedar,permitterar eller vidtar annan ingripande åtgärd motarbetstagaren. Den förstnämnda lagen innehåller ävenregler om aktiva åtgärder för att främja likarättigheter och möjligheter i arbetslivet oavsettetnisk tillhörighet, religion eller annantrosuppfattning. I den nyssnämnda lagrådsremissenfinns även förslag om ändringar i de nu nämndalagarna.Lagen om likabehandling av studenter i högskolanPå högskoleområdet gäller lagen(2001:1286) om likabehandling av studenter ihögskolan. Lagen har till ändamål att främja likarättigheter för studenter och sökande och attmotverka diskriminering på grund av könstillhörighet,etnisk tillhörighet, religion eller annantrosuppfattning, sexuell läggning ochfunktionshinder. Högskolorna ska enligtbestämmelserna i lagen bedriva ett målinriktat arbeteför att aktivt främja studenters lika rättigheteroavsett t.ex. sexuell läggning eller funktionshinder.Högskolan ska vidare vidta åtgärder för att förebyggaoch förhindra att studenter eller sökande utsätts förtrakasserier om det har samband med någon avdiskrimineringsgrunderna.Lagen mot diskrimineringLagen (2003:307) om förbud mot diskriminering träddei kraft . I likhet med lagarsyftar den till att motverka diskriminering som harsamband med någon av diskrimineringsgrunderna etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning,sexuell läggning och funktionshinder. Lagen skyddarmot diskriminering på ett antal angivna områdenutanför förhållandet arbetsgivare ocharbetstagare/arbetssökande, t.ex. iarbetsmarknadspolitisk verksamhet och vidtillhandahållande av varor, tjänster och bostäder,inom samt i hälso- och sjukvård ochannan medicinsk verksamhet. Förbudsreglerna omfattardock inte samtliga diskrimineringsgrunder inom deangivna skyddsområdena. Innan denna lag trädde ikraft kunde diskriminering utanför förhållandetarbetssökande/arbetstagare - arbetsgivare angripasendast med stöd av brottsbalksstadgandet om olagadiskriminering. Genom förbudslagen är det numeramöjligt att föra skadeståndstalan i en civilrättsligprocess med anledning av diskriminering på de angivnaområdena. Lagen ändrades senast den 1 januari 2005.Skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggninginfördes då också på det sociala området (prop.2004/05:22, 2004/05:AU2, rskr. 2004/05:72). Denförutnämnda lagrådsremissen innehåller även förslagsom rör denna lag.OmbudsmännenDet finns fyra ombudsmän underställda regeringen somhar till uppgift att se till att de fyraarbetsrättsliga diskrimineringslagarna och lagen omlikabehandling av studenter i högskolan följs.Ombudsmännen är (JämO),Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO),() och Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning (HomO).Därutöver finns ytterligare en ombudsman,(), som har till uppgift attföreträda barns och ungas rättigheter och intressenmed utgångspunkt i FN:s konvention om barnetsrättigheter ().UtredningarFlera utredningar har haft uppdragsom rör diskriminering. Flertalet av dem är ännu inteavslutade. Det mest omfattande utredningsuppdragethar (dir. 2002:11, 2003:69och 2005:8) som påbörjade sitt arbete under våren2002. De flesta motioner som behandlas i dettabetänkande tar upp frågor somDiskrimineringskommittén har att överväga. En meringående beskrivning av kommitténs direktiv finnsnedan under rubriken års diskrimineringsutredningUtredningen hade bl.a. i uppgift att redovisa ochbelysa skälen för och emot en straffrättsligreglering respektive annan slags reglering av främstden diskriminering som omfattas av straffbestämmelseni 16 kap. 9 § . I utredningensslutbetänkande (SOU 2001:39) Ett effektivtdiskrimineringsförbud - Om olaga diskriminering ochbegreppen ras och sexuell läggning - redovisassammanfattningsvis uppfattningen att det finns godaskäl för att överväga att upphäva straffbestämmelsenom olaga diskriminering. Denna fråga ingår nu iDiskrimineringskommitténs uppdrag.Diskrimineringsutredningen 2001Regeringen beslutade att ensärskild utredare skulle lämna förslag till hurrådets direktiv /43/EG av omgenomförandet av principerna om likabehandling avpersoner oavsett deras ras eller etniska ursprung(direktivet mot etnisk diskriminering) och rådetsdirektiv /78/EG av ominrättande av en allmän ram för likabehandling iarbetslivet (arbetslivsdirektivet) skulle genomförasi . Utredningen antog namnetDiskrimineringsutredningen . Överväganden ochförslag från utredaren, , redovisadesi slutbetänkandet SOU 2002:43 Ett utvidgat skydd motdiskriminering.Utredningen om strukturell diskrimineringDen särskilda utredaren har bl.a. iuppdrag (dir. 2003:118 och dir. 2005:12) att redovisaden kunskap som finns om strukturell diskrimineringpå grund av etnisk eller religiös tillhörighet.Utredningen ska föreslå åtgärder mot sådandiskriminering och åtgärder för att fylla luckor ikunskapen om sådan diskriminering i Sverige.Utredaren ska redovisa sitt arbete senast den 13 juni2005.Utredningen om makt, integration och strukturelldiskrimineringDen särskilda utredaren har i uppdrag(dir. 2004:54) att identifiera strukturelldiskriminering på grund etnisk eller religiöstillhörighet i . I den mån sådandiskriminering kan påvisas behöver mekanismerna bakomden identifieras och analyseras. Utredaren ska vidareföreslå åtgärder för att motverka strukturelldiskriminering på grund av etnisk eller religiöstillhörighet och för att öka möjligheterna tillinflytande och makt för dem som främst riskerar attutsättas för sådan diskriminering. Utredningen skaredovisa sitt uppdrag senast den 30 juni 2006.DiskrimineringskommitténI samband med att diskrimineringslagarantogs gjorde ett uttalande om samordnadlagstiftning. I första hand borde lagstiftningen motetnisk diskriminering, diskriminering på grund avfunktionshinder och på grund av sexuell läggningövervägas, detta när lagarna hade verkat någon tid(bet. 1998/99:AU4, rskr. 1998/99:140). I november2000 gjorde ett tillkännagivande tillregeringen att en utredning borde tillsättas meduppgift att undersöka om det finns förutsättningaratt slå samman några eller alla ombudsmän som ärunderställda regeringen till en institution (bet.2000/01:KU3, rskr. 2000/01:34). Redan när uppdragettill beslutadesuttalade regeringen att man avsåg att återkomma idenna fråga liksom i frågorna om en samordning avdiskrimineringslagarna och i ytterligare ett antalfrågor.Eftersom flera av de frågor som skulle utredasansågs vara av sådan art att de krävde förankring hosallmänheten och de politiska partierna lämnadesutredningsuppdraget till en parlamentarisk kommittésom antog namnet (dir.2002:11). Kommitténs utredningsuppdrag, som beskrivsi nästa avsnitt, är mycket omfattande.Diskrimineringskommittén har redovisat en del avsitt uppdrag i delbetänkandet SOU 2004:55 Ettutvidgat skydd mot könsdiskriminering. Förslag påområdet har lagts fram av regeringen i dentidigare nämnda lagrådsremissen Ett utvidgat skyddmot könsdiskriminering.Diskrimineringskommittén skulle enligt deursprungliga direktiven ha slutfört sitt uppdrag den1 , men har i tilläggsdirektiv fåttytterligare arbetsuppgifter. I samband därmed harutredningstiden förlängts till först (dir. 2003:69) och senast till (dir. 2005:8).Sammanfattning av DiskrimineringskommitténsuppdragSammanfattningsvis ska kommittén (dir. 2002:11):- överväga en gemensam lagstiftning motdiskriminering som omfattar alla eller flertaletdiskrimineringsgrunder och samhällsområden,- överväga om skydd mot missgynnande av personer medfunktionshinder på grund av bristande tillgänglighetbör införas på andra samhällsområden än i arbetslivetoch högskolan,- överväga om ett skydd mot diskriminering av allas.k. transpersoner bör införas,- överväga om regler om aktiva åtgärder bör införas iarbetslivet för andra diskrimineringsgrunder än könoch etnisk tillhörighet,- överväga om regler om aktiva åtgärder bör införaspå utbildningsområdet när det gäller andrautbildningsformer än högskoleutbildning, för dem somfullgör värnplikt eller civilplikt samt på andrasamhällsområden,- överväga om regler om positiv särbehandling pågrund av etnisk tillhörighet bör införas iarbetslivet,- överväga om det, mot bakgrund av vad kommittén iövrigt kommer fram till, finns skäl att ersättastraffbestämmelsen om olaga diskriminering i 16 kap.9 § med någon annan typ av reglering,- överväga om och i så fall i vilken utsträckning detär möjligt att utmönstra termen ras ur deförfattningar där den förekommer,- behandla termen sexuell läggning i lagstiftningenoch överväga om detta begrepp bör ersätta termernahomosexualitet och homosexuell läggning iförfattningar där detta kan bli aktuellt,- se över ansvarsområden och uppgifter för JämO, DO,HO och HomO,- överväga en samordning eller sammanslagning avnågra av eller samtliga dessa ombudsmän samt om deneller de framtida ombudsmannainstitutioner somföreslås skall vara underställda regeringen ellerriksdagen,- överväga behovet av något eller några särskildaorgan med de uppgifter som mot diskriminering har och i vilkaformer en sådan verksamhet i så fall skall bedrivas,och- överväga hur domstolsprocessen i diskrimineringsmålskall utformas.Kommittén ska enligt sina två tilläggsdirektiv utöversitt tidigare uppdrag även (dir. 2003:69 och dir.2005:8):- i sina överväganden rörande ombudsmännen itillämpliga delar inkludera även ,- överväga om länsstyrelserna bör få etttillsynsansvar när det gäller aktiva åtgärder,- överväga om intresseorganisationer bör få talerätti diskrimineringsmål, och- överväga behovet av ett förbud mot instruktioneratt diskriminera även utan ett lydnads- ellerberoendeförhållande samt av ett förbud mot sådanainstruktioner att diskriminera som inte leder tillett missgynnande i det enskilda fallet,- lämna förslag till bestämmelser om planer för attfrämja lika rättigheter och möjligheter i arbetslivetoavsett etnisk tillhörighet, religion eller annantrosuppfattning samt överväga om liknandebestämmelser bör införas också för andradiskrimineringsgrunder,- i sina överväganden när det gällertillgänglighetsfrågan beakta förslagen i ochremissvaren över betänkandet Skolans ansvar förkränkningar av elever (2004:50) i de delar somrör diskriminering av personer med funktionshinder pågrund av bristande tillgänglighet och användbarhet avlokaler i skolan, och överväga om ett skydd motdiskriminering även bör omfatta situationer därprivatpersoner vänder sig till allmänheten vidtillhandahållande av varor, tjänster och bostäder,och- överväga om ett skydd mot diskriminering även böromfatta situationer där privatpersoner vänder sigtill allmänheten vid tillhandahållande av varor,tjänster och bostäder.Diskrimineringskommittén har som redan nämntsredovisat en del av sitt uppdrag i delbetänkandet SOU2004:55 - Ett utvidgat skydd mot könsdiskriminering.Förslag med anledning av betänkandet har lagts framav regeringen i lagrådsremissen Ett utvidgat skyddmot könsdiskriminering.Utskottet övergår nu till att behandla de motionersom väckts om diskriminering /04 respektive 2004/05.Motionerna redovisas under rubrikerna En sammanhållendiskrimineringslagstiftning m.m., Påföljd viddiskriminering m.m., arbete i , Etniskdiskriminering, Kvotering och positiv särbehandling,Diskriminering på grund av funktionshinder,Diskriminering på grund av ålder och HBT-frågor.En sammanhållendiskrimineringslagstiftning m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet behandlar här allmännamotionsyrkanden om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning, en sammanslagenombudsmannamyndighet och om forum idiskrimineringstvister. Dessa frågor ingår iDiskrimineringskommitténs uppdrag. Utskottetavstyrker därför motionerna.MotionernaFolkpartiet menar i kommittémotionerna 2003/04:A291yrkandena 1 och 2, 2003/04:K289 yrkande 10 ochpartimotionen 2003/04:K418 yrkande 18 att HO, DO ochHomO bör slås samman till en gemensam myndighet. Detär en viktig principfråga att dagens olikadiskrimineringslagar samordnas till en gemensamlagstiftning. I de nämnda motionerna liksom ipartimotionen 2003/04:A307 yrkande 11 anser partietatt mål som gäller diskriminering i arbetslivet börflyttas från Arbetsdomstolen till allmän domstol.Därutöver bör skadestånden i diskrimineringsmålhöjas.Centerpartiet anser i kommittémotionerna 2003/04:A263yrkandena 17 och 18 och A261 yrkande 5 att ensammanhållen diskrimineringslagstiftning på etttydligt sätt skulle markera att diskriminering intekan accepteras. De fem ombudsmännen bör samordnas i en myndighet underriksdagen. Diskrimineringsmål bör i fortsättningenhandläggas i allmän domstol i stället för iArbetsdomstolen. Vidare bör regeringen återkomma medförslag om hur EU:s diskrimineringslagstiftning kanimplementeras i svensk lagstiftning inom alla områdensom rör det svenska arbetslivet. Forumfrågan tas uppav partiet också i kommittémotionen Ju489 yrkande 17,där det anförs att alla mål om diskriminering iarbetslivet bör föras över till allmän domstol.Utskottets ställningstagandeI liksom inom EU och i andra internationellasammanhang pågår en debatt och en utveckling därfrågor om likabehandling och mänskliga rättigheterstår i fokus. Alla människors lika värde är engrundläggande princip i den svenska rättsordningen.Principen kommer till uttryck i det s.k.målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformendär det anges att det allmänna ska motverkadiskriminering av människor på grund av kön, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung, språklig ellerreligiös tillhörighet, funktionshinder, sexuellläggning, ålder eller annan omständighet som gällerden enskilde som person.En effektiv och heltäckande lagstiftning motdiskriminering är nödvändig för att handlingar somdirekt eller indirekt kränker principen om allamänniskors lika värde ska kunna bekämpas. Skyddet motdiskriminering är i grunden en fråga om mänskligarättigheter.Som angetts ovan finns de svenskadiskrimineringsbestämmelserna i flera olikalagar. Lagstiftningen har kritiserats för att varasplittrad och svåröverskådlig.Frågornas vikt och önskemålet om en väl övervägdlagstiftning har lett till det mycket omfattandeutredningsuppdrag som lämnats tillDiskrimineringskommittén. Kommittén ska som nämntsgöra en omfattande översyn avdiskrimineringslagstiftningen. Med anledning av demotioner som behandlar frågan om en sammanhållendiskrimineringslagstiftning och det närmareinnehållet i en sådan lagstiftning och en samordnadmyndighet kan nämnas att skaöverväga en gemensam lag mot diskriminering somomfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrunder.I direktiven uttalas att skyddet mot diskriminering iprincip ska vara lika för de olikadiskrimineringsgrunderna, dock med beaktande av despeciella förutsättningar som gäller för olikasamhällsområden. Vidare framhålls att enändamålsenlig tillsyn över efterlevnaden avdiskrimineringslagstiftningen är avgörande förlagstiftningens effektivitet. Kommittén ska ävenöverväga ansvarsområden och uppgifter förombudsmännen liksom en samordning ellersammanslagning av några eller samtliga av dem samt omden eller de framtida ombudsmannainstitutioner somföreslås ska bli underställda ellerregeringen.Några motioner tar upp frågan om domstolsprocesseni mål om diskriminering. skaöverväga hur domstolsprocessen i diskrimineringsmålska utformas. När det gäller denna fråga villutskottet hänvisa till det tillkännagivande tillregeringen som gjordes på förslag av utskottet ibetänkandet 2002/03:AU3, rskr. 2002/03:104. Utskottetanförde där att ett överflyttande avdiskrimineringsmål med arbetsrättslig anknytning tillallmän domstol väcker flera frågor. En sådan fråga,anförde utskottet, är hur man bör se på mål somegentligen rör diskriminering eller annan kränkningav grundläggande rättigheter men där annanlagstiftning åberopas, t.ex. lagen omanställningsskydd. Utskottet uttalade att det ärvärdefullt att frågan blir belyst i utredningen ochatt de olika förslag som har förts fram i denna frågabör övervägas noga. I Diskrimineringskommitténstilläggsdirektiv (dir. 2003:69) ger regeringenkommittén i uppdrag att också beaktaarbetsmarknadsutskottets uttalande omdomstolsprocessen i diskrimineringsmål.