bet · GT01TU1 · 2005-11-24 00:00:00 — budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar på arbete och sparande. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen skall kunna öka i en sådan utsträckning att välfärden tryggas för alla. En majoritet i finansutskottet - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - har genom förslag till ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i ett första rambeslut om statsbudgeten. Därför redovisar vi i detta yttrande - i stället för en reservation - den del av vår politik som rör utgiftsområde 22 Kommunikationer och som vi skulle ha yrkat bifall till om vårt förslag till ramar hade vunnit i den första beslutsomgången. syn på kommunikationer har två utgångspunkter - utvecklat välstånd och miljöhänsyn. Bra kommunikationer är en förutsättning för att vårt land skall kunna utveckla välståndet och öka sysselsättningen och tillväxten. För ett land som har transporterna särskilt stor betydelse. Transporterna belastar dock miljön, och därför måste ytterligare insatser göras för att minska de skadliga utsläppen. Den långsiktiga hållbarheten förutsätter att de mest miljövänliga alternativen utvecklas. och sjöfartens ställning behöver stärkas som fossila bränslen successivt fasas ut ur framför allt vägtrafiken. anser att investeringarna skall tidigareläggas och effektiviseras genom att projekt genomförs i partnerskap med den privata sektorn (PPP). Regeringen har som en eftergift till helt förbigått denna möjlighet. För har beslutat om en planeringsram för byggande och underhåll av vägar och järnvägar som innebär ökade anslag jämfört med inledningen av . Planer är dock inte detsamma som förverkligade projekt. För kommunikationer är det enligt vår mening avgörande att den senaste planperiodens successiva anslagsneddragningar inte upprepas. har ställt sig bakom ökningen av den totala planeringsramen, men bedömer att en oproportionerligt stor del av dessa resurser kommer att användas till stora järnvägsprojekt med tveksamma lönsamhetskalkyler. En större del av resurserna behöver satsas på vägarna. Med den föreslagna resursfördelningen kommer inte ens att kunna börja minska den eftersläpning i vägunderhållet som uppgår till ca . föreslår därför en ökad satsning på det förfallande svenska vägnätet. För underhåll och investeringar i vägar avsätter mer i anslag än vad regeringen föreslagit. För innebär detta att anslaget till väghållning och statsbidrag höjs med . anser vidare att anslagsposten för drift och byggande av enskilda vägar bör öka , vilket innebär en medelshöjning med till sammanlagt för . Därutöver föreslås att ett program läggs fast för investeringar med alternativ finansiering. Det skulle innebära att en rad angelägna väg- och järnvägsbyggen kan starta snabbare. I synnerhet bör de effektiviseringsvinster som finns i projekt som drivs i partnerskap mellan det offentliga och privata (PPP) utnyttjas. När det gäller järnvägsområdet förordas en effektivare järnvägssatsning. För räknar därmed med att anslaget för banhållning och sektorsuppgifter på järnvägsområdet kan reduceras med . För att utveckla sjöfarten genom en förbättrad infrastruktur anser att statliga anslagsmedel bör avsättas för annars avgiftsbetalda investeringar i farleder. anser att bör avsättas i ett nytt anslag för detta ändamål. För flyget är den mest angelägna statliga åtgärden att trygga flygplatskapaciteten i . Skattefrågor tillhör inte trafikutskottets beredningsområde. Regeringens förslag och fattade principbeslut om att införa en flygskatt får dock alvarliga konsekvenser för transportpolitikens som utskottet ansvarar för. Inledningsvis kan konstateras att som ekonomiskt styrmedel för att minska flygtrafikens negativa miljöpåverkan kommer skatten att bli verkningslös. Däremot kommer den att bli ett hårt slag mot de flygresenär som är beroende av olika lågprisbiljetter för att kunna utnyttja flyget. Det är anmärkningsvärt att regeringen lägger förslag med en sådan fördelningspolitisk profil. Ytterligare en konsekvens blir att den viktiga turistnäringen kommer att missgynnas, då det kommer att bil mindre attraktivt för flygbolagen, främst lågprisaktörerna, att flyga till nya destinationer i eller att utveckla befintliga linjer. Besöksnäringens utvecklingspotential kommer därmed att försämras. står det klart att mindre regionala flygplatser riskerar att slås ut om flygskatten bara blygsamt minskar resandet. Det innebär att blir mindre tillgänglig. Sammantaget innebär dettta att nya jobb uteblir vilket är en fullständigt obegriplig politik utifrån ett tillväxtperspektiv. Slutligen vill vi uppmärksamma att skatten kommer att leda till särskilt stora problem för . får ett konkurrensmässigt övertag eftersom kommer att avskaffa nuvarande flygskatter. Effektivisering av myndigheter och IT-infrastruktur har noggrant prövat möjligheterna att genom en effektivisering av verksamheten spara på administrationsanslagen. Enligt vår bedömning är det för möjligt att uppnå en besparing med sammanlagt inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Minskningen bör fördelas på anslagen till , , , och . Slutligen kan vi konstatera att alliansens förslag till anslag under utgiftsområde 22 Kommunikationer kännetecknas av en hög grad av samstämmighet. Vi vill samtliga tillföra ökade medel till utgiftsområdet. Vi vill samtliga rikta mer resurser till vägområdet även om takten och tillvägagångssättet skiljer sig åt. Vi vill samtliga också rikta besparingar mot administration. Förklaringen till vår samstämmighet är den grundsyn vi har om att transportsektorn har stor betydelse för tillväxten och den fortsatta samhällsutvecklingen. Därmed skiljer vi oss väsentligt från den tillväxtfientliga politik som präglar regeringsunderlagets förslag. Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (v) () anför: Utskottet konstaterar i avsnittet Sammanfattande bedömning, under förslagspunkten anslagsfrågor, att det finns stora skillnader mellan de motionsledes framförda förslagen till alternativa anslagsnivåer. Beskrivningen är visserligen korrekt, men jag anser den raljanta och polemiska tonen i texten är olycklig och inte hör hemma i ett utskottsbetänkande. vill inte medverka till att utskottets texter utvecklas i en sådan riktning. Jag beklagar därför att utskottet valt att förmulera sig på detta sätt. Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, punkt 4 (c) () anför: I finns en majoritet - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - för förslagen i budgetpropositionen för om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten. Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen av det offentliga utgiftstaket samt förslaget om preliminära utgiftstak . budgetalternativ - med förslag till utgiftstak, anslagsfördelning och skatteförändringar - skall ses som en helhet, där inte någon eller några delar kan brytas ut och behandlas isolerat från de andra. vill ha ett samhälle där fokus finns på det friska och inte på det sjuka. Att av den arbetsföra befolkningen är i arbetsmarknadsåtgärder, öppen arbetslöshet, sjukskrivning eller förtidspension, är inte tillfredsställande. Alla dessa människor är en resurs. Varje individ kan, med en annan syn, ges möjlighet att bidra med vad han eller hon kan prestera. För att uppnå en positiv förändring fordras ett annat tänkande, där individen ges självkänsla och självbestämmande och där samhället ser till människan i första hand och inte till systemet som , ett samhälle som byggs underifrån och där individen och lokalsamhället är grunden. inleder en förändringsprocess bl.a. genom att sänka skatterna för låg- och medelinkomsttagare. Den globala tillväxten, energiförsörjningen och den därmed sammanhängande miljöproblematiken väcker stora frågor om framtiden. Den långsiktiga lösningen för en hållbar energiförsörjning är ett samhälle som använder förnybara resurser. vill genom sitt budgetalternativ beträda vägen som leder in i kretsloppssamhället. Näringsliv och företagande är grunden för ett blomstrande samhälle. Ett där företagande är minst lika naturligt som anställning måste vara ett framtidsmål. I allt från skola till myndigheter måste vikten av företagande och företagsamhet uppmuntras. Allt detta tillsammans med en tydlig bild av ett framtida hållbart och grönt samhälle är bärande delar i den resa in som budgetmotion anslår. vision om framtidens transportsystem bygger på att transportsystemet skall bidra till att skapa goda förutsättningar för utveckling i hela landet. Transportsystemet skall medverka till tillväxt och företagande som det inte får omöjliggöra kommande generationers möjlighet till att förverkliga sina livsprojekt. Trafikens negativa miljöpåverkan måste hanteras på ett grundläggande och omfattande sätt. Vi måste ställa om till ett grönt transportsystem. vill se ett väl utvecklat transportsystem med säkra, miljövänliga och tillgängliga transporter där det övergripande målet skall vara att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. leder debatten i att forma ett och ett som byggs underifrån. Detta gäller också transportsystemet eftersom detta system har stor påverkan på regionernas utveckling. Det är därför rimligt att planeringen av trafiksystemen i större utsträckning sker i samverkan med den regionala nivån, som staten har ett ansvar för helheten, för att fastställa mål och avsätta resurser. anser att en belysning av infrastrukturen med ett underifrånperspektiv är viktigt av demokratiska skäl. Med dåliga kommunikationer uteblir investeringar och nyetableringar. Det är en förödande utveckling om privata satsningar och privat företagande går om intet på grund av ett bristfälligt transportsystem, där drifts- och underhållsåtgärder är eftersatta. har vi en situation som innebär just detta. Därutöver finns ett flertal s.k. flaskhalsar inom både väg och järnväg, med sträckor som är i akut behov av upprustning eller nybyggnationer. I vår vision ingår åtgärder på alla olika trafikområden: väg, järnväg, sjöfart och luftfart. Några av de viktigaste innehåller konkurrens på likvärdiga villkor mellan olika operatörer på våra järnvägsspår, ett enklare kollektivt resande med god tillgänglighet även i glesbygd, ett ökat utnyttjande av kombitrafik för godstransporter, ökad satsning på nyinvesteringar och på drift och underhåll av väg och järnväg och en ökad anpassning till ett internationellt transportnät. anser att goda kommunikationsmöjligheter, både reella och digitala, är en grundförutsättning för att människor och företag skall kunna verka i hela landet. Utan en god infrastruktur förlamas utvecklingsmöjligheterna i landets regioner. Risken är uppenbar att investeringar och nyetableringar uteblir i områden med dåliga kommunikationer. För att människor och företag skall våga investera i alla delar av landet krävs att de vet att infrastrukturen garanteras och säkras på såväl kort som lång sikt. En väl utvecklad infrastruktur, reell och digital, är därför en förutsättning för tillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärd. Dåliga vägar kostar människor och företag stora summor. Fordon körs sönder, gods kommer inte fram , vägar stängs av och trafiksäkerheten försämras. Det behövs mer medel till drift och underhåll, bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion men också resurser till byggande av vägar och järnvägar för att få bort flaskhalsar och skapa en säkrare och mer funktionell infrastruktur. anser att väghållningsanslaget för bör räknas upp med för att skall kunna börja ta igen det eftersläpande underhållet som beräknas till sammanlagt . För att kunna genomföra önskvärda samhällsekonomiskt riktiga och strategiskt viktiga investeringar föreslår en ny modell för alternativ finansiering. Ett särskilt infrastrukturbolag bör ges i uppgift att finansiera sådana investeringar med normala avskrivningstider och annuitetsbetalning via statsbudgeten över . På detta sätt skulle offensiva och tillväxtfrämjande projekt kunna sjösättas, en satsning vi anser befogad och lämplig att använda under rådande finansiella omständigheter. Därmed kan också ökade resurser frigöras för att förbättra underhållet. Erfarenheter av s.k. PPP-modeller (public private partnership) finns från bl.a. och . I är ett exempel på en PPP-lösning. Vi menar att det nu är hög tid att ta ett helhetsgrepp på detta område och introducera ett infrastrukturbolag med enda uppgift att finansiera stora och angelägna projekt inom ramen för de prioriteringar som görs av och . Därmed skulle angelägna projekt som exempelvis E 20 genom , E 4 längs , E 22 i sydöstra eller i kunna genomföras. Genom att använda ur anslaget Banhållning och sektorsuppgifter samt genom särskilt tillskjutna medel kan ränte- och amorteringskostnader täckas. På detta sätt skulle offensiva och tillväxtfrämjande projekt kunna sjösättas, en satsning vi anser är starkt befogad och lämplig att använda under rådande finansiella omständigheter. Det förutsätter givetvis noggranna uppföljningar av varje enskilt projekt för att inte spräcka kalkylerna. I budgetmotion räknar vi konsekvent med avskrivningstid och en kalkylränta motsvarande den tioåriga statsobligationsräntan. För att inte riskera att överdriva de positiva effekterna använder vi oss av dessa, försiktiga, antaganden. De infrastruktursatsningar vi gör belastar utgiftsområde 22 efter annuitetsprincipen. Enligt vår uppfattning bör vidare såväl som kunna effektivisera sin administration ytterligare. Mot den bakgrunden bör verkens administrationsanslag räknas ned för nästa budgetår med respektive . Skattefrågor tillhör inte trafikutskottets beredningsområde. Regeringens förslag och fattade principbeslut om att införa en flygskatt får dock alvarliga konsekvenser för transportpolitikens som utskottet ansvarar för. Inledningsvis kan konstateras att som ekonomiskt styrmedel för att minska flygtrafikens negativa miljöpåverkan kommer skatten att bli verkningslös. Däremot kommer den att bli ett hårt slag mot de flygresenär som är beroende av olika lågprisbiljetter för att kunna utnyttja flyget. Det är anmärkningsvärt att regeringen lägger förslag med en sådan fördelningspolitisk profil. Ytterligare en konsekvens blir att den viktiga turistnäringen kommer att missgynnas, då det kommer att bil mindre attraktivt för flygbolagen, främst lågprisaktörerna, att flyga till nya destinationer i eller att utveckla befintliga linjer. Besöksnäringens utvecklingspotential kommer därmed att försämras. står det klart att mindre regionala flygplatser riskerar att slås ut om flygskatten bara blygsamt minskar resandet. Det innebär att blir mindre tillgänglig. Sammantaget innebär dettta att nya jobb uteblir vilket är en fullständigt obegriplig politik utifrån ett tillväxtperspektiv. Slutligen vill vi uppmärksamma att skatten kommer att leda till särskilt stora problem för . får ett konkurrensmässigt övertag eftersom kommer att avskaffa nuvarande flygskatter. Minskade statsbidrag i kombination med att staten kraftigt har höjt diesel- och fordonsskatterna samt att kostnaderna för upphandling av trafiken ökar dramatiskt är på väg att leda till en drastisk neddragning av kollektivtrafiken. De ekonomiskt ansträngda kommunerna och landstingen har inga möjligheter att satsa de nödvändiga resurser som krävs när staten drar sig tillbaka. I många län har länstrafiken redan tvingats dra ned på sin verksamhet; turtätheten minskar och en del linjer läggs ned helt. Denna utveckling måste förhindras. avsätter därför till stöd för kollektivtrafiken i glesbygd. Slutligen kan vi konstatera att alliansens förslag till anslag under utgiftsområde 22 Kommunikationer kännetecknas av en hög grad av samstämmighet. Vi vill samtliga tillföra ökade medel till utgiftsområdet. Vi vill samtliga rikta mer resurser till vägområdet även om takten och tillvägagångssättet skiljer sig åt. Vi vill samtliga också rikta besparingar mot administration. Förklaringen till vår samstämmighet är den grundsyn vi har om att transportsektorn har stor betydelse för tillväxten och den fortsatta samhällsutvecklingen. Därmed skiljer vi oss väsentligt från den tillväxtfientliga politik som präglar regeringsunderlagets förslag. Särskilda infrastrukturåtgärder, punkt 11 (m, fp, kd, c) (), (), (), (), (), () och () anför: Vi delar uppfattningen att normalt inte skall besluta om utbyggnader och underhållsinsatser på olika enskilda väg- och järnvägssträckningar i landet. Vi vill dock klargöra att vi har föreslagit olika alternativ till de planeringsramar och den inriktning som ligger till grund för vilka åtgärder som lagts in i de av regeringen fastställda långsiktsplanerna och strategierna för drift och underhåll, tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Med anledning av de i avsnittet Särskilda infrastrukturåtgärder behandlade motionerna vill vi framhålla att dessa planer får en annan, betydligt bättre, utformning ifall något av våra alternativ till inriktning och ekonomiska ramar vinner gehör. Särskilt vill vi understryka att ett stort antal av de motionsförslag som handlar om åtgärder i vägnätet blir tillgodosedda. Det innebär att syftet med ett betydande antal motioner väckta av våra ledamöter blir tillgodosedda. Förteckning över behandlade förslag Proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen utgiftsområde 22: Regeringen föreslår att godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 19 för för investering i närtid, E 6 Svinesundsförbindelsen, prioriterade vägprojekt och omfinansiering av de s.k. storstadspaketen i och m.m., att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:2 Väghållning och statsbidrag ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 54 efter 2006, att godkänner vad regeringen föreslår om deltagande i Rekryteringslots , att godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 16 för för investeringar i eldriftsanläggningar och prioriterade järnvägsprojekt m.m., att godkänner att regeringen får besluta om en låneram i om högst 12 till för fortsatt utbyggnad av , att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:4 : Banhållning och sektorsuppgifter ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 28 efter 2006, att bemyndigar regeringen att för ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst 25 efter 2006, att godkänner de ekonomiska målen för och bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, att godkänner förslaget till investeringsplan för för , att godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion och bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar, att bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, att godkänner förslaget till investeringsplan för för , att godkänner att högst av inflytande farledsavgifter får lämnas i bidrag till , att godkänner regeringens förslag till förändringar av sjömäns välfärdsverksamhet samt förslagen till förändringar av verksamhetens organisation och finansiering, att godkänner att de medel som avsatts för kostnader i samband med förlisning skall kunna användas för kostnader förandledda av utredningar och åtgärder med anknytning till förlisning enligt vad regeringen föreslår, att godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion och bemyndigar regeringen att fastställa utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar, att bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar, att godkänner förslaget till investeringsplan för för , att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 36:12 Rikstrafiken: Trafikupphandling ingå ekonomiska förpliktelser i samband med upphandling av transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter om högst 4 , att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 37:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst , Regeringen föreslår att för anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer i enlighet med uppställningen under avsnitt 1. Motion väckt med anledning av prop. 2004/05:N11 av m.fl. (c, m, fp, kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att göra till och ge TEN-status. Motion från allmänna motionstiden 2004/05:T464 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om HKF. Motioner från allmänna motionstiden 2005/06:T201 av m.fl. (m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnaden av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om alternativ finansiering av utbyggnaden av . 2005/06:T207 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att pröva alternativ finansiering vid vägbyggnation på några lämpliga utbyggnads- och ombyggnadsobjekt i . 2005/06:T209 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . 2005/06:T210 av och (båda m): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att utbyggnaden av kan finansieras enligt PPP-modellen. 2005/06:T212 av m.fl. (fp, m, kd, c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att kapaciteten för järnvägsspåren mellan och behöver ökas. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om förbättringar av Dalabanan, utvidgat till järnvägen från och från via och Sala till , och . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utbyggnad av nordväst om , den s.k. Salaproppen. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om vikten av att tillgodose behovet av transportkapacitet för turismen i , särskilt Sälenområdet och . 2005/06:T213 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att fortsätta utbyggnaden av . 2005/06:T214 av m.fl. (fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att , sträckan mellan och , byggs om till motorväg. 2005/06:T215 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av mera pengar till vägar. 2005/06:T217 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om järnvägens betydelse för och därmed behovet av satsningar på järnvägsnätet. 2005/06:T222 av och (båda fp): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om färdigställandet av genom . 2005/06:T223 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att ge berörda myndigheter i uppdrag att planera för en utbyggd spårförbindelse mellan och . 2005/06:T226 av och (båda c): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om stöd till hamnar och infrastrukturen i . 2005/06:T228 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av nyinvesteringar i vissa delar av vägnätet i sydöstra . tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om behovet av ökade drifts- och underhållsinsatser för vägarna i län. 2005/06:T234 av och (båda kd): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att en ny förbifart bör byggas vid Sala. 2005/06:T236 av (): tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att den ursprungliga infrastrukturplanen för 2004-2015 skall återupprättas genom att resurser avsätts som säkrar det halländska vägnätets upprustning.