bet · GS01SOU11 · 2005-04-07 00:00:00 — Nätverket består främst av intresse- ochpatientorganisationer, bl.a. SPES.I ett svar på fråga för skriftliga svar om självmordi unga år (2004/05:231) anförde statsrådet bl.a. att IPM under2004 fått ett extra tillskott på för attmöjliggöra stärkta självmordspreventiva insatser iskolan. Vidare anförde statsrådet att ett braföräldrastöd har effekt även på äldre barns ochtonåringars hälsa och att Statens folkhälsoinstitutsedan 2001 haft ett särskilt uppdrag att samla in,analysera och sprida kunskap om hur olika typer avstöd i föräldraskapet kan utformas. Avslutningsvisanförde statsrådet att det i huvudsak är kommuneroch landsting som ansvarar för insatser inom dettaområde och att regeringen noga följer utvecklingeninte minst när det gäller självmordsproblematiken.Socialstyrelsen har på uppdragav regeringen lämnat en rapport som anknyter tillfrågan om självmord bland flickor, Vad vet vi omflickor som skär sig? har bl.a.kartlagt problemets omfattning och karaktär samtbeskrivit kunskapsläget avseende förekomsten,förebyggande åtgärder och behandling. EnligtSocialstyrelsen finns stora problem ochkunskapsluckor på detta område. Det är enligtSocialstyrelsen angeläget att förbättraomhändertagandet inom hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten för unga med långvariga psykiskaproblem och beteendeproblem. Rapporten bereds inomSocialdepartementet.NASP har redovisat en undersökning omi vilken utsträckning det förekommersjälvmordspreventiva åtgärder i högstadie- ochgymnasieskolor i (Självmordsprevention iskolor i - hur ser det ut ?, rapport nr1 2003). Undersökningen visade att beredskapen iskolorna är låg vad gäller att upptäcka och hjälpaelever som befinner sig i allvarlig psykisk ochsocial nöd och därmed riskerar att utförasjälvmordshandlingar. Majoriteten av de undersöktaskolorna saknade skriftliga planer, förebyggandeprogram och utbildning av personalen isjälvmordspreventiva åtgärder.I svar på fråga för skriftliga svar (2004/05:943)om ett nationellthandlingsprogram mot självmord har statsrådet anfört bl.a. följande:Självmord är den yttersta konsekvensen av psykiskohälsa. Inom ramen för den nationellahandlingsplanen för utveckling av hälso- ochsjukvården har åtgärder vidtagits för attförbättra insatserna för psykiskt sjuka. Desärskilda satsningar som görsför att utveckla psykiatrin har stor betydelseäven i detta sammanhang. Även de alkohol- ochnarkotikapolitiska handlingsplanerna ärbetydelsefulla, eftersom alkohol och droger oftaförekommer i samband med självmord. Det ärinsatser inom flera samhällssektorer ochpolitikområden som tillsammans bidrar till attförebygga psykisk ohälsa och främja psykisk hälsai befolkningen. Ett sådant brett synsätt präglaräven den deklaration om psykisk hälsa i ,som jag var med att besluta om vid WHO om psykisk hälsa tidigare i år.Det är allvarligt att så många dör på grund avsjälvmord. Jag följer noga utvecklingen för attöverväga vilka insatser som ytterligare kan kommaatt erfordras med anledning avsjälvmordsproblematiken.Utskottets ställningstagandeInsatser inom flera samhällssektorer ochpolitikområden bidrar tillsammans till att förebyggapsykisk ohälsa och främja psykisk hälsa ibefolkningen. Självmord kan vara den ytterstakonsekvensen av psykisk ohälsa.Ett enigt socialutskott har vid två tidigaretillfällen föreslagit tillkännagivanden om olikainriktningar av självmordspreventivt arbete.Riksdagen har ställt sig bakom förslagen.Ett tiotal motioner från samtliga riksdagspartiertar åter upp frågor om det självmordspreventivaarbetet, framför allt frånvaron av ett nationelltprogram, men även några andra aspekter isammanhanget.Utskottet kan konstatera att olika insatser gjortspå området. Regeringen har i den avlämnadeforskningspolitiska propositionen, 2004/05:80Forskning för ett bättre liv, redovisat att denbl.a. anser att särskilda insatser bör göras inomsuicidforskningen. Folkhälsoministern har redovisatatt han noga följer utvecklingen för att övervägavilka ytterligare insatser som kan komma atterfordras med anledning av självmordsproblematiken.Utskottet delar dock bedömningen i motionerna attytterligare insatser nu måste göras för attförstärka det självmordspreventiva arbetet.Utskottet anser att ett nationellt program försjälvmordsprevention bör tas fram. Regeringen börredovisa resultatet av ett sådant arbete förriksdagen i lämpligt sammanhang. Vad utskottetanfört med delvis bifall till motionerna2003/04:So264 (kd), 2003/04:So504 (fp) yrkande 22,2003/04:So577 (kd) yrkande 5, 2003/04:Ub398 (fp)yrkande 4, 2004/05:So238 (c), 2004/05:So247 (m)yrkande 1, 2004/05:So316 (s), 2004/05:So318 (s)yrkande 1, 2004/05:So429 (m, fp, kd, v, c, mp)yrkande 2, 2004/05:So508 (fp) yrkandena 1, 2 och 6,2004/05:So526 (s), 2004/05:So544 (kd) och2004/05:So666 (s) bör som sin mening geregeringen till känna.Delaktighet och inflytande isamhället (målområde 1) samtekonomisk och social trygghet(målområde 2)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avstyrka motioner om ekonomiskstress m.m. främst med hänvisning till värdetav att upprätthålla välfärdsamhället. Jämförreservation 11 (m).MotionerI motion 2003/04:So409 av . (m) begärs ett tillkännagivande om ekonominsbetydelse för hälsan (yrkande 8). Motionärerna anseratt benägenheten att se bidrag och transfereringarsom nyckeln till folkhälsan leder fel. Den sombehöver bidrag skall inte behöva betala skatt, ochden som betalar skatt skall inte behöva bidrag.I motion 2004/05:So596 av . (m) begärs ett tillkännagivande omförändringar och förbättringar för en ökad hälsa ochett bättre liv (yrkande 1). Motionärerna framhålleratt för att den enskilda individen skall kunna taansvar måste hon eller han också ges makt ochmöjlighet att kunna ta ansvar. Vidare begärs imotionen ett tillkännagivande om kränkningar ochvåld (yrkande 2). Stress hos människor har en klarkoppling till upplevelse av kränkning, anförmotionärerna. De anser också att det finns ettsamband mellan det stora våldsutbud som finns somunderhållning och det våld som ungdomar lever med isin vardag. I motionen begärs också etttillkännagivande om att ökad stress leder tillohälsa (yrkande 3). Motionärerna anför att stress,som betyder belastning, påfrestning, inte bara ledertill illabefinnande utan också till sjukdom. Många isamhället känner sig pressade och jagade.Brist på tid och pengar anges ofta somstressfaktorer och därmed hälsorisker. Lika viktigtär brist på respekt, mening, meningsfullhet ochsammanhang.I motion 2004/05:So495 av () begärsett tillkännagivande om hälsokonsekvensbeskrivningarför inkomstskattesänkningar (yrkande 3). Motionärenanför att för de nationella folkhälsomålensuppfyllelse saknas en diskussion omskattesänkningars effekter för den enskildesvälbefinnande och välmående. Regeringen borde utredaskattesänkningars effekter på människors hälsa.Bakgrund och tidigare behandlingSocialutskottet har tidigare i betänkande2002/03:SoU7 Mål för folkhälsan behandlatmålområdena Delaktighet och inflytande i samhälletoch Ekonomisk och social trygghet. Utskottet ställdesig då bakom målområdena (s. 26).Statens folkhälsoinstitut arbetar med att belysa desamband som finns mellan deltagande ifrivilligsektorn/föreningslivet och hälsoutfall.Inom ramen för detta arbete har ingått ett samarbete medSköndalsinstitutet som på uppdrag avJustitiedepartementet genomför en befolkningsstudieför att undersöka frivilliga insatser i och utanförföreningslivet. I undersökningen skall även deeventuella sambanden med hälsa beskrivas. beräknas vara färdig i juni2005.Finansutskottet har i betänkande 2004/05:FiU1Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna bl.a.behandlat frågor om inkomst- och kapitalskatter,generell välfärd och ett rättvist för alla.Finansutskottet anför bl.a. följande (s. 73, 74 och77 f.):Utskottet vill först framhålla att regeringenunder tog de tre första stegeni en inkomstskattereform för att sänka skatternaför framför allt låg- och medelinkomsttagare.Bland annat har en skattereduktion införts somkompenserar för av de egenavgifter som tasut för att finansiera det nyaålderspensionssystemet. harskiktgränsen för statlig inkomstskatt höjts ochen extra skattesänkning för pensionärergenomförts. Dessutom har en skattereduktion fören del av fackföreningsavgiften införts ochskattesänkningar riktade mot företagengenomförts. Uttaget från fastighets- ochförmögenhetsskatterna har sänkts somdämpnings- och begränsningsregler införts.Arvsbeskattningen mellan makar har avskaffats.Sedan 2001 har dessutom en grön skatteväxling omtotalt genomförts. - --Enligt utskottets mening bestäms skattenivån isamhället av vilka välfärds- ochfördelningspolitiska ambitioner man har. Skatterska stimulera till arbete,investeringar, en uthållig ekonomisk utvecklingoch minskade ekonomiska och sociala klyftor.Utskottet instämmer med vad regeringen säger ibudgetpropositionen om att stora skattesänkningarinriktade mot redan välbeställda på bekostnad avverksamheterna i vård, skola och omsorg aldrigkan accepteras. - - -Undersökningen visar tydligt att de resursersom fördelas via de offentliga verksamheternaklart bidrar till en jämnare fördelning av deekonomiska förutsättningarna i samhället. Framförallt är omfördelningen över livscykeln tydlig. -- -Den ekonomiska politiken ska, enligt utskottetsmening, bidra till att öka tillväxten och minskade ekonomiska och sociala klyftorna. Ekonomisktillväxt är en förutsättning för ökad rättvisa.Tillväxten i sig är däremot ingen garanti förrättvisa, utan för att minska klyftorna krävs enaktiv politik för rättvisa. Målet bör vara attmänniskors livsval inte ska begränsas av bakgrundeller kön. Alla ska ha samma rätt och möjlighettill vård, utbildning och omsorg. Alla former avdiskriminering måste upphöra. Invandrare,flyktingar och de som bott i i mångagenerationer ska ges samma möjligheter i livet. -- -Människors vilja och förmåga att arbeta måstetas till vara. Ett sätt att göra det på är enligtutskottets mening att fortsätta att minska olikatröskel- och marginaleffekter i skatte- ochbidragssystemen så att det lönar sig bättre attarbeta och studera.Finansutskottet tillstyrkte med det anfördabudgetpropositionens yrkande 1 och avstyrkte deaktuella motionerna (res. m, fp, kd och c).Riksdagen följde utskottet (rskr. 2004/05:47).I arbetet med regeringsuppdraget att ta fram förslagtill ett nationellt uppföljnings- ochutvärderingssystem för det nationella folkhälsomålethar anfört bl.a. följandeom politikområdet Mediepolitik (rapporten mål och indikatorer inom folkhälsoområdet,bilaga 1, s. 7-8).Målet för är att förhindraförekomsten av filmer som innehållerframställningar som kan verka skadliga.Motverkandet av skadliga inslag i massmediernahar enligt perdefinition ett samband med hälsa. Utbudet ochmöjligheten till kontroll av de satellitsändaprogrammen komplicerar och försvårar enligtinstitutet kontrollen av filmer med skadligainslag. På grund av svårigheterna att finnatydliga och entydiga samband mellan SVT:s, SR:ssamt UR:s programutbud och olika målgruppershälsa lämnar inte någotförslag till indikatorer på mediepolitikområdet.Utskottets ställningstagandeDelaktighet och inflytande i samhället utgör en avde mest grundläggande förutsättningarna förfolkhälsa. har därför ställt sig bakom attdetta skall utgöra ett särskilt målområde. För attnå det övergripande nationella folkhälsomålet skallsärskild vikt läggas vid att stärka förmågan ochmöjligheten till social och kulturell delaktighetför ekonomiskt och socialt utsatta personer samt vidbarns, ungdomars och äldres möjligheter tillinflytande och delaktighet.Utskottet vill också peka på sambandet mellan engod folkhälsa och ett samhälle präglat av ekonomiskoch social trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor,jämställdhet och rättvisa. Ekonomisk stress ochsocial otrygghet orsakar ohälsa, framför alltpsykisk ohälsa, och leder till ökad ojämlikhet ihälsa. Utskottet vill understryka att insatserna föratt utveckla och upprätthålla välfärdssamhälletdärför måste fullföljas. Utskottet avstyrker därmedmotionerna 2003/04:So409 (m) yrkande 8,2004/05:So495 (m) yrkande 3 och 2004/05:So596 (m)yrkandena 1 och 3. Utskottet är inte berett attföreslå något initiativ från sida medanledning av motion 2004/05:So596 (m) yrkande 2.Trygga och goda uppväxtvillkor(målområde 3)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner om barns ochungdomars psykiska hälsa främst medhänvisning till pågående arbete på området.Jämför reservation 12 (m, fp, kd, c).MotionerI motion 2003/04:Sf397 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att de immateriellavärdena som viktiga hälsofaktorer ges ett störreutrymme i folkhälsoarbetet (yrkande 7). Motionärernaanför att otrygghet grundad i barndomen ofta följerindividen upp i vuxen ålder och att denne får bäramed sig otryggheten resten av livet.I motion 2004/05:So394 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om en utredning för attanalysera och förebygga psykisk ohälsa blandungdomar (yrkande 4). Motionärerna anser att detomgående behövs kunskap om orsakerna till att barnoch ungdomar mår dåligt. Eftersom det sannolikthandlar om faktorer som ligger djupt inbäddade i denmoderna livsföringen - t.ex. vad beträffarkommersialiseringen av det offentliga rummet, deförändrade sociala relationerna, normer ochvärderingar m.m. - och som det är svårt att komma åtmed traditionella politiska åtgärder är det ocksåviktigt med kunskap för att möjliggöra allmännaattitydförändringar samt åtgärder på individ- ochfamiljenivå.I motion 2004/05:So508 av () begärstillkännagivanden om vikten av att stärka barns ochungdomars självkänsla och egenvärde, vilket geroskattbara värden för framtiden (yrkande 8).Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 2002/03:SoU7 Mål för folkhälsan ställdesig socialutskottet bakom målområdet Trygga och godauppväxtvillkor (s. 28). Utskottet betonade attlevnadsvanorna grundläggs under barn- ochungdomsåren och att de har stor inverkan påhälsotillståndet under resten av livet.Statens folkhälsoinstitut har den 17 januari 2005genom rapporten verktyg för föräldrar redovisatett regeringsuppdrag att samla in, analysera ochsprida kunskap om hur föräldrastöd av olika slag kanutformas för att göra verklig nytta. I rapportenanförs bl.a. att ett primärt syfte med stöd tillföräldrarna är att öka andelen barn som har godarelationer till föräldrarna för att därigenom ökabarnens möjligheter till ett gott liv (s. 346). Detär enligt institutet angeläget att följautvecklingen av relationen mellan föräldraroch barn. erinrar om attmålområde 3 för folkhälsopolitiken innefattar stödtill föräldrar. har irapporten föreslagit att institutet får i uppdragatt följa utvecklingen av en indikator förföräldrastöd. Rapporten bereds inomSocialdepartementet.Socialstyrelsen har på uppdragav regeringen lämnat rapporten av barns ochungdomars psykiska hälsa - förslag till nationellaoch återkommande undersökningar. I rapporten anförSocialstyrelsen att styrelsen har genomfört enförsöksverksamhet med mätningar av barns ochungdomars psykiska hälsa. har irapporten bl.a. föreslagit att återkommandemätningar av barns och ungdomars psykiska hälsaskall göras bland skolelever iårskurserna 6 och 9. Rapporten bereds inomSocialdepartementet.I svar på fråga för skriftliga svar (2004/05:1022)om barns och ungas psykiskahälsa anförde statsrådet bl.a. attSocialdepartementet i samverkan med SverigesKommuner och Landsting kommer attanordna en nationell konferens om barnkompetenseninom hälso- och sjukvården. Enligt statsrådet skallkonferensen bl.a. behandla frågor om bemötandet avbarn och ungdomar inom vården och hur samverkanmellan skolhälsovård och sjukvårdshuvudmännens olikaverksamheter för barn och ungdomar kan utvecklas.Statsrådet anförde också att regeringen under förraåret beslutade att avsätta frånAllmänna arvsfonden till en särskild satsning föratt motverka och förebygga ungdomars psykiskaohälsa. Avsikten är enligt statsrådet att totalt 30miljoner kronor skall avsättas under entreårsperiod.Enligt uppgift från Arvsfondsdelegationen är arbetetmed den särskilda satsningen för att motverka ochförebygga ungdomars psykiska hälsa i en inledandefas. Arvsfondsdelegationen kommer att informera ommöjligheten att söka projektmedel för detta arbeteunder våren 2005.I Folkhälsorapport konstaterar Socialstyrelsenatt det finns indikatorer på att den psykiska hälsanhos barn och ungdomar försämrats, med det är i mångafall svårt att belägga detta med tillgängliga data.Här behövs regelbundet återkommande mätningar avpsykisk hälsa hos ungdomar, enligt det förslag somSocialstyrelsen tidigare överlämnat till regeringen.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att analysera och förebygga psykisk ohälsahos barn och unga. Utskottet välkomnar därför densatsning som görs genom projektmedel frånArvsfondsdelegationen för att motverka och förebyggaungdomars psykiska ohälsa. Utskottet konstaterarockså att berederdels av barns ochungdomars psykiska hälsa - förslag till nationellaoch återkommande undersökningar, dels . Mot bakgrund av det arbete som pågårfinner utskottet att motionerna 2003/04:Sf397 (kd)yrkande 7, 2004/05:So394 (c) yrkande 4 och2004/05:So508 (fp) yrkande 8 får anses i huvudsaktillgodosedda.Ökad hälsa i arbetslivet (målområde4)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om genomförandeav hälsokonsekvensbeskrivningar avdriftsformer inom vården.MotionerI motion 2004/05:So495 av () begärsett tillkännagivande om genomförande avhälsokonsekvensbeskrivning av stopplagen (yrkande4). Motionären anser att stopplagens konsekvenserborde utredas i ljuset av arbetsmiljöproblem. Dengivna lösningen för att skapa en bättre hälsa hosbl.a. sjukvårdsanställda vore att släppa in flerprivata vårdgivare och att privatisera verksamheterinom landstinget.Bakgrund och tidigare behandlingSocialutskottet har behandlat arbetsmiljönsbetydelse för folkhälsan i betänkande 2002/03:SoU7Mål för folkhälsan. Utskottet ställde sig bakommålområdet Ökad hälsa i arbetslivet och betonadearbetsmiljöns betydelse för folkhälsan (s. 29).I budgetpropositionen anförde regeringen iett avsnitt som behandlar hälso- ochsjukvårdspolitikens inriktning bl.a. att det medfokus på att minska ohälsa och sjukfrånvaro ärviktigt att försöka förbättra arbetsförhållandenaför vårdpersonalen (prop. 2004/05:1 utg.omr. Dessutom måste frågan om samverkan mellan olikavårdgivare, huvudmän och/eller personalkategoriersamt frågan om att hitta nya former för sådansamverkan ständigt uppmärksammas. Regeringen anfördeockså att det är strategiskt viktigt för att säkraden framtida personalförsörjningen att personalenerbjuds möjligheter till kontinuerlig utveckling avhög kvalitet.Den 17 februari 2005 har regeringen till riksdagenlämnat proposition 2004/05:94 Kvalitetsutvecklinginom den kommunala vården och omsorgen om äldregenom kompetensutveckling för personalen.Propositionen innehåller förslag som syftar till atti lag reglera utbetalning av stöd till kommuner förkvalitetsutveckling inom vården och omsorgen omäldre genom kompetensutveckling för personalen.Propositionen kommer att behandlas i utskottet undervåren 2005.Statens folkhälsoinstitut har irapporten Den höga sjukfrånvaron - sanning ochkonsekvens anfört bl.a. att den fysiska arbetsmiljöngenomsnittligt har förbättrats under det senastedecenniet, men att det främst har skett påmansdominerade arbetsplatser inom den privatasektorn. Vidare anges i rapporten att mycket tyderpå att sambandet mellan försämrad psykosocialarbetsmiljö och sjukskrivning har blivit starkareöver tid och att brister i den psykosocialaarbetsmiljön är viktigare för kvinnors sjukskrivningän för mäns. Utvecklingen tyderenligt institutet på att det finns betydandeorganisationsproblem på många arbetsplatser som ökatsjukfrånvaron, särskilt inom den offentliga sektorn.Enligt rapporten accentueras problemet med ökadsjukfrånvaro bland människor med begränsathandlingsutrymme på sin arbetsplats.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den aviseradepropositionen om driftsformer inom vården inteavlämnats . Utskottet avstyrker motion2004/05:So495 (m) yrkande 4.Sunda och säkra miljöer ochprodukter (målområde 5)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett antal motionsyrkandenom skadliga ljudnivåer och hörselskador.Genom det arbete som pågår inom såvälSocialdepartementet som medatt förverkliga förslag som syftar till attmotverka skadliga ljudnivåer får motionernaanses tillgodosedda. bör avslå enmotion om att inrätta en nationellhandlingsplan mot allergier. Mot bakgrund avframför allt det allergiförebyggande arbetesom pågår såväl regionalt och lokalt somnationellt anser utskottet att någotriksdagsinitiativ inte behövs.Jämför reservation 13 (mp).MotionerEtt tiotal motioner rör skadliga ljudnivåer m.m.I motion 2003/04:So449 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivanden om vad i motionenanförs om hörselnedsättning som folkhälsoproblem(yrkande 1) och prioriteringar av tidigare insatserför att främja möjligheten att stanna kvar iarbetslivet och motverka utanförskap (yrkande 2).I motion 2003/04:So253 av ()begärs tillkännagivanden om de ökande problemen medtinnitus (yrkande 1), om arrangörsansvar (yrkande 2)och om att skärpa kraven för lägsta tillåtna nivå påbuller (yrkande 3). Motionären anför att det behövsen lagstiftning om både arrangörsansvar ochgenomsnittlig ljudnivå i olika situationer.Motionären återkommer med samma yrkanden i motion2004/05:So655 yrkandena 1-3.I motion 2003/04:So518 av () begärstillkännagivanden om en översyn av reglerna gällandeljudnivån vid evenemang särskilt riktade till barn(yrkande 1) och om förbättrad information om bulleroch hörselskador till följd av buller (yrkande 2).I motion 2003/04:So218 av () begärstillkännagivanden om att Socialstyrelsensrekommendation för högsta ljudvolym skall sänkas(yrkande 1), om att det vid varje arrangemang skallutses en ansvarig för ljudanläggningen (yrkande 2)och om att vitesföreläggande skall kunna utgå närfastställda ljudnivåer inte följs (yrkande 3).Motionärerna framför likartade yrkanden som de tvåförsta i motion 2004/05:So415 yrkandena 1-2 samtbegär i yrkande 3 ett tillkännagivande om atttillsynen och efterlevnaden av gällanderekommendationer efterlevs samt att ansvaretklargörs.I motion 2003/04:So246 av och () begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförs om en bekämpning av höga ljudnivåersom leder till hörselskador.I motion 2004/05:So580 av ochMargareta () begärs ett tillkännagivandeom åtgärder för att motverka tinnitusskador.Motionärerna anser att miljö- ochhälsoskyddsnämnderna i kommunerna bör ges ökademöjligheter och stöd för att vidta nödvändigaåtgärder för en effektivare tillsyn och åtgärder motden växande sanitära olägenhet som skadligaljudnivåer innebär.I motion 2003/04:Ub271 av m.fl.(mp) begärs tillkännagivanden om behovet avregelbundna kontroller av skolans inre bullernivå,exempelvis i matsalarna (yrkande 32) och om attriktlinjer för bullernivåer anpassade för barn tasfram (yrkande 33).I motion 2003/04:So245 av och () begärs ett tillkännagivandeom en nationell lag med fastställda gränsvärden förljudnivåer i offentliga lokaler. Motionärernaframställer samma yrkande i motion 2004/05:So245.Frågan om allergier tas upp i motion 2003/04:So577av m.fl. (kd). Här begärs etttillkännagivande om en nationell handlingsplan motallergi (yrkande 7). Motionärerna anser attregeringen bör tillsätta en utredning i syfte att seöver förutsättningarna för en nationellhandlingsplan för allergiområdet.Bakgrund och tidigare behandlingBullerI samband med behandlingen av propositionen Mål förfolkhälsan behandlade socialutskottet även åttamotioner om skadliga ljudnivåer i betänkande2002/03:SoU7 Mål för folkhälsan. Utskottet gjordeföljande bedömning (s. 34):Utskottet, som ser med oro på utvecklingen,vidhåller att det är av yttersta vikt att påsamhällets alla nivåer motverka hörselskador,t.ex.