bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — Motionärerna har också ambitionen att på lång sikt avveckla den s.k. värnskatten. Andra skatteförändringar som är viktiga för att stimulera sysselsättningen är bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter vid nyanställningar, nystartsjobb och avdraget för hushållsnära tjänster som motionärerna föreslår i likhet med övriga oppositionspartier. Moderata samlingspartiet vill också avskaffa fastighetsskatten, men av statsfinansiella skäl måste det ske gradvis. Som ett första steg föreslår ett tak på /kvadratmeter och maximalt för tomten. föreslås även en sänkning av skattesatsen. Motionärerna vill också göra satsningar på de offentliga kärnverksamheterna: skolan, sjukvården och rättstryggheten. Man föreslår bl.a. en nationell vårdgaranti och en kvalitetssatsning inom vården. Sammanlagt satsar motionärerna ca inom vården och omsorgen . Inom utbildningsområdet satsar motionärerna ca 2006 varav på fortbildning av lärare. Rättstryggheten ges ökade resurser inom alla delar: polis, åklagare, domstolar och kriminalvård. För att förbättra det eftersatta vägnätet avsätter motionärerna mer än regeringen för utbyggnad och underhåll av vägar . Skattesänkningarna och satsningarna finansieras genom en kombination av utgiftsminskningar, avskaffande av skattereduktioner och höjningar av vissa skatter. En väsentlig del av finansieringen består av besparingar i transfereringssystemen. Finansieringen fyller därmed även en roll i strategin att göra det mer lönsamt att arbeta jämfört med att vara försörjd på annat sätt. Finansieringsåtgärderna bidrar således till att stimulera utbudet av arbetskraft. Flera finansieringsåtgärder finns inom de förslag som oppositionspartierna gemensamt står bakom, t.ex. stramare villkor och lägre ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen, skärpta krav i sjukförsäkringen och en förändrad beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten som påverkar både sjuk-, arbetslöshets- och föräldraförsäkringen. Gemensamma förslag finns också om att exempelvis gradvis avveckla räntebidragen och genomföra besparingar på statliga myndigheter. Rätten för vissa avdrag som reseavdrag och avdrag för dubbelt boende begränsas och skattereduktionerna för a-kasseavgift och fackföreningsavgift avskaffas. Utöver de gemensamma förslagen föreslår Moderata samlingspartiet ytterligare finansieringsåtgärder. Motionärerna vill sänka ersättningsnivån i sjukförsäkringen till efter sex månaders sjukskrivning och införa en andra karensdag. Besparingar föreslås också inom föräldraförsäkringen genom sänkt ersättningsnivå till och att i föräldraförsäkringen samt avskaffas. Moderata samlingspartiet avvisar regeringens förslag till plusjobb och utbildningsvikariat men låter kommunsektorn behålla de anvisade medlen för plusjobben i form av ett generellt bidrag. Effekterna av Moderata samlingspartiets budgetalternativ på de offentliga finanserna, utgiftstaket och statsbudgeten m.m. framgår av nedanstående tabeller. Tabell 4.5 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn (m) Moderata samlingspartiet föreslår ett utgiftstak för staten 2006 som är högre än regeringens (tabell 4.6). Det högre utgiftstaket beror på att flera förslag, främst förvärvsavdraget, leder till att kommunernas inkomster minskar. Detta kompenserar dock Moderata samlingspartiet för genom högre statsbidrag till kommunerna. Tabell 4.6 Utgiftstak för staten (m) En mer rättvisande bild av hur förslagen påverkar utgifterna ges av utgiftstaket för den offentliga sektorn (tabell 4.7) där överföringar mellan staten och kommunerna eliminerats. Tabell 4.7 Utgiftstak för den offentliga sektorn (m) Statsbudgetens inkomster enligt Moderata samlingspartiets budgetalternativ framgår av tabell 4.8. Inkomsterna är uppställda i enlighet med regeringens nya sätt att redovisa inkomsterna, vilket innebär att både den offentliga sektorns och statens skatteinkomster i periodiserade termer, och statsbudgetens kassamässiga inkomster framgår. De sänka skatterna på arbete består till största delen av jobbavdraget, där Moderata samlingspartiet går vidare med ett tredje steg och utökar reformen 2008. Skattesänkningarna på kapital utgörs i huvudsak av sänkt fastighets- och förmögenhetsskatt. Inkomstökningarna för s.k. avräkningar utgörs av att motionärerna avvisar skatteutgifter som i propositionen utgörs av negativa inkomster. Motionärerna avvisar t.ex. regeringens förslag till plusjobb, utbildningsvikariat samt sysselsättningsstödet till kommunerna. De övriga inkomsterna utgörs av försäljningsinkomster samt den ökade egenfinansieringen inom arbetslöshetsförsäkringen. Tabell 4.8 Statsbudgetens inkomster (m) Av nedanstående tabell (tabell 4.9) framgår hur Moderata samlingspartiets förslag påverkar statsbudgetens saldo, dvs. statens lånebehov men med omvänt tecken, samt statsskulden. Tabell 4.9 Budgetsaldo och statsskuld (m) I sin budgetmotion Fi241 uttrycker liberalerna oro över regeringens inriktning av finanspolitiken. Budgeten är för svag, anser motionärerna, och har varit det under en följd av år. Det finns dessutom skäl att tro att den svaga budgetpolitiken kommer att fortsätta. En alltför svag finanspolitik riskerar att tvinga fram förtida räntehöjningar när ekonomins kapacitet blir ansträngd. förespråkar i stället en stramare budgetpolitik där statens finansiella sparande är i balans över en konjunkturcykel (yrkande 2). vill sänka de svenska skatterna med inriktning på att det ska löna sig bättre att arbeta och utbilda sig, att spara och starta företag och att investera och anställa människor. Den allra viktigaste politiska frågan är att få fler personer i arbete. Tillsammans med övriga oppositionspartier föreslår därför en skattepolitik som stimulerar till arbete, där det viktigaste enskilda förslaget är ett jobbavdrag som gör det mer lönsamt att arbeta jämfört med att vara försörjd genom bidrag. Förslaget beskrivs närmare i avsnittet om oppositionspartiernas gemensamma förslag. Regeringens sysselsättningsåtgärder domineras av tillfälliga platser i den offentliga sektorn. anser att åtgärderna i stället ska inriktas på att förbättra förutsättningarna för att skapa fler arbeten i den privata sektorn. Endast genom arbeten i den privata sektorn kan den offentliga sektorn finansieras och därför måste sysselsättning i den privata sektorn uppmuntras och stimuleras. Därför föreslår , liksom övriga oppositionspartier, sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar och för personer som har svag förankring på arbetsmarknaden, s.k. nystartsjobb, och ett förvärvsavdrag på inkomster från näringsverksamhet. värnar om principen "hälften kvar" och anser därför att den s.k. värnskatten ska avskaffas och att brytpunkten för statlig skatt höjs. liberalerna föreslår även satsningar på ett antal områden. Rättsväsendet får ökade resurser med ca . Samtliga delar inom rättskedjan förstärks: polisen, åklagarna, domstolarna och kriminalvården. Motionärerna avsätter också för en tandvårdsreform och föreslår ökade resurser till vården jämfört med regeringens förslag. gör även satsningar inom utbildningsväsendet och prioriterar åtgärder som höjer kvaliteten. Andelen behöriga lärare ska höjas både genom fortbildning och genom stöd till anställning. Mer resurser satsas på de yngsta barnen genom en läsa-skriva-räkna-garanti i lågstadiet och motionärerna skjuter till . Högskolan har byggts ut i en omfattning som skadat kvaliteten. anvisar för att förbättra kvaliteten i de befintliga utbildningsplatserna. Dessutom föreslår motionärerna en riktad satsning på 2006 för att skapa ett i internationell jämförelse högtstående universitet, ett elituniversitet. Motionärerna anser också att det statliga ägandet bör begränsas till sådana företag som har ett entydigt samhällsintresse. Konkurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i privat regi (yrkande 14). Förslagen finansieras genom utgiftsminskningar, avskaffande av skattereduktioner och höjningar av vissa skatter. En väsentlig del av finansieringen består av besparingar i transfereringssystemen. Finansieringen fyller därmed även en roll i strategin att göra det mer lönsamt att arbeta jämfört med att vara försörjd på annat sätt. Flera finansieringsåtgärder ingår i de förslag som oppositionspartierna gemensamt står bakom, t.ex. stramare villkor och lägre ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen, skärpta krav i sjukförsäkringen och en förändrad beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten som påverkar både sjuk-, arbetslöshets- och föräldraförsäkringen. Gemensamma förslag finns också om att exempelvis gradvis avveckla räntebidragen och genomföra besparingar på statliga myndigheter. Rätten för vissa avdrag som reseavdrag och avdrag för dubbelt boende begränsas och skattereduktionerna för a-kasseavgift och fackföreningsavgift avskaffas. De sammantagna effekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande framgår av tabell 4.10. Tabell 4.10 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn (fp) liberalerna föreslår ett utgiftstak för staten som är högre än regeringens . Ökningen beror dels på att motionärerna kompenserar kommunerna för sitt skattebortfall genom att öka statsbidragen, dvs. utgifterna på utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, dels på att föreslår en ökning av budgeteringsmarginalen till ca , dvs. en marginal i samma storleksordning som regeringen tidigare ansåg vara nödvändig. Tabell 4.11 Utgiftstak för staten (fp) Utgiftstaket för den offentliga sektorn visar hur utgiftstak har förändrats efter det att transaktionerna gentemot kommunerna rensats bort. Minskningen av utgiftstaket för den offentliga sektorn jämfört med regeringen på 20 respektive ligger i linje med utgiftsminskningarna i det finansiella sparandet med hänsyn tagen till förslag om en större budgeteringsmarginal. Tabell 4.12 Utgiftstak för den offentliga sektorn (fp) Skattesänkningen på arbete utgörs till största delen av arbetsavdraget, men där ingår också exempelvis uppräknade skiktgränser för statlig skatt, minskade avdrag för inkomst av tjänst och avskaffad skattereduktion för fackföreningsavgift. De lägre kapitalskatterna beror på sänkningen av fastighets- och förmögenhetsskatterna. avvisar förslagen om att ta bort koldioxidskatten för den handlande sektorn och minska den för torv. Därav de ökade indirekta skatterna. De s.k. avräkningarna ökar eftersom motionärerna avvisar flertalet krediteringar av skattekontot, såsom anställningsstöd, utbildningsvikariat m.m. De övriga inkomsterna utgörs i princip helt av försäljningsinkomster. Övriga oppositionspartier redovisar här ökade inkomster från den höjda egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen, men redovisar i stället dessa som minskade utgifter inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Tabell 4.13 Statsbudgetens inkomster (fp) Effekterna på statsbudgetens saldo och statsskulden av budgetalternativ framgår i nedanstående tabell. Tabell 4.14 Budgetsaldo och statsskuld (fp) skriver i sin motion Fi242 att regeringens budgetpolitik är alltför svag. Regeringen har frångått överskottsmålet för de offentliga finanserna, som inte uppnås ens om konjunkturpåverkan räknas bort. Överskottet återfinns dessutom helt i pensionssystemet, vilket innebär att statsskulden ökar när konjunkturen är svag eftersom utgångsläget är en underbalanserad budget. Den politiska debatten om de offentliga finansernas styrka är kraftigt missvisande anser motionärerna, och behovet av att minska statsskulden är stort. föreslår en finanspolitik som tar ned statsskulden, främst genom en snabbare försäljning av statliga företag men också genom en något mindre expansiv finanspolitik. Motionärerna föreslår att ska godkänna de prioriterade budgetområden som föreslås (yrkande 11). förslag bygger i viktiga stycken på oppositionspartiernas gemensamma förslag, som beskrivits ovan. Några av de centrala förslagen är arbetsavdrag, sänkta arbetsgivaravgifter för nyanställningar, skattereduktion för hushållstjänster, nystartsjobb, en ny modell för trafikskadeförsäkringen och en obligatorisk a-kassa med högre grad av avgiftsfinansiering. Utöver de gemensamma förslagen prioriterar också ett antal andra områden. De sämst ställda pensionärerna föreslås få höjd garantipension med , grundavdraget höjs och pensionärernas möjlighet att tjäna pengar utan att deras pension påverkas negativt förbättras. Inom familjepolitiken har ett stort antal förslag som syftar till att ge barnfamiljerna dels ökad valfrihet, dels ökade ekonomiska resurser. Barnbidraget fördubblas och beskattas, vilket förbättrar barnbidragets fördelningsprofil. Efter föräldraförsäkringen bör föräldrarna få 300 s.k. barndagar som ger familjerna ökade möjligheter till mer tid med barnen och en hög grad av flexibilitet. Ett kommunalt vårdnadsbidrag införs. Motionärerna föreslår även att fastighetsskatten avvecklas helt och ersätts av en avgift på högst . Som delfinansiering höjs reavinstskatten vid fastighetsförsäljning till . Mervärdesskatten på bensin sänks till så att priset för konsumenten minskar med ca /liter. Kostnaden för förslaget beräknas till ca , vilket finansieras inom motionärernas budgetalternativ. föreslår liksom tidigare också en satsning på en ny rehabiliteringsförsäkring och ökar utgifterna med 2006 för att sänka ohälsotalen. Åren därefter byggs satsningen ut ytterligare. Rättsväsendet föreslås också få ökade resurser, både till polisen, åklagarna, domstolarna och kriminalvården. Sammanlagt föreslår motionärerna att tillförs . Finansieringen av förslagen görs till stor del genom de gemensamma förslagen. Där återfinns ändrad beräkning av SGI, sänkning av sjukersättningen (förtidspensionen), sänkt ersättning i arbetslöshetsersättningen, avskaffat rekryteringsbidrag, avskaffat räntebidrag m.m. föreslår som långsiktig inriktning av budgetpolitiken att skattekvoten och utgiftstakets andel av BNP bör minska. Ett riktmärke är att utgiftstaket sätts så att det ger utrymme för en gradvis anpassning av skattetrycket till jämförbara nivå (yrkande 9). Motionärerna föreslår också att skuldkvoten sänks till och att detta främst bör ske genom företagsförsäljningar (yrkande 10). Dessutom efterfrågar motionärerna att regeringen lägger fram en långsiktig inkomst- och utgiftsstrategi inriktad på att minska både utgifternas och skatternas andel av BNP (yrkande 13). De samlade effekterna på det finansiella sparandet av politik framgår av nedanstående tabell. Tabell 4.15 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn (kd) föreslår i likhet med Moderata samlingspartiet och liberalerna att kommunerna ska kompenseras för inkomstbortfall genom höjda statsbidrag, vilket leder till att utgiftstaket för staten blir högre än i regeringens förslag. fastighetsskattereform går i motsatt riktning, dvs. ökar kommunernas intäkter och minskar statens utgifter med . Tabell 4.16 Utgiftstak för staten (kd) Utgiftstaket för den offentliga sektorn, då de interna transaktionerna mellan staten och kommunsektorn rensats bort, framgår av tabellen nedan. Tabell 4.17 Utgiftstak för den offentliga sektorn (kd) Skattesänkningen på arbete utgörs till övervägande delen av arbetsavdraget, men där finns även minskad nedsättning av arbetsgivaravgifterna, avskaffad avdragsrätt för fackföreningsavgift och persondatorer samt reducerad dito för pensionsförsäkringar. Den kraftiga minskningen av kapitalskatterna beror dels på förslaget att avskaffa fastighetsskatten och ersätta den med en fastighetsavgift, dels sänkt förmögenhetsskatt, men också ett förslag om höjd bolagsskatt från , vilket beräknas inbringa . De indirekta skatterna minskar till följd av förslaget om lägre moms på bensin, men motionärerna räknar också med ökade inkomster från alkoholskatten med i och med förslaget att sänka införselkvoterna. Tabell 4.18 Statsbudgetens inkomster (kd) Budgetsaldot är starkare i budgetalternativ och statsskulden minskar avsevärt. Till helt dominerande del beror detta på försäljningarna av statliga företag där vill gå längre än de övriga oppositionspartierna. Sammanlagt föreslår att staten ska sälja företag till ett värde av . Tabell 4.19 Budgetsaldo och statsskuld (kd) I budgetalternativ i motion Fi243 föreslås en budgetpolitik som siktar på ett starkare finansiellt sparande och att statsskulden ska minska till av BNP under de kommande två mandatperioderna. Motionärerna uttrycker en oro för att det underliggande budgetsaldot visar stora underskott och att ålderspensionssystemet används för att täcka underskott i statens finanser. Regeringen lånar till välfärden skriver motionärerna, och statens budgetunderskott ökar med , vilket motsvarar en lika stor ökning av statsskulden. Motionärerna förordar att statens finansiella sparande ska vara i balans. skattepolitik utgörs till övervägande delen av de skatteförslag som är gemensamma med övriga oppositionspartier och som redovisas ovan. Det största enskilda förslaget avser ett jobbavdrag som i ett första steg sänker inkomstskatterna för förvärvsarbetande med . Reformens andra steg tas 2007 då omfattningen utökas till . Till skillnad från de övriga oppositionspartierna utformar dock förslaget som en reduktion av den statliga skatten i stället för ett avdrag, vilket innebär att kommunernas skatter inte minskar utan tvärtom ökar. Genom att kommunerna garanteras en större egen skattebas förbättras deras möjligheter att själva styra sina verksamheter. Motionärerna anser också att utformningen av fastighetsskatten måste reformeras i grunden. Dagens system är inte långsiktigt hållbart utan präglas i stället av godtycke. Den löpande beskattningen av fastigheter ska minska och i stället kan en högre skatt tas ut då fastigheten säljs. Godtycket i fastställandet av taxeringsvärdena ska åtgärdas och skattesatsen sänkas. Det bör också utredas hur miljöinvesteringar i bostäder ska tillåtas ske utan att skattebelastningen ökar. Stora företag väntar allt längre med att betala sina fakturor, vilket leder till att små underleverantörer ofta tvingas betala in momsen innan de själva fått betalt och på sätt agera gratisbank till de stora företagen. För att komma till rätta med detta problem föreslår att inbetalningsperioden förlängs. Kostnaden beräknas till . avsätter även för ett skattefritt starta-eget-sparande och vill utreda den närmare utformningen. har flera skatteförslag på miljöområdet som ligger utanför oppositionens gemensamma förslag. Partiet föreslår en extra rabatt på energiskatten för den del fossila bränslen som blandas med de förnybara. vill att nya fossilbränsledrivna bilar inte ska få säljas efter 2015, att förmånsvärdet sänks för alla bilar som drivs med miljövänliga bränslen och att privatpersoner som köper en miljöbil ska få en skattereduktion med . Motionärerna motsätter sig också regeringens förslag att avskaffa skatten på koldioxid för den handlande sektorn. Inom arbetsmarknadspolitiken föreslår liksom övriga oppositionspartier att omfattningen av åtgärdsprogrammen bör reduceras. avvisar förslagen till plusjobb och utbildningsvikariat och anser att de riktade anställningsstöden ska ersättas av nystartsjobb. Arbetsförmedlingen behöver effektiviseras och utsättas för konkurrens, anser motionärerna. avvisar också regeringens förslag om fler högskoleplatser och sparar ca 2006. förstärks resurserna för forskning och kvalitetssäkring samt den grundläggande högskoleutbildningen med sammanlagt . Förslagen finansieras till stor del bland de förslag som oppositionspartierna gemensamt står bakom, t.ex. stramare villkor och lägre ersättningsnivå i arbetslöshetsförsäkringen, skärpta krav i sjukförsäkringen och en förändrad beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten som påverkar både sjuk-, arbetslöshets- och föräldraförsäkringen. Gemensamma förslag finns också om att exempelvis gradvis avveckla räntebidragen och genomföra besparingar på statliga myndigheter. Rätten för vissa avdrag som reseavdrag och avdrag för dubbelt boende begränsas och skattereduktionerna för a-kasseavgift och fackföreningsavgift avskaffas. De samlade effekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande framgår av tabell 4.20 nedan. Tabell 4.20 Finansiellt sparande (c) föreslår ett utgiftstak för staten som är betydligt lägre än både regeringens och de övriga oppositionspartiernas förslag. Detta beror på att utformar flera skatteförslag som reduktioner av den statliga skatten, vilket i sin tur medför att kommunernas inkomster ökar. Motionärerna neutraliserar dock detta genom att sänka statsbidragen till kommunerna med motsvarande belopp, vilket förklarar kraftiga sänkning av utgiftstaket för staten. Tabell 4.21 Utgiftstak för staten (c) En bättre bild av utgiftsminskningar ges i stället av utgiftstaket för den offentliga sektorn där transaktionerna mellan staten och kommunerna eliminerats. Då framgår att föreslår mindre sänkningar av utgifterna än de övriga oppositionspartierna. Tabell 4.22 Utgiftstak för den offentliga sektorn (c) Den offentliga sektorns skatteintäkter minskar i budgetalternativ med ca respektive år, vilket innebär att även skattesänkningarna är mindre än för övriga oppositionspartier. avvisar huvuddelen av regeringens skatteutgifter, anställningsstöden, utbildningsvikariaten och sysselsättningsstödet till kommunerna. Kassamässigt minskar skatteinkomsterna till följd av förslaget om förlängd momsinbetalningsperiod. Sammantaget minskar statsbudgetens inkomster både 2007 och 2008, vilket avviker kraftigt från övriga oppositionspartier. Minskningen beror dock på val av teknisk utformning av skatteförslagen gentemot kommunsektorn. Ökningen av skatterna på konsumtion och insatsvaror beror främst på att den föreslagna avgiften för trafikförsäkringen på redovisas som en ökad skatt på vägtrafik. Tabell 4.23 Statsbudgetens inkomster (c) Effekterna på statsbudgetens inkomster, utgifter och saldo av budgetalternativ framgår av tabell 4.24. Tabell 4.24 Budgetsaldo och statsskuld (c) Oppositionen uppvisar i betydligt högre grad än tidigare en gemensam front i budgetpolitiken. Effekterna på de samlade offentliga finanserna är begränsade men bakom återfinns stora omfördelningar. Skatterna sänks på inkomster, förmögenheter och fastigheter, och hushållstjänster görs avdragsgilla. Villkoren försämras kraftigt för sjuka, arbetslösa och förtidspensionerade. Nya avgifter tillkommer för t.ex. arbetslöshetsförsäkringen, trafikförsäkringen, läkemedel och öppenvården. Avdragsrätten för fackföreningsavgiften och a-kasseavgiften tas bort. Den sammantagna bilden av oppositionspartiernas inriktning är en politik som skapar ökade skillnader mellan människor. Skillnaderna ökar mellan dem som har och dem som inte har arbete. Skillnaderna ökar mellan dem som är friska och dem som är sjuka. De ökade skillnaderna är emellertid inte en ovälkommen följd av partiernas förslag utan en inneboende och bärande del av politiken. De arbetslösa får avsevärt hårdare villkor och sämre ersättning som de utesluts från skattesänkningarna, vilka riktas till dem som har arbete. De arbetslösa drabbas dock fullt ut av allehanda avgiftshöjningar - patientavgifter i öppenvården, avgifter för att hämta ut mediciner på och kraftigt höjda trafikförsäkringspremier. Man ska inte vara sjuk eller arbetslös i Alliansens . De förslag till skattesänkningar som ingår i oppositionspartiernas budgetalternativ ställer krav på omfattande finansieringsåtgärder. Den vassaste udden i finansieringsåtgärderna riktas utan tvekan mot de arbetslösa som drabbas av en serie försämringar. Oppositionen föreslår att arbetslöshetsförsäkringen görs obligatorisk och att graden av avgiftsfinansiering ökar till , vilket motsvarar ökade inkomster för staten på . En avgift som är obligatorisk för alla anställda har dessutom stora likheter med en skatt på arbete, vilket förefaller paradoxalt eftersom det är just beskattningen på arbete som motionärerna vill sänka. Ungefär en fjärdedel av inkomstskattesänkningen tas alltså tillbaka i form av en obligatorisk avgift. Villkoren för att kvalificera sig för arbetslöshetsersättning skärps. Ersättningsnivån sänks från .