bet · GS01AU4 · 2005-03-01 00:00:00 — Utredningen ska genomföra en samladanalys av den nuvarande sociala barn- ochungdomsvårdens mål, innehåll, resultat ochorganisation. Utifrån denna analys ska utredningeneventuellt föreslå förändringar i målens innehålloch utformning och förslag om hur denna vård bästbör organiseras för att kunna uppnå målen.Utredningen ska enligt tilläggsdirektiv (dir.2005:20) redovisa uppdraget senast den 1 oktober2005. Regeringen har också tillsatt en utredning(dir. 2004:129) för att göra en översyn avsocialförsäkringarna. Utskottet anser attutredningsarbetet inte bör föregripas och avstyrkerdärför motionerna So522 yrkande 2 (c), A208 (m),A276 yrkandena 1 och 2 (c) och A358 yrkande 8 (kd).Utskottet återkommer i ett senare avsnitt tillfrågan om tid som familjehemsförälder ska kunna varaöverhoppningsbar.FöretagareUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionersom rör företagares rätt till a-kassa.Samtliga motionsyrkanden avstyrks medhänvisning till pågående beredningsarbete.BakgrundArbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagareoch företagare. I princip gäller samma regler förbåda dessa grupper, men vissa särregler finns förföretagarna. Dessa regler återfinns i 34-37 §§ ALF.Av dessa regler framgår att en företagare ska ansesvara arbetslös när företagarens personligaverksamhet i rörelsen vid en samlad bedömning kananses ha upphört annat än tillfälligt. En företagarekan även betraktas som arbetslös vid ett tillfälligtuppehåll i rörelsen. Uppehållet får dock inte tillnågon del vara av säsongskaraktär och någonverksamhet får inte bedrivas i rörelsen.Ersättningsrätten är begränsad till ett avbrott i enoch samma rörelse. Den försäkrade måste anmäla sigsom arbetslös och stå till arbetsmarknadensförfogande. Vid bestämmande av företagarensdagpenning är huvudregeln att den ska beräknas påett genomsnitt av inkomsterna från rörelsen under desenaste tre åren, exklusive avvecklingsåret, förearbetslöshetens inträde. Om företagaren har lagt nedsin verksamhet från starten kanersättningen i stället baseras på företagarenstidigare anställning. Enligt IAF:s föreskrifter omarbetslöshetsförsäkring (IAFFS 2004:1) är enförutsättning för detta att företagaren varersättningsberättigad då hanpåbörjade verksamheten i företaget.MotionernaFolkpartiet menar i motion N254 yrkande 16 attarbetsmarknaden på landsbygden ofta ser mycketannorlunda ut jämfört med tätorten och attarbetsmarknadspolitiken i större utsträckning måsteanpassas till detta. Som exempel nämner partietsmåföretagens begränsade möjligheter till a-kassa.Företagare som arbetar i säsongsberoende branscherdrabbas särskilt av detta, vilket är specielltproblematiskt för många av landsbygdens företagare.Folkpartiet kräver att man ser överarbetsmarknadslagstiftningen och att ettlandsbygdsperspektiv finns med på ett tydligt sätt ien sådan översyn.Kristdemokraterna begär i motion N400 yrkande 13 etttillkännagivande om arbetslöshetsförsäkringen.Partiet anser att egenföretagare bör få samma rätttill ersättning som anställda i de olikaförsäkringssystemen.Kristdemokraterna anser vidare i motion A358yrkande 7 att en översyn bör ske av företagares rätttill a-kassa. Reglerna är i sin nuvarande formfrämst inriktade på arbetstagare. Ett klart ochtydligt regelverk är nödvändigt. Tillämpningen avnuvarande a-kasseregler för småföretagare skiljersig mycket åt mellan olika kassor. Problemet ärstörst vad gäller bedömning av nivån påersättningen.Centerpartiet framför i motion A261 yrkande 4 treförslag om att anpassa reglerna för småföretagaresa-kassa. Partiet menar att det bör vara möjligt fören företagare att låta sitt företag vara vilande merän en gång. Ersättningen för a-kassa för arbetslösaföretagare bör baseras på det bästa av de tresenaste åren och inte på den genomsnittligainkomsten som . Möjligheten att baseradagsförtjänsten på en tidigare anställning för detfall företagaren har lagt ned sin verksamhet inomett år bör utökas. Dagsförtjänsten ska kunna baseraspå en tidigare anställning som ligger maximalt treår tillbaka.Kenth () anför i motion A374 attolikheterna i beräkningen av dagpenning vidarbetslöshet mellan arbetslöshetskassor förlöntagare och egenföretagare måste utjämnas.Utskottets ställningstagandeAtt stimulera företagandet är enligt utskottetviktigt. På flera olika områden görs också insatserför att främja företagande. Ett väl utvecklatföretagande leder till fler arbetstillfällen ochdärigenom minskad arbetslöshet. Utskottet har oftadiskuterat frågan om arbetslöshetsförsäkringen ochföretagare. Företagare, uppdragstagare och verksammai kooperativ behöver likaväl som andra grupperekonomisk trygghet. Försäkringen får inte utformasså att den blir ett hinder för nyföretagande.Arbetslöshetsförsäkringen är i grunden enlöntagarförsäkring, men försäkringen har successivtutvidgats till att även ge ett försäkringsskydd förföretagare. Ersättningen till anställda bygger påintyg från arbetsgivare och på förhållanden som denenskilde löntagaren inte på samma sätt som enföretagare kan påverka. En företagare har däremotvissa möjligheter att styra sina inkomster ochdärmed påverka utfallet av försäkringen. Detta är enanledning till att det behövs särskilda regler förföretagare.Näringsdepartementet har i ett projekt omföretags- och anställningsformer i förändring (Ds2003:27) belyst skillnader i befintliga regelsystemmellan företagare och anställda när det gäller desociala trygghetssystemen och problem som dessaskillnader kan medföra.Riksdagen begärde i etttillkännagivande till regeringen, i samband medbehandlingen av arbetsmarknadsutskottets betänkande2003/04:AU6 (rskr. 2003/04:185), en parlamentariskutredning för att skyndsamt se över företagaresekonomiska situation vid arbetslöshet. Enligt ettinterpellationssvar av näringsminister (ip. 2004/05:265) bereder man iRegeringskansliet kommittédirektivavseende bl.a. regler vid arbetslöshet och sjukdom.Utskottet utgår från att det som tas upp iovanstående motioner kommer att beröras avutredningen. Utredningsarbetet bör inte föregripas.Utskottet avstyrker därmed motionerna N254 yrkande16 (fp), N400 yrkande 13 (kd), A261 yrkande 4 (c),A358 yrkande 7 (kd) och A374 (s).Studier och a-kassaUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas motioner som rörstudier och a-kassa. Samtliga motionsyrkandenavstyrks bl.a. med hänvisning till pågåendeberedningar. Jämför reservation 6 (kd).BakgrundNormalt kan man inte få arbetslöshetsersättningunder studietid eftersom man då inte anses varaarbetslös. Grundkravet för ersättningsrätt är attvara anmäld till arbetsförmedlingen och stå tillarbetsmarknadens förfogande. Man måste alltså aktivtsöka arbete, och det får inte vara något som hindrarden arbetssökande från att anta ettarbetserbjudande. Huvudregeln i är därför attersättning inte lämnas till den som deltar iutbildning (10 § första stycket punkt 1). Om detfinns särskilda skäl får regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer föreskriva attersättning får lämnas till en person som deltar iutbildning och ange vilka villkor för rätt tillersättning som i sådana fall ska gälla. I korthetinnebär de nu gällande undantagen följande.Av betydelse är bl.a. om det är heltids- ellerdeltidsstudier och om studierna finansieras mednågon form av studiestöd. I vissa fall kanersättning lämnas t.o.m. under avbrott elleruppehåll i utbildningen. Om studier sker på heltidutan studiestöd kan arbetslöshetsersättning utgesendast om* det är en fortsättning på en heltidsutbildningsom tidigare bedrivits jämsides med ettheltidsarbete,**heltidsarbete söks och**tidigare arbete inte avslutats på grund avstudierna. *Vid deltagande i en orienteringskurs på hel- ellerdeltid utan någon form av studiestöd kanarbetslöshetsersättning utges om kursen uppfyllervissa krav. En orienteringskurs är en kortutbildning med huvudsyfte att orientera om olikayrken och utbildningsvägar. Kurserna anvisas avarbetsförmedlingen.Vid utbildning på deltid utan studiestöd kanarbetslöshetsersättning utges endast om*tidigare arbete inte avslutats på grund avstudierna,**heltidsarbete söks och** den arbetslöse kan intyga att han eller hon ärberedd att avbryta studierna om de skullehindra honom eller henne från att ta ettarbete. *Vid utbildning på deltid med studiestöd kanarbetslöshetsersättning utges endast om*den arbetslöse bedrivit studier varaktigt (minst entermin) före arbetslösheten vid sidan av ettdeltidsarbete,**arbete söks i minst samma omfattning som tidigareoch**den arbetslöse ofrivilligt fått lämna sitt arbete. *Om den studerande själv väljer att avbryta sinastudier utan avsikt att återuppta dem anses de varaavslutade och personen anses inte längre varastuderande. Arbetslöshetsersättning kan då lämnasunder förutsättning att övriga villkor är uppfyllda.Vid ferieuppehåll i utbildningen kan ersättninglämnas i vissa fall. Det krävs att arbetsvillkoretär uppfyllt eller att det inte har gått mer än tolvmånader sedan arbetslöshetsersättning senastuppbars. Ferieuppehållet ska dessutom överstiga 45kalenderdagar. Särskilda regler gäller vidarbetsmarknadsutbildningar.Tid i viss utbildning kan vara s.k. överhoppningsbartid i försäkringen. Utskottet återkommer till denfrågan i ett senare avsnitt.MotionernaKristdemokraterna anför i motion A358 yrkande 9 attlagen om arbetslöshetsförsäkring bör ändras så attdet åter blir möjligt för studerande att erhållaarbetslöshetsersättning under ferierna.Kurt och () pekar imotion A372 på problemet att arbetslösa studerandeunder vissa förutsättningar inte får a-kasseersättning . Målsättningen är attde som är sjuka och måste byta arbete ska erbjudasen snabb och aktiv rehabilitering. De berördapersonerna bör ges en bra ekonomisk trygghet underdenna omställning, t.ex. när de studerar.I motion A388 av m.fl. (s) framförs attarbetslöshet ska kunna kombineras med studier underförutsättning att den arbetslöse uppfyller kravet påett aktivt arbetssökande och kravet på beredskap attta de arbeten som erbjuds. Olika a-kassor behandlardenna typ av ärenden olika. Motionärerna menar atten likartad hantering hos alla a-kassor är ett måsteom vi ska gå från ord till handling beträffande detlivslånga lärandet.Christer () betonar i motion A293 attarbetslösa bör stimuleras att ta egna initiativ tillutveckling/utbildning och somunderlättar för dem att få arbete. Regelsystemet förrätt till a-kasseersättning innehåller begränsningarför detta som bör tas bort.Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatliknande frågor om arbetslöshetsförsäkringens reglervid studier. Det är utskottets uppfattning attutbildning stärker människor och ger människor kraftatt möta förändringar i ett alltmer kunskapsbaseratsamhälle. Utbildning är också ett av de viktigasteverktygen för att öka jämlikheten och motverkasegregation i samhället. Det blir allt viktigare attta till vara människors initiativkraft ochkompetens. Därför är det också viktigt atttrygghetssystemen inte är utformade så att personeravstår från studier.Av bakgrundsavsnittet ovan framgår att det undervissa förutsättningar är möjligt att studera ocherhålla ersättning från arbetslöshetsförsäkringen.Till exempel kan man bedriva deltidsstudierförutsatt att tidigare arbete inte avslutats pågrund av studierna och att studierna inte hindrarden sökande att söka heltidsarbete. Man måste ocksåvara beredd att avbryta studierna om man får ettarbete.När det gäller frågan om a-kassa under ferier såbehandlade utskottet liknande synpunkter i förraårets betänkande (2003/04:AU3). Utskottet uttaladedå att den bestämmelse som reglerar rätten tillersättning under ferier som överstiger tarsikte i den traditionellaterminsuppdelade utbildningen. ärutbildningar inte alltid terminsuppdelade på höst-och vårterminer, och både fler och kortare uppehållkan ingå i utbildningsplanen. Utskottet menade attdet kan finnas anledning att se över det regelverksom gäller uppehåll i utbildningen och utgick frånatt regeringen i beredningen av den nedan omnämndastudiesociala utredningen även skulle beakta detta.Utskottet vill betona vikten av att dessa frågor tasupp i beredningen av utredningens betänkande.När det gäller det som tas upp i motion A388 omatt a-kassor behandlar frågor om studier ocharbetslöshetsersättning olika vill utskottet hänvisatill det som sagts ovan om IAF:s uppgift som bl.a.består i att bidra till att arbetslöshetskassornaoch arbetsförmedlingarna fullgör sina uppgifter iarbetslöshetsförsäkringen på ett korrekt ochlikformigt sätt över hela landet. Det är utskottetsuppfattning att IAF:s arbete kommer att bidra tillatt sådana eventuella brister som motionären pekarpå kommer att minska.Frågor om studier och arbetslöshetsförsäkring harockså behandlats i den studiesociala utredning som idecember lämnade sitt betänkande Studerande ochtrygghetssystemen (SOU 2003:130) till regeringen.Utredningen konstaterar när det gällerarbetslöshetsförsäkringen att regelverket upplevssom svårt och komplicerat av många studerande. Detvore därför av värde, menar utredningen, ominformationen till studerande om reglerna stärks.Utredningen har också identifierat vissa problem iden praktiska tillämpningen. Studerande som inte hareller kan få studiemedel saknar t.ex. möjligheteratt kombinera arbetslöshetsersättning med fortsattadeltidsstudier. För att förbättra för allastuderande vill utredningen bl.a. att*reglerna blir färre och enklare så atttillämpningen blir mer enhetlig,**studerande kan kvalificera sig och få tillgång tillde försäkringssystem som bygger påinkomstbortfallsprincipen t.ex. genom attbidragsdelen i studiemedlet beskattas,**studiemedlen värdesäkras i takt med densamhällsekonomiska utvecklingen,**studier på deltid kan kombineras med sjukskrivningpå deltid,**skyddsbestämmelserna om sjukpenninggrundandeinkomst anpassas till ett flexibelt användande avstudiemedlen,**vissa åldersgränser för studerande anpassas tilllivslångt lärande. *Utredningen har också fört fram behovet av attförbättra för studerande med barn.Enligt uppgift från harutredningen remissbehandlats och en sammanställningav remissvaren har gjorts. Betänkandet är nu underberedning.Utskottet kan notera att en arbetsgrupp inomRegeringskansliet har haft i uppgiftatt presentera förslag till utformningen av ettbarntillägg till studerande. Arbetsgruppens förslaghar presenterats i rapporten barntillägg tillstuderande (2004:53). Rapporten harremissbehandlats och en proposition är aviserad tillden 23 mars.Utskottet anser att regeringens vidare åtgärdermed anledning av den studiesociala utredningensförslag bör avvaktas. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionerna A293 (s), A358 yrkande 9(kd), A372 (s) och A388 (s).A-kassan och bemanningsföretagenUtskottets förslag i korthetI avsnittet avstyrks två motionsyrkanden oma-kassan och bemanningsföretagen. Utskottetanser att man bör avvakta kommande skrivelse.Jämför reservation 7 (kd).MotionernaKristdemokraterna anför i motion A358 yrkande 6 attreglerna för arbetslöshetskassa är olika beroende påom ett bemanningsföretag är offentligt eller privat.En anställd i ett privat bemanningsföretag betraktasalltid som heltidsanställd oavsett vad den enskildeoch företaget har avtalat. Den enskilde kan därförinte få utfyllnad från arbetslöshetsförsäkringen viddeltidsarbetslöshet. En deltidsanställd i ett annatföretag liksom i ett offentligt organiseratbemanningsföretag kan däremot fåutfyllnadsersättning i motsvarande situation.Partiet menar att samma regler måste gälla oavsettom man arbetar i ett privat eller offentligtorganiserat bemanningsföretag. Vidare anser partietatt det finns problem i AMS regelverk när det t.ex.gäller möjligheten att få arbetslöshetsersättningför en period mellan två uppdrag för ett och sammabemanningsföretag. anför att detär viktigt att de regelverk som diskuteras imotionen ses över så att arbetslösa inte tvingas atttacka nej till jobb i bemanningsföretag på grund avrisken att mista sin arbetslöshetsersättning.Matilda Ernkrans m.fl. (s) framför i motion A228 attdet finns problem för den enskilde när det gällerarbetslöshet mellan anställningar hosuthyrningsföretag och arbetslöshetsförsäkringen.Motionärerna anser att regeringen bör låta se överregelverket.Utskottets ställningstagandeIAF har utrett frågan om rätt tillarbetslöshetsersättning mellan uppdrag och viddeltidsarbete för den som är anställd ibemanningsföretag för att hyras ut. Slutsatsen avden utredningen framgår av IAF Informerar nr 4/2004.En person som är tillsvidareanställd ipersonaluthyrningsverksamhet och som på grund avt.ex. bristande orderingång är sysslolös,är enligt utredningen inte att betrakta somarbetslös och har inte rätt tillarbetslöshetsersättning. Situationen kan jämförasmed permittering. En anställd som inte är fulltutbokad kan inte heller kombinera deltidsuppdragenmed arbetslöshetsersättning eftersom han eller honenligt IAF i dessa fall får anses stå främst tillföretagets förfogande. Inte heller då en person äranställd på deltid i uthyrningsverksamhet kan haneller hon enligt utredningen anses ha rätt tillarbetslöshetsersättning, eftersom den anställdeoavsett hel- eller deltidsanställning knappast kanförutse när eller var han eller hon ska utföra ettuppdrag och därigenom inte kan anses oförhindrad attåta sig annat arbete.Riksdagen beslutade , på förslag frånutskottet, om ett tillkännagivande om behovet av enöversyn av bemanningsföretagen (1999/2000:AU1, rskr.1999/2000:83). tillsattes enarbetsgrupp i med uppdrag attinventera de problem som kan vara förknippade medanställning i ett bemanningsföretag. I samband medatt gruppen inledde sitt arbete lade EU-kommissionenfram ett förslag till direktiv omanställningsvillkor i bemanningsföretag. Medanledning av förhandlingarna på EU-nivå kom arbetetmed de nationella frågorna att avvaktas.Förhandlingarna avstannade och har försti återupptagits. Regeringen beslutadei att redovisningstiden för gruppen skulleförlängas till . Arbetsgruppen har ien promemoria (N2001/8934/ARM) gjort enproblemsammanställning och redogjort för parternassynpunkter. I förbereds nu enskrivelse om bemanningsföretagen. Enligtstatsrådsberedningens förteckning i januari 2005över propositioner som är avsedda att avlämnas underåterstoden av detta ska skrivelsen avlämnastill . Här kan också nämnas attordförandelandet har aviserat (dockmarkerat eventuellt) att frågan om ett direktiv förbemanningsföretagen ska tas upp för gemensamståndpunkt i början av mars.I avvaktan på den kommande skrivelsen frånregeringen avstyrker utskottet motionerna A228 (s)och A358 yrkande 6 (kd).Överhoppningsbar tidUtskottets förslag i korthetI avsnittet behandlas motioner från denallmänna motionstiden som rör s.k.överhoppningsbar tid iarbetslöshetsförsäkringen. Jämför reservation 8 (kd).BakgrundFör ersättningsrätt i arbetslöshetsförsäkringenkrävs att ett s.k. arbetsvillkor ska vara uppfyllt.Detta villkor innebär att den sökande under entolvmånadersperiod (ramtid) förearbetslöshetens inträde ska ha utfört en viss mängdarbete. När denna ramtid ska bestämmas räknas inte(överhoppas) tid då den sökande varit hindrad attarbeta av ett antal angivna skäl. Överhoppningsbartid kan vara t.ex. sjukdom, utbildning under vissaförutsättningar, vård av eget barn under två åreller vård av adoptivbarn efter barnetsankomst i familjen samt deltagande i vissaarbetsmarknadspolitiska program. Även tid då densökande fått föräldrapenningförmåner får överhoppas.Att tiden är överhoppningsbar innebär att ävensådant förvärvsarbete som ligger längre tillbaka itiden än kan tillgodoräknas iarbetsvillkoret. Den överhoppningsbara tiden ärbegränsad till sju år.MotionernaKristdemokraterna anser i motion A358 yrkande 5 attstudier ska betraktas som överhoppningsbar tid iarbetslöshetsförsäkringen i proportion tillomfattningen av tiden.Kurt och () anser imotion A378 att det bör övervägas att ta bortbegränsningsregeln för överhoppningsbar tid på sjuår.I motion A309 av och (s) tar motionärerna upp frågan omöverhoppningsbar tid för föräldralediga.Motionärerna anser att det bör gälla motsvaranderegler i arbetslöshetsförsäkringen som iföräldraförsäkringen, där den som t.ex. arbetarhalvtid och tar ut föräldrapenning för den andradelen kan behålla sin sjukpenninggrundande inkomst(SGI).Raimo () anför i motion A311 att den tiddå man tar emot familjehemsplacerade små barn börvara överhoppningsbar i arbetslöshetsförsäkringen.Utskottets ställningstagandeFrågan i motion A358 om överhoppningsbar tid vidstudier har utskottet behandlat vid flera tillfällentidigare, senast i betänkande 2003/04:AU3. Utskottetgör här samma konstaterande som då, nämligen attstudier är överhoppningsbar tid om deavslutats efter fyllda eller om de harföregåtts av sammanhängande förvärvsarbete på heltidi . Detta gäller underförutsättning att studierna var på heltid och äravslutade. Här som i andra sammanhang knytsersättningsrätten till att den sökande står tillarbetsmarknadens förfogande. Utskottet är inteberett att ställa sig bakom att ytterligare utvidgamöjligheterna att betrakta utbildning somöverhoppningsbar tid. Med hänvisning till dettaavstyrker utskottet motion A358 yrkande 5 (kd).Den tid som får hoppas över vid bestämmande avramtiden är begränsad till . Denna begränsninginfördes (bet. 2000/01:AU5) enligt ett förslagi proposition 1999/2000:139 En rättvisare ochtydligare arbetslöshetsförsäkring. Utskottet deladeregeringens uppfattning att det inte är förenligtmed försäkringens syfte att en arbetssökande kanvara borta från arbetsmarknaden under en mycket långtid och ändå vara berättigad till ersättning. Enbegränsning av ramtiden innebär att kravet påanknytning till arbetsmarknaden upprätthålls bättresamtidigt som administrationen underlättas.Utskottet ser ingen anledning till attändra denna begränsningsregel.Liknande synpunkter om överhoppningsbar tid vidföräldraledighet som framförs i motion A309behandlades av utskottet i betänkande 2002/03:AU4.Motionen anknyter till två domar frånRegeringsrätten . De enskilda personernahade som föräldrapenning uppburitsdeltidsarbetat i sådan omfattning att ett nyttarbetsvillkor hade uppfyllts. Dagpenningen hadedärmed grundats på deltidsarbetet, vilket innebaratt ersättningen beräknats på den lägre inkomstentrots att personen arbetat heltid föreföräldraledigheten. Utskottet utgår från attregeringen följer frågan och vid behov återkommertill med förslag.Frågan om tid då man tar emot familjehemsplaceradebarn ska vara överhoppningsbar har nära anknytningtill den ovan behandlade frågan omfamiljehemsuppdraget i sig ska kunna grunda rätttill ersättning från arbetslöshetsförsäkringen.Lagens innebörd är i princip att en viss verksamhetinte kan vara både ersättningsgrundandeoch överhoppningsbar. Tanken med möjligheten atthoppa är att ett förvärvsarbete som liggerlängre bort i tiden ska kunna läggas till grund förersättning. Om uppdraget som familjehemsförälderskulle jämställas med förvärvsarbete, och därmedkvalificera till ersättning från a-kassan, kan sammatid alltså inte vara överhoppningsbar. Utskottetvill också hänvisa till vad som anförts i avsnittetom familjehem och a-kassa om att avvakta pågåendeutredningsarbete. Med hänvisning till det ovananförda avstyrks motionerna A309 (s), A311 (s) ochA378 (s).ÖvrigtUtskottets förslag i korthetI avsnittet behandlar utskottet övrigamotioner på arbetslöshetsförsäkringensområde. Samtliga motioner avstyrks. Jämförreservation 9 (m).MotionernaI motion A236 menar och () att det skulle varaönskvärt att rutinerna för a-kassans hantering avarbetsgivarintygen förenklas utan att för den skullkontrollfunktionen i systemet kommer på undantag.Jan och () betonar imotion A255 behovet av att skyndsamt lösa frågan omsamordnat utbetalningsansvar mellan a-kassan ochförsäkringskassan.I motion Sf356 yrkande 3 av m.fl.(m) anförs att reglerna på arbetsmarknaden måstevara enkla och lätthanterliga och anpassade till engemensam arbetsmarknad.