bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — I arbetslöshetsförsäkringenvill Moderata samlingspartiet sänka ersättningsnivån till . Efter100 dagar sänks ersättningen till . Även i föräldraförsäkringensänks ersättningen till . Vidare vill Moderata samlingspartiet attden bidragsgrundande inkomsten (SGI) ska bestämmas med ledning av de 24senaste månadernas inkomst och inte som utifrån aktuell inkomst.Det senare innebär att ersättningen i än högre grad kommer att försämrasför dem - främst yngre - som uppbär sjukpenning eller föräldrapenningoch som ännu inte har hunnit etablera sig på arbetsmarknaden.Personer som är sjuka drabbas även av andra moderata förslag. att högkostnadsskyddet i den öppna vården inträder först närindividen betalat och att medborgarna får betala mer för läkemedel.Försämringarna av högkostnadsskyddet och läkemedelssubventionerna kanses som en del i en bredare plan där avgifter ska spela en viktigareroll än för finansieringen av de offentliga verksamheterna. Dehöjda avgifterna inom vården beräknas ge iinkomster till vården men den stora besparingen sker genom att efterfråganpå vård minskar på . räknar med att en sådanminskning innebär en besparing på ca . Den storabesparingen åstadkoms alltså genom att färre personer söker sig tillvården. Moderata samlingspartiets kombination av sänkta ersättningaroch höjda avgifter för sjuka kan mycket väl få stora effekter - inteminst för att många sjuka helt enkelt inte kommer att ha råd att sökasig till vården.Utskottet avvisar denna politik. Den gemensamt finansierade sjuk- ochhälsovården är en hörnsten i den svenska välfärden och ska vara tillgängligför alla, även för dem med små ekonomiska resurser.En generös föräldraförsäkring bidrar till att upprätthålla oskäligalöneskillnader mellan kvinnor och män anser motionärerna. När kvinnornatar ett större ansvar för barnen försvagas deras position på arbetsmarknadenoch det är därför angeläget att försäkringen utnyttjas jämnare mellanföräldrarna anser man vidare. De förslag som motionärerna sedan lämnarär inget annat än rena försämringar av försäkringen som minskarmöjligheterna för nästan alla föräldrar, kvinnor som män, att vara hemmamed små barn. Exempelvis föreslår man att ersättningsnivån sänks, attden och slopas, och man avvisar även höjdatak och golv i föräldraförsäkringen. Motionärerna motsätter sig ocksåindividualiserad föräldraförsäkring. Hur Moderata samlingspartietsförslag skulle kunna bidra till att minska oskäliga löneskillnader mellankönen eller förbättra kvinnors position på arbetsmarknaden framstår förutskottet som svårbegripligt.Även inom bostadspolitiken går motionärerna hårt fram. Man föreslår attbåde bostadsbidraget och räntebidragen avskaffas. De moderata förslageninnebär att det i princip inte kommer att finnas några stöd tillbostadssektorn, varken för produktion eller för individuellt stöd. Sverigekommer då att utmärka sig internationellt som ett land där bostadssektornså gott som helt lämnas i marknadens händer.Det internationella biståndet får också bära sin del av finansieringsbördan.Motionärerna avvisar regeringens satsning på ökat bistånd och föreslårminskade utgifter på detta område med 2006 och närmare8 miljarder kronor 2007. Regeringens och samarbetspartiernas förslag påbiståndsområdet innebär att enprocentsmålet återupprättas 2006. Moderatasamlingspartiet saknar till skillnad från övriga partier ambitionen attåtergå till enprocentsmålet.Moderata samlingspartiet anser också att ersättningen för inkomstbortfallvid trafikolyckor ska privatiseras. Genom denna åtgärd minskar statensutgifter med uppger motionärerna och hävdar ocksåatt förslaget innebär ökad trafiksäkerhet och är rättvist eftersompremien kan relateras till riskerna. Liknande förslag har avstyrktsupprepade gånger av , senast (bet. 2004/05:LU17).Frågan utreddes av den parlamentariska som i januari2002 presenterade sitt betänkande (SOU 2002:1). Utredningens majoritetansåg att utvidgat ansvar för trafikförsäkringen av det slag sommotionärerna förespråkar skulle innebära ett principiellt viktigt avstegfrån ett generellt välfärdssystem och att det inte fanns tillräckligtstarka skäl för en sådan förändring. Utredningen behandlas för närvarandeav regeringen.Som utskottet inledningsvis konstaterade har Moderata samlingspartieten tydlig strategi som innebär att det ska vara större ekonomiskaskillnader mellan dem som arbetar och dem som får sin försörjning på annatsätt. Enligt utskottets mening kan man inte ersätta minskade elleravskaffade ersättningar och bidrag med sänkta skatter på detta lättvindigasätt. Det som i Moderata samlingspartiets förslag ter sig som ettstatsfinansiellt nollsummespel kan få mycket långtgående återverkningarför den enskilda individen. För en person som t.ex. blir sjukskriven enlängre tid och därmed drabbas av både sänkt ersättningsnivå och ökadeavgifter till vård och läkemedel blir konsekvenserna stora. Lägger mandärtill att bostadsbidraget avskaffas ökar risken att personen måstelämna sitt hem för att få ekonomin att gå ihop.Utskottet anser att den typ av dramatiskt ökade skillnader i levnadsstandardmellan dem som arbetar och dem som av olika skäl inte gör det äroacceptabel och kan omöjligen ställa sig bakom en sådan politik.Folkpartiet liberalernaFolkpartiet liberalerna föreslår betydande skattesänkningar med huvudsakliginriktning på att stimulera sysselsättning, företagande och tillväxt.Den största enskilda skattesänkningen är ett arbetsavdrag på 23 miljarderkronor i syfte att göra det mer lönsamt att arbeta. villockså mildra dubbelbeskattningen på aktier, förbättrareserveringsmöjligheternaför mindre företag, sänka arbetsgivaravgifterna, avskaffaförmögenhetsskatten, värnskatten och fastighetsskatten, sänka och förenklabeskattningen på fåmansbolag och sänka skatten på hushållsnära tjänster.Sammantaget beräknar sina skattesänkningar till ca 37 och42 miljarder kronor åren 2006 och 2007.Folkpartiet förespråkar också ett ingrepp i kommunernas självständigheti form av ett skattestopp, dock utan att precisera sig närmare.Motionärerna föreslår också satsningar på vården, jämnställdhetsbonusi föräldraförsäkringen, forskningen, rättsväsendet m.m. på sammantagetdrygt 2006.Skattesänkningarna och satsningarna finansieras av en kombination avhöjda skatter, effektiviseringar, besparingar, avskaffande av vissastöd som redovisas på statsbudgetens inkomstsida och genom att verksamheterlyfts ut ur statsbudgeten för att i stället finansieras vid sidan avden.Folkpartiet anser att ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen efter300 dagar ska sänkas från och att reglerna ska tillämpasstriktare. AMS föreslås läggas ned i sin nuvarande form för att i ställetägna sig åt att utfärda föreskrifter, att övervaka och upphandla tjänsterfrån enskilda utförare. Vidare avvisas regeringens satsning påanställningsstöd.Utgifterna för sjukförsäkring och förtidspension sänks med 8 miljarderkronor. Motionärerna vill satsa på ökad konkurrens, privata alternativoch en ny organisation i sex till tio vårdregioner, men några konkretaåtgärder som kan förväntas ge den uppgivna besparingen presenteras inte.Egenavgifterna inom arbetslöshetsförsäkringen höjs kraftigt, vilketinnebär att budgetens utgifter kan sänkas med . Dennatyp av besparingar innebär dock ingen lättnad för individen eftersomskatter i praktiken byts mot obligatoriska avgifter.Som en del av finansieringen står fortfarande bakom sittkrav att dra ned kommunsektorns resurser med medhänvisning till att kommunerna bedriver skatteplanering genom sina bolag- ett krav som utskottet avvisat åtskilliga gånger.Av motionärernas sammanställning framgår att föreslårminskade utgifter inom exempelvis vuxenstudiestödet, utbildningspolitiken,regionalpolitiken, bostadspolitiken och räntebidragen. Vilka åtgärdersom motionärerna tänker sig för att uppnå besparingseffekterna framgåri många fall inte alls. sparar drygt 8 miljarder kronorgenom att avvisa nedsättningar av skatter och höja övriga inkomster.Inte heller i detta fall redovisar motionärerna vilka nedsättningar somavses.Såsom budgetprocessen är utformad ska förslagen handla omriktlinjer och övergripande frågor i ett längre tidsperspektiv, ochförslagen varken behöver eller bör innehålla alla detaljer. Motionärernaväljer dock att vara utförliga och detaljerade kring sina skattesänkningaroch satsningar, men undviker konsekvent att vara precisa i sina förslagtill finansieringsåtgärder.Folkpartiet skräder inte orden om att regeringen skulle ha missköttbudgetpolitiken, och hävdar att man själv föreslår en sanering av deoffentliga finanserna som förbättras med . Utskottetvill emellertid framhålla att motionärernas förslag karakteriseras avatt stora och ofta väl preciserade skattesänkningar tillsammans medbetydande utgiftsökningar ska finansieras av besparingar som är mycketoklart angiva och i många fall orealistiska. Motionärernas utfall motregeringens sätt att sköta budgetpolitiken framstår för utskottet därmedsom något obalanserade.Folkpartiet framställer sig gärna som principfasta och strikta vad gällerde offentliga finanserna, men bakom detta tal döljer sig förslag budgetpolitik som enligt utskottets mening snabbt skulle gräva storahål i budgeten och äventyra stabiliteten i de offentliga finanserna.Utskottet avvisar härmed förslag.KristdemokraternaI budgetalternativ finansieras en stor del av deföreslagna skattesänkningarna med obligatoriska avgifter, snarlika enskatt. Även flera av partiets utgiftsminskningar motsvaras av ökadeavgifter för medborgarna. säger att de sloparfastighetsskatten, men av denna skattesänkning tas tillbakasom en avgift. Kostnaderna för trafikolycksfall minskar budgetensutgifter men ska finansieras genom obligatoriska avgifter. En annanstor besparing i förslag är att arbetslöshetsförsäkringentill en tredjedel ska finansieras av avgifter, vilket återigen innebäratt individen i stället för skatt får betala en avgift. Värt att noteraär att två av de förslag till nya avgifter som ingår i Kristdemokraternasbudgetalternativ definitionsmässigt betraktas som skatter inationalräkenskaperna. Det gäller den kommunala fastighetsavgiften ochegenavgiftentill den obligatoriska arbetslöshetsförsäkringen.Den största enskilda förändringen i budgetpolitik äratt det tidigare föreslagna arbetsavdragets volym i stort sett fördubblastill . Motionärerna föreslår också att barnbidragetfördubblas och beskattas samt att ett kommunalt vårdnadsbidrag införs.För att finansiera detta krävs betydande neddragningar, ocharbetsmarknadspolitiken får bära en tung börda. föreslogredani höstas att utgifterna inom utgiftsområde 13, Arbetsmarknad, skulleminskas med ca efter det att effekten av den ökadeegenfinansieringen av arbetslöshetsersättningen räknats bort. föreslårmotionärerna därutöver en rad åtgärder. A-kasseavgiften ska finansieraarbetsmarknadsåtgärder för . Hur det ska gå tillpraktiskt redovisas inte närmare. Anställningsstödet slopas, nedsättningenav arbetsgivaravgifterna sänks, nedsättningen av egenavgifterna föregenföretagare slopas och anslaget till rekryteringsbidrag tas bort.Dessa åtgärder beräknas tillsammans förstärka statsfinanserna med närmare13 miljarder kronor utöver de som sedan tidigarefinns i motionärernas budgetförslag. Sådana drastiska nedskärningarinom arbetsmarknadspolitiken får enligt utskottets bedömning rimligennegativa följder för arbetslösheten och för de arbetslösa.Motionärerna föreslår dessutom att föräldrapenning, sjukersättning ocharbetslöshetsersättning i fortsättningen ska beräknas med ledning av detvå senaste årens genomsnittsinkomst i stället för, som , denaktuella inkomsten. Förslaget är som utskottet ser det inte enbart enteknisk omläggning av försäkringen. En ny beräkning av SGI grundad påhistorisk inkomst får också långtgående fördelningspolitiska konsekvenser.För dem som trätt in på arbetsmarknaden innebär förslaget attersättningen blir betydligt lägre än av den faktiska inkomsten.För dessa grupper innebär den föreslagna förändringen av SGI en mycketkraftig försämring av de offentliga inkomstbortfallsförsäkringarna.Utskottet avvisar förslaget.På flera punkter har ändrat beräkningarna av de egnaförslagens effekter i mindre förmånlig riktning. har partietfått kritik av utskottet för att man tillgodoräknat sig orimligt storaekonomiska vinster av satsningar på ökad rehabilitering. Motionärernahar nu tonat ned dessa effekter. Sammantaget har motionärerna minskateffekterna av sina förslag med 2006 och 8 miljarderkronor och hävdar att förslaget nu helt saknar dynamiska effekter.Utskottet välkomnar i och för sig att tagit bortnågra tvivelaktiga effekter av sina egna förslag men konstaterar samtidigtatt motionärerna genom sitt sätt att redovisa sin politik gjort detsvårt för läsaren att tränga igenom förslagens budgeteffekter. I ställetför att som brukligt redovisa hur partiets politik skiljer sig frånregeringens, har valt att i sin enda övergripandetabell redovisa skillnader gentemot sitt eget förslag från hösten 2004.Utskottet beklagar att på detta sätt försvåratjämförelser mellan de politiska alternativen.Kristdemokraterna förslår att den statliga fastighetsskatten avvecklasoch till en del ersätts av en årlig fastighetsavgift på 2 800kr per hus och per lägenhet. Eftersom statsbidraget till kommunernasänks med ett belopp som motsvarar dessa avgifter kommer alla kommunersom väljer en lägre avgift att förlora ekonomiskt. Förslaget innebär -förutsatt att full avgift tas ut - att alla småhusägare vars fastigheterär taxerade till får ökade kostnader. År 2002beräknades drygt 364 000 småhus få högre avgift med Kristdemokraternasförslag. Förslagets negativa effekter för denna grupp förstärks av attreavinstbeskattningen av bostäder förutsätts bli höjd till 30 %.Motionärerna anser också att stora besparingar kan göras genom neddragningarav myndigheternas resurser. har 2005 ett anslag på 5,4miljarder kronor varav ungefär hälften används till nästan 200ambassader och konsulat. Förutsatt att motionärerna inte avser attmontera ned utrikesförvaltningen utan att besparingen drabbar departementen,skulle deras resurser i ett slag minska med cirka en tredjedel.Ett sådant förslag är knappast realistiskt.Kristdemokraterna återkommer med sina ambitioner att sänka statsskuldenkraftigt, till av BNP , vilket i grova drag motsvarar140 miljarder kronor . Skuldminskningen ska ske genom försäljningav statliga företag. Utskottet vill med anledning av detta framhållaatt en lägre statsskuld naturligtvis är att föredra allt annat lika,men att försäljning av företag inte innebär, vilket motionärerna envisasmed att påstå, att står bättre rustat för ekonomiska påfrestningareller får ökade möjligheter att bedriva aktiv konjunkturpolitik. Landetblir varken rikare eller fattigare av att byta aktier mot pengar.Kristdemokraternas alternativ bygger i stor utsträckning på förslag attbyta skatter mot obligatoriska avgifter. De positiva effekterna förtillväxten av denna växling till avgifter är osäker, medan de negativafördelningspolitiska effekterna för ekonomiskt utsatta hushåll ochindivider är högst påtagliga. Utskottet avvisar Kristdemokraternasinriktning av budgetpolitiken.CenterpartietMed sin budgetpolitik vill stimulera sysselsättning ochtillväxt. Välfärdssektorn ska också bli tryggare genom att kommunernasinkomster blir stabilare. föreslår en inkomstskattereformi form av ett jobbavdrag främst riktat mot låga och medelhöga inkomster.Avdraget är utformat som en statlig skattereduktion. Motionärernaföreslår också att grundavdraget, liksom ett antal andra avdrag, utformassom reduktioner av den statliga skatten. Förslagen innebär sammantagnaatt de offentliga finanserna försvagas med och gersamtidigt en betydande omfördelning mellan staten och kommunsektorn.Statens inkomster minskar med och kommunsektornsinkomster ökar med . Motionärerna föreslår ocksåflera andra skattesänkningar. Fastighets- och förmögenhetsskatten sänks,beskattningen av fåmansbolag mildras och ett avdrag för hushållsnäratjänster införs.De kraftigt ökade kommunala skatteintäkterna neutraliseras genom attstaten sänker de generella statsbidragen med motsvarande belopp.Skattemodellen innebär att statens inkomster minskar med mer än 80 miljarderkronor. Inkomsttitel Fysiska personers inkomstskatt kommer därmedatt uppvisa ett underskott på ,och budgetens omslutning kommer skenbart att minska.Förutom denna anomali i den statliga redovisningen kan förslaget attersätta avdrag med skattereduktioner i vissa situationer också georimliga effekter för de skattskyldiga, eftersom intäkterna då kommer attbeskattas enligt en princip och de kostnader som svarar mot intäkternaatt behandlas enligt en annan. avråder därför från sådanalösningar. I sitt yttrande (2004/05:SkU1y) skrev skatteutskottet följande.En övergång till skattereduktioner när det gäller avdrag som syftartill att bestämma en nettoinkomst i en förvärvskälla bör enligt utskottetsmening undvikas. Att behandla intäkter och kostnader i en förvärvskällaefter olika principer kan ge upphov till kraftiga variationer i detreella skatteuttaget. I en verksamhet med förhållandevis hög andelkostnader kan utfallet pendla mellan nollskatt och ett skatteuttag på100 % av den verkliga inkomsten. Även om skattereduktioner i många fallkan vara en praktisk och enkel metod att uppnå en likabehandling ärutskottet inte berett att tillstyrka den generella användning av metodensom nu föreslås.För att finansiera sin politik föreslår mycket storautgiftsminskningar. På flera områden är det dock oklart hur så storabesparingar ska kunna uppnås med politik. Sambandet mellan deförslag framför och de budgeteffekter man tillgodoräknarsig framstår som svagt.Exempelvis inom utgiftsområde 10 som avser ersättning vid sjukdom ochhandikapp räknar med lägre utgifter redan2006. För att nå detta föreslår motionärerna en rad åtgärder och uppgeren besparing på . satsar på rehabilitering . Utgiftsminskningen på16 miljarder kronor framstår för utskottet som överdriven.För familjer och barn, utgiftsområde 12, föreslår att barnbidragetför barn mellan höjs gradvis med sikte på en fördubbling,att taket i föräldraförsäkringen höjs till 11 basbelopp, att grundnivåni föräldraförsäkringen höjs till och att föräldrapenningen utgårfrån en SGI baserad på de senaste 24 månadernas inkomster. Förslagen äri stort sett desamma som partiet lämnade . Då beräknades förslagenkosta , och uppges de i stället ge enbesparing på . Hur denna förbättring på 2 miljarderkronor uppkommit är oklart.Centerpartiet skriver att man ökar biståndsverksamheten för att nå målet1 % av BNI 2007. Regeringens förslag innebär dock att enprocentsmåletnås 2006. Det som framställer som en satsning på biståndetär i själva verket en neddragning med 2006.Centerpartiet framhåller att de små marginalerna i budgeten leder tillatt andra utgifter måste stå tillbaka när katastrofer inträffar. Föratt råda bot på detta föreslår att ett katastrofkontoskapas i form av en fond vid sidan av statsbudgeten som kan utnyttjasefter beslut av regeringen. Avsättningar till fonden bör göras medutdelningar från statliga bolag och kan 5 miljarder kronoravsättas, vilket är skillnaden mellan budgeterad och faktisk utdelning.Målsättningen bör vara att fonden ska uppgå till avBNP.Frågan om hur kostnader för naturkatastrofer bör hanteras behandladesav försvarsutskottet (bet. 2004/05:FöU8). Genom enfempartireservation som vann kammarens bifall gjorde etttillkännagivande som innebar att ett nationellt katastrofkonto kan övervägaspå sikt för att bistå kommuner vid stora katastrofer. ansågockså att möjligheter till ekonomisk kompensation för de ekonomiskaförluster som uppkommit genom stormen borde utredas.Den 20 januari 2005 aviserade statsministern att regeringen kommer atttillsätta en utredning för att analysera hur samhället ska bli mer robustmot de klimat- och miljörelaterade påfrestningarna. har såledesredan uttalat sig för att ett nationellt katastrofkonto bör övervägasoch om en utredning kring kompensation till kommuner för skador avstormen . Utskottet utgår från att regeringen kommer attfölja upp riksdagsbeslutet utan ytterligare agerande från finansutskottetssida.Utskottet vill dock vill passa på att göra några iakttagelser beträffandeden budgetmässiga utformningen av förslag. Konstruktioneninnebär att statsbudgeten varken belastas när medel tillförs fondeneller när de tas i anspråk, samt att kringgås. Det skullebryta mot budgetlagens principer att budgeten ska vara heltäckande ochbruttoredovisad. Det kan också ifrågasättas om fondens opreciseradeanvändning är förenlig med regeringsformen. Vidare är det oklart hurfonden skulle redovisas. Statsbudgetens saldo innehåller definitionsmässigtallt som påverkar statens lånebehov, även konton i Riksgäldskontoretsom regeringen disponerar. Vid sidan av dessa principiella invändningarinnebär förslaget att statsfinanserna försvagas med ,eftersom de medel som motionärerna vill lyfta ut ur budgeten ingår iberäkningen av statsbudgetens inkomster. Denna försvagning har motionärernainte beaktat. Utskottet ser med viss förvåning på förslagtill utformning av ett katastrofkonto.Sammantaget framstår budgetpolitik illa underbyggd.Skattesänkningar och utgiftsåtaganden finansieras i många fall av oklarabesparingar som tycks bygga på ett inte ringa mått av önsketänkande. OmCenterpartiets budgetpolitik skulle genomföras i praktiken är riskenöverhängande att stabiliteten i statsfinanserna urholkas. Utskottetavvisar förslag till budgetpolitik.Utan dynamiska effekter nås inte målen för budgetpolitikenSamtliga oppositionspartier redovisar saldon för de offentliga finansernasom de själva beräknar vara något starkare än regeringens, mellan 2 och8 miljarder kronor. Partierna anser alla att de offentliga finansernabör vara starkare än . , och Centerpartietförespråkar ett mål om att statens finanser ska vara i balans över enkonjunkturcykel, och Moderata samlingspartiet argumenterar för ettskuldmål. För att nå skuldmålet behövs ett överskott på av BNP,och detta nås om staten uppvisar balans. Det råder således en ganskastor samstämmighet mellan oppositionspartierna om att statens finansiellasparande bör uppvisa balans åtminstone sikt.Den offentliga sektorns samlade finansiella sparande, dvs. det somregeringen avser med sitt överskottsmål, uppvisar överskott åren 2005-2007på 19, 17 respektive . Fördelningen mellan sektorernaär dock ojämn. Pensionssystemet har ett överskott på drygt 50 miljarderkronor, kommunsektorn ett överskott på ca och statensfinansiella sparande visar underskott på 2005och 2006 och ca 2007. För att åstadkomma balans istatens finansiella sparande krävs således en saldoförstärkning på 30-40miljarder kronor.Utskottet kan emellertid konstatera att inget av partierna presenteraren budgetpolitik som ens kommer i närheten av en sådan saldoförstärkning.Det är i själva verket svårt att värja sig för tanken att oppositionspartiernainte tar sina egna budgetpolitiska mål på allvar. Målet att ha balansi statens finansiella sparande ter sig närmast som tomt prat när detställs i relation till den budgetpolitik som oppositionspartiernafaktiskt föreslår.Som utskottet visat finns det goda skäl att på många punkter ifrågasättarimligheten i partiernas beräkningar. Med mer realistiskt beräknadeeffekter av besparingarna skulle troligen flera partier uppvisa betydligtsvagare saldon än regeringen. Den målsatta balansen i statens finansiellasparande skulle därmed bli än mer avlägsen.Den mest rimliga slutsatsen, även om partierna undviker att uttryckligenskriva så i sina motioner, är att det är med hjälp av olika former avdynamiska effekter som oppositionspartierna räknar med att uppnå sinabudgetpolitiska mål. Utan sådana effekter räcker förslagen inte på långtnär till att uppnå balans i statens finansiella sparande. I motionernaägnas utförliga beskrivningar åt hur den ekonomiska politiken kommeratt förbättra de offentliga finanserna.