bet · GS01AU5 · 2005-03-08 00:00:00 — Även fråganom forum i diskrimineringstvister ingår som framgåtti uppdrag.Som redan sagts fick Diskrimineringskommitténnyligen förlängd utredningstid och ska lämna sittslutbetänkande den 31 januari 2006.Utskottet är inte i någon av de frågor sombehandlats ovan berett att föregripaDiskrimineringskommitténs arbete och avstyrker därförmotionerna 2003/04:K289 yrkande 10 (fp), 2003/04:K418yrkande 18 (fp), 2003/04:A263 yrkandena 17 och 18(c), 2003/04:A291 yrkandena 1 och 2 (fp),2003/04:A307 yrkande 11 (fp), Ju489 yrkande 17 (c)och A261 yrkande 5 (c).Påföljd vid diskriminering m.m.Utskottets förslag i korthetHär behandlar utskottet några motioner sominnehåller krav på skärpning avdiskrimineringslagstiftningen och tar upppåföljdsfrågor. Dessa frågor ingår iDiskrimineringskommitténs uppdrag. Utskottetavstyrker motionerna med hänvisning tilldetta. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c).MotionernaStefan Attefall m.fl. (kd) anser i motion N239yrkande 15 att människor måste ges reella möjligheteratt själva kunna driva processer där de blivitdiskriminerade och att diskrimineringslagstiftningenmåste skärpas.Yilmaz Kerimo och () menar i motion2003/04:A286 att en diskriminerande handling ocksåbör få en straffrättslig påföljd. Genom ett sådantsystem skärper samhället sitt förhållningssätt ochmarkerar ett tydligare avståndstagande till all formav diskriminering.Utskottets ställningstagandeDiskrimineringskommittén ska i den mån lagstiftningenbrister i effektivitet eller det saknas skydd motdiskriminering på vissa områden sträva efter attåtgärda dessa brister. Frågan omdiskrimineringslagstiftningen ska skärpas är alltsåunder utredning. När det gäller frågan omstraffrättslig påföljd vid diskrimineringsbrott kanutskottet konstatera att årsdiskrimineringsutredning såg över bestämmelsen omolaga diskriminering och analyserade rättsväsendetstillämpning av bestämmelsen. Utredningen ansåg attdet finns goda skäl att överväga att upphävastraffbestämmelsen om olaga diskriminering om det istället skapas ett effektivt civilrättsligtdiskrimineringsskydd. skaenligt direktiven särskilt överväga om det finns skälatt ersätta straffbestämmelsen om olagadiskriminering med någon annan typ av reglering.Frågan om straffrättslig påföljd är alltså också denunder övervägande. Kommittén är även fri att ta uppsådana andra frågor inom ramen för uppdraget somaktualiseras under utredningsarbetet. Inte heller idessa frågor är utskottet berett att föregripaDiskrimineringskommitténs arbete. Utskottet avstyrkerdärför motionerna 2003/04:A286 (s) och N239 yrkande15 (kd).Sveriges arbete i ILOUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet en motionom handlande i . Jämför reservation 2 (fp).MotionenFolkpartiet menar i partimotionen 2003/04:K418yrkande 11 att bör göra etttillkännagivande till regeringen om att det ärangeläget att fortsätter sitt arbete med attverka för att de diskrimineringsgrunder som omfattasav nr 111 genom etttilläggsprotokoll utvidgas till att också avsesexuell läggning.Utskottets ställningstagandeI frågan om kan följande sägas.Denna konvention (nr 111) om diskriminering(anställning och yrkesutövning) med tillhöranderekommendation antogs av . Konventionen ratificerades avSverige 1962. Den är en av de åtta "core labourstandards" som åberopas i deklaration omgrundläggande principer och rättigheter i arbetslivetoch som antogs 1998. Konventionen har i mars 2005ratificerats av 160 av 177 medlemsländer.Konventionen avser med diskriminering "varjeåtskillnad, uteslutning eller företräde på grund avras, hudfärg, kön, religion, politisk uppfattning,nationell härstamning eller socialt ursprung, som hartill följd att likställdhet med avseende påmöjligheter eller behandling i fråga om anställningeller yrkesutövning omintetgörs eller beskäres"(artikel 1.1.a). Enligt konventionen menas meddiskriminering även varje sådan handling i övrigt"som må angivas av vederbörande medlemsstat eftersamråd med representativa arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer, där sådana finns, ävensomandra lämpliga organ" (artikel 1.1.b).ILO:s oberoende expertkommitté utarbetar särskild rapport (General ) om ett tema sombeslutats av . handlade dennarapport om tillämpningen av konventionen nr 111 ochanknytande rekommendation.Expertkommittén konstaterade i rapporten att intenågon enda formell deklaration avgivits i anslutningtill konventionens artikel 1.1.b. om ytterligarediskrimineringsgrunder, trots den utveckling somkunnat noteras i många länder som har nationelllagstiftning som inkluderar fler än de sjudiskrimineringsgrunderna enligt artikel 1.1.a.Expertkommittén ställde frågan om tiden inte varmogen att i ett tilläggsprotokoll inkludera andradiskrimineringsgrunder än de som räknas upp ikonventionens artikel 1.1.a. Förslaget tillstyrktesav regeringsrepresentant i det aktuellakonferensutskottet.Tänkbara diskrimineringsgrunder som nämndes isammanhanget var ålder, funktionshinder,familjeansvar, språktillhörighet, civilstånd,nationalitet, sexuell läggning, hälsotillstånd ochmedlemskap i fackförening.Under den tid innehade en plats i på regeringssidan (1996-1999) förordadeSverige att detta ämne skulle sättas på konferensensdagordning. Frågan fanns sedan på listaöver tänkbara ämnen fram t.o.m. imars 2004.Enligt vad utskottet inhämtat frånRegeringskansliet har frågan emellertid fått alltmindre gehör. Det främsta argumentet uppges vara inte önskar urholka de redan fastställdarättigheterna och hindra ytterligare ratifikationerav konventionen nr 111. Det ska noteras att förslagetaldrig innebar att själva konventionen skulle ändras,utan frågan gällde att ett tilläggsprotokoll skulleutarbetas. I det förslag till ämnen på konferensensdagordning som föreläggs i mars2005 förekommer frågan inte längre. Enligt enunderhandsbedömning är utsikterna inte särskilt ljusaatt driva frågan om ett tilläggsprotokoll medframgång.Med denna bakgrund förefaller möjligheternabegränsade att nu få till stånd en sådan utvidgningsom fp-motionen avser. Utskottet utgår från attfrågan aktualiseras på nytt om förutsättningarnaskulle förändras. Motion 2003/04:K418 yrkande 11 (fp)avstyrks.Etnisk diskrimineringUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlar utskottet ett antalmotioner om etnisk diskriminering.Motionärerna tar upp frågor om kvotering,skärpning av lagstiftningen, myndigheternashandlingsplaner, ,arbetsförmedlares bemötande av arbetssökande,utredning av praxis, namndiskriminering,bostadsmarknaden, skyddet för juridiskapersoner och nivåskala för attbedöma språkkunskaper. Med hänvisning främsttill det utredningsarbete som pågår avstyrkerutskottet motionerna. Jämför reservation 3 (m,fp, kd, c).MotionernaKristdemokraterna uppger i kommittémotion2003/04:Sf402 yrkandena 14, 18 och 19 att de aktivaåtgärder som lagen kräver pålandets arbetsplatser inte har vidtagits på hälftenav dem. Regeringen bör verka för att arbetetpåskyndas med att upprätta handlingsplaner påsamtliga myndigheter för att främja etnisk mångfaldbland de anställda. Vidare bör åtgärder vidtas föratt komma tillrätta med problemet med diskrimineringbland arbetsförmedlare mot vissa arbetssökande. - Ikommittémotion Sf365 yrkandena 19 och 20 tarKristdemokraterna upp frågan om namndiskrimineringoch menar att stat och kommun bör föregå med gottexempel och införa rutiner för avkodifiering avansökningshandlingar. På så sätt säkerställer man attarbetsgivaren vid rekrytering av personal inte tarotillbörlig hänsyn till bl.a. namn. Därutöver börregeringen vidta nödvändiga åtgärder för att kommatill rätta med det negativa bemötandet av personer avutländsk härkomst bland myndighetspersonal särskiltvid arbetsförmedlingen.Ana () anser i motion A204 yrkandena 1och 2 att det krävs en översyn och en skärpning av delagar som är avsedda att skydda människor frånetniska trakasserier även när dessa trakasserierutförs av privatpersoner. Även praxis bör utredas isammanhanget.Axel Darvik (fp) begär i motion 2003/04:A220 att enutredning tillsätts för att se över om dendiskrimineringslagstiftning som gäller påbostadsmarknaden behöver skärpas och hur kampen motdiskriminering kan stärkas.Miljöpartiet ifrågasätter i kommittémotion A262 omden nya diskrimineringslagstiftningen uppfyller dekrav som finns i EG-direktivet (2000/43/EG) och menaratt det är nödvändigt att införa ett starkt skydd motdiskriminering av juridiska personer.Göran () anser i motion A213 attEuroparådets nivåskala för att bedöma språkkunskaperskulle kunna användas vid rekrytering och då motverkadiskriminering.Luciano Astudillo (s) anför i motion 2003/04:A210 attmisstron och avståndet mellan människor ökar om intesamhället kan garantera att alla behandlas lika.Regeringen bör därför verka för att s.k. practicetesting (praktikprövning) blir tillåten när man villstudera och bevisa förekomsten av etniskdiskriminering.Monica () menar i motion A224 att namn-diskrimineringen på arbetsmarknaden bör motarbetasgenom att tjänsteansökningar till statligamyndigheter avidentifieras. Staten bör gå före ochvisa på möjligheterna att tillämpa ett sätt attrekrytera som behandlar alla lika. Även () föreslår i motion A373 att man böravpersonifiera ansökningshandlingar vid rekryteringtill offentliga arbeten.Utskottets ställningstagandeAlla som bor i ska oavsett etniskt ursprungha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter.Likhet inför lagen och skydd mot diskriminering föralla och envar är grundläggande rättigheter somerkänns i den allmänna förklaringen om de mänskligarättigheterna och i om avskaffande avalla former av rasdiskriminering. Som nämnts tidigarekommer principen om det allmännas skyldighet attmotverka diskriminering av människor på grund avnationellt eller etniskt ursprung till uttryck iregeringsformen där det stadgas att lag eller annanföreskrift inte får innebära att någon medborgaremissgynnas därför att han med hänsyn till ras,hudfärg eller etniskt ursprung tillhör en minoritet.Uttryckliga förbudsregler mot etnisk diskrimineringfinns i lagen (1999:130) om åtgärder motdiskriminering i arbetslivet på grund av etnisktillhörighet, religion eller annan trosuppfattning,lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter ihögskolan och lagen (2003:307) om förbud motdiskriminering. För att bestämmelsen ska få en reellbetydelse måste det finnas verktyg för att påvisadiskriminering och planer för att komma tillrätta medmissförhållanden.Den långsiktiga inriktningen på det inhemskaarbetet med att förebygga och motverka rasism m.m.har lagts fast genom en nationell handlingsplan motrasism, främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering (skr. 2000/01:59).Med anledning av motionsyrkandet om aktiva åtgärdergör utskottet följande överväganden. I den nyssnämndalagen (1999:130) finns regler om aktiva åtgärder. Denarbetsgivare som inte följer reglerna kan föreläggasatt fullgöra sina skyldigheter vid vite.Diskrimineringsombudsmannen () ansvarar för attbestämmelserna efterlevs. Även de fackligaorganisationerna har en roll på detta område. Sedan2001 har de enligt 26 § rätt att under vissaförutsättningar ansöka om vitesföreläggande mot enarbetsgivare som inte följer föreskrifterna om aktivaåtgärder som avser t.ex. arbetsförhållanden.Trots att arbetslösheten harminskat bland personer födda utanför ärarbetslösheten fortfarande betydligt högre för dennagrupp än för infödda svenskar. Flera rapporter visarockså att endast ett litet antal av de utlandsföddaakademikerna har ett arbete som motsvarar derasutbildningsnivå. Det är nödvändigt av såvälindividuella som samhällsekonomiska och demografiskaskäl att bättre ta till vara all den kompetens somfinns hos personer som har en annan etnisktillhörighet än svensk.De statliga myndigheterna har enligt förordningen(1986:856) ett särskilt ansvar för genomförande avintegrationspolitiken. ska de statligamyndigheterna upprätta handlingsplaner för att främjaetnisk och kulturell mångfald bland de anställda. DOkommer att genomföra en särskildgranskning av myndigheterna i detta avseende. tidigare uttalat (2002/03:AU3) innebärmyndigheternas uppgift att fortlöpande beaktasamhällets etniska mångfald när verksamheten utformasoch bedrivs också att den etniska mångfalden bland deanställda måste beaktas.Andelen statsanställda med annan etnisk ochkulturell bakgrund än den svenska är fortfarande låg.Det krävs därför fler och mer effektiva åtgärder frånmyndigheterna för att öka andelen anställda medutländsk bakgrund i statsförvaltningen inom denärmaste åren.Finansutskottet har behandlat ett antalmotionsyrkanden med anknytning till statensarbetsgivarpolitik och problematiken kring bl.a.etnisk och kulturell mångfald i statsförvaltningen(2004/05:FiU18). Utskottet pekar bl.a. på två avvarandra oberoende kartläggningar av myndigheternasarbete med handlingsplaner, vilka visar tecken på attmångfaldsarbetet inte är lika prioriterat påmyndigheterna som övriga liknande frågor. Rapporternaär Statskontorets rapport 2004:18 Handlingsplaner företnisk och kulturell mångfald - Ett lämpligt verktygför att stärka etnisk och kulturell mångfald istaten? () och rapport2004:04 Staten som förebild? Om planer, insatser ochutfall i 17 myndigheters arbete med etnisk mångfald,(). uttalar bl.a. attandelen statsanställda med utländsk bakgrund ska varadensamma som i befolkningen som helhet. Detta ärenligt finansutskottet en fråga om demokrati ochrättvisa, medborgarnas förtroende och statenslegitimitet. Staten ska vara ett föredöme somarbetsgivare när det gäller etnisk och kulturellmångfald i arbetslivet. Arbetsmarknadsutskottetställer sig bakom dessa uttalanden.Några motioner tar upp frågan om s.k.namndiskriminering. Biträdande finansministern harnyligen som svar på en skriftlig fråga från enriksdagsledamot anfört att det är angeläget att vidtaåtgärder för att öka mångfalden och minska risken fördiskriminering i arbetslivet. Regeringen planerardärför att tillsätta en utredningsom ser över förutsättningarna för att införa ettgenerellt system med avidentifieradeansökningshandlingar inom staten. Dessutom harregeringen givit i uppdragatt kartlägga förekomsten och omfattningen av etniskoch religiös diskriminering på den svenskaarbetsmarknaden. Enligt regleringsbrevet skaIntegrationsverket genomföra en studie med s.k.praktikprövning (eng. situation testing) för attkunna påvisa eventuell diskriminering vid rekryteringpå arbetsmarknaden. Utgångspunkten är att skagenomföra studien. ILO-metoden innebär att personermed samma kvalifikationer följs i en verkligrekrytering. I ett första skede paras testpersonerihop. Individerna som paras ihop har samma formellakvalifikationer och meriter och de klär sig ochbedöms uppträda på liknande sätt underansökningsprocessen. Endast en skillnad finns: enindivid tillhör "majoritetsbefolkningen" och en annan"minoritetsbefolkningen".I ett andra skede söker testpersonerna verkligtexisterande lediga arbeten som annonseras i tidningareller utlyses av arbetsförmedlingen eller genombemanningsföretag. I rekryteringen studerasarbetsgivarens beteende i tre faser. I första fasenstuderas hur arbetsgivaren lämnar besked om ansökan,sedan - om det är aktuellt - följsanställningsintervjun och det slutliga beskedet.Studien ska genomföras under 2006.Med anledning av det som sägs i Kristdemokraternasmotion /04:Sf402 om arbetsförmedlarna villutskottet betona att det självklart är oacceptabeltom diskriminering förekommer av vissa arbetssökande.Enligt 5 § lagen (2003:307) om förbud motdiskriminering är sådan diskriminering förbjuden. Medanledning av motion A262 (mp) om skydd motdiskriminering för juridiska personer kan utskottetkonstatera att det ingår i Diskrimineringskommitténsuppdrag att överväga om ett sådant skydd bör införas.Vidare ska kommittén överväga om skyddet motdiskriminering även bör omfatta situationer därprivatpersoner vänder sig till allmänheten vidtillhandahållande av varor, tjänster och bostäder.Utskottet anser det inte påkallat med etttillkännagivande om möjligheten att använda sig avrekryteringsmetoder som t.ex. nivåskala.Utskottet avstyrker därför motion 2004/05:A213 (m).I den mån övriga nu behandlade motioner inte kananses tillgodosedda genom det som utskottet anfört omdet redan pågående utredningsarbetet och de försökoch den utredning som förväntas bli påbörjade undervåren avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Sf402yrkandena 14, 18 och 19 (kd), 2003/04:A210 (s),2003/04:A220 (fp), Sf365 yrkandena 19 och 20 (kd),A204 yrkandena 1 och 2 (fp), A224 (s), A262 (mp) ochA373 (s).Kvotering och positiv särbehandlingUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar här en motion om kvoteringoch positiv särbehandling. Utskottet avstyrkermotionen med hänvisning till pågåendeutredningsarbete. Jämför reservation 4 (m).MotionenModeraterna menar i kommittémotion 2003/04:Sf325yrkandena 25 och 26 att det är såväl oacceptabelt somsamhällsekonomiskt slöseri att människor särbehandlasnegativt eller diskrimineras på arbetsmarknaden. Bådekvotering och positiv särbehandling för emellertidmed sig att människor diskrimineras och är därföringen lösning på problemet.Utskottets ställningstagandeNär det gäller särbehandling och kvotering kan dettill en början konstateras att lag eller föreskriftinte får innebära att en medborgare missgynnas därföratt han med hänsyn till ras, hudfärg eller etnisktursprung tillhör en minoritet, 2 kap. 15 §regeringsformen. Bestämmelsen förbjuder intelagregler om positiv särbehandling av personer somtillhör etniska minoriteter. Frågan om positivsärbehandling diskuterades redan vid tillkomsten av1999 års lag om åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet. Regeringen ansåg då att det inte varnödvändigt med en sådan reglering men uteslöt inteatt frågan kunde prövas på nytt när lagen varit ikraft . I uppdragingår nu att överväga frågan. Eftersom detta arbeteinte bör föregripas avstyrker utskottet motion2003/04:Sf325 yrkandena 25 och 26 (m).Diskriminering på grund avfunktionshinderUtskottets förslag i korthetHär behandlas en motion om diskriminering pågrund av funktionshinder. Utskottet avstyrkermotionen med hänvisning till pågåendeutredningsarbete.MotionenKaj () anför i motion A285 att mångamänniskor med funktionshinder inte får det stöd påarbetsplatsen som de skulle behöva.Diskrimineringslagstiftningen bör skärpas så attarbetsgivaren är skyldig att vidta åtgärder underpågående anställning när det finns ett sådant behov.Utskottets ställningstagandeEnligt artikel 5 i arbetslivsdirektivet (2000/78/EG)ska arbetsgivare vidta de åtgärder som behövs i detkonkreta fallet för att göra det möjligt för enperson med funktionshinder att få tillträde till,delta i eller göra karriär i arbetslivet.Lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering iarbetslivet på grund av funktionshinder innehåller enskadeståndssanktionerad bestämmelse om stöd- ochanpassningsåtgärder. Bestämmelsen är konstruerad såatt lagens förbud mot direkt diskriminering ävengäller då en arbetsgivare vid anställning, befordraneller utbildning för befordran genom att vidta stöd-och anpassningsåtgärder kan skapa en situation för enperson med funktionshinder som är likartad med denför personer utan sådant funktionshinder. Enförutsättning för bestämmelsens tillämplighet är attdet skäligen kan krävas av arbetsgivaren att dennevidtar sådana åtgärder.Bestämmelser som ställer generella krav på hurarbetsplatser ska utformas finns i arbetsmiljölagen(1977:1160). har ()ett samlat ansvar för handikappfrågor inomarbetsmiljöområdet och för att de handikappolitiskamålen nås. Verket ska inom ramen för detta uppdragvara samlande, stödjande och pådrivande i förhållandetill övriga parter på området. AV har i rapportenEtappmål för AV:s sektorsansvar inom handikappområdet() redovisat hur verkets arbete med att nåde handikappolitiska målen ska genomföras.Utskottet vill betona att AV har ett stort ansvarför att driva på denna utveckling och för att arbetetprioriteras inom verket. Precis som de statligamyndigheterna bör vara föredömen när det gällerintegrationsfrågor bör myndigheterna ligga långt framäven när det gäller att anpassa arbetsmiljön tillpersoner med olika funktionshinder. Även här bör dealltså vara föredömen som arbetsgivare. Utskottetvill även hänvisa till vad som sades i förarbetenatill lagen om diskriminering (prop. 2002/03:65).Regeringen konstaterade att gällande rätt innehålleren omfattande reglering av arbetsgivares skyldigheteratt vidta stöd- och anpassningsåtgärder ellerinsatser av motsvarande art i ett beståendeanställningsförhållande. kunde detifrågasättas om dessa regler fullt ut kan ansesmotsvara EG-direktivets krav, särskilt med beaktandeav möjligheten för en enskild att få rätten tillstöd- och anpassningsåtgärder prövad. Regeringenmenade att det vore en fördel om en arbetsgivaresskadeståndssanktionerade skyldigheter i fråga omstöd- och anpassningsåtgärder både vid anställningaroch i bestående anställningsförhållanden höllssamlade i en och samma lagstiftning. I propositionenuttalades att frågan om reglering av arbetsgivaresskyldigheter att vidta stöd- och anpassningsåtgärderunder pågående anställning skulle beredasytterligare. Enligt underhandsuppgift frånRegeringskansliet kommer resultaten av övervägandenaatt läggas fram i en departementspromemoria.Utskottet är inte berett att föregripa detta arbeteoch avstyrker därför motion A285 (s).Diskriminering på grund av ålderUtskottets förslag i korthetUtskottet behandlar i avsnittet ett antalmotioner om diskriminering på grund av ålder.Motionerna avser diskriminering av såväl äldresom yngre. Utskottet avstyrker samtligamotioner med hänvisning tillDiskrimineringskommitténs pågåendeutredningsarbete.MotionernaFolkpartiet anför i partimotion So357 yrkandena 1 och2 att det som partiet benämner ålderismen mycketsannolikt har bidragit till den lågaförvärvsfrekvensen bland 60-64-åringar. För attundanröja de hinder som finns på arbetsmarknaden föräldre behövs en nationell handlingsplan. Regeringenbör återkomma med ett förslag motåldersdiskriminering i arbetslivet. Förändrade reglerom åldersgränser för äldre i statliga styrelser m.m.behövs också.Kristdemokraterna menar i kommittémotionerna2003/04:A308 yrkande 1 och A353 yrkande 1 att detsnabbt bör införas ett förbud mot diskriminering aväldre. () är i motion 2003/04:A211 avsamma uppfattning och pekar på att den faktiskapensionsåldern är strax under . För attgöra det möjligt för de äldre som önskar stanna kvarlängre på arbetsmarknaden krävs bl.a. förändringar ilagar och regelverk.Miljöpartiet uppger i kommittémotion A320 yrkande 3att det såväl i som i är förbjudet attsärbehandla människor på grund av ålder. Motsvarandeframförs i motion 2003/04:A283 yrkande 3 av . (mp). I saknas strategier för att kommatill rätta med detta problem. En uppförandekod av detslag som finns i bör införas även försvenska arbetsgivare.Gustav () begär i motion Ju332 yrkande 4att åldersdiskriminering ska förbjudas på samma sättsom annan diskriminering. är det inte förbjudetatt diskriminera unga. Exempelvis får en affärförbjuda vissa åldersgrupper från att handla där.Utskottets ställningstagandeI dag finns det ingen lagstiftning i somuttryckligen förbjuder diskriminering på grund avålder. Direktivet om likabehandling i arbetslivet(2000/78/EG) innehåller dock ett sådant förbud. uppdrag ingår att lämnaförslag om hur ett förbud ska kunna genomföras isvensk lag och att kartlägga i vilken utsträckningdet finns ett behov av att införa sådan lagstiftningpå andra samhällsområden än arbetslivet. Även fråganom tillsyn ska övervägas. I kommitténs direktiv sägsatt det kan finnas fullt godtagbara skäl till attpersoner behandlas olika beroende på ålder. Vidareuttalas att det är troligt att ett sådantdiskrimineringsförbud måste förses med en radundantag och att detta i särskilt hög grad gäller påsocialförsäkringsområdet och i fråga om olika typerav sociala förmåner och insatser.Utskottet har tidigare uttalat (2002/03:AU3) attden tillgång som äldre utgör på arbetsmarknaden intetas till vara som man borde. Utskottet välkomnadedärför att frågan om lagstiftning motåldersdiskriminering nu är under utredning.