bet · GT01NU3 · 2005-11-15 00:00:00 — Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen (totalt ca ) och bemyndigandena för inom utgiftsområde 21 Energi. Motioner med förslag om andra anslagsbelopp än vad regeringen föreslagit avstyrks av utskottet. Företrädarna i utskottet för Moderata samlingspartiet, liberalerna och har avstått från att delta i beslutet om anslag. I stället erinrar de i särskilda yttranden om de budgetförslag som framlagts av respektive parti. Beträffande tillstyrker utskottet regeringens förslag till investeringsplan för affärsverket vad gäller . Vidare förordar utskottet att bemyndigar regeringen att för ge de finansiella befogenheter som föreslagits i budgetpropositionen. Utskottet avstyrker i detta sammanhang även motionsyrkanden om att den planerade likströmskabeln till inte skall byggas samt, om detta krav inte hörsammas av , att finansieringen av kabeln skall omförhandlas. Dessa bägge yrkanden följs upp i två reservationer (båda mp). I betänkandet behandlas också motioner som rör den allmänna inriktningen av energipolitiken, kärnkraften samt . Samtliga motionsyrkanden på dessa områden avstyrks, med anförda motiveringar, av utskottet. Yrkandena följs upp i reservationer - avseende den allmänna inriktningen av energipolitiken (m, fp, kd; mp), avvecklingen av kärnkraften (m, kd; fp; mp), folkomröstning rörande kärnkraften (m, fp, kd; mp), förbudet mot uppförande av kärnkraftsreaktorer (m, fp), förbudet mot vissa förberedande åtgärder (m, fp, kd), vissa övriga frågor rörande kärnkraften (m, fp, kd; mp) och (m, fp, kd; mp). Utskottets förslag till riksdagsbeslut Allmän inriktning av energipolitiken avslår motionerna 2005/06:MJ532 yrkande 13, 2005/06:N229, 2005/06:N234, 2005/06:N237, 2005/06:N270 yrkandena 1-3, 2005/06:N289 yrkandena 2, 3 och 8, 2005/06:N307 yrkande 11, 2005/06:N338 yrkandena 6 och 17, 2005/06:N339, 2005/06:N359, 2005/06:N363 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N369, 2005/06:N408, 2005/06:N441 yrkandena 1, 2, 7 och 14, 2005/06:N458, 2005/06:N466 yrkandena 1-4, 2005/06:N473 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:N476 yrkandena 1, 2 och 6. Reservation 1 (m, fp, kd) Reservation 2 (mp) avslår motionerna 2005/06:MJ522 yrkande 2, 2005/06:N205, 2005/06:N220 i denna del, 2005/06:N227, 2005/06:N233 yrkandena 1, 2 och 4, 2005/06:N260 yrkande 3, 2005/06:N307 yrkande 1, 2005/06:N428 yrkande 2, 2005/06:N436 yrkandena 2 och 3 samt 2005/06:N441 yrkandena 10 och 11. Reservation 3 (m, kd) Reservation 4 (fp) Reservation 5 (mp) - motiveringen avslår motionerna 2005/06:N264 och 2005/06:N286. Reservation 6 (m, fp, kd) - motiveringen Reservation 7 (mp) - motiveringen Förbudet mot uppförande av kärnkraftsreaktorer avslår motionerna 2005/06:N220 i denna del, 2005/06:N260 yrkande 2, 2005/06:N304 yrkande 3, 2005/06:N436 yrkande 4 och 2005/06:N441 yrkande 12. Reservation 8 (m, fp) Förbudet mot vissa förberedande åtgärder avslår motionerna 2005/06:N212, 2005/06:N220 i denna del, 2005/06:N228, 2005/06:N233 yrkande 3, 2005/06:N260 yrkande 1, 2005/06:N322, 2005/06:N376, 2005/06:N436 yrkande 5, 2005/06:N441 yrkande 13 och 2005/06:N476 yrkande 18. Reservation 9 (m, fp, kd) Vissa övriga frågor rörande kärnkraften avslår motionerna 2005/06:N307 yrkande 3, 2005/06:N338 yrkande 12, 2005/06:N362 och 2005/06:N436 yrkande 9. Reservation 10 (m, fp, kd) Reservation 11 (mp) avslår motionerna 2005/06:N338 yrkande 21, 2005/06:N441 yrkande 8 och 2005/06:N473 yrkande 2. Reservation 12 (m, fp, kd) Reservation 13 (mp) Byggandet av likströmskabeln till avslår motion 2005/06:N338 yrkande 10. Reservation 14 (mp) godkänner investeringsplanen för för . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 21 punkt 8 och avslår motion 2005/06:N338 yrkande 11. Reservation 15 (mp) Svenska kraftnäts finansiella befogenheter bemyndigar regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad som föreslås i propositionen. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 21 punkt 9. godkänner vad regeringen föreslår om deltagande i . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 21 punkt 1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi Bemyndigande för anslaget 35:2 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:2 Insatser för effektivare energianvändning besluta om åtgärder som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 21 punkt 2. Bemyndigande för anslaget 35:3 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:3 Teknikupphandling och marknadsintroduktion besluta om åtgärder som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 21 punkt 3. Bemyndigande för anslaget 35:4 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om åtgärder som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst och högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 21 punkt 4. Bemyndigande för anslaget 35:5 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:5 Energiforskning besluta om åtgärder som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst och högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 21 punkt 5. Bemyndigande för anslaget 35:6 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 35:6 Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser besluta om åtgärder som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst och högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 21 punkt 6. Anslagen under utgiftsområde 21 Energi anvisar för anslagen under Utgiftsområde 21 Energi enligt regeringens förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 21 punkt 10. Motioner rörande anslagen m.m. avslår motionerna 2005/06:N303 yrkande 1, 2005/06:N436 yrkande 24, 2005/06:N473 yrkandena 4-6 och 8 samt 2005/06:N476 yrkande 21. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), Per ()1, (), (), ()2, (), (), (), ()3, (), ()4, (), (), ()5, (), () och ()6. Avstår från ställningstagande under punkt 12 Avstår från ställningstagande under punkt 12 Avstår från ställningstagande under punkt 12 Avstår från ställningstagande under punkt 12 Avstår från ställningstagande under punkt 12 Avstår från ställningstagande under punkt 12 Ärendet och dess beredning I detta betänkande behandlas dels proposition 2005/06:1 (budgetpropositionen) såvitt gäller utgiftsområde 21 Energi, dock med undantag av förslaget (punkt 7) om investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus, dels 35 motioner från den allmänna motionstiden. Allmän inriktning av energipolitiken Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden rörande energipolitikens inriktning. Utskottet hänvisar till att de riktlinjer för energipolitiken som beslutat om ligger fast. Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd) och 2 (mp). Utgiftsområde 21 Energi sammanfaller med politikområdet Energipolitik, vilket i sin tur omfattar de tre verksamhetsområdena Elmarknadspolitik, Övrig energimarknadspolitik och Politik för ett uthålligt energisystem. Målet för energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Energipolitiken skall skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Vidare skall energipolitiken bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Energipolitiken är inriktad på att skapa förutsättningar för effektiva energimarknader, en god försörjningstrygghet och en långtgående hänsyn till miljö, hälsa och klimat. Detta görs huvudsakligen genom insatser inom de tre tidigare nämnda verksamhetsområdena, men även insatser inom andra politikområden bidrar till att uppfylla de energipolitiska målen. Verksamhetsområdet syftar till att skapa goda ramvillkor för en effektiv och väl fungerande elmarknad. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som genererar en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta, sägs det i propositionen, innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektiv prisbildning. Vidare omfattar målet en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i . Enligt regeringen är aktiva konsumenter en förutsättning för en effektiv och fungerande elmarknad. I propositionen redogörs för att av hushållskunderna i bytt elleverantör eller omförhandlat priset med sin befintliga leverantör. Tendensen är, sägs det i propositionen, att aktiviteten på elmarknaden ökar, även om ökningen är relativt liten. Koncentrationen av ägandet i elproduktionen har ökat sedan elmarknadsreformen och elproduktionen i är i hög grad koncentrerad. De tre största producenterna - , (numera Eon) och Fortum - står för av elproduktionen i . I ett nordiskt perspektiv utgör de tre största svenska producenternas marknadsandelar sammanlagt av den samlade nordiska produktionen. Koncentrationen av ägandet inom elhandel är dock inte lika stor. Trenden har varit att koncentrationen minskar. De tre stora bolagen har en gemensam marknadsandel om , vilket kan jämföras . bildades inom i syfte att ge tillsynsmyndigheten en mer fristående roll och därigenom skapa en självständig och stark myndighet och öka fokus på tillsyn över elmarknaden. har tillämpat nätnyttomodellen för bedömning av nättariffernas skälighet och myndigheten beslutade om fördjupad granskning i 41 fall. Medeldebiteringsgraden tariffer blev 1,12 (en debiteringsgrad över 1,0 indikerar att nätföretagen kan ha fakturerat sina kunder för mycket). har lagt stora resurser på det uppdrag myndigheten erhöll av regeringen med anledning av det omfattande elavbrottet till följd av stormen . Myndighetens rapport om en leveranssäker elöverföring har remissbehandlats, och regeringen meddelar i budgetpropositionen sin avsikt att lämna en proposition till om dessa frågor (regeringen har sedermera till överlämnat proposition 2005/06:27 om leveranssäkra elnät). Regeringen gör bedömningen att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning som affärsverket ålagts. Antalet driftstörningar i stamnätet var 187 stycken, varav 10 stycken medförde leveransavbrott för elkunder. Regeringen anser att det är av stor vikt att arbetet med att vidta åtgärder för att ytterligare stärka stamnätets driftsäkerhet fortsätter samt att det nordiska arbetet framgent är fortsatt prioriterat. Vidare är det regeringens bedömning att har en säker tillgång på el till konkurrenskraftiga priser, även om det under extremt kalla dagar kan uppstå prissvängningar till följd av risk för effektbrist. Erfarenheterna från bl.a. den nordiska elmarknaden visar att såväl försörjningstryggheten som konkurrenskraften stärks genom att våra nationella marknader stegvis integreras med våra grannländer, sägs det i propositionen. Insatserna inom verksamhetsområdet energimarknadspolitik är i första hand inställda på annan ledningsburen energi än elektricitet, dvs. på naturgas och fjärrvärme. De insatser som görs syftar till att utveckla effektiva och väl fungerande marknader för dessa energiformer. Därtill bedrivs insatser för att följa och analysera utvecklingen inom bränsle- och drivmedelsmarknaderna. Målet för verksamhetsområdet är att energipolitiken skall utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång på energi - värme, bränslen och drivmedel - till rimliga priser. För naturgasmarknadspolitiken är målet att vidareutveckla gasmarknadsreformen så att en effektiv naturgasmarknad med reell konkurrens kan uppnås. Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. Som vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i gäller att dessa skall utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. Det nya gasmarknadsdirektivet (2003/55/EG) trädde i kraft och genomfördes i svensk rätt genom en helt ny naturgaslag (prop. 2004/05:62, bet. 2004/05:NU14). utsåg regeringen, enligt bemyndigande i naturgaslagen, till systemansvarig myndighet för naturgasmarknaden. Regeringen gör bedömningen att gasmarknadsreformen har fungerat tillfredsställande. Då förändringarna varit mycket omfattande är det dock för tidigt att redan nu dra för långtgående slutsatser, sägs det i propositionen. Vidare påpekas att en utbyggnad av infrastrukturen för naturgas kan bidra till ett effektivare utnyttjande av det befintliga naturgasnätet i södra och västra . Utbyggnaden måste dock ske på kommersiella grunder, enligt regeringen. Något statligt stöd kommer inte att kunna påräknas. Arbetet inom värmemarknadsområdet har fortsatt främst varit inriktat på att öka genomlysningen av marknaderna. har på regeringens uppdrag följt och analyserat utvecklingen i fjärrvärmesektorn i relation till konkurrerande alternativ på värmemarknaderna med avseende på priser, konkurrens och miljö. Fjärrvärmepriserna låg relativt stilla , men prisutvecklingen har visat på ett trendbrott. De stora fjärrvärmeföretagen har höjt priserna relativt sett mer än de små företagen. Regeringen bedömer att uppföljningar tillsammans med arbete bidragit till att öka genomlysningen av värmemarknaderna. För att ytterligare öka genomlysningen och förbättra kundskyddet på fjärrvärmemarknaderna avser regeringen återkomma med förslag till åtgärder. När det gäller drivmedelsmarknaden sägs det i propositionen att ett allvarligt hinder för introduktion av alternativa drivmedel i större skala är de höga inhemska produktionskostnaderna jämfört med bensin och diesel. Förutom de insatser som görs för att introducera biodrivmedel på marknaden utgörs regeringens stöd därför främst av forsknings- och utvecklingsinsatser med syfte att sänka kostnaderna. Verksamhetsområdet för ett uthålligt energisystem kan sägas innefatta tre huvuddelar, nämligen energipolitiska åtgärder på kort sikt, åtgärder för ett långsiktigt uthålligt energisystem och energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser. Målet för verksamhetsområdet är att energin skall användas så effektivt som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar. Vidare skall stränga krav ställas på säkerhet och omsorg om hälsa och miljö vid omvandling och utveckling av all energiteknik. Det energipolitiska beslut fattade omfattar åtgärder för den fortsatta omställningen av energisystemet. Beslutet innebar bl.a. att ett mål introducerades om att användningen av el från förnybara energikällor skall öka med års nivå . Det huvudsakliga ekonomiska styrmedlet för att nå det uppställda målet är elcertifikatssystemet, vilket infördes och som ersatte de flesta av de tidigare bidragen för att främja elproduktion från förnybara energikällor. I propositionen redogörs för den översyn av elcertifikatssystemet som genomfört. Översynen visar bl.a. att systemet inte lett till några omfattande investeringar i ny produktionskapacitet. Den omfattande produktionsökningen som ändå har skett är framför allt resultatet av bränslebyten och produktionsökningar i befintliga biobränsleeldade anläggningar. gör dock bedömningen att systemet är ett tillräckligt stöd även för framtida nyinvesteringar. Beträffande elcertifikatssystemet gör regeringen bedömningen att erfarenheterna överlag är goda och att systemet har fungerat väl. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för systemets långsiktiga effektivitet, funktion och måluppfyllelse bör dock ett antal förändringar genomföras. Regeringen avser därför att återkomma till med en proposition om utvecklingen av elcertifikatssystemet . Inom ramen för det energipolitiska beslut fattade satsas även på åtgärder för effektivare energianvändning. Åtgärderna omfattar bl.a. bidrag till energirådgivning och stöd till regionala energikontor, utbildning och information, provning, märkning och certifiering av energikrävande utrustning samt stöd till teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. ansökte och beviljades samtliga landets 290 kommuner bidrag för energirådgivning. Dessutom finns särskilda åtgärder för att främja vindkraften. I propositionen konstateras att i stort sett samtliga medel som avsatts inom ramen energipolitiska program för stöd till marknadsintroduktion av vindkraft är uppbundna av fattade beslut. Regeringen redovisar även sin avsikt att föreslå att stödet för marknadsintroduktion av vindkraft förlängs . När det gäller åtgärderna inom 1997 års kortsiktiga program konstateras i propositionen att dessa slutförs och att målen vad gäller ökad tillförsel av elproduktion och minskad elanvändning sammantaget har uppnåtts. De långsiktiga åtgärderna inom 1997 års energipolitiska program, vilka omfattar , syftar till att främja utvecklingen av ny energiteknik för att bidra till utvecklingen av ett ekonomiskt och ekologiskt uthålligt energisystem. Genom beslut om budget för angavs de ekonomiska ramarna och de övergripande målen för fortsatta långsiktiga energipolitiska insatser . Målet för de långsiktiga energipolitiska insatserna är, enligt det beslut fattade , att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens inom universiteten, högskolorna, instituten, myndigheterna och i näringslivet som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som genom svenskt näringsliv kan kommersialiseras och därmed bidra till energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. anvisas medel inom ett enda anslag, Energiforskning, vilket inrymmer stöd till energiforskning, energiteknikstöd och stöd för introduktion av ny energiteknik. Enligt regeringen är omställningen till ett långsiktigt uthålligt energisystem en väsentlig del av en hållbar utveckling. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen en förstärkning av insatserna kring forskning, utveckling och demonstration på energiområdet med , samt med . I propositionen sägs även att ett område av stort intresse är utnyttjande av biomassa för produktion av drivmedel och kraftvärme. Regeringen bedömer att sammanlagt av den föreslagna förstärkningen skall användas för att främja utvecklings- och demonstrationsprojekt inom området produktion av biodrivmedel och förgasning av biomassa, svartlut eller avfall. Vidare redogörs för det uppdrag har när det gäller att redovisa en fokusering av insatserna för forskning, utveckling och demonstration på energiområdet. Regeringen meddelar även sin avsikt att återkomma med närmare riktlinjer för de fortsatta långsiktiga energipolitiska insatserna på basis av underlag. De energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatserna syftar till att utveckla och ge erfarenheter av Kyotoprotokollets s.k. flexibla mekanismer, särskilt gemensamt genomförande och mekanismen för ren utveckling. För att bidra till att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer till trovärdiga och effektiva element i det internationella klimatsamarbetet, bedriver i samarbete med andra länder, främst genom , projekt som bidrar till att begränsa utsläpp av växthusgaser till atmosfären. I propositionen konstateras även att genomförandetakten för de energipolitiskt motiverade internationella klimatåtgärderna varit lägre och försenats i förhållande till vad som inledningsvis förutsattes. Vidare gör regeringen bedömningen att arbetet med att utveckla Kyotoprotokollets flexibla mekanismer är angeläget och bör stärkas. I propositionen redovisas även att inte haft någon invändning i revisionsberättelsen för avseende eller . Någon effektivitetsrevisionsrapport inom myndigheternas verksamhetsområde har heller inte lämnats. Energipolitikens betydelse för tillväxten och utvecklingen i län behandlas i motion 2005/06:N339 (s). Ett riksdagsuttalande om att energipolitiken måste vara anpassad för att underlätta för företag att skapa tillväxt förordas i motionen. Även i motion 2005/06:N359 (s) avhandlas energipolitiken och tillväxten. Motionärerna framhåller att tillgången på energi och priset på el är en väsentlig fråga för den elintensiva industrins framtid. Det är därför viktigt att markera en långsiktig och god energiförsörjning, med el till rimliga priser, menar de. Två riksdagsuttalanden anbefalls i motion 2005/06:N363 (s). För det första, ett uttalande om att basindustrin måste erbjudas trygghet och förutsättningar att investera. Energipolitiken måste därför ange en tydlig riktning för att skapa en trygg utveckling av energiförsörjningen. Ansvaret för energiförsörjningen får inte lämnas helt i marknadens händer, anförs det. För det andra förordas ett uttalande om att en ansvarsfull drivmedelspolitik måste utvecklas. Behovet av en långsiktig energipolitik lyfts fram i motion 2005/06:N408 (s). Motionärerna menar att kärnkraftsavvecklingen tillsammans med oljans osäkra framtid ställer krav på att alternativa energikällor tas fram. I motionen framhålls bl.a. bioenergi och vindkraft. I motion 2005/06:N458 (s) framhålls att energiförsörjningen är en viktig förutsättning för konkurrenskraften inom basindustrin. Energipolitiken måste därför se till dels att det finns en tilltro till energiförsörjningen på lång sikt, dels att energikostnaderna hålls på en konkurrenskraftig nivå. Därtill måste energiproduktionens beskattning hanteras på ett sätt så att konsekvenserna för basindustrin beaktas. I Moderata samlingspartiets motion 2005/06:N441 anförs att dagens målflora på energiområdet bör ersättas med två övergripande mål. För det första att energipolitiken skall främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela landet. För det andra att all energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav. De nu gällande målen för energipolitiken är dåligt samordnade och det finns även motsättningar mellan de olika målen som i vissa fall gör dem oförenliga. I motionen begärs ett uttalande om att regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av måluppfyllelsen och kostnadseffektiviteten för energipolitiken. Vidare menar motionärerna att energibeskattningen måste reformeras och att osäkerheten inom energipolitiken måste undanröjas så att kraftföretagen vågar investera i ny produktionskapacitet. När det gäller statliga stöd på energiområdet anser motionärerna att det inte finns några godtagbara skäl att behålla stora subventionssystem för produktion av viss el, varken i form av stöd via statsbudgeten eller genom tvingande subventioner via elcertifikat. Statens stöd bör koncentreras till forskning på energiområdet, särskilt långsiktig forskning, men även till information och insatser som minskar sökkostnader för elkonsumenter eller som påskyndar spridningen av ny teknik. Enligt vad som anförs i motion 2005/06:N473 (m) bör energipolitikens mål vara att främja en säker och konkurrenskraftig el- och energiförsörjning i hela . All energiproduktion skall klara högt ställda miljö- och säkerhetskrav i enlighet med den generella miljöpolitiken. Motionärerna förordar ett riksdagsuttalande om att målet för insatserna kring forskning och utveckling på energiområdet bör utformas utifrån detta övergripande mål. Vidare framhålls, beträffande inriktningen av energiforskningen, att forskningen måste vara internationellt gångbar och professionellt utvärderad. Ideologiskt motiverade projekt, såsom etanolforskning, bör enligt motionärerna nedprioriteras. Prioriteringarna inom forskningen skall inte styras av politiska nycker. Fokus måste vara på energiformer som är miljömässigt gynnsamma och som kan förväntas bli kommersiellt gångbara. Ett tillkännagivande därom förordas också i motionen. Energiförsörjningen för basindustrin lyfts fram i motion 2005/06:N229 (m) och motionärerna menar att energipolitiken måste välkomna initiativ som kan öka utbudet på el- och bränslemarknaderna. Att naturgasen kan bidra till detta, påpekas i motionen.