bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — Utskottet delar regeringens syn att ett skatteuttag på dagens nivå är möjligt, men att det kräver att skattesystemet värnas genom breda skattebaser. Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att påbörja en översyn av skattesystemet . Det är viktigt inte minst mot bakgrund av att andelen äldre ökar och likaså efterfrågan på välfärdstjänster. I det sammanhanget är det också viktigt att, som regeringen skriver i budgetpropositionen, se till att varje skattekrona används så effektivt som möjligt. Det handlar om att bekämpa fusk i skatte- och förmånssystemen och att öka produktiviteten i den offentliga sektorn. I sistnämnda avseende har regeringen tagit initiativ till ett nytt produktivitetsprojekt, vars uppgift är att analysera hur framtidens välfärd kan finansieras och hur produktiviteten i den offentliga sektorn kan öka. Vidare anser utskottet att det är angeläget att, som regeringen föreslår, ta sista steget i kompensationen för egenavgifterna. Detta med tanke på att budgetsaneringens egenavgifter drabbade låg- och medelinkomsttagare relativt hårt och höjde marginalskatterna. Kostnaderna för att genomföra sista steget i reformen uppgår till nära . Dessutom höjs grundavdraget som en del i den gröna skatteväxlingen, vilket sänker inkomstskatten med ytterligare . Genom förslaget om att ändra begränsningsregeln för fastighetsskatten från minskar statens inkomster med . Utskottet anser att regeringens sänkning av begränsningsregeln för fastighetsskatten är väl avvägd med tanke på nästa års ökningar i taxeringsvärdena på många håll i landet. Samtliga oppositionspartier föreslår betydligt mer omfattande skattesänkningar än regeringen. Utskottet avvisar dessa, då risken är stor att sänkningarna leder till instabila statsfinanser och omfattande neddragningar av viktig offentlig verksamhet. Bättre villkor för barn och barnfamiljer Barnen och barnfamiljerna drabbades hårdare än andra grupper av den ekonomiska krisen . Inför innevarande mandatperiod utlovade regeringen en rad nya satsningar som sjösätts. Exempelvis föreslår regeringen höjda barnbidrag och flerbarnstillägg. Underhållsstödet höjs och bostadsbidraget till barnfamiljer ökar. Dessutom införs ett nytt barntillägg i studiemedelssystemet. höjs taket i föräldrapenningen, från 7,5 till 10 basbelopp. Sammantaget uppgår satsningarna till . avslutades en utredning på om hur man ska hantera skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnens föräldrar. Utredningens resultat bereds i . Utskottet noterar att förespråkar en höjning av maxtaxan för barnomsorg, vilket enligt utskottets mening skulle försämra ekonomin och incitamenten till ökat arbetsutbud för många barnfamiljer. vill avskaffa maxtaxan helt, men ersätter den med en s.k. barnomsorgspeng. Insatser för ökad jämställdhet I motion Sk496 yrkande 2 av anför motionärerna att man, genom ytterligare satsningar på den kommunala sektorn, vill skapa en förskjutning av det relativa löneläget till förmån för kvinnor. Vidare framhålls i motion A310 yrkande 2 av att förslag till skattereform främst gynnar låg- och normalinkomsttagare, som ofta är kvinnor. Därutöver menar motionärerna att skatteförslaget innebär att kommunerna får behålla mer av sina pengar och då också kan välja att lägga mer resurser på att höja lågavlönade kvinnors löner. Utskottet tvingas konstatera att arbetsmarknaden är långt ifrån jämställd. Kvinnor har i jämförelse med män sämre arbetsvillkor, de tjänar mindre, blir oftare sjukskrivna och når mer sällan ledande befattningar. För att höja den kvinnliga förvärvsfrekvensen ytterligare måste jämställdheten öka, både i familjelivet, på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Utskottet kan konstatera att regeringen och dess samarbetspartier har en rad konkreta åtgärder på agendan i syfte att verka för ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Socialdemokraterna, har i sin överenskommelse för samverkan, det s.k. 121-punktsprogrammet som ingicks , uttryckt behovet av att inom ramen för en sund lönebildning höja lönenivån i kvinnodominerade yrken i offentlig sektor. Utskottet välkomnar regeringens initiativ till en nationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader, som ska presenteras . Vidare ställer sig utskottet bakom regeringens ökade resurser till . I den presenterade jämställdhetspolitiska utredningen konstateras att utvecklingen visar på ökad jämställdhet i flera avseenden, bl.a. har kvinnors position på arbetsmarknaden stärkts. Men mycket arbete återstår och utredningen föreslår nya mål och en ny organisation på jämställdhetsområdet. Betänkandet har remitterats och regeringen avser att lämna en proposition om den framtida jämställdhetspolitiken . Många kvinnor arbetar deltid, ofta ofrivilligt. Enligt arbetskraftsundersökningen har andelen kvinnor som arbetar heltid ökat från 2004. Utskottet delar dock regeringens syn att detta inte är tillräckligt. Att bekämpa ofrivillig deltid är en viktig del i arbetet med att öka antalet arbetade timmar. Utskottet kan konstatera att trots att det finns mycket kvar att göra på jämställdhetsområdet så ligger bra till i ett internationellt perspektiv. Det framgår exempelvis av en internationell undersökning av (). har undersökt 58 länder (däribland samtliga ) ur ett könsperspektiv genom att titta på fem områden: ersättning för arbete, tillgång till arbetsmarknaden, politisk makt samt möjlighet till utbildning och hälsa. Enligt undersökningen hamnar , tillsammans med de övriga nordiska länderna, i topp när det gäller likheten mellan könen i ovan uppräknade avseenden. Investeringar i kommande generationers miljö Hållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik. Alla beslut ska utformas så att de beaktar ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. Basen för miljöpolitiken är de 15 nationella miljömålen. I miljömålspropositionen 2005 gjordes en första utvärdering av arbetet med att nå målen. I samband med utvärderingen presenterades nya delmål och åtgärder för att säkerställa att det långsiktiga målet för miljöpolitiken uppnås. I propositionen föreslogs också ett 16:e miljökvalitetsmål om biologisk mångfald. föreslår regeringen att miljömålsarbetet förstärks med 2007 och 2008. I motion Fi320 av Socialdemokraterna, föreslås att ytterligare 40 miljoner 2006 och 65 miljoner 2007 och 2008 tillförs miljöområdet i syfte att värna den biologiska mångfalden. Utskottet delar regeringens bedömning att en av de största utmaningarna på miljöområdet är klimatfrågan. En stor majoritet av forskarsamhället anser att utsläppen av växthusgaser redan lett till temperaturförändringar. har satt upp målet att minska utsläppen mellan 1990 och 2008-2012. En proposition om den fortsatta klimatpolitiken presenteras . För en ekologiskt hållbar utveckling spelar också den gröna skatteväxlingen en central roll. har en grön skatteväxling successivt realiserats. Utskottet ställer sig bakom den i budgetpropositionen föreslagna fortsatta skatteväxlingen på sammanlagt , med hänsyn till de kompletteringar i form av sänkta arbetsgivaravgifter med 1,1 miljarder inom ramen för skatteväxlingen, som föreslås i motion Fi320 (s, v, mp). Utskottet är också positivt till regeringens förslag till förbättrade skattemässiga villkor för en övergång från direktverkande el i bostadshus till mer effektiva, energisnåla och miljövänliga uppvärmningssystem. Situationen i är ytterst oroande. Utskottet välkomnar därför den nationella strategi för havsmiljön som regeringen presenterade . Utskottet konstaterar att oppositionspartierna, med undantag för , har stora svagheter i sina budgetalternativ vad gäller miljöpolitiken. I synnerhet , men även och , skär alla kraftigt i anslagen på miljöområdet jämfört med regeringens förslag, som man säger nej till en rad skattereduktioner för miljöförbättrande investeringar. skär ned anslaget på utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård med hela i förhållande till regeringens förslag, vilket enligt utskottets mening tyder på en stor brist på insikt i miljöproblematikens allvar. Fördelningspolitik för ökad rättvisa är ett av de länder i världen som har högst välstånd och bäst levnadsstandard enligt . tillhör också den grupp av länder som har lägst andel hushåll med en svag ekonomi. Den svenska välfärdsmodellen är en viktig förklaring till att de ekonomiska klyftorna är förhållandevis små. Som komplement till arbetslöshets- och sysselsättningsmålet har regeringen fastställt rättvisemålet, som innebär att behovet av socialbidrag ska halveras års nivå. Utskottet kan konstatera att behovet av socialbidrag minskade . ökade behovet av socialbidrag något, främst som en följd av den svaga arbetsmarknaden. har emellertid kostnaderna för socialbidrag åter minskat. I bilaga 3 budgetpropositionen görs en grundlig redovisning av hur behovet av socialbidrag har utvecklats . Utskottet ser positivt på att regeringen avser att reformera systemet för ekonomiskt bistånd. Detta eftersom ekonomiskt bistånd för många blivit något av en permanent försörjningsform, vilket inte överensstämmer med biståndets avsedda funktion att vara samhällets yttersta skyddsnät. Regeringen tillsatte en utredare för att göra en översyn av de insatser samhället erbjuder personer som är beroende av försörjningsstöd. Utredarens förslag ska syfta till att stärka arbets- och kompetenslinjen genom högre krav på aktivitet och genom att stärka de ekonomiska drivkrafterna för arbete, ta till vara all kompetens oavsett kön, ålder och etnicitet, sätta individen i centrum och tillämpa regelverket enhetligt, samt förtydliga och förbättra ansvarsfördelning och samverkan mellan stat och kommun. Utredaren ska redovisa sina förslag . Därefter ska regeringen ta ställning till hur en reformering av det ekonomiska biståndet, som stimulerar till arbete och utbildning, ska utformas. Utskottet anser dock inte att sänkta ersättningsnivåer för några av de mest utsatta i samhället är någon lösning. Utskottet tar därför tydligt avstånd från oppositionspartiernas gemensamma förslag om sänkta ersättningsnivåer för arbetslösa och förslag om kraftigt sänkta ersättningsnivåer också för de sjuka. Biståndspolitik för minskad fattigdom lade FN fast millenniemålen, som syftar till att göra världen mer rättvis och hållbar till 2015. tillhör den lilla grupp av fem länder som lever upp till FN:s rekommendation om att avsätta av BNI till internationellt utvecklingssamarbete. Utskottet kan konstatera att den svenska biståndsramen har ökat kraftigt , och 2006 kommer av BNI att anslås till bistånd. Utskottet noterar att det råder stor oenighet i synen på biståndspolitiken bland allianspartierna. liberalerna och står i princip bakom regeringens politik medan når enprocentsmålet först . föreslår däremot att biståndet sänks kraftigt i förhållande till regeringens förslag. har gett sitt stöd till inrättandet av en internationell finansieringsmekanism som genom upplåning på kapitalmarknaderna, med garantier om framtida biståndsökningar som säkerhet, ska bidra till snabbt ökande biståndsflöden. Det internationella initiativet för skuldavskrivning, Heavily Indebted Poor Countries (HIPC), har bidragit till att väsentligt minska skuldbördan för fattiga och högt skuldsatta länder. För många utvecklingsländer är de rika ländernas handels- och jordbrukspolitik viktigare än biståndspolitiken. Det är därför enligt utskottet oerhört betydelsefullt att regeringen driver på för att EU:s handels- och jordbrukspolitik ska bli mer utvecklingsfrämjande och för att ministermöte i ska resultera i ett mer öppet och rättvist handelspolitiskt regelverk. Mer resurser till vård, skola och omsorg En sund ekonomi i den kommunala sektorn är avgörande för välfärdens centrala områden: vården, skolan och omsorgen. Utskottet konstaterar att ekonomin i kommunsektorn ser stark ut till följd av en positiv inkomstutveckling och stora statliga tillskott. är dock prognoserna mindre gynnsamma. Utskottet välkomnar därför att kommunsektorn tillförs ytterligare resurser . Regeringen vidtar en rad insatser för att förbättra utbildningsväsendet, från förskolan till högskolan. Exempelvis utökas personalen i förskolan med 6 000 personer . I grund- och gymnasieskolan anställs 15 000 fler lärare och andra specialister , vilket innebär en ökad personaltäthet . Utskottet välkomnar de satsningar regeringen gör i syfte att höja kvaliteten i skolan. Exempelvis införs individuella utvecklingsplaner för att stärka baskunskaperna i matematik och läsning. Vidare genomförs ett program i elva punkter för en bättre gymnasieskola, och kvaliteten i de yrkesförberedande programmen på gymnasiet höjs. Utskottet noterar att at a Glance 2005 visar att satsar mer på utbildning än samtliga med undantag för , sett i relation till BNP. Alla ska ha rätt till en trygg och värdig ålderdom. Regeringen avser att ta fram en nationell utvecklingsplan för äldreomsorgen, i syfte att utveckla denna så att både de som får omsorg och deras anhöriga kan känna tillit till den. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att öka anhörigstödet samt att höja taket för bostadstillägget för pensionärer . Även om svensk hälso- och sjukvård håller hög kvalitet finns det brister. Utskottet välkomnar därför regeringens satsningar på detta område. Exempelvis infördes en nationell vårdgaranti som innebär att ingen ska behöva vänta mer än från beslut till planerad behandling. Dessutom genomförs en särskild satsning på psykiatrin och omsorgen om personer med psykiska funktionshinder. Därutöver höjs det generella stödet till kommuner och landsting, så att fler kan anställas i både vården och omsorgen. För att stärka beredskapen vid nationella och internationella infektionsutbrott avsätts 2006-2008. Också den tandvårdsreform som regeringen planerar att genomföra med start är enligt utskottets mening välkommen, mot bakgrund av att många enskilda drabbas av höga tandvårdskostnader. Utskottet vill även betona vikten av att utveckla vården ur ett jämställdhetsperspektiv. har i en rapport med ? - Könsperspektiv på hälso- och sjukvården, pekat på att tillgången till vissa delar av den högspecialiserade vården är snedfördelad mellan kvinnor och män. Utskottet kan konstatera att rapporten använts av regeringen i arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet i hälso- och sjukvårdens verksamhetsområde. Ett konkret exempel är att regeringen i regleringsbrevet har gett i uppdrag att undersöka behovet av att förbättra informationsinsatserna om eventuella könsrelaterade skillnader i läkemedlens verkningsgrad eller bieffekter. Synen på trygghet och säkerhet har förändrats. Det är inte längre en militär invasion som upplevs som det största hotet utan snarare en grov organiserad brottslighet som drabbar människor i vardagen. Utskottet välkomnar därför de satsningar som regeringen gör för att öka tryggheten i vardagen. De resurser som frigörs i samband med omställningen av det militära försvaret används bl.a. för särskilda insatser i skolan och för barn och ungdomar i riskmiljöer, åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruk, kamp mot terrorism och organiserad brottslighet och en kraftfull förstärkning av rättsväsendet. I budgetpropositionen föreslår regeringen att kriminalvården tillförs ytterligare , landets kvinnojourer får ökat stöd samt satsningen på missbrukarvården ges ytterligare resurser 2006 och 2007. I tillväxtregionerna är bostadsbristen stor. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på de satsningar regeringen gör för att stimulera bostadsbyggandet. tids statistik visar också att bostadsbyggandet åter tagit fart. Regeringens mål om 30 000 nya bostäder kommer sannolikt att överträffas. senaste prognos över antalet påbörjade lägenheter är ca 36 000 lägenheter 2006 och drygt 37 000 lägenheter 2007. Med hänsyn till vad som anförts ovan tillstyrker utskottet propositionen punkt 1 och avstyrker motionerna Fi240 (m) yrkande 1, Fi241 (fp) yrkande 1, Fi242 (kd) yrkandena 1, 3 och 8, Fi243 (c) yrkandena 1 och 2, Sk496 (m) yrkande 2 samt A310 (c) yrkande 2. 3 Mål för de offentliga finanserna Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till av BNP 2006 och avstyrker motionsförslag om andra nivåer och annan utformning av målet. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c) gäller målet att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppvisa ett överskott på av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. föreslår regeringen ett preciserat mål för det offentliga sparandet nästkommande år. Det preciserade målet bestäms med hänsyn till konjunkturläget och i förhållande till det övergripande överskottsmålet. Målet fastställdes till av BNP och överskottet bedöms nu bli betydligt högre, av BNP. Det s.k. BNP-gapet bedöms uppgå till 2005 vilket innebär att det strukturella sparandet kan beräknas till av BNP, dvs. i linje med det övergripande målet. Den expansiva finanspolitiken medför att överskottet i de offentliga finanserna beräknas minska till . För att inte äventyra det övergripande målet bör överskottet inte tillåtas underskrida av BNP. Skulle inga åtgärder vidtas för att öka sysselsättningen finns en risk att arbetslösheten permanentas på en hög nivå med sämre offentliga finanser på lång sikt som följd. När arbetslösheten pressats tillbaka ska det offentliga sparandet åter öka. Målet om överskott över en konjunkturcykel ligger fast. Regeringen föreslår att fastställer målet för det finansiella sparandet i den offentliga sektorn 2006 till av BNP (yrkande 7). Moderata samlingspartiet föreslår i motion Fi240 att målet för det finansiella sparandet i staten fastställs till av BNP 2006, av BNP 2007 och av BNP 2008 (yrkande 4), vilket är det sparande som motionärerna beräknar följer av deras budgetalternativ. I ett dynamiskt perspektiv innebär förslagen att det offentliga sparandet uppgår till 2,4; 2,7 respektive av BNP enligt motionärerna. I motion Fi241 föreslår liberalerna att målet för statens finansiella sparande 2006 fastställs till -1,av BNP (yrkande 7). Motionärerna föreslår också att ska godkänna deras beräkning av den offentliga sektorns finansiella sparande på 1,0; 1,3 respektive av BNP (yrkande 8). Dessutom föreslår motionärerna att målet för statsfinanserna ska utformas som ett balansmål för statens finansiella sparande över en konjunkturcykel (yrkande 6). Statens skuld blir då oförändrad i absoluta tal men sjunker som andel av en stigande BNP. Med en konjunkturcykel menas enligt motionärerna i allmänhet en period på fyra . Ett yrkande med samma innebörd framförs av även i motion Fi259 av m.fl. (fp) (yrkande 1). föreslår i motion Fi242 ett kompletterande balans- mål för statens finansiella sparande över konjunkturcykeln (yrkande 12). Ålderspensionssystemet sköter sig självt och kommunsektorn är ålagd ett balanskrav. Ett mål om balans i statens finansiella sparande bli då enligt motionärerna liktydigt med att statsskulden inte ska öka över tiden. föreslår i motion Fi243 att staten ska ha ett balansmål som innebär att statskassan inte ska gå med underskott under en konjunkturcykel så att avsättningarna för framtida pensioner inte riskeras. Dessa skulle annars kunna behövas för att täcka underskott i statens finanser. Motionärernas målsättning är också att statsskuldens andel av BNP ska minska till högst av BNP inom de två närmaste mandatperioderna, dvs. till 2014 (yrkande 5). Även i motion Fi314 avRoger Tiefensee m.fl.(c) föreslås att ett balanskrav för staten ska införas (yrkande 6). I motion 2004/05:Fi23 avJörgen m.fl.(c) föreslås att staten ska åläggas ett balanskrav som motsvarar det som gäller kommuner och landsting (yrkande 11) som förenklat innebär att en budget i balans ska upprättas och att ett negativt resultat ska återställas . Dagens mål för statsfinanserna innefattar staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet och detta medför enligt motionärerna en risk att avsättningar för framtidens pensioner används till att täcka underskott i statens finanser. anser att staten bör omfattas av samma balanskrav som kommunerna, vilket innebär att staten inte får gå med underskott över en konjunkturcykel. Regeringen föreslår att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till av BNP 2006. Målet var detsamma även men sparandet beräknas nu uppgå till av BNP. Förbättringen 2005 beror främst på lägre konsumtion, lägre räntor och höga bolagsskatteinkomster. Förslaget till sysselsättningspaket innebär att de offentliga finanserna försvagas 2006, då det finansiella sparandet beräknas till av BNP. Att inte vidta åtgärder för att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen skulle kunna leda till sämre offentliga finanser på . För att inte äventyra det övergripande målet bör dock överskottet inte understiga av BNP. När arbetslösheten har pressats tillbaka ska det offentliga sparandet åter öka. uppgår överskottet i de offentliga finanserna till av BNP i genomsnitt. Målet om ett överskott på av BNP i de offentliga finanserna ligger fast. ekonomiska vårproposition angav regeringen att målet för det offentliga sparandet endast skulle preciseras för det närmast kommande året. Osäkerheten i konjunkturbedömningarna framåt hade visat sig vara sådan att de fastställda årliga målen inte fungerade väl. Därför övergick regeringen till att endast fastställa ett preciserat sparmål för det närmast kommande året. Utskottet ställde sig bakom denna förändring (bet. 2002/03:FiU20). Det långsiktiga målet om överskott över konjunkturcykeln påverkades inte av förändringen. Moderata samlingspartiets förslag innebär en återgång till systemet med preciserade saldomål framåt. Utskottet avvisar en sådan förändring framhåller vikten av att statsskulden minskar. En av partiets budgetpolitiska målsättningar är att statsskulden ska sänkas till högst av BNP under de två närmaste mandatperioderna, dvs. Statsskulden ökade dramatisk första hälft och skuldkvoten stabiliserades vid . Skuldkvoten sjönk kraftigt till 2001 och har fortsatt att sjunka, om än i måttligare takt. Regeringen beräknar att skuldkvoten minskar med . mål innebär att skuldkvoten under de därpå följande sex åren ska minska med , alltså betydligt långsammare än den nuvarande minskningstakten. Motionärernas mål torde ge utrymme för en mer expansiv finanspolitik än regeringens. framställer dock skuldsituationen som besvärlig och sitt mål som stramt. Enligt utskottets mening förefaller mål för skuldkvotens utveckling vara illa genomtänkt. förordar också att staten ska omfattas av ett balanskrav som motsvarar det för kommunerna, och hävdar att det innebär att staten inte får gå med underskott över en konjunkturcykel. Här förefaller motionärerna ha gått vilse. Kommunernas balanskrav tar inte hänsyn till konjunkturläget utan handlar om att den kommunala verksamheten ska var fullt ut finansierad, medan staten beaktar konjunktursituationen i budgetövervägandena. Det är staten, inte kommunerna som bedriver stabiliseringspolitik. Dessutom är det missvisande att påstå att ett balanskrav som motsvarar det för kommunerna innebär att det ska vara balans över en konjunkturcykel, eftersom balanskravet för kommunerna i princip avser varje enskilt år. I flera motioner framhålls behovet av att minska statsskulden för att på så sätt stå bättre för framtiden. Det tycks vara svårt för oppositionspartierna att anpassa sig till det faktum att statsskuldskvoten stadigt minskar, att den konsoliderade bruttoskuldkvoten (Maastrichtskulden) också minskar och uppvisar en betryggande marginal till stabilitetspaktens gräns på , samt att den offentliga sektorn har en betydande och stigande nettoförmögenhet. Oppositionen framhärdar ändå i att ensidigt beskriva skuldsituationen som ett stort statsfinansiellt och samhällsekonomiskt problem. Utskottet ser i stället med tillfredsställelse på den goda utvecklingen av de olika skuldbegreppen. Den successiva och ihållande förbättringen av skuldsituationen är ett tydligt uttryck för den ansvarsfulla och hållbara budgetpolitik som regeringen fört alltsedan regeringsskiftet .