bet · GS01MJU10 · 2005-03-22 00:00:00 — kommerLivsmedelsverket att undersöka behovet av nationella regionala lager avutrustning för nödvattenförsörjning och klorering. Med hänvisning tillvad som anförts om pågående arbete när det gäller dricksvattenförsörjninganser utskottet att syftet med motion 2002/03:MJ394 (c) i allt väsentligtär tillgodosett. Motionen kan därmed lämnas utan vidare åtgärd.Livsmedelsverkets föreskrifter om dricksvatten (SLVFS 2001:30) gällerhanteringen av och kvaliteten på dricksvatten. Föreskrifterna gällerdock inte dricksvatten från vattenverk som i genomsnitt tillhandahållermindre än dricksvatten eller som försörjer färre än 50personer, såvida inte vattnet tillhandahålls eller används som en delav en kommersiell eller offentlig verksamhet. Utskottet konstaterar attdet således är omständigheterna kring tillhandahållandet av vattnet somavgör om en organisation omfattas av reglerna och inte organisationsformeni sig. Enligt håller föreskrifterna för dricksvattenpå att ses över, vilket enligt myndigheten kan komma att innebära attprovtagningskostnaderna minskar för mindre organisationer. Utskottetanser att motion 2004/05:MJ373 (c) med det anförda bör lämnas utan någonytterligare åtgärd av riksdagen.Dricksvatten från enskilda brunnar omfattas av allmännaråd om försiktighetsmått för dricksvatten (SOSFS 2003:17). kvalitetsrekommendationer och information om egenkontroll,undersökningar och åtgärder. Utskottet har erfarit att ochSveriges geologiska undersökning (SGU) bedriver ett samarbete om hurman på ett verkningsfullt sätt skall kunna följa dricksvattenkvalitetenför enskilda anläggningar. Med det anförda föreslår utskottet att motion2004/05:MJ431 (c) lämnas utan att gör något särskilt uttalandei frågan.Hantering av livsmedel m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsyrkande (kd) om skolmat med hänvisningtill det kvalitetsmärkningsverktyg som finns. Med hänvisning tillgällande regelverk avstyrks två motionsyrkanden (m, c) om hantering avlivsmedel och ett motionsyrkande (m) om användning av skolkök. Slutligenavstyrks ett motionsyrkande (s) om att livsmedelsaffärer skall tillhandahållatoaletter med hänvisning bl.a. till gällande föreskrifter.Jämför reservationerna 52 (m) och 53 (m).MotionernaEnligt motion 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 3 bör regeringen uppdra åtSkolverket att öka sina inspektionsinsatser vad avser skolmaten. Matsedelnbör utgöras av varierade och näringsriktiga rätter som innebär en godbalans.I ett antal motioner föreslås ändringar i livsmedelslagen. I motion2002/03:MJ397 (c) anförs att kunskap om vår föda och varför vi äter ärviktigt för att förebygga bulimi, anorexi och andra ätstörningar.Livsmedelslagen bör därför ändras så att det blir möjligt för förskolebarnatt delta i matlagningsprocessen i förskolan. Enligt motion 2004/05:MJ276(m) innebär förbudet mot att använda skolköken ett hinder mot att hyraut skolmatsalar. En översyn bör därför göras av livsmedelslagen för attundanröja detta hinder. I motion 2004/05:MJ358 (m) begärs att livsmedelslagenses över så att det blir tillåtet att tillaga mat i enskilda hem förförsäljning vid hembygdsdagar och liknande arrangemang. Enligt motionärentillåter livsmedelslagen inte att livsmedel som skall försäljas tillallmänheten tillagas i andra lokaler än sådana som är särskilt inrättadeför livsmedelshantering, vilket innebär problem för ideella föreningar.I motion 2003/04:MJ373 (s) anförs att kravet på restaurangidkare atttillhandahålla toaletter även bör gälla ägare till livsmedelsaffärer.Syftet är att hjälpa människor med funktionshinder att klara vardagenbättre men även att avsevärt förbättra tryggheten för allamänniskor.Utskottets ställningstagandeNär det gäller inspektion av skolmaten vill utskottet anföra följande.Enligt regleringsbrevet för skall t.o.m. ansvara för, och vid behov utveckla, det kvalitetsmärkningsverktygför skolmat som har utarbetats av Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien.Verktyget skall utvärderas och en rapport lämnas till regeringen senastden . I utvärderingen skall även taställning till den vidare driften av verktyget . Vidareskall tillsammans med Myndigheten för skolutvecklingskapa en samarbetsgrupp kring verktyget. Med det anförda föreslårutskottet att motion 2004/05:MJ499 (kd) yrkande 3 lämnas utan någonytterligare åtgärd av riksdagen.Enligt föreskrifter och allmänna råd om livsmedelstillsynm.m. (SLVFS 1990:10) skall den som bedriver verksamhet i vilken livsmedelhanteras se till att de som hanterar livsmedel får handledning ochinstruktion eller utbildning i livsmedelshygien i rimlig proportion tilldet arbete de utför. Alla som sysslar med livsmedelshantering skall hasådan kännedom om livsmedelshygien att de kan hantera livsmedel på ettsätt som är säkert för konsumenten. Utskottet föreslår därmed att motion2002/03:MJ397 (c) avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodoseddmed det anförda.Enligt 6 § föreskrifter och allmänna råd omlivsmedelslokaler (SLVFS 1996:6) kan tillsynsmyndigheten medge att godkändlokal tillfälligt får användas för annat ändamål än det som angetts igodkännandet. Medgivande enligt denna paragraf skall tidsbegränsas,vara skriftligt och kan förenas med villkor. Med det anförda anserutskottet att syftet med motion 2004/05:MJ276 (m) i allt väsentligt ärtillgodosett. Motionen avstyrks.När det gäller tillagning av mat för försäljning till allmänheten villutskottet erinra om att livsmedel enligt 16 § Livsmedelsförordningen(SFS 1971:807) inte utan särskilt tillstånd får hanteras yrkesmässigtpå annat ställe än i en livsmedelslokal. Detsamma gäller i fråga omsaluhållande av livsmedel till allmänheten även då saluhållandet intesker yrkesmässigt. Frågor om tillstånd prövas av den eller de kommunalanämnder som utövar tillsynen enligt livsmedelslagen (1971:511). föreskrifter om hantering av livsmedel (SLVFS 1996:5)framgår för vilken typ av livsmedel som tillstånd krävs för saluhållandetill allmänheten. Om tillstånd inte krävs till saluhållande krävs inteheller tillstånd för den hantering som föregår saluhållandet, underförutsättning att hanteringen är av enklare art, äger rum endast vidnågra få tillfällen eller i liten omfattning och inte medför mer än småhygieniska risker. Utskottet anser med det anförda att motion 2004/05:MJ358(m) bör lämnas utan någon ytterligare åtgärd av . Motionenavstyrks.I fråga om tillhandahållande av toaletter i livsmedelsaffärer villutskottet anföra följande. Enligt 7 § föreskrifter ochallmänna råd om livsmedelslokaler (SLVFS 1996:6) får en livsmedelslokalgodkännas endast om lokalens konstruktion, utformning och inredning ärsådan att en god livsmedelshygien kan upprätthållas med hänsyn tillverksamhetens art och omfattning. Bland annat skall det finnas etttillräckligt antal toaletter försedda med möjlighet till handtvätt. Enligt22 § livsmedelslagen (1971:511) förstås med livsmedelslokal sådan lokaleller annat utrymme i byggnad eller transportmedel, som är avsedd atthuvudsakligen användas för stadigvarande hantering av livsmedel, ochdärtill hörande biutrymme, som brukas i samband med sådan hanteringeller annars kan vara av hygienisk betydelse för denna. Enligt 2 § avsesmed hantering av livsmedel bl.a. förvaring, förpackning, omförpackningeller uppläggning av livsmedel samt saluhållande, försäljning, serveringeller annat överlämnande av livsmedel för förtäring. Mot bakgrund avdet anförda är utskottet inte berett att föreslå något särskilt uttalandefrån sida med anledning av motion 2003/04:MJ373 (s). Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det inte ankommerpå miljö- och jordbruksutskottet att ta ställning till tekniskaegenskapskrav på byggnader, vilka avser att tillgodose exempelvis handikappadessärskilda behov.Djurskydd m.m.Allmänna djurskyddspolitiska frågor och lagstiftningsfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motioner om kattens status (v), märkning av katt(fp, v), ökat ägaransvar för ägare av sällskapsdjur (fp), hetsning avdjur (m) och djur i misshandelsrelationer (fp) samt skydd för näringsidkaresom arbetar med djurhållning (m) m.m.Jämför reservationerna 54 (m, fp, kd, c), 55 (m, fp, kd) och 56 (v).MotionernaEn utredning bör enligt motion 2004/05:MJ350 (v) yrkande 2 tillsättasför att se över lagen om tillsyn över hund och katt och vad som kangöras för att höja kattens status. Problem kring katten och ägaransvarethar resulterat i att många katter lever under svåra förhållanden. Enligtmotionens yrkande 3 bör utredningen om översyn av lagen om tillsyn överkatt och hund behandla krav på en obligatorisk märkning och registreringav katt, krav på ett centralt register, förstärkt samarbete med polisen,kommunala miljöförvaltningar och djurhem samt krav på ett ökat ägaransvar.Ökat ägaransvar bör enligt motion 2004/05:MJ455 (fp) yrkande 1 kunnakrävas med möjlighet till sanktioner mot ägare av sällskapsdjur sommissköter sig. Förvildade sommarkatter, övergivna smådjur och hundarsom lämnas vind för våg är resultatet av djurens låga status i samhälletkombinerat med bristande sanktionsmöjligheter mot oansvariga djurägareoch djurplågare. Hur djurägare som missköter sig skall kunna straffasbör därför utredas. Enligt motionens yrkande 2 bör en allmän översyngöras av tillsynslagen såvitt gäller sällskapsdjur. Att ta hand om,fostra och ansvara för ett sällskapsdjur som exempelvis hund, katt ellermindre smådjur som kanin kräver dessutom mognad, ekonomiska resurseroch ansvarskänsla . En åldersgräns för inköp avsällskapsdjur bör utredas enligt yrkande 3. Ett yngre barn kan inte ensamtutkrävas detta ansvar utan medansvarig vuxen. Det bör finnas en åldersgränsför inköp av sällskapsdjur utan medföljande målsman. Utekatter av hankönbör enligt motion 2004/05:MJ516 (fp) märkas och kastreras. För attförhindra att katter far illa bör en bestämmelse införas om att hankattersom vistas ute på egen hand skall vara både märkta och kastrerade.I motion 2004/05:MJ268 (m) yrkande 1 föreslås att förordningen omdjurskydd ändras på sådant sätt att begreppet hetsning införs i denna.Vissa ägare till s.k. kamphundar hetsar medvetet sina djur att gå tillangrepp mot träd för att på så vis träna dem. Ägarna slår först hundenför att göra den riktigt arg och slår sedan på trädet för att få denatt angripa. böjs stora grenar ned som hunden sedan biter i. Begreppet hetsning bör införas i förordningen om djurskydd ochpreciseras till att gälla en person som medvetet agerar i syfte att fåett djur aggressivt. Enligt motionens yrkande 2 bör djurskyddsförordningenändras så att personer som dömts för att ha plågat djur genom att hetsadem mot människor eller föremål bör mista rätten att inneha individerav den aktuella djurtypen. Djurens situation bör enligt motion 2004/05:MJ438(fp) yrkande 3 uppmärksammas i misshandelsrelationer. Att inte ge djuretmat och dryck, att slå eller sparka djuret, att utnyttja djuret sexuellteller tvinga kvinnan till sexuella handlingar med djuret är exempel påhur våld där djur utnyttjas kan se ut.I fråga om samhällets skydd för näringsidkare som arbetar med djurhållninganförs i motion 2004/05:MJ513 (m) yrkande 3 att det borde vara oacceptabeltför samhället att enskilda människor attackerar och saboterar en fulltlaglig näringsverksamhet. Samhället bör ta ett större ansvar och skyddade näringar och näringsidkare som hotas.Djurskyddslagen bör enligt motion 2004/05:MJ328 (m) förtydligas.I dag finns 2 000 personer som kallar sig hovslagare i menbara 800 av dessa har utbildning. För att minimera riskerna för skadlighovvård finns numera en bestämmelse som har till syfte att hovslagareskall ha rätt utbildning. Trots detta kan vem som helst få kalla sighovslagare. Detta har lett till flera svåra fall av djurplågeri.Levande djur bör enligt motion 2004/05:MJ349 (v) yrkande 1 undantas iEU:s lagstiftning från principen om varors fria rörlighet. En grundläggandemålsättning i den svenska djurrättspolitiken bör vara att minimeratransporterna av djur.Utskottets övervägandenSällskapsdjur m.m.Utskottet har inhämtat från att med betänkandetHund i rätta händer - om hundägarens ansvar (SOU 2003:46) som grund görJordbruksdepartementet en översyn av lagen (1943:459) om tillsyn överhundar och katter. Departementet avser att överlämna en proposition medförslag till ändringar i lagen . Vid remissbehandlingenav ovan nämnda betänkande framförde många remissinstanser en önskan omen översyn av lagen även med avseende på katter. En sådan översynpåbörjades inom , men det visade sig att ytterligarekunskap krävs om problemens karaktär. Utskottet har erfarit att arbeteti den delen kommer att ta och kan beräknas pågå under år2005. Genom beslut gav regeringen uppdrag att se över efterlevnaden av lagen om märkning och registreringav hundar och vid behov ge förslag på hur efterlevnaden kan förbättras.Djurskyddsmyndigheten skall också undersöka hur många katter som märksmed bestående märkning utan att registreras i Svenska Kennelklubbensfrivilliga kattägarregister. Uppdraget skall redovisas senast den 1juli 2005. Utskottet föreslår att motionerna 2004/05:MJ350 (v) yrkandena2 och 3, 2004/05:MJ455 (fp) yrkandena 1 och 2 och 2004/05:MJ516 (fp)lämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det arbete sompågår.När det gäller frågan om åldersgräns för innehav av djur konstaterarutskottet att enligt 3 kap. i föreskrifter ochallmänna råd om villkor för hållande, uppfödning och försäljning m.m.av djur avsedda för sällskap och hobby (DFS 2004:16) skall den somyrkesmässigt säljer ett sällskapsdjur skall vid överlåtelsen lämna ettfaktablad med skriftlig information om djuret och dess skötsel tillmottagaren av djuret. Utskottet konstaterar vidare att barn enligt 9kap. 1 § inte får råda över sin egendom eller åta sigförbindelser. För barn som står under vårdnad av bägge föräldrarna ärföräldrarna enligt 10 kap. 2 § gemensamt förmyndare. Enunderårig är alltså som regel inte behörig att ingå avtal om förvärv avhusdjur mot vederlag. Får en underårig förmyndarens tillåtelse kan hani kraft av ett sådant bemyndigande råda över egendom och göra bindandeutfästelser (9 kap. 6 § ). Detta bemyndigande behöverinte avse varje enskild rättshandling, utan kan ha mera generell karaktär.Bemyndigandet kan också framgå av omständigheterna. Får ett barn gå ini en affär med en summa av några kronor anses affärsinnehavaren få räknamed att barnet har lov att köpa för summan. Har en omyndig utanerforderligt samtycke ingått ett avtal blir det bindande om det godkänns avförmyndare eller blir behörigen fullgjort av den omyndige. Så länge ettsådant godkännande eller behörigt fullgörande ännu inte skett, kanmedkontrahenten enligt huvudregeln frånträda avtalet, dvs. inte hellerhan är då bunden av avtalet. Visste han att avtalet slöts med en omyndigoch hade han inte anledning att tro att denne ändå var behörig, måstehan enligt 9 kap. 6 § stå fast vid avtalet så lång tidsom kan beräknas åtgå för att inhämta förmyndarens godkännande. Utskottetanser att motion 2004/05:MJ455 (fp) yrkande 3 med det anförda i alltväsentligt är tillgodosedd. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller djur i misshandelssituationer och sådan hetsning av hundarsom redovisas i motionerna 2004/05:MJ268 (m) yrkandena 1 och 2 och2004/05:MJ438 (fp) yrkande 3 vill utskottet peka på att enligt 2 §djurskyddslagen skall djur behandlas väl och skyddas mot onödigt lidandeoch sjukdom. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, genom misshandel,överansträngning eller vanvård eller på annat sätt, otillbörligenutsätter djur för lidande, enligt 16 kap. 13 § dömas fördjurplågeri till böter eller fängelse i högst . I 36 § djurskyddslagen(1988:534) föreskrivs att den som bryter mot vissa bestämmelser i lageneller föreskrifter som meddelats med stöd av denna skall dömas tillböter eller fängelse i högst . Enligt 29 § djurskyddslagen kanlänsstyrelsen meddela förbud att ha hand om djur för den som allvarligtförsummat tillsynen eller vården av ett djur eller misshandlat djur. Ärdet ägaren av djuret kan också ålägga honom eller henneatt göra sig av med djuret och förbjuda honom eller henne att skaffanya djur. Förbudet kan avse eller gälla tills vidare.Enligt regleringsbrev för skall myndighetenefter samråd med tillsynsmyndigheter på djurskyddsområdet, Sverigeslantbruksuniversitet och berörda organisationer utreda i vilken omfattningmänniskor använder djur i sexuella sammanhang i . Kartläggningenskall bl.a. ge information om problemets omfattning och utveckling,karaktären av handlingarna, utsatta djurslag, om djuren kan anses hautsatts för lidande och om handlingarna lett till vårdbehov eller tilljuridiska åtgärder. bör som jämförelse inhämtaoch utvärdera uppgifter från andra länder i den mån sådana uppgifterfinns tillgängliga. Uppdraget skall redovisas senast den 30 april 2005.Justitieministern anförde i svar på interpellation2003/04:252 om sexuellt utnyttjande av djur att vi redan har en särskildstraffbestämmelse i som skyddar djur. Dessutom finns detbestämmelser i djurskyddslagen om hur man skall behandla djur. Utgångspunktendär är också att djur skall skyddas mot onödigt lidande. Med lidandeavses både fysiskt och psykiskt lidande. Den som bryter mot bestämmelsernai djurskyddslagen kan dömas till straff och också förbjudas att ha handom djur. Djur som far illa kan dessutom omhändertas. När det gäller debrottsbekämpande myndigheternas handläggning av brott motdjurskyddslagstiftningen skall dessa brott naturligtvis utredas och lagföras påsamma sätt som andra brott. Polisen arbetar fortlöpande med att stärkaoch effektivisera sin verksamhet när det gäller att bekämpa alla typerav brott. Utskottet föreslår att motionerna 2004/05:MJ268 (m) yrkandena1 och 2 och 2004/05:MJ438 (fp) yrkande 3 avstyrks med den redovisningsom nu lämnats.Arbete med djurhållning m.m.När det gäller samhällets skydd för näringsidkare som arbetar meddjurhållning vill utskottet redovisa följande. Pälsdjursnäringsutredningenpresenterade sitt betänkande Djurens välfärd ochpälsdjursnäringen (SOU 2003:86). Utskottet har tidigare redovisat (bet.2003/04:MJU14 s. 48) att betänkande harremissbehandlats och att det bereds i Regeringskansliet.I svar på fråga 2002/03:188 om den organiserade pälshandeln anfördesatt uppfödning av pälsdjur och handel med pälsar är tillåten i Sverige.Det innebär att den som driver en sådan rörelse har rätt att göra detutan att bli hotad och trakasserad. Utredning av brott av det slag somrefereras i frågan skall hanteras enligt gängse rutiner av den lokalapolismyndigheten. Även i interpellation 2003/04:85 om hot och trakasserierav företagare inom djurnäringen och i interpellation 2003/04:86 omåtgärder mot terror riktade mot demokrati och näringsfrihet anfördes attvi aldrig får acceptera att lagliga verksamheter saboteras. Samtidigtär och förblir det en uppgift för polisen att utifrån de mål och ramarsom statsmakten satt upp bekämpa den brottslighet som förekommer i landet.Detta inkluderar brott som riktar sig mot olika former av djurhållning.Justitieministern anförde i svar på fråga2004/05:1011 om djurrättsaktivisters hot och attentat att det är heltoacceptabelt att människor som bedriver en fullt laglig verksamhet sompäls- eller köttproduktion hotas, trakasseras och får sina anläggningarsaboterade. Samhället måste med kraft bekämpa sådan brottslighet.Attentat av det här slaget riskerar också att undergräva det arbete sombedrivs av de seriösa organisationer som på demokratisk väg, genom bl.a. opinionsbildning, försöker påverka samhällets inställning i djuretiskafrågor. Utredning av dessa brott skall hanteras enligt gängse rutinerav den lokala polismyndigheten. Polismyndigheterna kan i det arbetet fåstöd från både och Säkerhetspolisen när det gällerexempelvis analyser och bearbetning av underrättelser. Utskottet föreslåratt motion 2004/05:MJ513 (m) yrkande 3 lämnas utan vidare åtgärd medvad som anförts.Utskottet har ingen annan uppfattning än den som framförs i motion2004/05:MJ328 (m) om att det är angeläget att hovslagare har erforderligutbildning. har tidigare uttalat (bet. 2003/04:MJU15) att detlänge har rått brist på välutbildade hovslagare, vilket har medförtrisk för djurskyddsproblem. För att avhjälpa denna brist krävs en ökningav antalet utbildningsplatser. Utskottet välkomnar därför att regeringeni enlighet med den hästpolitiska utredningens förslag och remissinstansernassynpunkter ålagt att inom ramen för sittanslag bekosta minst 35 utbildningsplatser per år.Enligt förordningen (1993:1486) om godkännande av hovslagare kan hovslagarefr.o.m. hos (tidigare hosStatens jordbruksverk) ansöka om att bli certifierad hovslagare. Föratt bli certifierad krävs att man har den utbildning eller kunskap somDjurskyddsmyndigheten kräver enligt föreskrifter(DFS 2004:26) om godkännande av hovslagare.Genom beslut uppdrog regeringen åt en särskildutredare att göra en översyn av behörighets- och ansvarsfrågor inomdjursjukvården (dir. 2003:90). Utredaren har enligt direktiven i uppdragbl.a. att undersöka om den nuvarande regleringen när det gäller godkännandeav hovslagare är ändamålsenlig eller om de bör ändras med hänsyn tillvad utredaren föreslår för andra yrkesgrupper. Utredaren skall redovisasitt uppdrag . Utskottet föreslår att motionenlämnas utan vidare åtgärd i avvaktan på resultatet av det utredningsarbetesom pågår.EU:s djurskyddsbestämmelserEfter beslut i ministerrådet antogs en ny förordning omskydd av djur under transporter, rådets förordning (EG) nr 1/2005 avden om skydd av djur under transport och därmedsammanhängande förfaranden och om ändring av direktiven /432/EEG och93/119/EG och förordning (EG) nr 1255/97. Förordningens bestämmelser omtransporttider och utrymmeskrav på transportfordon är inte ändrade iförhållande till de direktiv som förordningen skall ersätta. Det som ärnytt i förordningen är bl.a. skärpta bestämmelser om tillsyn, utbildningskravför chaufförer och djurskötare, regler för hantering av djur pådjurmarknader, skärpta krav avseende transportfordon för långa transporter,krav på satellitnavigeringssystem på fordon för långa transporter,krav att hästar transporteras i enskilda bås, förbud mot långa transporterav hästar som inte är vana att hanteras. Kommissionens ursprungligaförslag innehöll utöver det som räknas upp ovan även ändraderegler om transporttider och utrymmeskrav. Jordbruksministrarna kundedock inte enas om dessa och kunde inte heller enas om kompromissförslagsom presenterades av det irländska ordförandeskapet.I den nya förordningen har en översynsklausul införts (artikel 32) omatt från det att förordningen börjar tillämpasskall lägga fram en rapport, vid behov åtföljd av lämpliga förslagrörande transporttider och utrymmeskrav.Utskottet förutsätter att regeringen även i det fortsatta arbetet meddjurtransportfrågor inom EU framhåller vikten av ett gott djurskydd vidtransporter av levande djur. Den inom EU grundläggande principen om frirörlighet för varor och tjänster har lett till att djurtransportområdetär i det närmaste totalt harmoniserat (jfr bet. 2003/04:MJU14). Dettainnebär i stor utsträckning att i stort sett samma regler gäller i allamedlemsländer och att det inte är möjligt för att ha nationellabestämmelser om skydd av djur under transport som avviker från EG-reglerna.Bestämmelserna gäller inom hela unionen, och kan inte förhindrautförsel av djur till andra medlemsstater. har detemellertid med jämna mellanrum uppdagats stora problem med djurtransporterpå EU-nivå. har agerat starkt pådrivande för att förändringarskall komma till stånd. Detta gäller dels att reglerna måste skärpas,dels att medlemsstaterna måste förbättra sin tillsyn så att de reglersom finns verkligen efterlevs.