bet · GS01KRU7 · 2005-03-22 00:00:00 — Man förlorar då en resurs som kan ge andra museerstöd i arbetet med att göra dem tillgängliga för funktionshindrade.Utskottet ser detta stöd som viktigt men utgår från att även () besitter denna kompetens.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 2003/04:Kr216 (fp),2003/04:Kr246 (s), 2003/04:Kr258 (s), 2003/04:Kr260 (mp), 2003/04:Kr351(c, fp, kd), 2003/04:Kr352 (s), 2003/04:Kr372 (s), 2003/04:Ub384 (fp)yrkande 2, Kr226 (fp), Kr250 (mp), Kr259 (s), Kr271 (kd), Kr319 (s),Kr331 (v) yrkande 2 och Kr383 (s).Omvandla Forum för levande historia till en stiftelseUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker ett motionsförslag om att ombilda Forum för levandehistoria från myndighet till stiftelse, bl.a. med hänvisning till attstiftelseformen ger en mer begränsad insyn i verksamheten.Jämför reservation 12 (fp).MotionenFolkpartiet föreslår i partimotion Kr368 att Forum för levande historiaska omvandlas till en stiftelse i vilken även andra än svenska statenär huvudmän (yrkande 40). Enligt är det av flera skälolyckligt att det är en statlig myndighet som sköter information ochopinionsbildning kring dessa frågor och särskilt kring dokumentation ochkunskapsöverföring som rör Förintelsen. I motionen föreslås att riksdagenska göra ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga.Utskottets ställningstagandeOrganisationsformen för Forum för levande historia prövades införbildandet av myndigheten. Den kommitté som hade till uppgift att utredaetablerandet diskuterade frågan i sitt slutbetänkande4Forum för levandehistoria (SOU 2001:5), s. 147-153.. För myndighetsformen talade generelltmöjligheten till öppenhet och insyn, ansåg kommittén. I betänkandethänvisades också till beslut med anledning av propositionenStatlig förvaltning i medborgarnas tjänst5Proposition 1997/98:136,betänkande 1997/98:KU31, riksdagsskrivelse 1997/98:294.. I det sammanhangethade som en allmän rekommendation uttalats att anslagsberoende statligverksamhet, som inte är utsatt för konkurrens, i huvudsak bör bedrivasi myndighetsform. Mot denna bakgrund blev myndighetsformen denorganisationsform som kommittén kom att förorda.Utskottet ser för egen del ingen anledning att ompröva denna organisationsform.Bland de alternativ som kommittén prövade fanns visserligen intestiftelseformen, men mot ett sådant val talar inte minst den mer begränsadeinsyn som är förknippad med denna organisationsform.Utskottet avstyrker därför motion Kr368 (fp) yrkande 40.Information och forskning om illdåd mot olika folkgrupperUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om forskningsinsatser och olika typerav informationskampanjer mot intolerans, folkmord och andra typer avilldåd mot folkgrupper. Många av de frågor som har tagits upp i motionernahar redan beaktats av Forum för levande historia och är därför i betydandeutsträckning redan tillgodosedda.Jämför reservationerna 13 (m), 14 (kd) och 15 (v).MotionernaI flera motioner krävs att man ska satsa på forskning och olika typerav kampanjer för att sprida information om bl.a. romer, rasism,antisemitism, nazism, kommunism, islamofobi och folkmord; frågor som näraknyter an till Forum för levande historias verksamhet.Torsten m.fl. (kd) begär i motion Kr273 att staten ska göranya insatser för att nazismens offer ska hedras och Förintelsen aldrigglömmas eller upprepas (yrkande 1). En bok har getts ut, forskning harunderstötts och en särskild myndighet, Forum för levande historia, harinrättats. finns emellertid farhågor för att det svenska engagemangethåller på att mattas av. Det är illavarslande i synnerhet i dånynazistiska krafter då och då sticker fram. I de svenska kommunalvalen2002 hade extrema grupper vissa framgångar.I samma motion krävs också en upplysningskampanj om och mot kommunismsom motionärerna ser som en annan ideologi som skördat många offer(yrkande 2).Ett gemensamt drag mellan nazism och kommunism är enligt motionärernainslaget av antisemitism. har rapporter om entilltagande antisemitism i världen och i all synnerhet västra . Motionärerna begär därför också en upplysningskampanj om ochmot antisemitism (yrkande 3).I motionen avkrävs regeringen slutligen också en redogörelse för vilkaåtgärder den vidtagit för att motverka antisemitism, nazism och kommunismoch vilket resultat detta givit (yrkande 4).Birgitta () vill i motion Kr268 att man ska uppmärksamma ochaktivt agera mot antisemitism i (yrkande 1). Upplysning är Aoch O och därför krävs att lärarkåren, polisen, rättsväsendet, journalisteroch andra viktiga yrkesgrupper i större utsträckning ges möjlighet tillutbildning, kunskap och resurser att uppmärksamma frågan.Snarlika krav framförs av () som i motion Kr261 villatt regeringen bekämpar antisemitismen (yrkande 1) och islamofobin(yrkande 2) samt genomför en större utbildningssatsning mot antisemitismoch islamofobi (yrkande 4) riktad till strategiska grupper såsom lärare,personal inom rättsväsendet, journalister och opinionsbildare.Kristdemokraterna föreslår i kommittémotion Ub480 att man i skolundervisningengenomför en kampanj om kommunismens brott mot mänskligheten (yrkande 9).I motionen erinras om att kunskapen om nazisternas brott under andravärldskriget har stärkts i och med detta må ni berätta somgenomfördes . Betydligt färre ungdomar känner enligtmotionärerna till de brott mot mänskligheten som genomförts av kommunistiskaregimer över världen. Forum för levande historia bör få i uppdrag attgenomföra en liknande kampanj om kommunismens illdåd.Erling och () föreslår i motion U316 att Sverigeska verka för ett centrum för forskning om assyrierna/syrianerna/kaldéernasöde och framför allt om seyfo, folkmordet, samt att det inbegrips iForum för levande historia (yrkande 4). I motionen begärs att den svenskariksdagen agerar för att tillräckligt med material grävs fram och stängdaarkiv öppnas i och för att skapa klarhet i vad somhände under . bör erkänna folkmordet påassyrierna/syrianerna/kaldéerna under i Turkiet.Sten Tolgfors (m) vill med sitt förslag i motion Kr227 stödja forskningoch information om folkmord, etnisk rensning och brott mot mänskligheten.En sådan satsning skulle enligt motionären främja och utveckladiskussionen om demokrati och mänskliga rättigheter. Den skulle också bidratill att många invandrare skulle känna sig bättre hemma i Sverige.Motionären föreslår att regeringen ska utforma denna satsning.Elina m.fl. (v) föreslår i motion Kr284 att regeringen ska få iuppdrag att överväga vilken myndighet som kan ges ett samlat ansvar förinformation om romernas historia, språk och kultur samt hur en sådansatsning ska finansieras (yrkande 1). Regeringen ska också återkommamed förslag till stöd för romernas språk (yrkande 2). Motionärerna begärdessutom att ska lyfta fram den romska frågan inom såväl som EU (yrkande 3).Gunnar och () vill i motion Kr325 attKirunasvenskarna och deras öde i klarläggs genom historiskforskning (yrkande 1). Särskilt angeläget är det att få klarlagt vadsom hände de Kirunasvenskar som , förgäves, sökte stödhos i (yrkande 2).Joe () föreslår i motion Kr336 en undersökning som klargör ivilken utsträckning bedrivit slavhandel över . Resultatetav undersökningen ska användas för att förbättra våra skolböcker ochundervisningen på området. Enligt motionen gick kung i slutetav in för att organisera svensk slavhandel i Västindien.Utskottets ställningstagandeDe frågor som motionärerna tar upp är ständigt aktuella. Den 27 januari2005 antog en resolution om Förintelsen, antisemitismoch rasism.6Europaparlamentets resolution om minnet av Förintelsen,antisemitism och rasism, antagen , P6_TA-PROV (2005)0018.Det skedde efter dödslägerAuschwitz-Birkenau, där uppemot 1,5 miljoner judar, romer, polacker,ryssar och fångar av olika nationaliteter, liksom homosexuella, mördades.I resolutionen slås fast att inte får glömma bort sin historia.De koncentrations- och förintelseläger som byggdes av nazisterna hörtill de skamligaste och smärtsammaste inslagen i vår kontinents historia.De brott som begicks i måste leva kvar i minnet hos kommandegenerationer som en varning om denna typ av folkmord som bottnar imänniskoförakt, hat, antisemitism, rasism och totalitarism. Medlemsstaternauppmanas att fördöma intolerans, rashat och rasistiskt våld samt samordnainsatserna för att bekämpa antisemitism och övergrepp på minoritetsgruppersom romer. Kampen mot antisemitism och rasism bör också förstärkas genomatt särskilt ungdomar görs medvetna om Förintelsen och de lärdomar somkan dras av den.Forum för levande historia har tillkommit i detta syfte. Myndigheteninrättades som ett med det övergripande målet att stärkamänniskors vilja att aktivt verka för allas lika värde. Verksamhetenutgår från Förintelsen och ska mana till diskussion och reflektion överfrågor om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter. Men myndighetenska också behandla andra brott mot mänskligheten ur såväl ett historisktsom ett samtida perspektiv. Forum för levande historia är inte någonforskningsinstitution, däremot arbetar man med att sprida kunskap omhistorisk forskning på olika sätt.Ett drygt 15-tal motionsyrkanden lyfter fram frågor med anknytning tillden verksamhet som Forum för levande historia bedriver.I några motioner krävs upplysningskampanjer om nazismens och kommunismensbrott. Det görs i bl.a. motionerna Kr273 (kd) och Ub480 (kd). Andramotionärer vill att informationen om antisemitism och islamofobi utökas.Sådana förslag framförs i motionerna Kr261 (fp), Kr268 (fp) och Kr273(kd). Särskilda utbildningskampanjer bör också genomföras. Enligt enmotion - Ub480 (kd) - bör man i skolundervisningen genomföra en kampanjom kommunismens brott mot mänskligheten. Särskilda utbildningsinsatserbör också riktas till strategiska grupper såsom lärare, personal inomrättsväsendet, journalister och opinionsbildare. Förslag av detta slagfinns i motionerna Kr261 (fp) och Kr268 (fp). En motionär - Kr227 (m)- vill stödja forskning och information om folkmord, etnisk rensningoch brott mot mänskligheten. I motion U316 (fp) begärs att klarhet skaskapas om förföljelsen under av kristna grupper somassyrier, syrianer och kaldéer. Romernas historia, språk och kultur tasupp i motion Kr284 (v). I motion Kr325 (fp) lyfts Kirunasvenskarnasöden fram. En motionär - Kr336 (s) - vill få klarlagt i vilken utsträckningSverige tidigare medverkat i handeln med slavar.Utskottet vill med anledning av dessa motioner framhålla följande.Utgångspunkten för Forum för levande historia är nazisternas förintelseav ca 6 miljoner europeiska judar. Enligt vad utskottet inhämtat villmyndigheten med sitt arbete stimulera en bredare diskussion om våravärderingar om demokratins roll.I det syftet informerar myndigheten om folkmord, etnisk rensning ochbrott mot mänskligheten. Man ordnar även seminarier i dessa frågor ochhar i denna form behandlat bl.a. terrorn under , förföljelsenav romer förr och , folkmordet i och förföljelserna i ,folkmordet på armenier och andra kristna grupper samt hur man analytiskt,moraliskt och vetenskapligt kan jämföra olika typer av folkmord.Under 2004 och 2005 kommer romerna och deras situation att vara ettprioriterat verksamhetsområde. Bland annat kommer Forum för levandehistoria att ta fram en antologi och en serietidning på svenska ochromani. anordnade myndigheten en konferens i Malmötillsammans med romska organisationer, ()och andra aktörer. Man överväger också att tillsammans med DO göra engemensam enkätundersökning om romer.Till detta kommer att romerna med språket chib räknas som en avlandets fem nationella minoriteter. Som sådan omfattas romerna av detsärskilda stöd på som tillkom 2002 i syfte attfrämja de nationella minoriteternas språk och kultur.Frågan om folkmord på armenier och andra kristna grupper somassyrier, syrianer och kaldéer har som nämnts tidigare tagits upp iForum för levande historias seminarieverksamhet. kommermyndigheten dessutom att uppmärksamma 90-årsminnet av folkmordet påbl.a. armenier, assyrier, syrianer och kaldéer.I sin verksamhetsplan har Forum för levande historia särskiltinriktat sig på frågor som rör intolerans, antisemitism och islamofobi.Myndigheten presenterade en rapport - Intoleransrapporten- som grundade sig på enkätsvar från 10 600 högstadie- och gymnasieelever.På grundval av denna kartläggning håller man nu på att ta fram ettfördjupat studiematerial om antisemitism och islamofobi riktat tilllärare. Rapporten ska sammanfattas på flera språk och kommer attpresenteras på internationella konferenser och på seminarier runt om ilandet. I de egna lokalerna kommer myndigheten under sommaren och hösten2005 att ordna en interaktiv utställning grundad på Intoleransrapporten.Forum för levande historia arbetar även på annat sätt gentemot skolorna.För lärare och andra berörda yrkeskategorier arrangeras seminarier omislamofobi och antisemitism samt hur man kan arbeta med Förintelsen ochandra folkmord. Hos myndigheten kan man beställa särskilt skolmaterialoch få tips. Dit kan också elever och lärare komma för att se utställningar,ta del av myndighetens bibliotek och även söka efter fakta på datorer.Förra året ordnade myndigheten också en manifestation efterfolkmordet i med lärarseminarier och debatter.Även om Forum för levande historia inte själv bedriver någon historieforskningarbetar myndigheten i nära kontakt med olika forskningsprojekt. Detgäller bl.a. program om förhållande tillnazismen, Nazityskland och Förintelsen. Det är ett större projekt somkommer att dras i gång och som särskilt ska belysa vilketansvar hade för Förintelsen.Forum för levande historia kan i enstaka fall också tänka sig ta initiativtill olika forskningsprojekt. Ett sådant projekt är Kirunasvenskarna,och skulle ett sådant projekt komma till stånd är man från myndighetenssida intresserad av att informera och sprida kunskap om de forskningsresultatsom då kommer fram.Vad slutligen gäller frågan om tidigare delaktighet i slavhandelnär detta ett ämne som enligt Forum för levande historia faller utanförmyndighetens sakområde. Ämnet som sådant är enligt utskottets mening avintresse att få belyst, och utskottet utgår från att det kan komma atttas upp som ett forskningsprojekt vid någon av landets historiskainstitutioner utan något särskilt initiativ från riksdagen.Som denna genomgång visat har Forum för levande historia ett vidsträcktansvarsområde, och många av de frågor som tagits upp i motionerna harredan beaktats av myndigheten. Motionärernas förslag är i och med dettai betydande utsträckning tillgodosedda och bör därför inte föranledanågon åtgärd från sida. Även de motionsyrkanden som inte kananses vara tillgodosedda i detta sammanhang bör enligt utskottets meningavslås av riksdagen.Utskottet avstyrker således motionerna Kr227 (m), Kr261 (fp) yrkandena1, 2 och 4, Kr268 (fp) yrkande 1, Kr273 (kd) yrkandena 1-4, Kr284 (v)yrkandena 1-3, Kr325 (fp) yrkandena 1 och 2, Kr336 (s), U316 (fp) yrkande4 och Ub480 (kd) yrkande 9.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Museisektorns struktur, punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om museisektorns struktur. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Kr209 yrkande 3 och 2004/05:Kr233 yrkande 4.StällningstagandeVi anser att den statliga museisektorn bör få en tydligare struktur.Myndighetsfunktioner kan samordnas, som man låter den utåtriktadeverksamheten präglas av decentralisering och fördelat ansvar. Behovetav stödfunktioner, som administration och lönehantering men ocksåmagasinering och konservering, kan lösas genom upphandling. Gemensammamagasin skulle kunna erbjuda rationella förvaringsmöjligheter förkänsliga föremål.Vi anser också att begreppet nationella uppdrag behöver utvecklas påmuseiområdet. De nuvarande ansvarsmuseerna bör ersättas med en ordningdär olika museer, oberoende av huvudman, tilldelas väldefinieradenationella ansvarsuppdrag och där den statliga finansieringen regleras ifleråriga avtal. Stor flexibilitet måste finnas när detta system utvecklas,det kan gälla ansvar för allt från samordningen av en hel museisektortill att vårda och visa ett enskilt föremål av stort nationellt värde.En liknande metod bör kunna användas när det gäller det regionala ochlokala ansvaret.Det är enligt vår mening också viktigt att museerna inte ges nya uppgifteroch nytt ansvar utan att statsmakten tillförsäkrar dem extramedel för att täcka de tillkommande utgifterna. Så t.ex. har man pålandets statliga museer lagt nya krav på ökat brand- och inbrottsskyddutan att dessa fått extra medel för att klara av denna viktiga uppgift.Museerna har stor betydelse för forskningen och bör därför ges godaförutsättningar att kunna bedriva forskning av hög klass.Vi föreslår mot denna bakgrund att som sin mening ger regeringentill känna vad vi här har sagt om museisektorns struktur. Det innebäratt bör bifalla motionerna 2003/04:Kr209 (m) yrkande 3 ochKr233 (m) yrkande 4.2. Plan för vård av museernas samlingar, punkt 2 (m, fp, kd)av (), (), (), (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om plan för vård av museernas samlingar. Därmedbifaller motion 2004/05:Kr368 yrkande 18.StällningstagandeSverige har länge brustit i vården av det kulturarv som i form av kunskap,idéer, föremål och miljöer speglar äldre tiders livs- och samhällsformer.Det finns enligt vår mening ett stort behov av kompetent personal föratt inventera, vårda och göra samlingarna på museer tillgängliga.Riksdagen bör därför begära att regeringen lägger fram en plan för hurstaten ska stödja museerna i deras arbete med att vårda samlingarna iframtiden. Detta bör som sin mening ge till känna för regeringen.Det innebär att bör bifalla motion Kr368 (fp) yrkande 18.3. Visning av kulturskatter nära fyndplatsen, punkt 4 (m, fp, kd,c)av (), (), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om visning av kulturskatter nära fyndplatsen.Därmed bifaller motion 2003/04:Kr326 yrkande 12 och bifallerdelvis motion 2004/05:Kr316.StällningstagandeNär fornfynd av stort värde hittas placeras de i , ofta påHistoriska museet. Enligt lag kan fornfynd dock överlåtas eller lånasut till ett museum som åtar sig att vårda fornfyndet på ett tillfredsställandesätt. Ett skäl för att avstyrka en ansökan om att få"låna" ett fornfynd kan exempelvis vara att fyndet har nationelltintresse och bör vara tillgängligt för forskare eller att föremålstypenfrån regionen saknas i de nationella samlingarna. Ett annat skäl kanvara att det nya fyndet hör ihop med föremål från samma fyndplats somredan finns på och att samtliga fynd från en fyndplatsbör hållas ihop. Vi anser emellertid att det inte är tillräckligt attkonstatera att föremålen kan lånas ut. De ska också kunna visas inärheten av fyndplatsen.Detta bör som sin mening ge till känna för regeringen. Detinnebär att bör bifalla motion 2003/04:Kr326 (c) yrkande 12.Motion Kr316 (c) blir därigenom i huvudsak tillgodosedd.4. Lån av museiföremål, punkt 5 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om lån av museiföremål. Därmed bifaller riksdagenmotion 2003/04:Kr265 och bifaller delvis motion 2003/04:Kr295.StällningstagandeNär museer ute i landet vill låna föremål från de centrala museerna hardet visat sig att eventuella avslag på sådana förfrågningar inte kanöverklagas till högre instans på samma sätt som gäller vid s.k.fyndfördelning av fornfynd. Om exempelvis ett länsmuseum önskar behålla ettpåträffat fornfynd men fått avslag på en sådan framställning kan nämligenRiksantikvarieämbetets beslut omprövas av regeringen. En liknandebesvärsordning bör finnas även när de regionala museerna vill låna föremålfrån något centralt museum.Den nuvarande beslutsordningen riskerar nämligen att leda till onödigamotsättningar mellan centrala och regionala intressen. Enligt vår meningär det därför mycket önskvärt att finna en beslutsordning som innebäratt en från parterna fristående instans svarar för lämplighets- ochintresseavvägningen.Vi anser således att en översyn bör göras av beslutsordningen i frågorsom rör dispositionen av det nationella kulturarvet för att finna nyaoch mer ändamålsenliga former. Vad vi här har framhållit bör riksdagensom sin mening ge till känna för regeringen. Det innebär att riksdagenbör bifalla motion 2003/04:Kr265 (fp). Motion 2003/04:Kr295 (s) blirdärigenom delvis tillgodosedd.5. Regionala museers ekonomiska situation, punkt 7 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om regionala museers ekonomiska situation. Därmedbifaller motion 2003/04:Kr326 yrkande 11 och avslår motionerna2003/04:Kr279 yrkande 2 och 2004/05:Kr369 yrkandena 3 och 10.StällningstagandeSom anges i motion 2003/04:Kr326 (c) har några länsmuseer en bekymmersamekonomisk situation. har kartlagt deras ekonomi.Enligt min mening bör denna studie kompletteras med en mer brett upplagdundersökning i vilken länsmuseernas ekonomi och villkor ställs i relationtill de nationella museernas förhållanden.Jag föreslår därför att som sin mening ska ge regeringen tillkänna vad jag här har sagt om behovet av en mer brett upplagd undersökningav länsmuseernas ekonomi. Det innebär att bör bifalla motion2003/04:Kr326 (c) yrkande 11 samt avslå motionerna 2003/04:Kr279 (fp)yrkande 2 och Kr369 (fp) yrkandena 3 och 10.6. Vården av den svenska fotoskatten, punkt 9 (m, fp, kd, c)av (), (), (), (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om vården av den svenska fotoskatten. Därmedbifaller motion 2003/04:Kr326 yrkande 31.StällningstagandeEnligt vår mening behövs det en kraftfull satsning för att bevara ochgöra den fotografiska bilden tillgänglig, både vad gäller stillbildsfotografioch film. Erfarenheterna från det tidsbegränsade för attregistrera och vårda museers och arkivs samlingar är mycket goda. Motdenna bakgrund bör regeringen lägga fram ett förslag för omutformning, organisation och finansiering av ett särskilt, nationelltFoto-Sesam. bör som sin mening ge till känna för regeringenvad vi här har framhållit. Det innebär att bör bifalla motion2003/04:Kr326 (c) yrkande 31.7. Nationell mötesplats för foto, punkt 10 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om nationell mötesplats för foto. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Kr339 och 2004/05:Kr376.StällningstagandeFoto har en ojämförlig genomslagskraft. Den fotografiska bilden påverkarhela vår kultur och förändrar ständigt vår världsbild. Att analysera,utveckla och bevara detta kräver ett nationellt ansvarstagande.Flera förebilder för hur detta kan organiseras finns, t.ex. NederlandsFoto-Instituut i , La i ochFinlands Fotografiska Museum i . behöver en nationellmötesplats för att utveckla fotografin för framtiden och för att ta ettsamlat ansvar för bevarandet av den svenska fotoskatten.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna, vilketinnebär att bör bifalla motionerna 2003/04:Kr339 (fp) ochKr376 (fp).8.