bet · GS01NU14 · 2005-05-12 00:00:00 — begära att nätföretagen skall dokumentera avbrott över treminuter på kundnivå.Rörande verksamhetskrav och information föreslås att nätföretagen skallgöra årliga risk- och sårbarhetsanalyser för sin elöverföring. Bestämmelserom detta föreslås bli införda i ellagen. Vidare skall nätföretagen upprätta enårlig plan för att åtgärda de brister som finns i överföringskvaliteten. Detföreslås även att nätföretagen en gång skall informera sina nätkunderom deras rättigheter till ersättning och skadestånd. För att förbättra beredskapen för långa avbrott föreslås att vissa tidigare förslag från myndigheten,framlagda i rapporten elkvalitet, gällande organisation och beredskap börgenomföras. Det innebär bl.a. ökad tydlighet beträffande rutiner, kompetens,personal och reservdelar.Gällande uppföljning, tillsyn och sanktioner föreslås att nätföretag sominte kunnat upprätthålla funktionskravet redan från januari2006 skall lämna en särskild redovisning till Energimarknadsinspektionen.Därtill föreslås att regeringen utreder möjligheten att införa kontrollansvar fnätföretagen avseende skadestånd på grund av avbrott i överföringen även irelation till näringsidkare. Någon ytterligare skärpning av lagen om särskildförvaltning av elektriska anläggningar bedömer Energimarknadsinspektioneninte att det föreligger behov av.Under rubriken och övriga förslag föreslås att nät-företagen skall tillåtas ha fast installerad reservkraft ansluten till sina elnVidare meddelas att avser att godkänna höjdspänningsgräns för områdeskoncessioner om jordkabel kommer att användas.För de nätkunder som anses samhällsviktiga vid svåra påfrestningar bör bris-ter och åtgärder diskuteras och tas fram i samarbete mellan nätföretagen ochnätkunderna, sägs det i rapporten.Den del av uppdraget som avser återkallelse av koncession skall redovisassenast den 30 oktober 2005.Därtill kan erinras om att enligt reglerings-brev (Verksamhetsgren Åtgärder inom samverkansområdet teknisk infrastruk-tur) i samverkan med och andra berörda myndigheter skallfortsätta arbetet med att skapa möjligheter för att i fredstid styra knappa eltgångar till prioriterade användare utifrån ett tekniskt, juridiskt och organisariskt perspektiv. I uppdraget ingår att ta en helhetssyn kring styrning av el tprioriterade användare och samordna olika myndigheters fortsatta arbete inomprioriteringsområdet. skall vidare i samverkan medSvenska kraftnät påbörja en analys av möjliga system för styrning av el tillprioriterade användare. Analysen bör, sägs det i regleringsbrevet, resultera iett rimligt system för styrning av el till prioriterade användare vid fredstidabristsituationer. Vidare skall redovisa en bedömning avförmågan vid svåra påfrestningar i samhället i fred samt en analys av presta-tionernas effekter på beredskapen och hur de bidragit till att uppfylla målen.Enligt uppgift från avser re-geringen att återkomma till med förslag somsyftar till att säkerställa en driftsäker elöverföring.Branschens åtgärdsprogramNätkunden i centrum (Nätkic) är ett projekt som drivs av elbranschen i syfteatt utveckla leveranssäkerheten. Projektet startade och omfat-tar utveckling av storstörningssamverkan, åtgärder tillsammans med lantbru-ket, informationsinsatser, avbrottsersättning, extra insatser för att förbättraelnät i landsbygdsområden samt utvecklad statistik över driftstörningar.HEL-projektetEnergimyndigheten fick regeringens uppdrag att utveckla en helhets-syn för elförsörjningens säkerhet och beredskap. Uppdraget, som har genom-förts i projektform (), syftar till en långsiktig kompetensutveck-ling. I projektets styrgrupp ingår representanter för ,, , , ,, , , och . Arbetet har inriktatspå att successivt bygga upp nätverk och utveckla samverkan inom dessa föratt ta fram ny kunskap, ta fram strategi och kostnadsberäknade åtgärder förökad säkerhet och beredskap inom elförsörjningen, utveckla förslag till nyfördjupad form av privat-offentlig samverkan för den tekniska infrastruktu-rens (el, tele och IT) säkerhet och beredskap samt förankra all planering ochalla resultat hos de viktigaste aktörerna. har lämnat läges-rapporter . Projektet avslutades vid utgången av år2004.Ellagens särskilda bestämmelser om överföring och leverans av el tillkonsumenterKonsumenternas rätt till ersättning berörs i några av de här aktuella motioner-na, och i motion 2004/05:N12 (mp) förordas att 11 kap. ellagen skall lyftas uroch, efter vissa ändringar, utgöra en egen lag. Med anledning därav kan föl-jande redogörelse lämnas.Särskilda bestämmelser om överföring och leverans av el till konsumenteråterfinns, som nämnts, i 11 kap. ellagen. Av den inledande bestämmelsen(1 §) framgår att med konsumenter avses en fysisk person till vilken el över-förs eller levereras huvudsakligen för ändamål som faller utanför närings-verksamhet. Vidare finns bestämmelser om att överföringen av el får brytaspå grund av konsumentens avtalsbrott (3-6 §§). Därutöver stadgas (7 §) attinnehavaren av en nätkoncession får avbryta överföringen av el för att vidtaåtgärder som är motiverade av elsäkerhetsskäl eller för att upprätthålla en goddrift- och leveranssäkerhet. Om innehavaren av nätkoncession kan förutseannat än kortvarigt avbrott i överföringen, skall konsumenten underrättas igod tid före avbrottet. Bestämmelser rörande skadestånd vid avbruten överfö-ring av el återfinns i 8-11 §§. Enligt 8 § har konsumenten rätt till ersättningför skada av nätkoncessionshavaren om överföringen av el avbryts på grundav konsumentens försummelse utan att förutsättningarna i 3 och 4 §§ är upp-fyllda. Om innehavaren av en nätkoncession inte har underrättat konsumentenenligt 7 § har konsumenten, enligt 9 §, rätt till ersättning för skada. I 10 §stadgas att om överföringen av el avbryts utan att det beror på konsumentensförsummelse och utan att det finns rätt att avbryta överföringen enligt 7 § harkonsumenten rätt till ersättning för skada av nätkoncessionshavaren om intedenne visar att avbrottet beror på ett hinder utanför hans kontroll som han intskäligen kunde förväntas ha räknat med och vars följder han inte heller skäli-gen kunde ha undvikit eller övervunnit. Av 11 § framgår att skadestånd enligt8-10 §§ omfattar ersättning för utgifter och inkomstbortfall samt annan för-lust på grund av avbrottet.Utskottets utfrågning om säker elförsörjningDet kan även erinras om att utskottet höll en offentligutfrågning om säker elförsörjning. Stenografiska uppteckningar från dennautfrågning finns tillgängliga som bilaga i utskottets betänkande 2003/04:NU11.Utskottets ställningstagandeI lamslogs stora delar av landet på grund av det ovädersom drog in över . Ovädret fick förödande konsekvenser i stora delarav och nådde även upp till . I och slogssåväl den fasta som den mobila teletrafiken ut. Många vägar blockerades avnedfallna träd och tågtrafiken stod stilla. Lokalnätens luftledningar skadades svårt av nedblåsta träd. Ävende isolerade ledningarna, vilka normalt är tåligare för fallande träd, förstör-des. I några områden skadades även regionnäten. Enligt den sammanställningsom gjort (En säker elöverföring) drabbades mer än600 000 nätkunder av elavbrott. Ungefär hälften av dessa kunder kunde fåtillbaka elen , men närmare 70 000 nätkunder på landsbygdenvar utan el i över och ca 10 000 kunder saknade el i mer än 20 dygn.Med anledning av denna händelse har ett antal motioner väckts. Utan atthär i detalj beröra samtliga kan sägas att de har det gemensamt att de förordarolika åtgärder för att försöka förbättra leveranssäkerheten beträffande el. i det föregående redogjort för har vidStatens energimyndighet , på regeringens uppdrag, framlagt ett antalförslag i syfte att skapa en driftsäkrare elöverföring. Enligt vad utskotteterfarit avser regeringen att återkomma till idenna fråga. Utskottet finner av detta skäl ingen anledning för atttillmötesgå kraven på riksdagsinitiativ i de här aktuella motionerna.Utskottet vill i detta sammanhang emellertid ta tillfället i akt att, i likhetmed vad som görs i motion 2004/05:N382 (c), framhålla vikten av säkraelleveranser på den svenska gles- och landsbygden. Enligt utskottets uppfatt-ning är det angeläget med en fungerande infrastruktur som gör det möjligt attockså verka och leva i landets mindre tätbefolkade områden. Ett särskilt utta-lande därom anser utskottet dock ej behövligt.Med hänvisning till det ovan sagda avstyrker utskottet de här aktuella mo-tionerna i berörda delar.Reformerad elmarknadUtskottets förslag i korhetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden med fordran om en utred-ning rörande en reformering av elmarknaden. Utskottet hänvisar tillatt El- och gasmarknadsutredningen har analyserat frågan.Jämför reservation 19 (mp).MotionernaI motionerna 2004/05:N295 (mp) och 2004/05:N307 (mp) förordas ett riks-dagsuttalande om att regeringen skall tillsätta en utredning med syfte att läm-na förslag om en reformering av elmarknaden. Motionärerna anser att enmarknad där kunderna betalar för sitt effektuttag bör skapas. Detta bygger påatt elhandelsbolagen avskaffas, medan nätbolagen behålls. Kunderna skallbetala spotpris för levererad el och beräknade nätförluster. Därutöver till-kommer en fast årlig nätavgift som relateras till konsumenternas maximalaeffektuttag samt skatt. Modellen innebär att nätbolagen är de enda aktörersom har uppgifter om hur mycket el varje konsument förbrukar, kunden får enenda räkning och alla handlar till samma spotpris.Även i motion 2004/05:N17 (mp) begärs ett tillkännagivande om en re-formerad elmarknad.Vissa kompletterande uppgifterLiknande förslag som de här aktuella har avstyrkts av utskottet vid tidigaretillfällen, (bet. 2003/04:NU11). I sitt ställningstagandeerinrade utskottet om att (Svenska elföretagens forsknings- ochutvecklings AB) analyserat den i de då aktuella motionerna föreslagna model-len och konstaterat att den inte är förenlig med EG:s elmarknadsdirektiv,enligt vilket alla kunder skall ha rätt att välja elleverantör. Vidare påpekadeatt den utredning om el- och gasmarknaderna som regeringen tillsatt hade föravsikt att analysera modellen, och utskottet såg med tillförsikt fram mot ut-redningens slutsatser. En avvikande uppfattning gavs uttryck för i en reserva-tion (mp).El- och gasmarknadsutredningen överlämnade sitt slutbe-tänkande El- och naturgasmarknaderna - Energimarknader i utveckling (SOU2004:129) till regeringen. När det gäller den alternativa elmarknadsmodellenfastslås inledningsvis att en tillämpning av modellen skulle strida mot detgällande elmarknadsdirektivet på ett flertal punkter, liksom mot EU:s generel-la regler för den inre marknaden och konkurrensen på denna. Att införa mo-dellen skulle, enligt utredningen, inte enbart bli en svensk angelägenhet, dådet skulle krävas genomgripande omarbetningar av den europeiska lagstift-ningen. Bortsett från detta hinder framhålls i utredningen att den föreslagnaalternativa elmarknadsmodellen är behäftad med svåra funktionsproblem.Modellen skulle, om den infördes, påtagligt skada konkurrensen på elmark-naden samt leda till ytterligare behov av reglering och övervakning. Vidareskulle det, åtminstone initialt, ställas betydligt starkare krav på elkonsumen-ten att vara aktiv på marknaden och tillägna sig större kunskaper om elmark-nadens funktionssätt än vad som är nödvändigt . Att vara aktiv på el-marknaden upplevs som krångligt av gemene man. Det förefaller att bliännu krångligare med den föreslagna omorganisationen. torde elkon-sumentens nya situation leda till att de flesta söker prisförsäkra sig. Dettaskulle dock bli mycket dyrt för särskilt de mindre kunderna och skulle dessut-om ta bort de starkaste skäl som anförts för omorganiseringen, anförs det iutredningen. Den sammanfattande slutsatsen är att det inte finns anledning atttillråda en övergång till den föreslagna alternativa elmarknaden, inte ens omdetta vore möjligt utan de formella hinder som föreligger (såsom förenlighetmed den nordiska marknaden och EG-direktiv). Tvärtom avråder utredningenstarkt från varje transformering av elmarknaden som är så omfattande ochsom skulle innebära ett faktiskt principskifte och framhåller att det därför infinns någon anledning att utreda förslaget vidare.Betänkandet är ute på remiss, och regeringen avser att åter-komma till med anledning av de förslag somutredningen lämnat.Det kan i detta sammanhang även erinras om det betänkande om liberalise-ring, regler och marknader (SOU 2005:4) som överlämnadetill regeringen . Utredningen har bl.a. haft som uppgift att, ut-ifrån de utvärderingar som gjorts av regelreformeringen inom elmarknaden,utvärdera de långsiktiga effekterna för konsumenterna, näringslivet, arbets-marknaden och samhällsekonomin. I utredningen påpekas att det finns såvälför- som nackdelar med den nuvarande utformningen av elmarknaden. Förde-larna är att marknaden öppnats för konkurrens och att tillsynen över monopo-len har stärkts, vilket är väsentliga förutsättningar för att marknaden skallkunna generera priser som fördelar produktionsresurser och elanvändning såeffektivt som möjligt. Nackdelarna är, framhålls det, att separeringen av verk-samhetsleden har ökat transaktionskostnaderna för såväl kunder som produ-center. anser att elmarknaden ännu inte nått sin slutgiltigaform men att de genomförda reformerna bidragit till en positiv utveckling.Utskottets ställningstagandeMotioner med krav på en reformering av elmarknaden, liknande de här nuaktuella, har vid upprepade tillfällen avstyrkts av utskottet. Vid det senastetillfället, (bet. 2003/04:NU11), hänvisade utskottet till att den avregeringen tillsatta utredningen om el- och gasmarknaderna avsåg att analyse-ra modellen. Som i det redogjorts för har utredningen presenterat sinaslutsatser rörande den alternativa elmarknadsmodellen. Betänkandet remiss-behandlas och regeringen avser att återkomma till medanledning av utredningens förslag. Utskottet ser inget skäl för attförorda ytterligare en utredning i frågan. Utan någon avsikt att vilja föregripregeringens beredning av ärendet vill utskottet dock framhålla att utredningenstarkt avråder från att försöka genomföra en reformering av elmarknaden ienlighet med den i motionerna skisserade modellen. Någon reformering avelmarknaden i linje med vad som förordas i här aktuella motioner ser utskottetdärför inte framför sig.Med det anförda avstyrks samtliga i detta avsnitt behandlade motioner iberörda delar.ElcertifikatUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå olika motioner som tar upp frågor rörande sy-stemet med elcertifikat. Utskottet hänvisar till den översyn somEnergimyndigheten genomfört och till att frågan bereds inom Re-geringskansliet. Jämför reservationerna 20 (m, fp), 21 (kd) och 22(mp).MotionernaI motion 2004/05:N405 (m) anmodas besluta om en avveckling avsystemet med elcertifikat. Motionärerna anser att varken statliga bidrag ellertvingande certifikatsystem bör vara styrande för elproduktionen. Ansatsen böri stället vara att internalisera energiproduktionens externa kostnader.Ett riksdagsuttalande om att växthusnäringen bör undantas från kvotpliktenför elcertifikat förordas i motion 2004/05:Sk455 (kd). Införandet av en elcer-tifikatsavgift har medfört betydligt ökade kostnader för dessa företag, varförregeringen bör återkomma med förslag som innebär att växthusnäringenundantas.Vattenfall AB:s produktion av förnybar el och elcertifikatssystemet berörsi motion 2004/05:N379 (c). Motionären ser det som anmärkningsvärt att detstatliga bolaget valde att betala straffavgift framför att köpa certifierad elenlighet med den kvotplikt som lagen föreskriver samt att inte haregna produktionsresurser som motsvarar den egna kvoten. Med anledningdärav föreslås i motionen att ges tydliga direktiv som anger attbolaget skall producera certifikatberättigad el som minst motsvarar kvotplik-ten i elcertifikatssystemet.En översyn av systemet med elcertifikat behövs för att bevara förtroendetför systemet, anförs det i motion 2004/05:N228 (mp). Motionärerna anser attincitamenten för att lösa in certifikaten behöver förstärkas för att de skall ltill en utbyggnad av förnybar elproduktion. Vidare framhålls att elcertifikatenär dyra att administrera.Vissa kompletterande uppgifterPå uppdrag av regeringen (N2003/9037/ESB) har genom-fört en översyn av elcertifikatssystemet. Det övergripande syftet med översy-nen har varit att utvärdera systemets funktion och effekter samt övervägamöjligheterna till en höjning av ambitionsnivån. Uppdraget har redovisats itvå etapper. Den första etappen, vilken omfattade att analysera torvens rollinom elcertifikatssystemet, kvotpliktavgiftens utformning samt den elintensi-va industrins undantag från kvotplikten, har redovisats i rapporten om över-syn av elcertifikatssystemet - Delrapport etapp 1 (ER 2005:08). Den andraetappen, vilken omfattat en allmän översikt av systemet, de framtida kvotni-våerna, konsumenternas villkor, effekter för vindkraften samt statistik omelcertifikatssystemet, har redovisats i rapporten om översyn av elcertifikatssystemet - Delrapport etapp 2 (ER 2005:09). När det gäller den elintensivaindustrins undantag från kvotplikten är slutsats att dennuvarande utformningen av undantag baserat på SNI-koder har klara nackde-lar. Myndigheten framhåller att en alternativ indelning baserad på energiskat-tedirektivet vore att föredra. Enligt energiskattedirektivet definieras ett förtag som energiintensivt om det uppfyller antingen kriteriet att inköpskostna-derna för energiprodukter och el uppgår till av företagets produk-tionsvärde eller kriteriet att energi- och koldioxidskatten uppgår till minst0,av företagets förädlingsvärde. I rapporten sägs att det främsta argumen-tet för att använda definitionen enligt energiskattedirektivet är att den gör dmöjligt att göra individuella bedömningar för varje enskilt företag till skillnfrån SNI-koden som är betydligt trubbigare. rekommen-derar att arbetet med en alternativ definition koordineras med programmet förenergieffektivisering samt med arbete med ett reformeratenergiskattesystem.Energimyndigheten har även på regeringens uppdrag (N2003/9037/ESB)utrett konsekvenserna av en internationellt utvidgad elcertifikatsmarknad. Iuppdraget har ingått att särskilt beakta effekterna av en gemensam svensk-norsk elcertifikatsmarknad. Uppdragets huvudsakliga syfte var att identifieraoch konsekvensbedöma kortsiktiga respektive långsiktiga effekter, identifieraoch analysera vilka grundläggande kriterier som måste vara uppfyllda avländerna samt presentera och utvärdera möjliga modeller för att sätta kvoter iländerna. har presenterat sina slutsatser i rapporten omkonsekvenser av en utvidgad elcertifikatsmarknad (ER 2005:07).Enligt uppgift från avser de-partementet att remissbehandla de förslag som lämnatunder . Därefter, i slutet av innevarande år eller i början avnästa år, avser regeringen att komma till med förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla sin positiva syn på systemet med elcer-tifikat, som enligt utskottets mening möjliggör en fortsatt utbyggnad av el-produktion från förnybara energikällor. Det sagda innebär att utskottet intedelar den uppfattning som framförs i motion 2004/05:N405 (m), vari bl.a.förordas att systemet skall avvecklas. I motion 2004/05:N228 (mp) framställskrav på en översyn av systemet med elcertifikat. Som i det föregående redo-gjorts för har genomfört en sådan översyn, vilkenenligt utskottets uppfattning tillgodoser motionärernas krav. Översynen har,som nämnts, bl.a. omfattat frågan om undantag från kvotplikten för den elin-tensiva industrin, vilken berörs i motion 2004/05:Sk455 (kd). Då regeringenför närvarande bereder underlaget från myndigheten och avser att återkommatill i dessa frågor under slutet av innevarande år finner utskottet dinte påkallat med något uttalande.När det gäller vad som tas upp i motion 2004/05:N379 (c) om VattenfallAB och kvotplikten vill utskottet erinra om den ändring av företagets bolags-ordning som genomfördes vid bolagsstämman . Utskottethar även (bet. 2004/05:NU12) redogjort för sin syn när det gällerstyrningen av i samband med en framställning från Riksrevisionensstyrelse.Med det anförda avstyrks samtliga i detta avsnitt behandlade motioner iberörda delar.Byte av elleverantörUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till pågående beredning avslå mo-tionsyrkanden med krav om att införa ett sanktionssystem för attförbättra nätföretagens hantering av leverantörsbyten. Jämför re-servationerna 23 (m, fp, kd) och 24 (mp).MotionernaI motion 2004/05:N405 (m) framhålls att det måste bli lättare för konsumen-terna att byta elleverantör för att konkurrensen på marknaden skall fungera.Riksdagen har av denna anledning, vid upprepade tillfällen, begärt förslagfrån regeringen om införande av ett sanktionssystem gentemot nätägare sommissköter kunders krav på byte av elleverantör, erinrar motionärerna om.Även i motion 2004/05:N309 (fp) förordas införandet av ett sanktionssy-stem för de nätägare som försvårar leverantörsbyten för den enskilde kunden,och ett riksdagsuttalande därom föreslås.Införandet av ett sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller re-gelverkets krav vid byte av leverantör förespråkas också i motion 2004/05:N410 (kd).Vissa kompletterande uppgifterUtskottet avstyrkte senast (bet. 2003/04:NU11) motioner varifrågan om leverantörsbyte och införande av ett sanktionssystem togs upp. Viddetta tillfälle hänvisade utskottet till det uppdrag som El- och gasmarknadsut-redningen hade. I en reservation (m, fp, kd) förordades att regeringen ej sena-re än i samband med budgetpropositionen för skulle återkomma medförslag till . Även i en motivreservation (mp) framhölls kritik motregeringens hantering av beställning. I nämnda betänkande redo-gjordes även för de uttalanden gjort i frågan samt för hur regering-en handlat.Det kan erinras om att , och våren2002, har uttalat sig för att regeringen bör utreda frågan och framlägga förslaom ett sanktionssystem mot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets kravpå leverantörsbyten. beslöt , på förslag från ett enhälligtutskott (bet. 2000/01:NU8), anmoda regeringen att skyndsamt utreda förut-sättningarna och formerna för införandet av ett effektivt sanktionssystem motde nätbolag som inte uppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör ellergällande föreskrifter om angivande av anläggningsidentitet vid mätrapporte-ring. Frågan om leverantörsbyte behandlades ånyo av utskottet i februari 2002i samband med hanteringen av propositionen om energimarknader i utveck-ling (prop. 2001/02:56). I detta sammanhang påpekade utskottet (bet.2001/02:NU9) att regeringen inte hade hanterat frågan på ett tillfredsställandesätt och att det i propositionen borde framlagts förslag om ett sanktionssy-stem. Med anledning därav förordade utskottet att skulle anmodaregeringen att utan tidsspillan lämna det av tidigare begärda försla-get om införande av ett sanktionssystem vid leverantörsbyte. I en reservation(s, v) angavs att regeringen borde återkomma till under riksmötet2002/03 så att bestämmelserna kunde träda i kraft så fort som möjligt.El- och gasmarknadsutredningen har i slutbetänkandet El- och naturgas-marknaderna - Energimarknader i utveckling (SOU 2004:129) bedömt beho-vet av ett sanktionssystem. Den undersökning som utredningen låtit göratyder på att nätföretagens hantering av leverantörsbyten förbättrats, påpekasdet i rapporten. Kvarstående problem rör främst avläsning av elmätare. Enligtundersökningen uppstod problem vid leverantörsbytena vanligen på grund avproblem med uppgifter rörande kund- och anläggningsidentitet.