bet · GS01JUU29 · 2005-05-31 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlar utskottet proposition 2004/05:131 Enmodernare rättegång - reformering av processen i allmän domstol jämte tvåmotioner som väckts med anledning av propositionen samt tre motionerfrån den allmänna motionstiden år 2004.I propositionen lämnar regeringen förslag till förändringar av detprocessuella regelverket. Det övergripande syftet med förslagen är attskapa en modernare rättegång i allmän domstol som uppfyller kraven påen rättssäker, effektiv och ändamålsenlig handläggning av mål och ärenden.Som ett led i moderniseringsarbetet föreslås ett bättre utnyttjande avmodern teknik genom att försöksverksamheten med videokonferens permanentasoch utvecklas. Vidare föreslås att berättelser som vittnen och andralämnar i bevissyfte dokumenteras med videoteknik.För att åstadkomma en ökad flexibilitet och därmed i större omfattningkunna anpassa handläggningen av ett mål till vad som behövs i detenskilda fallet föreslås uppmjukningar av kravet på muntlighet samtenhetligare regler för sammanträden. Ett antal förslag syftar till attbetona parternas ansvar för att målet drivs framåt.I propositionen lämnas vidare förslag som syftar till en mer ändamålsenlighovrättsprocess. Bland annat föreslås att systemet med prövningstillståndutvidgas till att omfatta flertalet typer av tvistemål och domstolsärendensom överklagas från tingsrätt till hovrätt. Vidare föreslås att hovrätteni större utsträckning än skall grunda sin prövning på sammamaterial som legat till grund för tingsrättens avgörande. Därmed tydliggörsatt tyngdpunkten i rättskipningen skall ligga i första instans.I en av följdmotionerna (kd) yrkas avslag på propositionen i vissa delar,bl.a. rörande förslaget till utvidgning av systemet med prövningstillståndtill hovrätt. I den andra följdmotionen (m) påtalas bl.a. behovet avytterligare budgetmedel till domstolsväsendet som en följd av reformen.Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer.Företrädarna för (m, fp, kd, c) har i ärendet yrkat att istället skall besluta att lagändringarna skall träda i kraft den 1januari 2007.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrker motionsyrkandena.I ärendet finns nio reservationer (m, fp, kd, c).Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Avvisning av bevisningRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i ,såvitt avser 35 kap. 7 §.Därmed bifaller proposition 2004/05:131i denna del och avslår motion 2004/05:Ju43 yrkande 1.Reservation 1 (kd)2. Närvaro per telefon i brottmålRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i ,såvitt avser 5 kap. 10 §.Därmed bifaller proposition 2004/05:131i denna del och avslår motion 2004/05:Ju43 yrkande 2.Reservation 2 (kd)3. Utvidgad användning av systemet med prövningstillstånd tillhovrättRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i ,såvitt avser 49 kap. 12 § och 13 §,2. lag om ändring i ,såvitt avser 18 kap. 3 a §,3. lag om ändring i , såvittavser 20 kap. 11 § och 12 §,4. lag om ändring i , såvittavser 23 kap. 1 § och 2 §,5. lag om ändring i , såvitt avser37 kap. 8 §,6. lag om ändring i utsökningsbalken, såvitt avser upphävandeav 18 kap. 16 a §,7. lag om ändring i lagen (1963:193) om samarbete medDanmark, , och angående verkställighet av straff m.m., såvitt avser 27 §,8. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegångeni arbetstvister, såvitt avser 4 kap. 12 §,9. lag om ändring i lagen(1976:206) om felparkeringsavgift, såvitt avser 10 a §,10. lag om ändringi lagen (1976:839) om , såvitt avser 21 §,11. lag omändring i sekretesslagen (1980:100), såvitt avser 15 kap. 7 §,12. lagom ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning,såvitt avser 58 §,13. lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20), såvittavser 64 §,14. lag om ändring i skuldsaneringslagen (1994:334), såvittavser upphävande av 31 §,15. lag om ändring i lagen (1994:831) omrättegången i vissa hyresmål i , såvitt avser 2 §,16. lag omändring i marknadsföringslagen (1995:450), såvitt avser 51 §,17. lag omändring i lagen (1996:242) om domstolsärenden, såvitt avser 38 § och 39§ andra stycket.Därmed bifaller proposition 2004/05:131 idenna del och avslår motion 2004/05:Ju43 yrkande 4.Reservation 3 (kd)4. Upptagning av muntlig bevisning i hovrättRiksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i rättegångsbalkensåvitt avser 35 kap. 13 § andra stycket, 50 kap. 23 § och 51 kap. 23 §.Därmed bifaller proposition 2004/05:131 i denna del och avslårmotion 2004/05:Ju43 yrkande 5.Reservation 4 (kd)5. Ikraftträdande av reformenRiksdagen antar regeringens förslag till ikraftträdandebestämmelser ide i propositionen framlagda lagförslagen.Därmed bifaller riksdagenproposition 2004/05:131 i denna del.Reservation 5 (m, fp, kd, c)6. Lagförslagen i övrigtRiksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i ,med den ändringen att i 55 kap. 8 § andra stycket första meningen ordet"upphävt" skall föras in mellan orden "eller" och "ett",2. lag om ändringi ,3. lag om ändring i ,4. lag om ändringi jordabalken,5. lag om ändring i ,6. lag om ändring ibrottsbalken,7. lag om ändring i utsökningsbalken,8. lag om ändring ilagen (1963:193) om samarbete med , , och Norgeangående verkställighet av straff m.m.,9. lag om ändring i lagen (1964:167)med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare,10. lag om ändring ipatentlagen (1967:837),11. lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolari fastighetsmål,12. lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstolm.m.,13. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291),14. lagom ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister,15. lag omändring i lagen (1976:206) om felparkeringsavgift,16. lag om ändring ilagen (1976:839) om ,17. lag om ändring i sekretesslagen(1980:100),18. lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggandeoch handräckning,19. lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifterpå tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden,20.lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20),21. lag om ändring iskuldsaneringslagen (1994:334),22. lag om ändring i lagen (1994:831) omrättegången i vissa hyresmål i ,23. lag om ändring i sjölagen(1994:1009),24. lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450),25.lag om ändring i lagen (1996:242) om domstolsärenden,26. lag om ändringi lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål,allt iden mån det inte omfattas av beslutet i det föregående.Därmed bifallerriksdagen delvis proposition 2004/05:131 i denna del.7. Ökad användning av videokonferens i domstolRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju339 yrkande 11.8. Resurser till domstolsväsendetRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju44 yrkande 2.Reservation 6 (m, fp, kd, c)9. Utvärdering av reformenRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju44 yrkande 1.Reservation 7 (m)10. Översyn av reglerna om prövningstillstånd i brottmål m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Ju43 yrkande 3, 2004/05:Ju339yrkande 6 och 2004/05:Ju471 yrkande 5.Reservation 8 (kd)11. Fotograferingsförbudet i samband med domstols sammanträdeRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju402.Reservation 9 (m, fp, kd, c)den 31 maj 2005På justitieutskottets vägnarJohan PehrsonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), (), (), Elisebeht (), (),(), (), (), (), (), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningÅr 1999 tillkallade regeringen en särskild utredare för att undersökahur rättegången i tvistemål och brottmål med bibehållen rättssäkerhetkunde förbättras. Utredaren skulle särskilt uppmärksamma frågor ommuntlighet och omedelbarhet i förfarandet samt frågor om bevisning. Iutredningsuppdraget ingick inte att behandla frågor som enbart rördeprocessen i högre domstol eftersom de frågorna var föremål för övervägandeni annan ordning. Utredningen antog namnet rättegångsutredning.I december 2001 lämnade utredningen sitt slutbetänkande En modernarerättegång (SOU 2001:103). Betänkandet har remissbehandlats. Ensammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju2001/8661/DOM).I promemorian Hovrättsprocessen (Ds 2001:36) lämnas förslagsom syftar till en effektivare och mer ändamålsenlig hovrättsprocess.Vissa av förslagen har sin grund i betänkandeEtt reformerat hovrättsförfarande (SOU 1995:124) och en promemoria somhar utarbetats av en av hovrätterna sammansatt processgrupp och somlämnats in till av hovrättspresidenterna (, dnr Ju1999/4445/DOM). Det gäller bl.a. förslagen omen utvidgning av systemet med prövningstillstånd, dokumentation avdomstolsförhör genom videoupptagningar och ändringar av de s.k.tilltrosparagraferna i 50 kap. 23 § och 51 kap. 23 § rättegångsbalken.Därutöver föreslås en uppmjukning av kravet på muntlighet vid huvudförhandlingi hovrätten. Promemorian har remissbehandlats, och en sammanställningav remissvaren finns tillgänglig i (dnrJu1995/4888/DOM).Regeringen behandlar i propositionen förslagen i betänkandet och ipromemorian. Mot bakgrund av de överväganden som görs i lagstiftningsärendetanför regeringen att det saknas skäl att genomföra utestående förslagfrån (jfr prop. 1998/99:37 Ändringar irättegångsbalken - hovrättsfrågor m.m.).Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen och har i allt väsentligtgodtagit dessa men har haft synpunkter på några förslag. Regeringen hari propositionen i några avseenden gjort en annan bedömning än Lagrådetmen har godtagit Lagrådets övriga ändringsförslag. Lagrådets synpunkterhar föranlett vissa mindre ändringar och tillägg i propositionen. Detkan noteras att det förslag till lagstiftning som remitterades tillLagrådet innehöll förslag till ett specifikt datum för ikraftträdandeav lagstiftningen.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen lämnar regeringen förslag till förändringar av detprocessuella regelverket. Det övergripande syftet med förslagen är attskapa en modernare rättegång i allmän domstol som uppfyller kraven påen rättssäker, effektiv och ändamålsenlig handläggning av mål och ärenden.Som ett led i moderniseringsarbetet föreslås ett bättre utnyttjande avmodern teknik genom att försöksverksamheten med videokonferens permanentasoch utvecklas. Vidare föreslås att berättelser som vittnen och andralämnar i bevissyfte dokumenteras med videoteknik.För att åstadkomma en ökad flexibilitet och därmed i större omfattningkunna anpassa handläggningen av ett mål till vad som behövs i detenskilda fallet föreslås uppmjukningar av kravet på muntlighet samtenhetligare regler för sammanträden. Ett antal förslag syftar till attbetona parternas ansvar för att målet drivs framåt.I propositionen lämnas vidare förslag som syftar till en mer ändamålsenlighovrättsprocess. Bland annat föreslås att systemet med prövningstillståndutvidgas till att omfatta flertalet slag tvistemål och domstolsärendensom överklagas från tingsrätt till hovrätt. Vidare föreslås att hovrätteni större utsträckning än skall grunda sin prövning på sammamaterial som legat till grund för tingsrättens avgörande. Därmed tydliggörsatt tyngdpunkten i rättskipningen skall ligga i första instans.Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer.Utskottets övervägandenReformering av processen i allmän domstolUtskottets förslag i korthetI detta avsnitt behandlas lagförslagen i propositionen samt två motionersom väckts med anledning av propositionen. Utskottet föreslår attriksdagen antar propositionen och avslår motionerna. Jämför reservationerna1-7 (m, fp, kd, c).Allmänna utgångspunkter för reformenUtskottet vill inledningsvis peka på några grundläggande utgångspunkterför en reformering av processen i allmän domstol.Det övergripande målet för förändringsarbetet inom domstolsväsendet äratt domstolarna även i fortsättningen skall kunna leva upp till de kravsom medborgarna har rätt att ställa på rättssäkra avgöranden inom rimligtid. Verksamheten måste göras mer flexibel och mindre sårbar, ochdomstolarna måste kontinuerligt anpassas till den tekniska utvecklingen.Utgångspunkten bör även i fortsättningen vara att handläggningen idomstolarna skall kunna anpassas till behoven i de enskilda fallen.Samtidigt får kraven på förutsebarhet och rättssäkerhet inte sättas åtsidan. Det är också viktigt att reglerna skapar så goda förutsättningarsom möjligt för den som vänder sig till domstol med ett anspråk att fåsin sak prövad inom skälig tid och för den som utsätts för ett oberättigatkrav att så snabbt som möjligt komma ifrån den press som en rättegånginnebär.I arbetet med att göra processen i allmän domstol så effektiv ochändamålsenlig som möjligt ligger också att ta till vara den tekniskautveckling som skett i samhället. Användning av videokonferensteknik iallmän domstol skulle kunna bidra till att öka tillgängligheten tilldomstolarna för såväl parter som andra som deltar i sammanträden ochatt åstadkomma en mer flexibel och effektiv handläggning. Teknikutvecklingenhar också givit goda förutsättningar att dokumentera förhörsutsagor medvideoteknik. Med användning av denna teknik skulle t.ex. hovrätternages ett väsentligt bättre underlag än vad ljudupptagningar ger när detgäller att bedöma bevisvärdet av ett i tingsrätten hållet förhör. Jämförtmed en ljudinspelning kan en videoupptagning förmedla åtskilligt somkan ha betydelse vid förståelsen och bedömningen av en persons utsaga,såsom gester, ansiktsuttryck m.m. Denna teknikutveckling bör tas tillvara i processen i allmän domstol.Dagens samhälle ställer andra krav på handläggningen i domstol än dekrav som ställdes när infördes, särskilt i fråga ommuntlighets- och omedelbarhetsprinciperna. Målen har generellt settökat i komplexitet och omfattning. I en del fall kan det vara så attett strikt fasthållande vid framför allt kravet på muntlighet kan ledatill att förfarandet blir tungrott, tidsödande och kostnadskrävandeutan att man därigenom når några rättssäkerhetsvinster. Även den ökadeinternationaliseringen ställer nya krav på domstolarna. Mot dennabakgrund finns det behov av ändringar i uppmjukande riktning av de reglersom bl.a. knyter an till muntlighets- och omedelbarhetsprinciperna.Ett effektivt domstolsväsende förutsätter att varje instans ägnar sigåt det som den är avsedd för. Att tvistefrågorna så långt möjligt kanlösas redan i första instans av en resursstark och kompetent tingsrättbidrar till att stärka rättssäkerheten och öka tillgängligheten tilldomstolsprocessen. Det skapar också förutsättningar för en smidig ochrättssäker hovrättsprocess i de fall tingsrättens avgörande överklagas.Instansordningen bör bygga på en funktionsfördelning mellan de olikanivåerna i domstolsorganisationen, och tyngdpunkten i rättskipningenbör ligga i första instans. Hovrättens roll bör i första hand vara attkontrollera att de tingsrättsavgöranden som överklagas är riktiga ochatt rätta till de eventuella felaktigheter som kan konstateras.Hovrättsprocessen som den ser ut innebär att det stora flertalet målsom överklagas avgörs efter en ny och fullständig prövning; en omprövningsom ofta inte är motiverad i det enskilda fallet. Processordningen bördärför reformeras och hovrättsprocessen renodlas för att ge hovrätternamöjligheter att koncentrera sitt arbete till det som är deras egentligauppgift, nämligen just att granska de tingsrättsavgöranden som överklagas.Om hovrätterna härigenom kan koncentrera verksamheten och resursernatill sådant som direkt motiveras av hovrättens funktion, kan hovrätternabli effektivare och därmed få bättre förutsättningar att hantera sinauppgifter. I detta ligger bl.a. en utvidgning av systemet medprövningstillstånd och en reformering av reglerna om framläggande av bevisningi hovrätt.De nu redovisade utgångspunkterna bör enligt utskottet ligga till grundför den reformering av processen i allmän domstol som föreslås ipropositionen och som utskottet har att ta ställning till.Utskottet anser att lagförslagen i propositionen i allt väsentligt svararmot dessa krav, och utskottet välkomnar dessa. Genom lagändringarnamoderniseras och effektiviseras processen i allmän domstol. Det görs ennödvändig fokusering på prövningen i första instans somhovrättens roll som överprövningsinstans blir tydligare.Utskottet redovisar i det följande ett antal enskildheter i lagförslagen.Avvisning av bevisningI propositionen föreslås att bestämmelsen i 35 kap. 7 § rättegångsbalkenom möjligheter för rätten att avvisa bevisning skall kompletteras meden ny avvisningsgrund, nämligen att rätten får avvisa bevisning ombeviset trots rimliga ansträngningar inte kan tas upp och avgörandetinte bör fördröjas ytterligare.I motion Ju43 (kd) yrkas avslag på propositionen såvitt avser förslagetom utökade möjligheter att avvisa bevisning.Utskottet gör följande överväganden.En grundläggande förutsättning för en väl fungerande rättsprocess äratt parterna får lägga fram de bevis som har betydelse i saken. Samtidigthar parterna rätt att få sin sak prövad inom skälig tid. Dessa tvågrundläggande rättssäkerhetsprinciper, vilka även kommer till uttryck iEuropakonventionen, kan i vissa fall komma i konflikt med varandra.Att mål i allmän domstol inte avgörs så skyndsamt som är önskvärt berorinte sällan på att det är svårt att lägga fram bevisningen på utsatttid. Vittnen och andra bevispersoner kan t.ex. vara svåra att delgekallelse till förhandlingen, och delgivna personer kan vägra inställasig till förhandling. När det, trots rättens ansträngningar, visar sigomöjligt att ta upp viss bevisning, och parten i den situationen inteåterkallar beviset, saknas egentliga möjligheter för rätten att kommatill rätta med problemet, och målet kan i princip inte avgöras.Det framstår enligt utskottet som rimligt att för dessa situationerinföra en möjlighet att avvisa bevisningen. Att på denna grund avvisabevisning bör dock inte komma i fråga annat än i undantagsfall, då allaandra rimliga försök att göra bevisningen tillgänglig visat sig fruktlösa.De möjligheter som står till buds för att få till stånd enbevisupptagning, t.ex. editionsföreläggande, vite, hämtning samtbevisupptagning utom huvudförhandling bör normalt även fortsättningsvisövervägas och tillämpas innan det blir aktuellt att avvisa bevisning pådenna grund.Utskottet tillstyrker propositionen i nu behandlad del och föreslår attriksdagen avslår motion Ju43 i nu behandlad del.Närvaro per telefon vid sammanträdeI propositionen föreslås att olika bestämmelser om formerna för närvarovid domstols sammanträden samlas i en ny 10 § i 5 kap. rättegångsbalken.I första stycket i den nämnda bestämmelsen anges huvudregeln att parteroch andra som skall delta i ett sammanträde inför rätten skall infinnasig i rättssalen eller där sammanträdet annars hålls. I andra stycketanges att rätten får besluta att dessa personer i stället skall deltagenom ljudöverföring (i huvudsak närvaro per telefon) ellerljud- och bildöverföring (i huvudsak närvaro genomvideokonferens). Vid bedömning av om det finns skäl för ett sådant deltagandeskall rätten särskilt beakta de kostnader eller olägenheter som skulleuppkomma vid personens inställelse i rättssalen och om den som skalldelta i sammanträdet känner påtaglig rädsla för att vara närvarande irättssalen. I tredje stycket anges att deltagande genom ljudöverföringeller ljud- och bildöverföring inte får ske om det är olämpligt medhänsyn till ändamålet med personens inställelse och övriga omständigheter.Det kan noteras att samma bedömningsgrunder anges beträffande deltagandegenom ljudöverföring som för deltagande genom ljud- och bildöverföring.Bestämmelsen i 5 kap. 10 § är generell och är såledestillämplig i brottmål och tvistemål samt - genom en ändring i 21 §ärendelagen - i domstolsärenden. Bestämmelsen är vidare tillämplig ialla instanser.I motion Ju43 (kd) yrkas delvis avslag på propositionen såvitt avserförslaget om att parter och andra skall kunna närvara per telefon viddomstols sammanträde. Motionärerna anför att misstänkta, tilltalade,åklagare och offentliga försvararen inte bör kunna närvara vid sammanträdeper telefon.Utskottet gör följande överväganden.Det finns ett värde i att regleringen för närvaro genom telefon ochgenom videokonferens är enhetlig. Det bör vidare överlåtas till rättenatt i det enskilda fallet bedöma lämpligheten i att part eller annandeltar i förhandlingen på annat sätt än genom närvaro i rättssalen. Motbakgrund av den lämplighetsbedömning som rätten skall göra enligt tredjestycket i bestämmelsen torde utrymmet för att låta en tilltalad deltavid sammanträdet endast per telefon vara litet. Det torde nämligen iallmänhet vara olämpligt att låta parter och offentliga försvarare deltaper telefon vid sammanträden i brottmål. Det kan dock finnas undantagsvisasituationer då sådan inställelse borde kunna vara möjlig. I propositionen(s. 99) nämns som exempel åklagares eller offentliga försvarares deltagandevid en häktningsförhandling som hålls i den misstänktes frånvaro elleren tilltalads deltagande i mål som annars kan komma att avgöras i hanseller hennes utevaro. En annan situation som nämns i propositionen ärdå t.ex. en tilltalad deltar i ett sammanträde genom videokonferens ochden tekniken av någon anledning slutar att fungera. Utskottet kan anslutasig till regeringens bedömning i denna del. Mot den bakgrunden är detinte lämpligt att uppställa något generellt hinder mot att parter ochoffentliga försvarare deltar per telefon vid sammanträden ibrottmål.Utskottet tillstyrker propositionen i nu behandlad del och avstyrkermotion Ju43 i denna del.Utvidgad användning av systemet med prövningstillstånd till hovrättI propositionen föreslås lagändringar som innebär att systemet medprövningstillstånd till hovrätt blir generellt tillämpligt men attundantag från kravet görs för vissa måltyper. I sak innebär förslagen attsystemet med prövningstillstånd utvidgas till att omfatta tvistemål,med undantag för vissa familjemål, och domstolsärenden. Några ändringari kraven på prövningstillstånd i brottmål föreslås inte.I motion Ju43 (kd) yrkas avslag på propositionen i denna del.Utskottet gör följande överväganden.Som konstaterats ovan i avsnittet med allmänna utgångspunkter förreformen bör tyngdpunkten i rättskipningen ligga i första instans. Hovrättensroll bör i första hand vara att kontrollera att de tingsrättsavgörandensom överklagas är riktiga och att rätta till de eventuella felaktighetersom kan konstateras. Om hovrätterna kan koncentrera verksamheten ochresurserna till sådant som direkt motiveras av hovrättens funktion, kanhovrätterna bli effektivare och därmed få bättre förutsättningar atthantera sina uppgifter.En utvidgning av systemet med prövningstillstånd till hovrätt till attomfatta fler mål- och ärendetyper är förenad med en rad fördelar somgår i denna riktning. Förutom den redan nämnda koncentrationen avprövningen till första instans och tydliggörandet av hovrättens i förstahand kontrollerande funktion åstadkommer man härigenom ett snabbareförfarande och en handläggning utan onödiga resursinsatser.För att så långt möjligt motverka risken för bestående rättsäkerhetsbristeroch materiellt felaktiga avgöranden är det viktigt att dispensgrundernaär sådana att felaktiga tingsrättsavgöranden så långt möjligt kanidentifieras och ändras. med att tillämpningsområdet förprövningstillstånd till hovrätt nu föreslås utvidgat, föreslås att detinförs en ny dispensgrund för s.k. granskningsfall. Det innebär attmöjligheterna att bevilja prövningstillstånd till hovrätt blir störreeftersom det i fall då det inte utan beviljande av prövningstillståndgår att bedöma riktigheten av det slut som tingsrätten kommit till skallmeddelas prövningstillstånd.