bet · GS01BOU7 · 2005-05-12 00:00:00 — Utskottet uppmärksammar särskilt syftet att de nya bestämmelsernaskall motverka exploaterande förvärv.Med hänvisning till vad regeringen anför om bestämmelsernas närmareutformning förordar utskottet inte de förändringar av lagstiftningensom framförts i c-motionen, som alltså avstyrks.Juridiska personers förvärvUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringens förslag om kompensationsgrundande avståendenav egendom till staten m.m. samt avslå de motstående motionsförslagen.Jämför reservationerna 10 (kd, c) och 11 (fp).Riksdagen bör vidare anta regeringens förslag om kompensationsfriaförvärv och avslå motstående motionsförslag m.m. Jämför reservationerna12 (fp) och 13 (c).Riksdagen bör dessutom anta regeringens förslag om upphävande av fysiskapersoners företrädesrätt i särskilt fall samt avslå motstående motionsförslag.Jämför reservationerna 14 (kd, c) och 15 (fp).Enligt regeringens förslag skall bestämmelserna om juridiska personersförvärv förenklas och moderniseras. Förvärv mellan juridiska personerskall inte längre kräva tillstånd utöver vad som följer av glesbygds-och omarronderingsbestämmelserna. Dödsbon skall vid tillämpningen avbestämmelserna om juridiska personers förvärv likställas med fysiskapersoner. Regeringen har analyserat sitt förslag i förhållande till dekrav EG-rätten - EG-fördragets bestämmelser om fri rörlighet av kapital- ställer och i sammanhanget poängterat att det genom vissa av deframlagda förslagen (prop.-avsnitt 8.2 och 8.4) blir enklare för juridiskapersoner att förvärva lantbruksegendom, både från annan juridisk personoch från fysisk person, än enligt dagens bestämmelser.Kompensationsprincipen - avstående av egendom till staten förnaturvårdsändamål m.m.Utskottet har inledningsvis kortfattat i beskrivande form berörtregelverkets utformning och den huvudregel som innebär att det för tillståndenligt nu gällande lag krävs att förvärvaren avstår eller kan antaskomma att avstå mark som kompenserar förvärvet. I propositionen föreslårregeringen att lantbruksegendom som förvärvaren avstår, kan antas kommaatt avstå eller har avstått till en fysiskperson eller till staten för naturvårdsändamål skall godtas somkompensationsmark förutsatt att egendomen i fråga om produktionsförmågaungefär motsvarar den egendom som avses med förvärvet.I motion 2004/05:Bo8 (kd) yrkande 1 föreslås att avslårförslaget till ny lydelse av, såsom motionen får förstås, 6 § förstastycket 2 b jordförvärvslagen som innebär att mark som juridiska personeravstår till staten för naturvårdsändamål skall godtas som kompensationsmark.Motion 2004/05:MJ504 (kd) yrkande 5, som väckts , innebär att jordförvärvslagen skall ändras med syfte attbevara balansen mellan olika ägarkategorier (förslag om tillkännagivande).Förändringen bör enligt motionärerna ligga i linje med förslaget iJordförvärvsutredningens betänkande (SOU 2001:38).Motionärerna bakom motion 2004/05:Bo9 (c) yrkande 5 i denna del föreslåratt skall avslå regeringens lagförslag i den del avseende 6§ som ger storbolagen lättnader att förvärva mark vilka förvärv rubbarägarbalansen till bolagens fördel. Det gäller bl.a. det nu aktuellaförslaget att mark som juridiska personer avstår till staten förnaturvårdsändamål skall få räknas som kompensationsmark.Den föreslagna bestämmelsen om kompensationsmark skall tillämpas vidjuridiska personers förvärv från fysiska personer och dödsbon. Ettbibehållande av bestämmelsen medverkar således till att balansen mellanolika ägarkategorier upprätthålls.Jordförvärvsutredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringensförslag. Utredningen hade dock föreslagit att en juridisk person somavstått mark till staten för naturvårdsändamål skall kunna åberopa dettasom ett särskilt skäl för att få göra kompensationsfria förvärv.Naturvårdsverket, och Föreningen i sina till regeringen avgivna remissvar över utredningensförslag att juridiska personer skall få åberopa även till staten förnaturvårdsändamål överlåten produktiv skogsmark som kompensationsmark,eftersom sådana avståenden förenklar och stimulerar bildandet avnaturreservat och nationalparker på skogsmark ägd av skogsbolag. Utskottetinstämmer med regeringen i att dessa avståenden är angelägna. Eftersomden mark som är aktuell för skapandet av naturreservat och nationalparkerutgör en försumbar del av den totala jord- och skogsmarken kommerbalansen mellan olika ägarkategorier inte att påverkas om även dessaavståenden anses som kompensationsgrundande. En juridisk person bör därförkunna tillgodoräkna sig avståenden till staten för naturvårdsändamålsom kompensationsmark under samma förutsättningar som avståenden tillfysiska personer. Utskottet anser att som lag bör anta 6 §första stycket jordförvärvslagen i enlighet med regeringens förslag.Därmed tillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker demotstående kd- och c-motionerna. Utskottet behandlar under följanderubrik ett förslag om ett tillkännagivande om att ytterligarekrav - utöver kravet på produktionsförmåga - skall ställas på denavstådda marken.Eftersom regeringsförslaget i allt väsentligt överensstämmer medutredningsförslaget både i denna del och i övrigt vad gäller frågan om attbevara ägarbalansen avstyrker utskottet den under den allmänna motionstidenväckta kd-motionen.Kompensationsprincipen - kompensationsfria förvärv m.m. och företrädeför fysiska personerRegeringen föreslår i propositionen också att kompensationsmark inteskall krävas om förvärvet huvudsakligen avser skogsmark och förvärvarenpå orten bedriver sådan industriell verksamhet i vilken egendomensvirkesavkastning behövs. Bestämmelsen om att fysiska personer i vissafall skall ha företräde vid förvärv framför juridiska personer sombedriver skogsindustriell verksamhet föreslås bli upphävd. Regeringenföreslår vidare att kompensationsmark inte heller skall krävas dåegendomen är avsedd för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk ellerom det finns andra särskilda skäl. Bestämmelsen om att förvärvstillståndfår lämnas om förvärvet medför att egendom som redan tillhör förvärvarenblir mer ändamålsenlig skall enligt regeringsförslaget upphävas.I motion 2004/05:Bo8 (kd) yrkande 2 lämnas förslag om att ett tredjestycke i 6 § jordförvärvslagen skall införas med följande lydelse:Tillstånd enligt andra stycket 2 får inte meddelas om egendomen med hänsyntill ortsförhållandena bör ägas och brukas av en fysisk person som ärbosatt på orten (riksdagsbeslut om lagändring). Motionsförslaget stårmot regeringens förslag om upphävande av fysiska personers företrädesrätti vissa fall.Motionärerna bakom motion 2004/05:Bo9 (c) yrkande 5 i denna del föreslåratt skall avslå regeringens lagförslag i den del avseende 6§ som ger storbolagen lättnader att förvärva mark vilka förvärv rubbarägarbalansen till bolagens fördel. Det gäller det redan behandladeförslaget att mark som juridiska personer avstår till staten förnaturvårdsändamål skall få räknas som kompensationsmark men därutöver ocksåbl.a. att undantaget från kravet på kompensationsmark för juridiskapersoner som behöver egendomen för skogsindustriell verksamhet intelängre skall vara begränsat av bl.a. fysiska personers förvärvsbehovoch företräde till marken. Motionen avser alltså främst de av regeringenföreslagna förändringarna av bestämmelserna i nuvarande 5 § andra ochtredje styckena som återfinns i propositionen som förslag till ny lydelseav 6 §.I motion 2004/05:Bo9 (c) yrkande 4 tas också frågor upp om en skärpningav principen om kompensationsmark när juridiska personer förvärvarjordbruks- och skogsmark. Enligt motionen bör kompensationsmark ochförvärvad mark ligga i samma geografiska område. Vidare lämnas förslagom att registrering av juridiska personers köp och försäljningar skallske och att juridiska personer som i större omfattning verkar påfastighetsmarknaden skall avkrävas årliga markbalanser. Motionens förslagsyftar också till att villkoren för att juridiska personer skall erhållaförvärvstillstånd måste vara utformade så att reglerna gynnar en utvecklingdär det alltid tas hänsyn till att familjejordbruken kan säkras ochutvecklas (förslag om tillkännagivande).I dag godtas endast mark som behövs för jord- och skogsbruketsrationalisering som kompensationsmark. Då de rationaliseringsaspekter somtidigare var utmärkande för lagen tonats ned finns det, enligt regeringensmening, inte anledning att behålla en bestämmelse om att endast marksom behövs för jord- eller skogsbrukets rationalisering kan godtas somkompensationsmark. Denna inskränkning av juridiska personers möjlighetertill förvärv föreslås därför bli upphävd. Därmed elimineras vidarehuvuddelen av de tillämpningsproblem som bestämmelsen gett upphov till.Vid bedömningen av vilken mark som är kompensationsgrundande gäller förnärvarande även att den egendom som avståtts eller kan antas komma attavstås i storlek eller värde ungefär skall motsvara den egendom somavses med förvärvet. Med värde avses i fråga om skogsmark markensproduktionsförmåga. har konstaterat att det såledesär möjligt att välja mellan värde och areal som beräkningsgrund och attdet därmed t.ex. går att åberopa arealprincipen efter försäljning avlågavkastande mark vid köp av högavkastande mark. Regeringen har delatutredningens bedömning att bestämmelsen blir mer förutsebar och enklareatt tillämpa om kompensationen i stället alltid beräknas efter markensproduktionsförmåga. Vad regeringen ansett bör gälla i fråga om krav påmark för att den skall godtas som kompensationsmark har kommit tilluttryck i det av utskottet tillstyrkta regeringsförslaget till ny lydelseav 6 § första stycket. Regeringen har inte funnit skäl att uppställanågra krav på var den avstådda egendomen skall vara belägen inom Sverigesgränser.Genom att juridiska personer får förvärva egendom av varandra, medundantag av dödsbon, utan andra krav än de som gäller enligt de särskildabestämmelserna om förvärv i glesbygd och omarronderingsområden ökar deskogsindustriella bolagens möjligheter att tillgodose sitt behov avråvaruunderlag. Trots detta kan det finnas situationer då det är befogatatt göra undantag från principen att balansen mellan olika ägarkategorierskall upprätthållas och låta juridiska personer med viss industriellverksamhet få förvärva skogsmark av fysiska personer utan krav påkompensation. Bestämmelsen bör därför behållas, men renodlas och anpassastill övriga lagförslag.För att förenkla bestämmelsen och renodla den utefter dess syfte anserregeringen att möjligheten att göra kompensationsfria förvärv bör knytastill den ort där den juridiska personens verksamhet är etablerad. Deninskränkning ändringen innebär för de skogsindustriella företag sominte är etablerade på orten får anses uppvägas av de övriga lättnadersom föreslagits för juridiska personers förvärv. Mot bakgrund av attrationaliseringsaspekten i övrigt tonats ned finns det inte heller enligtregeringens mening anledning att i detta sammanhang behålla en bestämmelsesom ger fysiska personer företräde vid förvärv.Enligt utskottets mening är den avvägning som regeringen gjort av deolika intressen som gör sig gällande en god ståndpunkt för riksdagenvid dess beslut om utformningen av lagen. Upprätthållandet av ägarbalansenmellan fysiska personer och dödsbon å ena sidan och övriga juridiskapersoner, främst bolag, å andra sidan är betydelsefull och det finnsdärför skäl för riksdag och regering att följa utvecklingen för attkunna förhindra ett alltför stort bolagsägande, om utvecklingen skullestyra åt detta håll. Utskottet finner således skäl att tillstyrkapropositionens lagförslag och avstyrka de mot regeringsförslaget mer ellermindre stående kd- och c-motionerna. Det gäller dels lydelsen av 6 §andra stycket jordförvärvslagen som avser de kompensationsfria förvärvenmot vilken invändningar gjorts i c-motionen, dels att bestämmelsen omden företrädesrätt fysiska personer har i vissa fall skall upphävas motvilket invändningar framförts i både kd- och c-motionen. Därvid finnerutskottet inte skäl att bestämmelsen i första stycket skall kompletterasmed krav på var den avstådda marken skall vara belägen, såsom föreslagitsi c-motionen (jfr utskottets behandling av paragrafens första styckeovan). Utskottet finner inte heller tillräckliga skäl att tillstyrkac-motionen i dess övriga delar. Utskottet föreslår att avslårmotionen i dessa delar i samband med sitt ställningstagande tillutskottsförslaget om att 6 § andra stycket skall antas som lag.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör anta regeringen lagförslag i övrigt. Jämför reservationerna16 (m) och 17 (fp).Riksdagen bör vidare avslå motionsförslagen om markpolitikens inriktning.Jämför reservationerna 18 (m) - motiv., 19 (fp) - motiv. och 20 (kd,c).Riksdagen bör dessutom avslå motionsförslaget om förbud mot skogavverkninginnan förvärvstillstånd erhållits eftersom förslaget tillgodoses genomett regeringsförslag om ändringar i skogsvårdslagen. Jämför reservationerna21 (m) - motiv. och 22 (fp) - motiv.Regeringens lagförslag i övrigtUtskottet tillstyrker av de i propositionen angivna skälen regeringensförslag till lagändringar i den mån de inte behandlats av utskottetovan.Markpolitikens inriktningFörslagen i motion 2004/05:Bo9 (c) avser att förbättra möjligheternaför familjejordbrukens utveckling. Det krävs enligt motionärerna enmodern jord- och skogsbrukspolitik som ger kommande generationerförutsättningar att satsa på ett yrke inom jord- och skogsbruk. Enligtmotionen bör en modern jordbrukspolitik även innefatta en bra och säkermarkpolitik som främjar familjejordbruket. Förutom ett mer allmänttillkännagivande om politikens inriktning - yrkande 1 - föreslås enöversyn av jordförvärvslagen i syfte att skapa goda förutsättningar förlandsbygden - yrkande 2. Enligt motionärerna behöver man arbeta vidaremed den redan gjorda översynen så att markpolitiken får en inriktningsom gör att landsbygden och de företag som bär upp den ges en möjlighetatt utvecklas till fromma för hela (förslag om tillkännagivande).Utskottet har tidigare i detta betänkande tillstyrkt regeringens förslagtill förändringar av jordförvärvslagen och närmare överväganden i frågaom en förnyad översyn bör i varje fall inte genomföras innan de förordadelagändringarna varit i kraft under så pass att det är möjligtatt konstatera utfallet av dem. Inte heller i övrigt finns det skäl förriksdagen att nu göra ett tillkännagivande i enlighet med de förslagsom lagts fram i motionen. Det skall erinras om att regeringen tillkallaten kommitté med uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi för dennationella politiken för landsbygdsutveckling. Denna strategi skallutgå från målet om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar utvecklingav landsbygden inbegripet de areella näringarnas roll ochutvecklingsförutsättningar (dir. 2004:87).Utskottet avstyrker således motionens båda yrkanden.Skogsavverkning innan tillstånd erhållitsFörslaget i motion 2004/05:MJ504 (kd) yrkande 6 avser en ändring ijordförvärvslagen som syftar till att det inte skall bli tillåtet för enköpare att avverka skog innan köpet vunnit laga kraft eller förvärvstillstånderhållits (förslag om tillkännagivande).I en nyligen av regeringen lämnad proposition om ändringar i skogsvårdslagen(prop. 2004/05:58) finns ett förslag om att avverkning som huvudregelinte skall få påbörjas förrän förvärvstillstånd beviljats i de fall dåförvärvstillstånd krävs. Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet påbörjaren avverkning innan tillstånd meddelats skall enligt förslaget kunnadömas till ansvar. Inom bereds detta regeringsförslag av miljö-och jordbruksutskottet. Med hänsyn till att motionärerna kan komma atttillgodoses genom bifall till regeringsförslaget avstyrkerutskottet motionen.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Slopande av jordförvärvslagen helt eller delvis m.m., punkt 1 (m)avMarietta de (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo5yrkande 2, 2004/05:Bo6 yrkande 1 och 2004/05:Bo7 yrkandena 1-3, bifallerdelvis motion 2004/05:Bo6 yrkande 3 och avslår motionerna 2004/05:N407yrkande 5 och 2004/05:Bo6 yrkande 2.StällningstagandeI propositionen föreslås att jordförvärvslagen ändras i vissa delar.Ökade krav på bosättning i glesbygd föreslås för individer samtidigtmed förenklingar för företag.Jordförvärvslagen har historiskt använts som ett instrument för attpåskynda rationaliseringen av innehavet av lantbruksmark. Modelleninnebar att statliga tjänstemän hade avgörande inflytande över vilka somfick köpa fastigheter och även till vilket pris som de fick försäljas.Denna totala centralplanering har övergivits och lämnat plats för enförvärvspolitik som i väsentligt högre grad lämnar utrymme för enskildamänniskors fria avtalsrätt. I vissa delar av accepteras numeraockså äganderätten fullt ut genom att boplikten är geografiskt begränsad.Resterna av centralplaneringstänkandet lever dock kvar i jordförvärvslagensom den är utformad . Det gäller reglerna om att i vissa delar avlandet en köpare måste vara bosatt i kommunen för att få tillstånd attköpa en lantbruksfastighet. Inskränkningen av juridiska personersmöjligheter att förvärva lantbruksfastigheter kränker också en av defundamentala delarna av äganderätten - nämligen den att fritt få säljasin egendom till vem man vill.Våra förslag vad gäller enskilda personer är följande. Resterna avbosättningsplikten i jordförvärvslagen har inte på något avgörande sättpåverkat fastboendet i glesbygd. Inte heller har den haft någon mätbarinverkan på näringslivsutvecklingen där. Enligt vår mening är det såvälotidsenligt som otillständigt att staten skall föreskriva var människorskall bosätta sig. Det går inte att genom statliga tvångsåtgärder styrabefolkningsutvecklingen. Det som behövs är incitament för att kunna booch verka utanför städerna och dessutom ha en socialt fungerande tillvaro.Då behövs bl.a. bättre vägar och bättre företagsklimat så att företagetableras och skapar nya arbetstillfällen.I vissa delar av är emellertid fastighetsstrukturen sådan atten statlig förvärvspolitik är ändamålsenlig. Det gäller främst i Dalarnadär skiftesreformen ännu inte genomförts fullt ut. Den omarronderingsverksamhetsom där gradvis genomförs med hjälp av statliga insatser bör fortsätta.Därför är det i dessa områden motiverat att behålla förvärvsprövningenså länge omarronderingsverksamheten fortgår.Förvärvsprövningen av enskilda personer bör således, med undantag föromarronderingsområden, tas bort.I fråga om jordbruksmark är vår inställning följande. Jordbrukspolitikenär gemensam för hela EU. Sedan blev medlem för ett decenniumsedan har den gemensamma jordbrukspolitiken ändrats ett par gånger.Under trycket av kraven på ökad frihandel, vilken vi anser vara positiv,kommer produktionen av livsmedel att behöva rationaliseras. Dettainnebär sannolikt att jordbruksmark kommer att behöva byta ägare för attöka förutsättningarna för effektivare produktion. Redan nu drivs mångajordbruk av juridiska personer i form av handelsbolag eller aktiebolag.Bolagsformen har många fördelar om fler personer är inblandade i driftenav företaget och dessutom är ägare. Begränsningarna i juridiska personersköp av jordbruksmark fyller enligt vår mening inte längre någon funktion.Tvärtom kan de utgöra hinder för ett rationellt jordbruk och därmedockså för livsmedelsproduktionen i . Detta är till nackdel ocksåför vidareförädling av livsmedel i jordbruksbygderna, vilket påverkarsysselsättningen negativt. Köp av jordbruksmark bör därför inteförvärvsprövas.Skogen och skogsindustrin är av största betydelse för ekonomi.De stora skogsbolagen har själva eller genom dotterbolag storaskogsinnehav. Även det statsägda är en mycket stor skogsägare. INorrland är stat och bolag dominerande skogsägare. I är merpartenav skogen ägd av enskilda skogsbrukare. Förutsättningarna för skogsförvärvskiljer sig därför åt i olika delar av . Enskilda individer kommerlätt i underläge jämfört med stora bolag om de konkurrerar om sammamark. Förvärvsprövningen av juridiska personers köp av skogsmark kandärför fylla en funktion för ett spritt ägande av mark. Särskilt gällerdet norra . Stora bolag och staten har också en bättrekonkurrenssituation än mindre bolag. Mindre skogsindustrier som behöver breddasin råvarubas har därför i dagens lagstiftning ett försteg framför andrajuridiska personer. Avsikten med en förvärvsprövning är att ge vissaköpare företräde framför andra. Detta medför alltid inskränkningar iäganderätten eftersom en säljare inte fritt får välja vem som blir köpare.Materiellt kan innebörden bli att priset blir lägre än vad som annarsskulle ha blivit fallet. Då priset inte alltid är styrande för val avköpare kan inskränkningen också vara av känslomässig och immateriellnatur. Det finns anledning att se över reglerna för juridiska personersförvärv av skogsmark eftersom förhållandena ändras. En ny avvägningmellan inskränkt äganderätt och eventuella fördelar med en bibehållenförvärvsprövning bör göras. Lämpligen ges denna uppgift som tilläggsdirektivtill den sittande Skogsutredningen.Det skulle kunna vara problematiskt om ett, eller ett fåtal, bolag ägdenästan all skogsmark i . Men detta utmynnar i en mer generellfråga som gäller fördelar med konkurrens och nackdelar med ägarkoncentrationoch bör behandlas som en sådan. Man bör därför se över konkurrenslagstiftningenoch säkerställa att den på ett effektivt sätt omfattar ägande avskogsfastigheter.Då förvärvsprövning endast skall gälla vid förvärv av skogsmark bör detprövas om jordförvärvslagen kan upphävas och relevanta delar i ställetkan inarbetas i skogsvårdslagen. På vilket sätt detta lämpligast skerbör också bli en uppgift för den sittande Skogsutredningen.Regeringen bör återkomma till med de lagförslag vi förordar.Vi föreslår att tillkännager för regeringen som sin meningvad vi framför. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo7 (m)yrkandena 1-3, 2004/05:Bo5 (m) yrkande 2 och 2004/05:Bo6 (fp) yrkande1, bifaller delvis motion 2004/05:Bo6 (fp) yrkande 3 och avslår motionerna2004/05:Bo6 (fp) yrkande 2 och 2004/05:N407 (kd) yrkande 5.2. Slopande av jordförvärvslagen helt eller delvis m.m., punkt 1 (fp)avNina () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Bo5yrkande 2 och 2004/05:Bo6 yrkandena 1-3, bifaller delvis motion 2004/05:Bo7yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2004/05:N407 yrkande 5 och2004/05:Bo7 yrkande 3.StällningstagandeBestämmelserna i jordförvärvslagen innebär en klar inskränkning idispositionsrätten och egendomsskyddet vad gäller lantbruksfastigheter.Säljaren har inte rätt att sälja till vem som helst. Staten har genomtvångsåtgärder i form av återlösen möjlighet att gynna köpare som redanär boende på en ort.Det finns tre typer av bestämmelser som motiverar jordförvärvslagen:förvärv i glesbygd, förvärv i omarronderingsområden och juridiskapersoners förvärv. Dessutom finns det ambitioner att utnyttja jordförvärvslagenför att förhindra s.k. exploaterande förvärv.Vi anser att man bör anlägga en positiv grundsyn och inte på förhandutgå ifrån att alla som önskar köpa lantbruksfastigheter har oseriösaavsikter. Grundinställningen bör vara att människor är ärliga och villta ansvar för och vårda det som de äger.Vi tror inte att man löser alla problem genom statliga detaljregleringar.Det finns ett mindre antal s.k. skogsklippare som förvärvar skogsfastighetermed oseriösa avsikter, men detta kan inte motivera att man har enkrånglig lagstiftning kring förvärvet.