bet · GT01FiU1 · 2005-11-10 00:00:00 — Också har i en skrivelse om förmånsrätten till lagutskott påtalat att problemen inte tycks ligga i det nuvarande regelverket, utan snarare i hur det tillämpas av bankerna. Sammanfattningsvis anser utskottet att indikationerna på att företag fått svårare att få krediter till följd av den nya förmånsrätten, är värda att ta på största allvar. Utskottet anser dock att det är för tidigt att dra några slutsatser om reformen ännu och att frågan måste analyseras närmare, inte minst mot bakgrund av att en återgång skulle få stora statsfinansiella konsekvenser. Bland annat bör det slutliga resultatet av det utredningsuppdrag som ITPS har avvaktas. Mot denna bakgrund avstyrker finansutskottet motionerna Fi296 (c) yrkande 7, Fi308 (kd) och Fi 319 (kd) yrkande 14. 5.7 Statsbudgetens utgifter och inkomster i sammandrag Utskottet har i närmast föregående avsnitt behandlat de delposter som statsbudgeten är uppbyggd av. Skillnaden mellan statsbudgetens inkomster och summan av samtliga utgifter på utgiftsområden (inklusive förändringar av anslagsbehållningar, nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen) utgör budgetsaldot, vilket definitionsmässigt är liktydigt med statens lånebehov. Lånebehovet framkommer alltså som en restpost, vars nivå inte tar ställning till. Tabell 5.6 Statsbudgetens utgifter och inkomster . Regeringens (s, v, mp) och oppositionspartiernas förslag I tabell 5.6 presenteras i sammandrag regeringens och oppositionspartiernas budgetalternativ . Till följd av att partierna använder delvis olika redovisningsprinciper kan vissa vara svåra att jämföra med regeringens förslag. I tabellen framgår att statsbudgetens utgifter överstiger inkomsterna och att det beräknade lånebehovet enligt regeringens förslag uppgår till . Därtill kommer de ändringar som föreslås i de gemensamma motionerna av Socialdemokraterna, som ökar lånebehovet med ytterligare till totalt 2006. Som framgår av tabellen har samtliga oppositionspartier ett positivt saldo . Om man exkluderar planerad försäljning av statens företag blir emellertid saldot kraftigt negativt för samtliga partier. 5.8 Lagförslagen på skatteområdet Utskottets förslag i korthet Lagförslagen utformas i enlighet med utskottets ställningstaganden och vissa rättelser genomförs. I förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) har orden "med inkomst av näringsverksamhet" fallit bort i övergångsbestämmelsen. Felet rättas när regeringens lagförslag återges i bilaga 2. I 8 kap. 3 § skattebetalningslagen (1997:483) behöver punkt 4 uppdateras när kompensationen för den allmänna pensionsavgiften går . Utskottet lägger fram det förslag till lag om ändring av skattebetalningslagen som framgår av bilaga 3. Utskottet anser att kommissionens godkännande bör avvaktas innan lagförslaget om slopad och sänkt koldioxidskatt för den handlande sektorn antas. Som en följd av detta ställningstagande utgår regeringens förslag om ändring i 6 a kap. 1 § och 11 kap. 10 § första och andra stycket lagen (1994:1776) om skatt på energi ur detta ärende. Detta framgår genom att regeringens lagförslag återges utan ändringen i bilaga 2 och genom att punkt 40 endast behandlas delvis. Utskottet föreslår vidare att kalk- och cementindustrins nedsättningsregel förlängs med . Regeringens förslag till lag om ändring i lagen om skatt på energi tillförs därför en ändring som innebär att punkt 2 av övergångsbestämmelserna till SFS 1997:479 skall fortsätta att gälla fram till . Ändringen framgår av bilaga 3. Utskottet har tillstyrkt att den allmänna löneavgiften sänks med och föreslår därför den ändringen i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift att den allmänna löneavgiften fastställs till i stället för . Ändringen framgår av bilaga 3. Kreditering på skattekonto av stöd för investering i konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus Utskottet har i det föregående gjort bedömningen att det aktuella lagförslaget kan träda i kraft utan hinder av att kommissionens godkännande inte föreligger. Utskottet anser vidare att lagen bör tillföras en bestämmelse som innebär att krediteringen på skattekonto inte får minska statens inkomster med ett större belopp än det som avsatts för ändamålet. Utskottet föreslår därför de ändringar i det aktuella lagförslaget som framgår av bilaga 3. 6 Fördelning av utgifter och 2008 Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till preliminär fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområden , med de ändringar som följer av två motioner från Socialdemokraterna, . Utskottet avstyrker därmed de alternativa yrkanden som framförs av Moderata samlingspartiet, liberalerna, och . Jämför reservationerna 7 (m), 8 (fp), 9 (kd) och 10 (c). Regeringen föreslår (punkt 13) att ska godkänna den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden som finns återgiven i propositionen (tabell 7.6). Fördelningen framgår av tabell 6.1 respektive 6.2. Motioner från Socialdemokraterna, Socialdemokraterna, och föreslår i två gemensamma motioner, Fi320 och So697, ett antal ändringar i förhållande till regeringens förslag till utgiftsramar . Ändringarna omfattar sammanlagt respektive år och berör utgiftsområdena 9 Hälsovård, sjukvård och 20 Allmän miljö- och naturvård. Ändringsförslagen framgår av tabell 6.1 respektive 6.2. Förslag till alternativa beräkningar av utgifter på utgiftsområden framförs av Moderata samlingspartiet i motion Fi240 yrkande 9, liberalerna i motion Fi241 yrkandena 10och 12, i motion Fi242 yrkande 7 samt i motion Fi243 yrkande 3i denna del. Partiernas alternativ framgår av tabellerna 6.1 respektive 6.2. Tabell 6.1 Utgiftsramar . Regeringens (s, v, mp) och oppositionspartiernas förslag Tabell 6.2 Utgiftsramar . Regeringens (s, v, mp) och oppositionspartiernas förslag De aktuella alternativen i propositionen och motionerna avseende 2007 och 2008 utgår från motsvarande fördelning av utgiftsramar . Utskottet har tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringens förslag till fördelning på utgiftsområden , med de ändringar som följer av förslagen i motionerna Fi320 (s, v, mp) och So697 (s, v, mp). Som framgår av tabellerna ökar utgifterna såväl 2007 som 2008 med med de förslag som läggs i motionerna av Socialdemokraterna, jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen. Större delen av denna ökning, faller inom utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård. Resterande ligger på utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Utskottet tillstyrker mot den bakgrunden regeringens förslag till fördelning av utgifter som riktlinje för regeringens budgetarbete (punkt 13), med de ändringar som följer av förslagen i motionerna Fi320 (s, v, mp) yrkande 2 och So697 (s, v, mp) yrkande 2. Därmed avstyrker utskottet motionerna Fi240 (m) yrkande 9, Fi241 (fp) yrkandena 10 och 12, Fi242 (kd) yrkande 7 samt Fi243 (c) yrkande 3 i denna del. 7 Bemyndiganden och övriga ekonomiska förpliktelser 7.1 Bemyndigande om upplåning Utskottets förslag i korthet Regeringen bemyndigas att under ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 8). Statsbudgetens saldo är identiskt med statens lånebehov. För att saldot ska överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoutlåning och en post för kassamässig korrigering över statsbudgeten på utgiftssidan, vid sidan av de utgifter som är grupperade på 27 utgiftsområden. har utfallet för statsbudgetens saldo korrigerats med sammanlagt . Lånebehovet har således varit lägre än vad som tidigare redovisats. Korrigeringen beror på att () redovisat vissa statliga betalningar felaktigt. lade RGK om betalningsrutinerna för vissa statliga betalningar och betalningar som inte skulle ingå i statsbudgetens saldo kom efter omläggningen felaktigt att ingå. beräknas det ackumulerade budgetunderskottet enligt redovisningen i budgetpropositionen uppgå till . beräknas statsbudgeten uppvisa ett underskott på och för budgetåren 2007 och 2008 beräknas underskottet uppgå till 22,5 respektive . Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning (punkt 8). ger enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning regeringen befogenhet att i taget ta upp lån för staten. tillstyrker att regeringen ges det i finansplanen begärda bemyndigandet (punkt 8). 7.2 Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att regeringen bemyndigas att för besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet upp till ett belopp av . Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 14). I budgetpropositionen (avsnitt 7.5.1) redovisas för varje utgiftsområde det beräknade sammanlagda behovet av låneramar för investeringar i anläggningstillgångar för . Den totala låneramen avser summan av de lån som regeringen via myndigheterna högst får ha i och innefattar även tidigare tagna lån. Regeringen beräknar att det behövs en sammantagen låneram på för . För att möta oförutsedda behov kommer preliminärt inte att fördelas till myndigheterna utan disponeras av regeringen. Jämfört med aktuella låneramar innebär regeringens förslag till låneramar en ökning med eller . har den genomsnittliga ökningstakten av låneramen uppgått till . Myndigheternas totala skuld avseende investeringar i anläggningstillgångar uppgick till . Av den totala ramen utnyttjades innevarande år , vilket kan jämföras 2004. Utskottet kan konstatera att utnyttjandegraden vad gäller de låneramar som beviljades är . Det är visserligen något högre än föregående år men fortfarande anmärkningsvärt lågt. Att skillnaden mellan beviljade låneramar för myndigheternas investeringar och faktiskt utnyttjade belopp är så stor kan innebära problem för den finansiella styrningen av myndigheterna. Utskottet förutsätter att regeringen strävar mot att utnyttjandegraden successivt visar en allt bättre överensstämmelse med begärd låneram. Om man ser till utvecklingen av låneramen totalt så har denna ökat under en lång följd av år. Även sett i relation till utvecklingen av statsbudgetens utgifter har de begärda låneramarna ökat. 1998 motsvarade den begärda låneramen av statsbudgetens utgifter, vilket kan jämföras med . Med en successivt ökande andel lån ökar betydelsen av myndigheternas utgifter för räntor och amorteringar. Med hänvisning till detta tillstyrker utskottet regeringens förslag till låneramar avseende myndigheternas investeringar . Utskottet tillstyrker således att regeringen för får besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet upp till ett belopp om 28 (punkt 14). Utskottets förslag i korthet Regeringen får för besluta om krediter för myndigheternas räntekonton i intill ett belopp av . Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 15). Regeringen kan besluta att rörelsekapital i statens verksamhet ska finansieras med krediter i inom en kreditram som fastställer. Detta regleras i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (21 §). Myndigheterna placerar överskottslikviditet och finansierar tillfälliga likviditetsunderskott i . Myndigheterna har för detta ändamål ett räntekonto med kredit. Storleken på räntekontokrediten varierar men ligger normalt inom intervallet av summan av respektive myndighets anslag, bidrag och avgiftsinkomster. Jämfört med aktuella räntekontokrediter innebär regeringens förslag till låneramar en ökning med . hade myndigheterna en betydande inlåning på sina räntekonton. Det kan förklaras med ett omfattande anslagssparande och även med att det för den avgiftsfinansierade verksamheten uppstår en likviditet som placeras på räntekontot. Endast 28 av 240 myndigheter utnyttjade sin kredit per . Utskottet tillstyrker förslaget om myndigheternas räntekontokrediter i (punkt 15). 7.4 Sjunde AP-fondsstyrelsens lån och räntekontokredit i Utskottets förslag i korthet För sjunde AP-fondens verksamhet får regeringen för besluta om lån i för investeringar för högst och för kredit på räntekontot för högst . Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag (punkt 16). Inom ramen för det reformerade systemet för inkomstgrundad ålderspension har sjunde AP-fonden inrättats för att förvalta premiepensionsmedel. Sjunde AP-fonden ska initialt förvalta två värdepappersfonder, Premiesparfonden och Premievalsfonden. Premiesparfonden ska förvalta premiepensionsmedel för de personer som inte gör ett aktivt val av fondförvaltare. Premievalsfonden ska vara en av de fonder som kan väljas aktivt. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens förvaltning av de båda fonderna ska tas ur de förvaltade medlen i respektive fond. För att finansiera verksamheten under uppbyggnadsskedet disponerar Sjunde AP-fonden krediter i . Starka skäl talar för att kostnaderna under uppbyggnadsskedet sprids över för att inte oproportionerligt belasta några enstaka årgångar av premiepensionssparare. /05 uppgick Premiesparfondens och Premievalsfondens marknadsvärderade tillgångar till 40,1 respektive . När () fördelade ytterligare premiepensionsmedel på fonder tillfördes Premiesparfonden och Premievalsfonden ca . Premiesparfonden utgör den dominerande delen av Sjunde AP-fondens förvaltade kapital. Förvaltningsavgiften uppgår, efter beaktande av PPM:s rabattsystem, till . Beräkningar visar att Sjunde AP-fonden kommer att redovisa successivt förbättrade årsresultat. Med de förutsättningar som gällde /05 beräknas dock årsresultaten förbli negativa fram . Genom årliga överskott därefter beräknas det balanserade underskottet bli allt lägre för att elimineras efter ytterligare . Utskottet tillstyrker regeringens förslag (punkt 16). 7.5 Bemyndigande för ramanslag Utskottets förslag i korthet Regeringen får ett bemyndigande att under besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om vissa villkor är uppfyllda. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag (punkt 17). Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen med bemyndigande besluta att ramanslag får överskridas om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas. Regeringen begär i budgetpropositionens volym 1 (avsnitt 7.8) att den bemyndigas att under få besluta att ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamål får överskridas om 1. ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas samt 2. överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Enligt regeringens bedömning kan oundvikliga utgiftsökningar i förhållande till anvisade krediter för de flesta ramanslag rymmas inom den högsta tillåtna anslagskrediten på . Något särskilt bemyndigande som ger regeringen befogenhet att besluta om överskridande av ramanslag som anvisats för förvaltningsändamål anser regeringen inte behöver inhämtas. Vid behov kommer ytterligare medel att begäras på tilläggsbudget. När det däremot gäller ramanslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, icke påverkbara EU-relaterade utgifter, infriande av garantier samt oförutsedda utgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom den högsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i sådana fall att i första hand återkomma till med förslag om anslag på tilläggsbudget. Förändringar kan dock inträffa snabbt och betalningar kan behöva göras utan dröjsmål. Om anslag på tilläggsbudget inte hinner anvisas bör regeringen bemyndigas att besluta om överskridande när de förutsättningar som anges i 6 § andra stycket budgetlagen är uppfyllda. Överskridandet får inte vara större än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Bemyndigandet begärs i sänder och avsikten är att även fortsättningsvis på tilläggsbudget föreslå förändringar av berörda anslag som ersätter de medgivna överskridandena. I Årsredovisning för staten 2004 (skr. 2004/05:101 s. 144) lämnades en redovisning av vilka anslag som regeringen medgivit överskridanden för . Innevarande år har regeringen medgivit ett överskridande av anslag 5:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet (utgiftsområde 5 Internationell samverkan) med . Anslaget har på tilläggsbudget tillförts medel motsvarande det medgivna överskridandet. Ett eventuellt utnyttjande av bemyndigandet kommer att redovisas i Årsredovisning för staten 2005. Utskottet utgår ifrån att ytterligare utnyttjande av bemyndigandet endast sker i begränsad omfattning och att regeringen även fortsättningsvis för redovisar hur bemyndigandet utnyttjas samt hur detta har finansierats. Med detta tillstyrker utskottet regeringens förslag i finansplanen till bemyndiganden för ramanslag (punkt 17). Utskottets bedömning i korthet Begärd bemyndiganderam bör i huvudsak överensstämma med utestående åtaganden. Enskilda bemyndiganden bör vara bestämda till ändamål och belopp och beslut om bemyndiganden bör vara tidsbestämda med en sluttidpunkt. I beslutet bör även anges årliga beloppsgränser i de fall bemyndigandet är stort i relation till anslaget. I budgetpropositionen framgår att regeringen begär beställningsbemyndiganden om totalt . Jämfört med de beställningsbemyndiganden som fastställt innebär förslagen en ökning med , eller . De begärda bemyndigandena kan jämföras med de utestående förpliktelser som regeringen beräknas ha på . Regeringen begär således bemyndiganden som sammantagna innebär en marginal på , vilket enligt utskottets mening är påfallande högt. Enligt utskottets mening bör begärd bemyndiganderam i huvudsak överensstämma med utestående åtaganden. Andra aspekter som utskottet anser är principiellt viktiga är att enskilda bemyndiganden är bestämda till ändamål och belopp samt att förslaget till riksdagsbeslut är tidsbestämd med en sluttidpunkt. Det bör i beslutet även anges årliga beloppsgränser i de fall bemyndigandet är stort i relation till anslaget. 8.1 Nya principer för redovisning av skatter Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag till ny struktur på redovisningen av statsbudgetens inkomster. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att godkänner att inkomster av skatter redovisas enligt nya principer (yrkande 11). ekonomiska vårproposition aviserade regeringen att den avsåg att föreslå en ny struktur på redovisningen av statsbudgetens inkomster. välkomnade detta men efterfrågade en redogörelse för konsekvenserna av förslaget, både vad gäller de analytiska fördelarna och eventuella komplikationer som skulle kunna uppstå. Regeringen redovisar nu en sådan redogörelse. Nuvarande redovisning har i huvudsak tre nackdelar. För det första visar vissa inkomsttitlar negativa belopp, t.ex. inkomsttitel Fysiska personers inkomstskatt. Indelningen medger heller inte att skatterna under fysiska eller juridiska personer särredovisas. Inkomster av arbete, kapital, skattereduktioner m.m. redovisas därmed sammantaget. Det är nära nog omöjligt att i den nuvarande redovisningen härleda utvecklingen av skatter till ändringar i regelsystem och makroekonomins utveckling. För det andra ger nuvarande redovisning inte någon information om de periodiserade skatterna. var de redovisade inkomsterna högre än de periodiserade intäkterna , men i periodiserade termer var det 2000, inte 2001, som var ett starkt år. För det tredje innebär nuvarande redovisning att inkomsterna från fastighetsskatt, förmögenhetsskatt och egenavgifter avser inkomståret . Sammantaget finns alltså goda skäl att ändra redovisningsprinciper för statsbudgetens inkomster. Regeringen föreslår nu att skatterna ska redovisas mot inkomsttitel det år till vilket intäkten hänför sig. Vid inkomstberäkningen ska en justering göras för bl.a. uppbörds- och betalningsförskjutningar så att redovisningen av summan av skatterna även fortsättningsvis blir kassamässig. Den nya redovisningen innebär att det blir lättare för att följa effekterna av beslutade skatteförändringar och att sambandet mellan den makroekonomiska utvecklingen och skatteintäkterna blir tydligare. Summan av alla skatter föreslås även fortsättningsvis redovisas kassamässigt eftersom budgetsaldot är angivet i kassamässiga termer och direkt återspeglar statens lånebehov. Inkomstberäkningarna behöver därför korrigeras för uppbördsförskjutningar och betalningsdifferenser. I den nya redovisningen kommer skatterna att redovisas både för den offentliga sektorn och de olika delsektorerna. Denna redovisning bli identisk med den som används i nationalräkenskaperna (NR). Skillnaden gentemot NR består i att den föreslagna redovisningen för statsbudgeten delar upp intäkterna i skatteslag, såsom förvärvsinkomster och kapitalinkomster. I NR visas i stället den löpande redovisningen i form av preliminärskatter och slutskatter. Det kassamässiga utfallet kommer att redovisas som . Den löpande redovisningen kommer att ske mot nuvarande inkomsttitlar inom inkomsttyp 1000, vilka namnändras till 9000 Avräknade skatter m.m. En eventuell nackdel som kvarstår är att det definitiva utfallet för de periodiserade skatterna inte är klart förrän efter budgetårets utgång. I årsredovisningen för staten kommer således det kassamässiga utfallet att vara definitivt avseende föregående år, medan den detaljerade redovisningen av de olika inkomsttitlarna då fortfarande kommer att vara en prognos för de flesta skatterna. Regeringen anser att tidpunkten för den definitiva detaljerade utfallsredovisningen bör samordnas med nationalräkenskaperna, vilket innebär att ett definitivt utfall av de periodiserade skatterna kan redovisas först i budgetpropositionen andra året efter inkomståret. Det definitiva periodiserade utfallet avseende 2006 redovisas alltså för . Ändringarna som görs ett respektive efter inkomståret avser dock bara fördelningen mellan inkomsttitlar inom inkomsttyp 1000 och påverkar varken budgetsaldot, summan av skatteinkomster eller resultat- och balansräkningen. Utskottet välkomnar den utveckling av redovisningen av statsbudgetens inkomster som regeringen föreslår. Möjligheterna för att analysera inkomsterna och på ett bättre sätt än koppla ihop dem med den underliggande ekonomiska utvecklingen ökar. Den nya redovisningen kommer också att minska skillnaderna mellan statsbudgetens redovisning och nationalräkenskapernas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till förändrad redovisning av statsbudgetens inkomster, proposition 2005/06:1 yrkande 11. 8.2 Utveckling av den ekonomiska styrningen i staten Utskottets förslag i korthet förutsätter att regeringens arbete med att dels precisera målen, dels redovisa indikatorer som beskriver i vilken grad målen uppfylls för olika politikområden intensifieras och ges hög prioritet. Med hänvisning härtill avstyrks motionen. Jämför reservation 11 (c). Regeringen redovisade i skrivelsen Årsredovisning för staten 2004 att arbetet med att precisera målen för vissa utvalda politikområden och att redovisa indikatorer som beskriver i vilken grad målen uppfylls påbörjas i och med budgetpropositionen (skr. 2004/05:101 kapitel 13). Vidare anförde regeringen att ambitionen är att i budgetpropositionen för samtliga politikområden redovisa vilka resurser verksamheten förbrukat respektive hur verksamheten i sin helhet finansieras. Utskottet välkomnade i sitt av godkända betänkande detta arbete och förutsatte att arbetet med att dels precisera målen för vissa politikområden, dels redovisa indikatorer för dessa intensifieras och ges hög prioritet. Utskottet anförde därtill att det är nödvändigt att kopplingen mellan resultatredovisningen i politikområdestermer och förslagen till resurstilldelning via anslag till myndigheter och verksamheter förstärks och blir tydligare än .