bet · GT01SoU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Utskottet erinrar om att det i de av godkända tillkännagivandena (bet. 2001/02:SoU11 och 2003/04:SoU4) begärde en återrapport med dels en analys av de ekonomiska konsekvenserna av en lagreglering av stödet till anhöriga, dels om olika alternativa lagregleringar i avsikt att stödja anhöriga, dels med förslag till insatser för att ytterligare säkerställa och stärka stödet till anhöriga. Utskottet anser att regeringen skyndsamt skall bereda och presentera förslag till insatser för att säkerställa och stärka stödet till anhöriga i enlighet med tidigare gjorda tillkännagivanden. följde utskottets förslag (prot. 2004/05:47). I budgetpropositionen föreslås att tillförs anslag 17:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken för att förstärka och förbättra anhörigstödet. Utskottet välkomnar detta förslag. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte bör införas något särskilt anslag för extra anhörigstöd, varför motion So693 (m) delvis avstyrks. Även motion So642 (m) yrkande 6 avstyrks. Utskottet delar bedömningen att olika former för avlastning, stöd och utbildning till anhöriga som vårdar sina närstående behöver utvecklas och förbättras. I budgetpropositionen anförs, mot bakgrund av tillkännagivande i betänkande 2004/05:SoU1, att de nya medel som tillförs anslag 17:1 skall användas bl.a. för att underlätta anhörigas situation såväl psykiskt och fysiskt som socialt samt till att stimulera och utveckla frivillig- och anhörigcentraler. Utskottet välkomnar dessa åtgärder. Utskottet ser också positivt på den aviserade översynen över formerna för anhörigstöd. Motionerna 2004/05:So608 (kd) yrkandena 1, 2, 4 och 5, So376 (fp) yrkandena 1-3 och 5, So520 (v) yrkande 7 och So705 (kd) yrkandena 1-6 och 8 avstyrks i den utsträckning de inte kan anses tillgodosedda med det anförda. Kompetens- och stödinsatser för anhörigvårdare (17:3, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om att anvisa medel till ett nytt anslag, 17:3 Kompetens- och stödinsatser för anhörigvårdare. I motion So660 av m.fl. (c) yrkande 6 begärs att beslutar om ett nytt anslag, Kompetens- och stödinsatser för anhörigvårdare, och till anslaget anvisar . I motion So551 av m.fl. (c) yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om stöd till och nationella riktlinjer för anhörigas omsorgsinsatser. I yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om att anhörigas behov måste beaktas och tas med vid bedömningen av omsorgsbehovet. Det finns enligt motionärerna ett stort behov av stödjande insatser från det allmänna för att de anhöriga skall orka sin ofta både fysiskt och psykiskt krävande uppgift. Utskottet har ställt sig bakom att tillförs anslag 17:1 Stimulans bidrag och åtgärder inom äldrepolitiken för att förstärka och förbättra anhörigstödet och finner mot bakgrund härav att det inte bör införas något särskilt anslag för kompetens- och stödinsatser för anhörigvårdare. Motion So660 (c) yrkande 6 avstyrks. Även motion So551 (c) yrkandena 12 och 13 avstyrks. Införande av fritt val i äldreomsorgen (17:4, förslag till nytt anslag) Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om att anvisa medel till ett nytt anslag, 17:4 Införande av fritt val i äldreomsorgen. I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) begärs att beslutar om ett nytt anslag, Införande av fritt val i äldreomsorgen, och till anslaget anvisar . Motionärerna anför att de vill införa en nationell omsorgsgaranti. Garantin skall ge äldre som är i behov av offentligt finansierad omsorg full valfrihet och rätt att flytta mellan olika kommuner. För att täcka kostnaderna för införandet föreslår motionärerna att staten skjuter till till kommunerna. I motion 2004/05:So594 av m.fl. (m) yrkande 6, motion Sk496 av m.fl. (m) yrkande 11 och motion So642 av m.fl. (m) yrkande 5 framförs liknande begäran. Av 2 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) följer att en person som önskar flytta till en annan kommun, men till följd av t.ex. ålderdom har ett varaktigt behov av omfattande vård- och omsorgsinsatser och därför inte kan bosätta sig där utan att inflyttningskommunen erbjuder behövliga insatser, får ansöka om sådana insatser hos inflyttningskommunen. Ansökan skall då behandlas som om den enskilde vore bosatt i inflyttningskommunen. Dessutom får det förhållandet att sökandens behov är tillgodosedda i hemkommunen inte beaktas vid prövning av en ansökan. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte bör införas något särskilt anslag för införande av fritt val i äldreomsorgen. Motionerna 2004/05:So594 (m) yrkande 6, Sk496 (m) yrkande 11, So642 (m) yrkande 5 och So693 (m) delvis avstyrks. Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. (18:1) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. bör därmed avslå motioner om annan medelsanvisning till anslaget. bör vidare avslå motioner om stöd till kvinno- respektive mansjourer m.m. Utskottet hänvisar bl.a. till en tillsatt utredning på området. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Anslaget omfattar medel till utveckling av ungdoms- och missbrukarvården och till kunskapsutveckling inom , medel för utveckling av den sociala välfärdsstatistiken, bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer samt till organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn samt medel för andra insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor. tillfördes anslaget för att finansiera den treåriga missbrukarvårdssatsningen Ett kontrakt för livet. Regeringen föreslår i budgetpropositionen en särskild satsning på kvinno- och tjejjourer. får kommunerna tillsammans med ideella kvinno- och tjejjourer ansöka om medel hos för att utveckla organisationen inom kommunen för omhändertagande av våldsutsatta kvinnor. Även ideella jourer i kommuner som inte är villiga att göra en gemensam ansökan kan efter en prövning av beviljas medel. En kommun där det saknas verksamhet för våldsutsatta kvinnor kan också på egen hand ansöka om medel för uppbyggnad av sådan verksamhet. Ett krav för att kommunerna skall kunna ansöka om medel är att de medfinansierar verksamheten. För att finansiera satsningen på kvinno- och tjejjourer tillförs anslaget 2006. tillförs anslaget vardera året. Dessutom ökas anslaget med att fördelas till riksorganisationer som organiserar ideella kvinno- och tjejjourer. För att ytterligare stärka stödet till kvinnor som utsätts för mäns våld ges även lokala brottsofferjourer som arbetar specifikt med mäns våld mot kvinnor möjlighet att ansöka om medel för projekt. kan anvisa medel för denna verksamhet upp till högst av anslaget. Regeringen hänvisar vidare till att anslag 30:1 Kvinnors organisering ökas med 2006. ökas anslaget med respektive . (Jfr prop. 2005/06:4 Statligt stöd för kvinnors organisering.) För att ombilda Rikskvinnocentrum till ett nationellt ökas anslaget med 2006. ökas anslaget med vardera året. Regeringen anför (s. 170) att insatser för att bekämpa hot och våld mot kvinnor kontinuerligt måste utvecklas och förstärkas. Det behövs ytterligare fokus på och insatser för dem som är dubbelt utsatta, t.ex. kvinnor och flickor med missbruksproblem, med funktionshinder eller med utländsk bakgrund. Regeringen avser att stärka kommunernas arbete för våldsutsatta kvinnor och deras barn och har därför tillkallat en särskild utredare för att göra en översyn av stöd till våldsutsatta kvinnor (dir. 2005:32). Utredaren skall bl.a. kartlägga och analysera hur kommunernas stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn ser ut. Utredaren skall lämna förslag dels till hur stöd till denna grupp bör vara utformat för att det skall motsvara kommunernas ansvar, dels till hur stödet kan stärkas och förbättras. Uppdraget skall redovisas . I propositionen uppges vidare att regeringen hargett i uppdrag att inventera i vilken utsträckning det finns handlingsplaner i kommunerna för arbetet med våldsutsatta kvinnor. För att genomföra den ovannämnda missbrukarvårdssatsningen Ett kontrakt för livet föreslår regeringen att anslaget tillförs 2006 och 2007. En del av satsningen består i ett riktat statsbidrag till kommunerna för att stimulera dem att stärka vårdkedjans alla delar. Inom ramen för satsningen finansieras även Statens institutionsstyrelses uppdrag att pröva en förstärkt vårdkedja inom missbrukarvården. Enligt budgetpropositionen har satsningen redan inletts i den del som rör LVM-vården och i något mindre omfattning i den del som gäller ett direkt stöd till kommunerna. Utredningen om en vårdöverenskommelse om missbrukarvården lämnade sitt betänkande Personer med tungt missbruk - stimulans till bättre vård och behandling (SOU 2005:82). I betänkandet föreslås en vårdöverenskommelse mellan staten och kommunerna om vården av framför allt tunga missbrukare, som preciserar vad kommunerna skall göra för att få del av det riktade statsbidraget om sammanlagt . Enligt uppgift från kommer synpunkter på betänkandet att inhämtas vid fyra regionala konferenser som skall genomföras . I motion Sf383 av m.fl. (fp) yrkande 20 begärs ett tillkännagivande om ökade resurser till kvinnojourer. Motionärerna vill att mer resurser ges åt kvinnojourer som inriktar sig mot kvinnor i utsatta bostadsområden. I motion So703 av m.fl. (kd) yrkande 39 (delvis) yrkas att till anslag 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. anvisar mindre än regeringen föreslagit. Motionärerna föreslår för det första att statsbidragen till frivilligorganisationer som är verksamma inom missbrukarvården ökas med 2006. Avsikten är att medlen skall fördelas till verksamheter som ägnar sig åt vård av särskilt utsatta missbrukare. Vidare anser motionärerna att bör föras över från anslag 18:1 till ett nytt anslag för bidrag till kvinnojourer under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Detta nya anslag bör dessutom tillföras ytterligare . I motion Ju306 av m.fl. (kd) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om medelsfördelningen till kvinnojourer. Kvinnojourernas verksamhet kan enligt motionärerna till vissa delar liknas vid det arbete som många brottsofferjourer genomför. Det är därför mer naturligt att stödet till verksamheten anslås via ett nytt anslag under utgiftsområde 4. Regeringen bör ge i uppdrag att överta länsstyrelsernas och roll i fördelningen av statsbidrag till kvinnojourerna. I motion Sf389 av m.fl. (kd) yrkande 28 begärs ett tillkännagivande om stöd till kvinnojourernas arbete, särskilt mot bakgrund av deras kunskap och erfarenhet av hedersrelaterat våld. I motion So660 av m.fl. (c) yrkande 7 (delvis) yrkas att till anslag 18:1 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. för anvisar mer än regeringen föreslagit. Motionärerna anser att särskilda medel bör anslås för att stimulera frivilligorganisationernas arbete, med särskild inriktning på rekryteringen av volontärer. I motion So641 av (-) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om statens ekonomiska ansvar för arbetet mot mäns våld mot kvinnor och barn. Motionären anser att staten måste öka finansieringen till den jourverksamhet som finns och stötta uppbyggnaden av jourer i de kommuner som saknar sådana. I motion So391 av () begärs ett tillkännagivande om behovet av en översyn av kommunernas stöd till kvinnojourernas verksamhet, i syfte att alla kommuner skall ha en regelbunden verksamhet med god kvalitet. I motion Ju378 av m.fl. (v) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med ett handlingsprogram för hur staten långsiktigt skall ta sitt finansiella ansvar för kvinnojourernas arbete. I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att staten bör ta ansvar för att det inrättas resursjourer som har kompetens att ta emot missbrukande och psykiskt sjuka kvinnor. I motion So471 av (-) yrkande 1 framförs ett liknande yrkande rörande resursjourer. I motion Ju422 av m.fl. (mp, -) yrkande 13 begärs ett tillkännagivande om vikten av att kvinnojourerna synliggörs och uppvärderas. Vidare begärs tillkännagivanden om vikten av professionella manscentrum runtom i (yrkande 14) samt om att synliggöra och uppvärdera mansjourernas verksamhet (yrkande 16). Motionärerna anför att det är viktigt att på individplan möta de män som är hjälpsökande för sitt våldsbeteende och att det finns professionell hjälp för dessa män att tillgå i hela landet. I motion So459 av och (båda s) begärs ett tillkännagivande om att staten bör verka för en översyn av kvinnojourernas verksamhet, i syfte att upprätthålla en regelbunden verksamhet med god kvalitet. I motion So701 av m.fl. (s) begärs tillkännagivanden dels om mäns våld mot kvinnor (yrkande 1), dels om kommunens ansvar när det gäller stöd och skydd till alla våldsutsatta kvinnor och barn (yrkande 2), dels om kommunala handlingsplaner för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor (yrkande 3). I förra årets budgetbetänkande, 2004/05:SoU1, behandlades motioner om bl.a. stöd till kvinnojourer och till frivilligorganisationer på missbrukarområdet (s. 95 f.). Utskottet föreslog bl.a. ett tillkännagivande med innebörd att regeringen omgående bör vidta åtgärder för att dels inventera i vilken utsträckning det finns handlingsplaner i kommunerna för arbetet med våldsutsatta kvinnor, dels återkomma till med förslag om hur kommunerna skall kunna ta ett systematiskt ansvar för arbetet med våldsutsatta kvinnor (res. fp, v). Motioner om medel till anslaget avstyrktes (s.y. kd, c). och länsstyrelserna har avrapporterat det ovan nämnda uppdraget från regeringen att tillsammans inventera i vilken utsträckning landets kommuner har handlingsplaner för arbetet med våldsutsatta kvinnor. Enligt rapporten handlingsplaner för våldsutsatta kvinnor har av kommunerna handlingsplaner och i många av de kommuner som saknar en plan pågår arbete med att ta fram en sådan. Antalet har ökat successivt . Det finns dock inte någon enhetlig uppfattning om vad en handlingsplan är, vad dess syfte är och vad den skall innehålla. De flesta planerna rör insatser för utsatta kvinnor som söker hjälp och syftar till att ge personal handlingsberedskap i mötet med våldsutsatta kvinnor. Få planer rör strukturinriktade insatser för att förebygga och minska våldet i kommunen utanför verksamhetsområde. Motioner om frivilligorganisationers betydelse inom missbrukarvården behandlades även i det av godkända betänkandet 2004/05:SoU15 (s. 8 f.). Motionerna avstyrktes (res m+fp+kd+c). Utskottet kan konstatera att anslaget föreslås höjas med jämfört med vad som anvisades . Utskottet ser mycket positivt på såväl den särskilda satsningen på kvinno- och tjejjourer som på att ytterligare resurser satsas på missbrukarvården. Den föreslagna medelsanvisningen är väl avvägd. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag i denna del och avstyrker med det anförda motionerna Ju306 (kd) yrkande 2, Sf383 (fp) yrkande 20, Sf389 (kd) yrkande 28, So660 (c) yrkande 7 delvis och So703 (kd) yrkande 39 delvis. Motion So641 (-) yrkande 5 avstyrks på den grunden att den får anses tillgodosedd med regeringens förslag. Utskottet vill åter framhålla att det arbete som kvinnojourerna utför är av stort värde och att jourerna utgör ett mycket betydelsefullt komplement till verksamhet på området. Den omständigheten att staten nu rejält ytterligare ökar sitt stöd till kvinnojourerna får, som utskottet tidigare betonat, inte medföra ett minskat kommunalt engagemang. Utskottet välkomnar därför att en särskild utredare har tillsatts för att bl.a. lämna förslag till hur stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn kan stärkas och förbättras. Den inventering av kommunala handlingsplaner på området som slutfört kan vara till ledning för utredarens arbete. Mansjourer och liknande mottagningar kan också bidra till att motverka våld och hot mot kvinnor. Utskottet ser självklart positivt på att stöd ges även till dessa verksamheter. Motionerna Ju378 (v) yrkandena 4 och 5, Ju422 (mp, -) yrkandena 13, 14 och 16, So391 (kd), So459 (s), So471 (-) yrkande 1 och So701 (s) yrkandena 1-3 får anses i huvudsak tillgodosedda. Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 18:2 . bör därmed avslå motioner om annan medelsanvisning till anslaget. Utskottet anser vidare att bör bifalla det av regeringen under anslaget begärda bemyndigandet. I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 18:2 . Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att för ramanslag 18:2 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006. (SiS) är förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU) (särskilda ungdomshem) samt i 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Verksamheten är indelad i verksamhetsgrenarna missbrukarvård, ungdomsvård och sluten ungdomsvård. Ungdomsvården och missbrukarvården finansieras till med avgifter, medan sluten ungdomsvård finansieras helt genom myndighetens anslag. Intäkterna beräknas enligt SiS till och . I budgetpropositionen redogörs för det arbete som SiS har påbörjat i syfte att ytterligare utveckla verksamheten och dess kvalitet. Bland annat har SiS bedrivit ett arbete för att öka användningen av metoder med vetenskapligt stöd. SiS har också lagt ned stora ansträngningar på att förbättra samarbetet med kommuner och landsting. Regeringen påpekar att efterfrågan på den vård som erbjuds av SiS har visat sig mycket svårbedömd. har efterfrågan på ungdomsvård fluktuerat. över året anser dock SiS att det rått en god balans mellan utbud och efterfrågan på vård. Väntetiderna för de ungdomar som togs in med stöd av LVU har minskat. Efterfrågan på sluten ungdomsvård har ökat och efterfrågan på missbrukarvård har fortsatt att minska. När den straffrättsliga påföljden sluten ungdomsvård trädde i kraft inrättades tio vårdplatser. Påföljden har emellertid fått betydligt större tillämpning än vad som förutsågs då lagen trädde i kraft. SiS bedömer ett behov av 100 årsplatser i sluten ungdomsvård. Anslaget ökas engångsvis med 2006 för att finansiera en utbyggnad av ungdomsvård och sluten ungdomsvård i . I motion So693 av m.fl. (m) (delvis) yrkas att till anslag 18:2 anvisar ett anslag som är lägre än vad regeringen föreslagit. Motionärerna anser att den slutna ungdomsvården skall överföras till kriminalvården och att anslaget därmed kan minskas. I motion Ju478 av m.fl. (kd) yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om fler platser för LVU- och LSU-vård av unga brottslingar. Enligt motionärerna måste regeringen avsätta ytterligare resurser för att tillgodose behovet av fler platser hos SiS. byggdes det om och byggdes till, vilket var bra men otillräckligt. behandling och pågående arbete Utskottet avstyrkte motioner liknande de ovanstående senast i betänkande 2004/05:SoU1 (s. 101 f., s.y. Sociala barn- och ungdomsvårdskommittén har presenterat sitt betänkande Källan till en chans - Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården(SOU 2005:81). Uppdraget har inneburit att göra en analys av den sociala barn- och ungdomsvårdens mål, innehåll, resultat och organisation och, om det visar sig behövas, föreslå förändringar. Kommitténs utgångspunkter har varit att skapa förutsättningar för en bättre sammanhållen vård av hög kvalitet grundad på kunskap och beprövad erfarenhet för att bättre kunna utnyttja de resurser som avsätts på området. I betänkandet presenteras förslag inom ramen för tre övergripande mål. För det första skall barn, unga och deras familjer erbjudas tidigt stöd i sådan omfattning och av sådan kvalitet att deras behov av senare insatser förebyggs som deras förutsättningar att utveckla sina egna resurser ökar. För det andra skall barn och unga som behöver insatser från socialnämnden tillförsäkras kompetent utredning samt en sammanhållen, kontinuerlig och säker vård av god kvalitet som följs upp. Slutligen skall den sociala barn- och ungdomsvården i allt högre utsträckning och så långt möjligt vila på kunskap och beprövad erfarenhet. Betänkandet är under remissbehandling. Utskottet vidhåller sin redovisade inställning att den slutna ungdomsvården inte bör föras över till kriminalvården. Motion So693 (m) delvis avstyrks därmed. Utskottet kan konstatera att det numera i stort sett råder en god balans mellan utbud och efterfrågan på vård samt att en ny institution, främst avsedd för LSU-dömda pojkar, planeras. Utskottet anser den föreslagna medelsanvisningen väl avvägd och avstyrker även motion Ju478 (kd) yrkande 9. Utskottet tillstyrker att bemyndigar regeringen att för ramanslag 18:2 ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter på högst efter 2006. Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa (18:3) Utskottets förslag i korthet bör bifalla regeringens förslag om medelsanvisning till anslag 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa. Mot bakgrund av det arbete som pågår på området bör avslå en rad motioner om åtgärder mot hemlöshet. Jämför reservationerna 35 (m, fp), 36 (kd) och 37 (v). I budgetpropositionen föreslås att anvisas under anslag 18:3 Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa. Anslaget minskas med till följd av en generell reduktion av vissa anslag. initierade och genomförde ett utvecklingsarbete på området . fullföljde och vidareutvecklade detta arbete . Regeringen har därefter givit ett nytt uppdrag om hemlöshet där det ingår att fördela ytterligare under 2005-2007 till lokala hemlöshetsprojekt. Arbetet syftar till att utveckla verksamma metoder för att långsiktigt komma till rätta med problem som är kopplade till hemlöshet och skall ske i nära samarbete med kommuner och andra berörda parter som frivilligorganisationer, hälso- och sjukvården och bostadsföretag. I uppdraget ingår även att genomföra en nationell inventering av hemlöshetens omfattning. Kartläggningarna skall genomföras 2005 och 2007. Arbetet skall slutredovisas . Regeringen bedömer att utvecklingsmedlen har haft stor betydelse för att lyfta fram de problem som är förenade med hemlöshet, både för individen och för samhället, och för att pröva nya metoder för att komma till rätta med hemlösheten. De kartläggningar som genomför inom ramen för uppdraget kommer att ge värdefull kunskap och ett bättre underlag för framtida överväganden, anförs det. I motion So646 av m.fl. (m) yrkande 14 begärs ett tillkännagivande om humanitärt boende. Motionärerna efterlyser satsningar på boendeformer för psykiskt sjuka människor, även för dem med missbrukarbakgrund, och vill öppna för införandet av "tak-över-huvudet-garantier". Samma synpunkter framförs i motion Bo300 av de m.fl. (m) yrkande 14. I motion So469 av m.fl. (fp) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om boende för hemlösa. Motionärerna anser att det bör finnas en tak-över-huvudet-garanti för alla, vilken ger rätt till en plats på natthärbärge utan särskild biståndsprövning. Kommunen har ansvar för att alla människor skall kunna bo på ett sätt som motsvarar deras behov. Bostäder för psykiskt sjuka och en fungerande missbrukarvård är en förutsättning för att många av de hemlösa skall ha en chans att komma ur sin svåra situation. Motionärerna efterlyser s.k. lågtröskelboenden samt fler försöks- och träningslägenheter. I motion So363 av () begärs tillkännagivanden dels om orsaker till hemlöshet (yrkande 1), dels om en helhetssyn i arbetet mot hemlöshet där olika myndigheter och nätverk samverkar för att stödja och hjälpa hemlösa med vård, bostäder och sysselsättning (yrkande 2), dels om att hemlösa hellre vill ha en enkel bostad än ingen bostad alls (yrkande 3). Hemlösa har ofta misskött sina hyresinbetalningar, stört grannar och skapat rädsla i bostadsområdet. Dessa förhållanden innebär att varken den s.k. allmännyttan eller privata bostadsföretag vill upplåta sina bostäder för denna grupp.