bet · GS01MJU9 · 2005-04-26 00:00:00 — I första hand handlar det om lagring vid sågverk ellerandra myndigheter som redan har någon form av tillstånd för lagring,men i andra hand handlar det om lagring i skogen eller vid väg.Detta med bekämpningsmedel och sjölagring måste avgöras från fall tillfall. Vår slutsats är att lagring i sjöar är att föredra framförbesprutning, förutsatt att man inte väljer sjöar som används för vattentäkt,skyddsvärda sjöar eller sjöar som används för rekreation. Huruvida ensjö är lämplig för sjölagring måste bedömas från fall till fall.Sven (): Jag har en fråga till iförsta hand. Ser Skogsägarna någon risk för mer eller mindre dramatiskaminskningar av värdet på skogsfastigheter? Detta skulle främst kunnadrabba nytillträdda med högt belånade fastigheter. Finns det i så fallnågra åtgärder som kan vidtas, några livremmar som det allmänna skullekunna bidra med?Christer Segerstéen: Om jag ska vara ärlig så måste jag säga att viinte har börjat tänka i de banorna . Vi är ännu mitt uppe i röjningsarbetet.Det är självklart att det blir en påverkan på värdet, framför allt påde fastigheter där mycket skog har blåst ned. Vi har haft kontakter medbankväsendet och fått löften om att man i det korta perspektivet inteska sätta folk på bar backe.Men vi måste se det hela i två steg. gäller det att röja upp, så fårvi ta nästa fråga därefter.Bengt-Anders (): Vi är väl alla överens om att detta är ennationell katastrof. Den uppfattningen har stärkts av regeringens ansökanom katastrofstöd från . Det emanerar i att staten harett ansvar i den här typen av situationer.Jag bor själv mitt i området och har nåtts av klagomål när det gällerhanteringen från kommuner, länsstyrelse etcetera. Jag har mött det direktsjälv också, liksom under den här hearingen. Därför är min fråga tillrepresentanterna för och : Påvilket sätt har ni agerat för att trovärdigt implementerakatastrofberedskapstänkande på de olika beslutsnivåer där ni har att utövatillsyn?Linda : Våra politiker har varit ute mycket i stormområdet ochförsökt visa att vi tycker att detta är en mycket viktig fråga och attdet är en nationell katastrof. Dessutom har det statsråd jag jobbar åt,, tillsammans med skrivit ett brev somhar gått ut till alla berörda kommuner och länsstyrelser och vädjat omett effektivt stöd här.Alf (): Jag har åkt runt i det här området och besökt mångaställen. Det har varit tydligt att den skog som har vuxit upp snabbthar blåst ned i större utsträckning än den skog som har vuxit långsamt.Detta väcker lite frågor i samband med diskussionen om skogsgödsling.Den är ju högaktuell nu.Kan man dra några slutsatser av detta vetenskapligt? Kan man dra slutsatsenatt skog som växer snabbt har ett sämre rotsystem och är mer vindkänsligoch att man därför bör undvika skogsgödsling, eller är en sådan slutsatsförhastad? Jag vänder mig kanske främst till , för ni harju genomfört en hel del skogsgödslingsprojekt.Håkan : Vi kommer att titta på detta i projektet , somjag berättade om. Ju snabbare skogen växer, desto mer skog. Och den blir mer utsatt för vinden ju högre den är. Men iövrigt kan man nog inte säga att det skulle finnas något direkt sambandmellan dessa båda saker. Vi kommer att titta på detta. Men justvirkesförråd och höjden på skogen har förstås betydelse.Anders G Högmark (m): I stort är en tredjedel av virket upparbetat , ytterligare en tredjedel blir upparbetat till nästahalvårsskifte. Hur är det med den sista tredjedelen, 20 miljoner kubikmeter- bedömer ni att den skogen är brännved?Mats : Nej, så är det inte. Självfallet är en betydligt högreandel brännved än under innevarande halvår,men vi hoppas att en hel del av det virket trots allt ska duga sommassaved.Stefan : Jag håller med om det säger. Jag vill bara kompletteramed att säga att det delvis beror på hur framgångsrika vi är i det arbetevi bedriver . Får vi tillräckligt med bilar i området, tillräckligavverkningskapacitet och de dispenser vi behöver, då kan vi hålla enhög takt i arbetet, och ju högre takt vi håller, desto mindre virkekommer att bli brännved.Lars (): Min fråga har delvis besvarats, men det är fortfarandeen del som hänger i luften. Det är nu nästan kvar tilldispensen löper ut. Det skulle vara intressant att från Näringsdepartementetfå höra när vi kan vänta oss att ett beslut om en förlängd dispens kankomma. Det är ju detta som är korken i systemet. När kommer beslutetfrån ?Linda : Det gäller ju flera olika dispenser. Om det gäller dettamed utländska bilar har vi så vitt jag vet ännu inte fått någon formellansökan om en förlängning. Men om vi får det så utgår jag från att denkommer att behandlas snabbt.Ordföranden: kommer att bryta för en kort paus.Ordföranden: fortsätter nu med den hearing som miljö- och jordbruksutskottethar med anledning av de stormskador som uppstod i . Underförmiddagen har vi som varit med haft möjlighet att lyssna på enlägesrapport från , Skogsindustrierna och Skogsägarna.Ledamöterna har också haft möjlighet att ställa frågor.Jag tänkte, innan vi går vidare med nästa block, att om det finns någonhär i lokalen som har suttit och klämt på någonting som borde ha sagtseller borde läggas till utifrån det vi pratade om före kaffepausen såkan man ge en kommentar nu.Björn , vd skog, Skogsindustrierna: Ja, jag klämde på ensak med anledning av fråga, som var lite framåtsyftande.Jag tror att det finns anledning för alla som på något sätt har varitinblandade i det här att när det värsta är över - det är inte så långtdit - sätta sig ned och fundera på vad som gjordes, vad som gjordes bra,vad som gjordes mindre bra, vad som kunde ha gjorts bättre och hur viska förbereda oss för nästa gång. Det gäller allt, både att organiserasig, att ordna dispenser naturligtvis och vad det nu kan vara.Förhoppningsvis dröjer det länge tills nästa sådan här katastrof inträffar,men jag tycker ändå att vi ska vara förberedda. Om det så dröjer 5, 10,15 eller så ska någon som sitter som ansvarig den dagen i principkunna ta ut en låda och bara läsa innantill: Detta gör vi. Jag kan barage ett exempel på att en av våra anställda i relativt hög befattningråkade ha läst en artikel om erfarenheter från en storm somgjorde att vi snabbt bestämde oss för en relativt enkel organisationsmodell,som jag tror har besparat oss en hel del jobb.Ordföranden: Ja, det var väl ett bra tips att ta med sig hem.Jan-Olof (): Jag har hört att det ställs krav på snabba beslutoch aktiviteter från regerings- och riksdagshåll, länsstyrelser, kommuneroch så vidare. Men min fråga går till skogsbolagen utifrån vad som sadesfrån skogs- och träindustrin: Hur sköts det från skogsägarhåll? Detkrav som vi normalt ställer är att ni förhandlar och sköter det härenligt arbetsmarknadens lagar, MBL och så vidare, så att vi inte fårläsa i rapporter sedan att det här brast på många sätt. Hur sköter nier?Mats , LRF Skogsägarna: Jag tyckte att jag fick en blick här,så jag känner mig manad att svara. Jag hoppas att vi sköter oss väldigtbra. Vi försöker i alla fall hålla oss till de regler, lagar och avtalsom gäller. Det kan väl hända att det i stridens hetta här har begåttsnågot misstag på något håll, och det ska vi självklart försöka rättatill i så fall, men generellt är det en självklarhet för oss att hållaoss till det vi har kommit överens om.Jag tror inte att vi, när vi läser den här vitboken , skafinna att den har så stora hål.Carl-Philip , i : Det skulle ha sagtstidigare något om vilka eventuella förbättringar av regelverket mankunde ha tänkt sig. Det var ju så att det gjordes en mycket snabb ändringav miljöbalksbestämmelserna genom förordningen som underlättade hanteringenav lagringsplatser, lagringserinranden, som ska ske genom anmälantill kommunerna. Man kan konstatera att hade det där skett genom hade ändrat så att länsstyrelserna hade blivit ansvariga för denhanteringen i stället så hade det kanske varit lättare att upparbetakrismedvetande. Det är lättare att göra det på 21 länsstyrelser än i289 kommuner. finns det också mer möjligheter för regeringenatt gå in med resurser för att stärka upp handläggningen. Det har viinte sett så mycket av hittills i dag.Anne-Li Fiskesjö, : frågade om hurskogsnäringen följer lagar och avtal. Det vi på haratt bevaka är ju skogsvårdslagen och i vissa avseenden . Vihar noterat att det är en väldigt ojämn följsamhet när det gäller tilloch med den förenklade avverkningsanmälan, och det tycker vi är ettproblem. Det har vi tagit upp med det skogliga sektorsrådet. Men dethar delvis att göra med att man har många nya arbetsgrupper och arbetslagsom det är svårt att nå ut med informationen till.Att känna till var de nya hyggena blir för att vi ska kunna kontrolleraatt de blir återbeskogade klarar vi faktiskt med satellitbilder i dag.Det andra huvudsyftet med att avverkningsanmälan ska in i förväg är juatt vi ska bevaka att fornlämningar, skyddade områden och värdefullnatur som stormen har sparat inte avverkas på grund av okunskap i sambandmed upparbetningen . Och tyvärr: Även om vi nu från hartillhandahållit den på vår hemsida och tidigare på cd-skivor och medutskick till markägarna som en kvittens på avverkningsanmälan, såfungerar inte detta överallt. Vi vill därför uppmana skogsnäringen att setill att informationen fungerar ut i varje led också när det gällerrespekten för det här. Det är faktiskt så att om det är en fornlämningsom är skadad eller ett naturreservat som är upphugget så är det markägarensom åker dit och inte det skogsbolag som har hjälpt honom att avverka.Ordföranden: lämnar vi den första delen som har gällt lägesrapporten.Det som kommer som nästa steg, när virket inte kommer ut eller vad somhänder i övrigt när våren börjar närma sig är de insekter som vi allaförfasas över. Då kommer vi in på nästa del i programmet, som handlarom växtskydd eller bekämpning av skadeinsekter. Först ut är EthelForsberg, som är generaldirektör på , det som ocksåkallas Kemi.Ethel , Kemikalieinspektionen, Kemi: Sedan orkanen drogfram över har vi haft ett ganskaintensivt samarbete med flera andra myndigheter, förstås,, och men också medde svenska forskarna, framför allt när det gäller skogsskadeinsekter,skogsinsekter, men också med forskare internationellt. Syftet med dettavar att identifiera och bereda ett antal frågeställningar som vi skullekunna bedöma var viktiga i skyddet av timret mot skadeinsekter.Det är tre frågeställningar som jag främst vill lyfta fram. Det ärupplagring av timmer och de frågor som ligger där, det är kemisk bekämpningoch det är nyplantering.När det gäller upplagring av timmer har vi haft ett samarbete mellanNaturvårdsverket, och Kemikalieinspektionen och gjort engemensam bedömning för att skaffa oss en gemensam syn och göra enhelhetsbedömning av miljöaspekterna av de olika sätt att lagra som kanbli aktuella. Där är vår gemensamma syn att övertäckning och vattenlagringär att föredra framför kemisk bekämpning. Det är bättre från miljösynpunkt.När det gäller kemisk bekämpning kommer det att kunna bli aktuellt ändå.Det kommer att ske och sker tillfälliga lagringar vid skogsvägarna,och det kan gå innan timret transporteras uttill större upplag.Det finns tre kemiska bekämpningsmedel som är godkända. De innebärnaturligtvis risker. De innebär hälsorisker för användaren, och de innebärmiljörisker eftersom de är akut giftiga för vattenlevande organismeroch för andra insekter.När det gäller behörighet är det en ganska begränsad grupp somhar behörighet och rätt att använda de här kemiska bekämpningsmedlen pådet här sättet, alltså handspruta på lagrat timmer. Därför har vi ocksåi samarbete mellan Kemi, , och Naturverkettillsammans med gjort en gemensam bedömning, såJordbruksverket ger nu dispens för en större grupp personer, och det är dengruppen som kan använda de här preparaten vid skogsplantbehandling införnyplantering. Det är en större grupp människor som har den behörigheten.Det är en mer begränsad utbildning, och ger nu dispensför den här större gruppen, som får lov att använda de här kemiskabekämpningsmedlen under innevarande år och nästa år.Kemikalieinspektionen har också gett dispens för feromoner. Feromonerär ju också ett kemiskt bekämpningsmedel, ett syntetiskt tillverkatdoftämne som lockar till sig barkborrar och dödar dem i feromonfällor.När det gäller nyplantering är det alldeles uppenbart att det underflera år framöver kommer att finnas behov av mycket större nyplanteringarän vad som är brukligt. Där har vi haft en diskussion med skogsindustrin,och jag upplever att vi har ett gemensamt mål om att kemisk bekämpningska undvikas, det vill säga att vi ska kunna klara nyplanteringar utankemisk bekämpning. Men det finns preparat godkända för detta. Vi haringa planer på Kemikalieinspektionen att göra några begränsningar närdet gäller tillstånden för kemisk bekämpning för nyplantering. Vi harinte fattat det beslutet, men vi har i princip redan tagit ställningför att vi kommer att förlänga det tillstånd som finns, därför att dettillstånd som finns går ut , och vi kommer attöverväga att förlänga det till 2009.Professor , , SLU: (Bilderbilaga 4.) På SLU har vi en stor del av den skogsskyddskompetens somfinns i samlad. Vi har undervisnings- och forskningsansvar pådet här området, skogsskadegörare. De här insektsskadorna har ju nämntssom ett stort problem i stormens spår. Här har vi alltså stormfälldskog, och det är prima yngelmaterial för barkborrar, och är frågan:Hur kommer det att gå?I massmedierna har diskussionen nästan enbart handlat om granbarkborren,men jag tänkte börja med att tala om att det är flera olika barkborrarsom orsakar skador på skogen, och det är lite olika typer av skador vifår.Vi har alltså först insektsskador på virket, och det är huvudproblemeti år. Till vänster på den bild jag visar ser vi randiga vedborrens gångari veden. De här gångarna leder till en nedklassning av timmer tillmassaved, så det är betydande ekonomiska förluster det handlar om. Tillhöger på bilden ser vi blånadsangripet virke. Det är många olika barkborrarsom sprider blånad i veden. Även här får vi ekonomiska förluster, ochdet drabbar även massaveden eftersom kokprocesserna påverkas av den härblånaden. Kemikalieåtgången ökar.Hur stora de här skadorna blir har vi ingen aning om. Vi tror att detblir en ganska liten del av det stormfällda virket som blir angripet iår, därför att det finns så ofantligt mycket virke och barkborrepopulationernaär ganska små. Däremot är risken väldigt stor för omfattande virkesskadornästa år i det virke som fortfarande kan tänkas ligga kvar då, och tyvärrverkar det ju vara en hel del.Den andra barkborren som det här handlar om är märgborren. Den förökarsig i tallar. Den ger tillväxtförluster i tallskogen när den når högapopulationsnivåer. Tillväxtförlusterna kan vara lika omfattande somhärjningarna av grannbarkborren, men de syns inte lika mycket. De ärinte lika spektakulära. Vi ska inte underskatta märgborreskadan i denhär stormens spår.Sedan har vi huvudproblemet med granbarkborren. Granbarkborren kommeratt föröka sig i det liggande stormfällda virket . Sedan kommer viatt få en okänd mängd barkborrar som kan angripa ståendeskog . Hur det blir har vi svårt att förutsägaeftersom det beror mycket på väderleken, framför allt . Detberor också på hur mycket virke som ligger kvar. Ligger det stormfälldskog kvar kommer barkborrarna i första hand att angripa denskogen och i andra hand gå på den stående skogen. Det innebär att detliggande virke som utnyttjas av barkborrarna faktiskt kanfungera som fångstvirke om man hanterar det på ett förnuftigt sätt.Vad kan vi göra? Det centrala är naturligtvis att ta ut så mycket sommöjligt av virket så fort som möjligt. Det är kärnfrågan. Det har allatidigare talare betonat.Sedan finns våtlagring på industrin eller terminaler som den långsiktigalagringsformen. Det är också väletablerad teknik som skyddar motinsektsskador.Vid skogsbilväg kan vi behandla vältor på lite olika sätt. Vältor kantäckas med olika material, plast eller textil. Det går att använda torrved eller annat träslag för att täcka vältorna och minska barkborreangreppen.Man kan också skala av den översta delen av vältan och transportera utden ur skogen. Det mesta av barkborrarna finns i den översta delen avvältan.Det är tillåtet att behandla virke med insekticider vid skogsbilväg,men det är glädjande att höra att ambitionen är att behandla så litesom möjligt.Sedan är det frågan om feromonfällor som har figurerat mycket imassmediedebatten. Feromoner är doftämnen som barkborrarna kommunicerar med,och angreppen styrs med hjälp av feromonerna. Vi tror att feromonfällorgör liten nytta eftersom det finns ett så enormt utbud av yngelmaterialför barkborrarna som konkurrerar med feromonfällorna. Däremot kan detänkas göra viss nytta , och man bör ha en beredskap för atteventuellt ha en feromonbekämpningskampanj. Tyvärr är kunskapslägetinte så gott som det skulle kunna vara. Vi har gått i gång med ettövervakningsprogram som har huvudansvaret för. Sedanbehöver vi på SLU göra noggranna populationsuppskattningar över antaletgenerationer hos granbarkborren, förökningen hos granbarkborren ochliknande. Där är vi i gång med arbetet, men finansieringen är oklar. Vihoppas att det ordnar sig, men risken är att det kommer för sent ochatt det blir för lite.Sedan har vi den tredje frågan om feromonfällorna. Det här är forskningsom borde ha gjorts för länge sedan. Det är svår forskning, och det ärdyr forskning. Problemet är att mellan stormarna är det ingen som villbetala för den typen av forskning. När stormen kommer är det ofta försent. Den stormskadesituation vi har pekar på ett systemfel iforskningsfinansieringen. Vi har för små basresurser. För mycket avforskningsanslagen kanaliseras via korta treåriga projekt. Tillämpadskogsforskningär väldigt långsiktig verksamhet som lämpar sig sällsynt dåligt förkorta treåriga projekt.Sedan hade jag en avslutande bild vi kan vara utan. Jag tror jag släpperfram för att prata lite grann om erfarenheterna frånstormen 1969. Det ger en referenspunkt till de skador vi kan förväntasfå eller kommande år.Bengt Ehnström, , SLU: Jag är pensionär,men jag har haft den stora glädjen att arbeta medskogsentomologi på samma institution där finns . Jag har ävenupplevt fyra stormskadetillfällen. De är efterdyningarna efter stormen1954, stormen i , den stora stormen 1969 och sedan något mindrestormtillfälle där vi har fått pengar från för attinventera.År 1970 var jag ute och tittade på den stormskadade skogensom låg kvar efter stormen 1969. Vi kunde där konstatera att av destormfällda träden som fanns kvar var angripna av granbarkborrar. Sedanräknade vi en mängd andra arter.Jag konstaterar först och främst med glädje att flygbekämpa över stormfälldskog är tydligen avskrivet. Jag engagerade mig hårt när det yppades ochvar med på pressmeddelanden. Det tyckte jag gick över vissa gränser.Jag noterar med glädje att det tydligen är inaktuellt. Att man spriderbekämpningsmedel på lagrat virke gjorde vi redan i viss utsträckningunder . Jag var inblandad i mycket forskning rörandesådant. Jag kan svälja att man går på terminaler. Där drabbas en rättliten del av det skogliga ekosystemet. Jag har sysslat mednaturvårdsfrågor i skogsbruket. Det är en av anledningarna till att jagengagerade mig i de saker som till en början yppades.Jag tänkte visa en översikt över hur det såg ut efter stormen 1969. Detär en förfärlig massa siffror. Det är tyvärr en gammal OH-bild. Detfinns tyvärr litet dokumenterat från stormen 1969. Här kan vi se förolika län hur det ser ut. Här kommer länen fram. Ni ser att Kopparbergslän och i första hand drabbades hårt av de efterföljandegranbarkborreskadorna . Vi hade som utgångspunkt enenormt hög granbarkborresituation och innan. Det var lagringenav obarkad massaved som fanns överallt i skogsbestånden. Det varflottavlägg efter som gjorde att det redan i fanns enmycket hög population. I många av dessa trakter var stormen knappt avnågon större betydelse, i till exempel mellersta och norra ochi västra . Det blåste omkull lite skog. Det var stora ståndskogsangreppi gång i områdena. Även fast vi inte hade fått stormen 1969hade vi fått omfattande ståndskogsangrepp. Det var på grund av blandannat lagring av massaved och en ganska omfångsrik avbarkning som helatiden blottade nya beståndskanter i äldre granskog. Hyggeskanterna ären oerhört viktig förökningskälla. Att skylla alla granbarkborreskadorunder på stormen vill jag säga emot. Lokalt spelade stormenen rätt stor roll säkerligen i , men längre norrut får mansöka sig andra bovar i dramat.Vi har en naturvårdsfråga i det hela. Jag har under även sysslatmed naturvårdsfrågor i skogen. Vi kan lägga på en bild på märkliga djur,bland annat flatbaggar som är beroende av gammal, död granved. Vi harnaturligtvis nu en fantastisk möjlighet att bättra på dödvedsinnehållet.Det ska naturligtvis ske med rim och reson och framför allt ireservatsområden. Tyvärr kommer den här stormen säkerligen att åstadkommasuccessionsglapp framåt i tiden. Mycket av den gamla granskogen somsuccessivt skulle ha levererat död ved till lavar, trädsvampar ochinsekter framåt i tiden har klippts av. Jag misstänker att vi kommer attstå inför en viss krissituation framåt i tiden. Spar vi en del av detstormskadade virket som naturvårdsvirke - det finns långt framskridnaplaner på länsstyrelser i samarbete med skogsvårdsstyrelser och så vidare- har vi en möjlighet att bättra på detta lite. Det är några av de sakerjag tänkte lägga fram här.Ordföranden: , . Då har vi fått veta lite om läget omväxtskydd och bekämpning av skadeinsekter. är det också möjligt förledamöterna att ställa frågor.Sven (): Jag riktar mig till representanterna från SLU.Vill ni beskriva lite mer om just spridningen från den eventuelltkvarliggande skogen till den kvarstående skogen? Vilka är erfarenheternafrån stormen 1969 och andra stormar? Vilka andra åtgärder kan vidtasför att förhindra spridningen från det fällda till det kvarstående?Finns det några som helst verksamma alternativ till kemisk bekämpning?Har det skett någon forskning på området? Vad sker?Bo Långström: Det behövs en mindre föreläsning för att besvara frågorna.Spridningen från det stormfällda virket i omgivande skog är lite olikaför barkborrarna. När vi talar om barkborrarna på tallen, märgborrarna,är det fråga om en kort distansspridning. De flyger till de närmastetallbestånden och åstadkommer skador där. Där finns det ett direktsamband mellan förökningen i den stormfällda skogen och angreppen påomgivande tallskog.När det gäller granbarkborren är bilden mycket mer komplicerad. Forskarnahar hållit på för att försöka förstå hur granbarkborrenflyger. Den flyger alltså omkring mycket mer i skogslandskapet än vadvi har trott. Vi tror att en mindre del av de nyckläcktabarkborrarna angriper den närstående skogen medan en större del flygerrunt och hamnar någon annanstans. Det är mycket svårare att förutse hurgranbarkborreangreppen utvecklar sig. När man tittar på de kändaförekomsterna i är det ett vanligt mönster att det uppstår enangreppspunkt och sedan sprider sig de döda träden runt angreppspunkten.När angreppet har hållit blir fläckarna större och större.Till slut smälter de samman i hela stora sammanhängande områden.Den tredje frågan gällde alternativ till insekticider. Om vi backartillbaka till stormen 1969, som pratade om, var en rullandeavverkning den huvudsakliga åtgärden. Man avverkade angripen skog i taktmed att angreppen skedde och tog ut de angripna träden ur skogen såfort som möjligt. Då fick man med sig barkborrarna med de angripna träden.Det var den huvudsakliga strategin . Mot slutet av1970-talet kom de artificiella feromonerna. Då hade man stor tilltrotill dem som bekämpningsmetod. Det genomfördes en stor feromonkampanji och . Man fångade en massa barkborrar,men man vet ingenting om hur stor populationen var. Gissningarna rörsig kring att man fångade , i bästa fall , av barkborrarna iferomonfällorna. Det hade förmodligen ingen större betydelse förgranbarkborrehärjningarna då.