bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Uppdraget skall bl.a. ge underlag för hur kommunernas arbete kan utvecklas och stimuleras så att alla kommuner arbetar mer aktivt med att nå miljökvalitetsmålen. Detta arbete skall redovisas . Med det anförda avstyrker utskottet motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 12 i den mån dess syfte inte kan anses tillgodosett. Länsstyrelserna skall samordna arbetet med anpassning av delmål och sektorsmål samt ta fram åtgärdsprogram till sina län och involvera kommuner, näringsliv och andra aktörer i denna dialog samt stödja kommunerna med underlag för att formulera lokala mål och åtgärdsprogram. Länsstyrelserna skall dessutom fortlöpande ansvara för och samordna uppföljningen av miljökvalitetsmålen på regional nivå. De flesta länsstyrelser och skogsvårdsstyrelser har utvecklat och antagit regionala mål och arbetar nu med att upprätta åtgärdsprogram. genomför en utvärdering av länsstyrelsernas arbete med att regionalisera miljökvalitetsmålen. Vissa delmål behöver få en lämplig regional fördelning så att det nationella delmålet täcks in. I en del fall kan samordning på nationell nivå behövas när de föreslagna delmålen skall anpassas till regional nivå. har påbörjat ett arbete för att ge tydligare vägledning i hur regionaliseringen kan genomföras så att de regionala målen tillsammans leder till att de nationella nås. Utskottet avstyrker motion 2004/05:Bo279 (mp) yrkande 5. En strategi för effektivare energianvändning och transporter Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (m, fp, kd, c, mp, -) om effektivare energianvändning och transporter med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen. Jämför reservationerna 154 (m, fp, kd, c) och 155 (mp). Regeringen bedömer attomställningen av energi- och transportsektorerna till en miljömässigt hållbar utveckling är en av de stora utmaningarna och att omställningsarbetet måste intensifieras. Strategin för effektivare energianvändning och transporter är främst inriktad mot att uppnå miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Ingen övergödning och God bebyggd miljö samt delmål under dessa. På lång sikt kommer styrmedel och åtgärder för att uppnå klimatmålet att ha en avgörande betydelse också för andra miljökvalitetsmål genom de minskningar av utsläppen av koldioxid från förbränning av fossila bränslen som blir nödvändiga. På kort sikt, , inriktas åtgärderna under strategin huvudsakligen mot att uppnå delmålen avseende utsläpp av växthusgaser och kväveoxider, delmålen under luft för kvävedioxid och partiklar i vissa större städer, underlag för fysisk planering i kommunerna samt förslaget till nytt delmål 5 för partiklar under luft. Regeringens utgångspunkt är att utnyttja kostnadseffektiva åtgärder på både kort och lång sikt som bidrar till att uppnå flera miljökvalitetsmål på samma gång och bidrar till att även andra politiska mål uppnås. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) börstrategin för effektivare energianvändning och transporter delas upp i två strategier: en för effektivare energisystem och en för effektivare transporter. Motionärerna påpekar att även om energianvändning och transporter huvudsakligen berör samma delmål är problembilderna mycket olika för respektive område. Det finns i princip ingen överlappning mellan åtgärderna inom respektive sektor och de hanteras i huvudsak av olika myndigheter. Att sammanlänka dem innebär en risk för suboptimering. Regeringen bör därför återkomma med en uppdelning av strategin i en energi- och en transportstrategi, t.ex. i samband med den aviserade klimatpropositionen. Regeringen bör också återkomma med mer konkreta åtgärdsförslag i dessa strategier (yrkande 38). I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 109 anförs att ett konkret handlingsprogram för avveckling av fossila bränslen för energi- och transportändamål bör tas fram.Yrkande 111 tar upp fråganom att bygga rätt. Enligt motionärerna bör fokus ligga på energisnåla lösningar, och den energi som behövs bör vara producerad på ett långsiktigt hållbart sätt. Vidare bör all statligt subventionerad renovering, såsom ROT-bidrag, ha en tydlig miljöambition. Enligt yrkande 116 bör ett energianvändningsråd inrättas bestående av generaldirektörerna för , , , , , , , Formas och eventuellt större statliga fastighetsförvaltare. Rådet bör ha till uppgift att minimera och effektivisera energianvändningen inom respektive verksamheter och förmedla erfarenheter och goda exempel till övriga samhället. Vidare bör en energieffektiviseringsberedning inrättas bestående av representanter från berörda samhällssektorer och med miljö- och samhällsbyggnadsministern som ordförande. Beredningen bör ta fram mål och strategier för energieffektivisering inom olika sektorer. Som framgår av propositionen utgör strategin för effektivare energianvändning och transporter en komplettering och en samordning av de insatser som görs inom energi- och transportpolitiken. Utskottet konstaterar att för att påskynda miljöanpassningen och omställningen av energi- och transportsystemen bedömer regeringen att ytterligare åtgärder bör inriktas på - effektivisering av användningen, produktionen och överföringen av energi inom industrin, energisektorn, bebyggelsen och transportsektorn för att främst minska utsläppen till luft, - ökad satsning på förnybara energikällor, - planering och utveckling av bebyggelse och annan samhällsstruktur som gynnar miljöanpassade transporter och skapar förutsättningar för ett minskat transportbehov. Enligt regeringen bör ytterligare åtgärder också inriktas på en vidareutveckling av styrmedel, främst ekonomiska styrmedel för ökad miljöstyrning, skärpta utsläppskrav för fordon och maskiner, forskning och utveckling samt riktade informationsinsatser. Utskottet anser i likhet med regeringen att en effektivare användning av energi är av stor betydelse för möjligheterna att uppnå miljökvalitetsmålen och en förutsättning för omställningen till ett uthålligt energisystem. Av propositionen framgår att de energipolitiska programmen för energieffektivisering tillsammans med skattereduktionen för vissa miljöförbättrande installationer i småhus och den investeringsstimulans för energibesparande åtgärder och konvertering till förnybar energi i offentliga lokaler som införts förväntas få en stimulerande effekt på energieffektivisering i existerande bebyggelse. Ett förslag till genomförande av EG:s direktiv om byggnaders energiprestanda läggs fram . Vidare framhåller regeringen det direktiv om energitjänster som behandlas inom EU och som bl.a. omfattar ett energieffektiviseringsmål om . Som regeringen anför är ett sådant mål värdefullt för att stimulera det fortsatta effektiviseringsarbetet och kan, när direktivet antagits, vara ett mål för vad skall leva upp till på nationell basis. Om senare utvärderingar visar att det finns behov och möjligheter bör målet ses över. Utskottet anser i likhet med regeringen att ett fortsatt aktivt arbete för att målet skall ingå i den slutliga utformningen av direktivet är angeläget. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att målen för förnybar energi utgör ett viktigt incitament för och styrning av introduktionen av förnybar energi. En fortlöpande uppföljning av utvecklingen och vidareutveckling av målen är angeläget så att dessa fortsatt kan spela en stimulerande roll och ge stabilitet för långsiktiga investeringar. Som framgår av propositionen är elcertifikatsystemet det huvudsakliga styrmedlet för att öka användningen av el från förnybara energikällor. Systemet har utvärderats . Enligt regeringen bör systemet förlängas i den utsträckning som krävs för att investeringar, exempelvis i storskalig vindkraft, skall komma till stånd. bör ambitionsförmågan i systemet höjas ytterligare. Vidare utgör klimatinvesteringsprogrammet ett viktigt instrument för att stödja introduktionen av förnybar energi, vilket kan bidra till en långsiktig strukturell omställning mot en hållbar utveckling. Som regeringen anför blir förnybar energi en viktig fråga i uppföljningen av Johannesburgdeklarationen och aktionsprogrammet för hållbar utveckling. Vidare bör resultaten från den globala konferensen i om förnybar energi följas upp nationellt och internationellt. Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att berörda myndigheter agerar samstämmigt och koordinerat. Det gäller bl.a. , , och men även andra aktörer i samhället. Utskottet konstaterar att regeringen av denna anledning avser att följa upp och utvärdera de insatser som genomförs för en effektivare energianvändning i samverkan med berörda myndigheter och vid behov överväga ytterligare stimulanser. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att transportsektorn måste uppnå en effektivare energianvändning. För godstransporter måste transportlogistik och samordning mellan transportslagen förbättras. Vidare bör energieffektiva kollektiva transporter och IT-kommunikation utvecklas för persontjänster och andra transporttjänster. Slutligen är, som regeringen anför, uppföljning och utvärdering av de insatser som genomförs för en effektivare energianvändning i samverkan med berörda myndigheter angeläget och ytterligare stimulanser bör övervägas vid behov. Beträffande de synpunkter som framförs i motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) om att dela strategin i två delar vill utskottet också hänvisa till vad trafikutskottet anför i sitt yttrande i denna fråga. konstaterar att vägtrafikens miljöproblem till huvudsaklig del är att hänföra till drivmedelsanvändningen, dvs. till tillförd energi. Mot den bakgrunden ter det sig ändamålsenligt med en sammantagen strategi för energisektorn och transportsektorn. Åtgärderna är således grupperade på ett sätt som medger helhetsperspektiv och möjligheten att en åtgärd kan bidra till att flera miljökvalitetsmål kan uppnås. Vikten av ett samarbete över sektorsgränserna och av ett generellt brett engagemang bör också beaktas när det gäller struktureringen av strategierna. Utskottet ansluter sig till trafikutskottets uppfattning i denna fråga. Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att inte bör vidta några åtgärder med anledning av motionerna 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 38 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 109, 111 och 116. Motionerna avstyrks i berörda delar. Vissa ekonomiska styrmedel inom energi- respektive transportsektorn Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (m, fp, kd, c, mp, -) om ekonomiska styrmedel inom energi- respektive transportsektorn med hänvisning bl.a. till vad som anförs i propositionen och budgetpropositionen för . Jämför reservationerna 156 (fp, mp), 157 (m, fp, kd, c), 158 (mp) och 159 (mp). Motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 9 förespråkar internationella ekonomiska styrmedel för att minska utsläppen av kväveoxider. Som exempel nämns handel med utsläppsrätter inom EU. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 113 bör systemet med kväveoxidavgifter utvidgas och möjligheten att omforma avgiften till en skatt prövas. Motionärerna påpekar att den nuvarande avgiften innebär en relativt godtycklig omfördelning som frångår principen om att förorenaren betalar. Vidare är definitionen av kväveoxider ineffektiv ur miljösynpunkt, då den varken innefattar dikväveoxid eller ammoniakutsläpp från icke-katalytisk NOx-rening. En översyn bör därför göras. I motion 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 12 anförs att torveldning bör beläggas med samma energiskatt som olja och kol. Enligt motion 2004/05:K431 (fp) yrkande 16 (delvis)är det angeläget att EU beslutar om en lägsta nivå för en koldioxidavgift i EU-länderna. Motionärerna påpekar att utsläppen av växthusgaser måste minskas radikalt. Vidare bör handeln med utsläppsrätter samordnas med skatterna på koldioxid bl.a. därför att värdet på utsläppsrätterna beror på att skatterna och baserna är olika. EU bör gå vidare med detta verktyg och överväga att dels inkludera fler sektorer i handeln, dels fler växthusgaser. I det partiella vakuum som uppstått på den internationella arenan efter det att förkastats av är det enligt motionärerna viktigare än någonsin att EU tar ett globalt såväl som lokalt initiativ på miljöområdet. Energiskatt och koldioxidskatt på flygbränsle för inrikestrafik bör enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 114införas . Motionärerna framhåller att EU:s energiskattedirektiv tillåter och uppmuntrar EU-länderna att införa sådana skatter. Vidare anförs att utreder gemensamma eller internationella miljöavgifter för flyget i form av flygplatsavgifter. bör vara pådrivande i denna process och pröva möjligheten att gå före tillsammans med ett eller flera medlemsländer. Enligt energiskattedirektivet finns möjlighet för medlemsländerna att beskatta flygbränsle i trafik mellan två medlemsländer som bilateralt har avtalat om ett sådant skatteuttag. Som framgår av propositionen pågår en betydande förändring genom införandet av nya kvantitativa ekonomiska styrmedel såsom kvoter och utsläppshandel, vilka delvis kommer att fungera parallellt med nuvarande eller modifierade styrmedel. Det blir därmed, som regeringen påpekar, svårare att överblicka de olika styrmedlen och deras respektive miljöstyrande verkan. Som framgått under avsnittet Övergripande om strategierna välkomnar utskottet regeringens avsikt att tillsätta en utredning för att ta ett samlat grepp om ekonomiska styrmedel på miljöområdet. Enligt regeringen skall syftet vara att göra en grundläggande analys och utvärdering av ekonomiska miljöstyrmedel sett ur ett helhetsperspektiv och utgångspunkten vara en samhällsekonomiskt effektiv miljöstyrning. Utredningen skall enligt regeringen vid behov föreslå ekonomiska styrmedel som kan bidra till att så kostnadseffektivt som möjligt medverka till att uppnå miljökvalitetsmålen och sammanhängande delmål. Utskottet delar regeringens uppfattning att ekonomiska styrmedel bör användas i stor utsträckning för att uppnå miljökvalitetsmålen. När det gäller systemet med miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion gör utskottet samma bedömning som regeringen i fråga om att detta har varit framgångsrikt. Systemet har lett till en kostnadseffektiv reducering av utsläppen av kväveoxider. Regeringen bedömer att det är rimligt att en del av de ytterligare utsläppsminskningar av kväveoxider som behövs genomförs vid de stationära utsläppskällorna såsom energiproduktion och industriella processer. påpekas att underlaget för att genomföra breddningen av kväveoxidavgiften dock är bristfälligt. Av propositionen framgår att har fått i uppdrag att ytterligare utreda effekterna för den berörda industrin av att avgiftssystemet utvidgas enligt verkets eget förslag. Utskottet har inhämtat att uppdraget skall rapporteras . Utskottet anser i likhet med regeringen att det är angeläget att ytterligare möjligheter till att minska utsläppen identifieras och utnyttjas. är det, som regeringen anför, en förutsättning att systemet utformas på ett sådant sätt att det inte förorsakar den konkurrensutsatta industrin kostnader utöver vad som motsvaras av kostnaderna för att minska de egna utsläppen och därmed förknippad administration. Utskottet anser att motionerna 2004/05:MJ33 (fp) yrkande 12, 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 9, 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 113 och 2004/05:K431 (fp) yrkande 16 (delvis) bör lämnas utan vidare åtgärd i den mån de inte kan anses tillgodosedda med det ovan anförda. När det gäller frågan om skatt på flygbränsle som tas upp i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 114 vill utskottet anföra följande. Som framgår av propositionen är luftfartens utsläpp av luftföroreningar i relativt små jämfört med andra transportslag. Luftfartens utsläpp av koldioxid kommer dock att öka med fram jämfört med och då svara för av transportsektorns utsläpp av koldioxid. För att stimulera användningen av flygplan med bättre miljöegenskaper har haft ett system med miljödifferentierade landningsavgifter. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att det systemet är viktigt för att minska flygets miljöpåverkan. Av propositionen framgår vidare att också har varit pådrivande i det internationella luftfartssamarbetet, inom vilket det har skapats förutsättningar för ett gemensamt europeiskt system för miljödifferentierade landningsavgifter. reviderade landningsavgifterna på de statliga flygplatserna i enlighet med detta system. Utskottet anser i likhet med regeringen att luftfarten i ökad utsträckning skall bidra till de utsläppsminskningar som behövs för att miljökvalitetsmålen skall uppnås och att därför fortsatt bör arbeta aktivt nationellt och internationellt för en ökad miljödifferentiering av luftfartens avgifter. Olika ekonomiska styrmedel bör övervägas i detta sammanhang. Av rådets direktiv /96/EGom en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, det s.k. energiskattedirektivet, framgår bl.a. att medlemsstaterna skall bevilja skattebefrielse för energiprodukter som används som flygbränsle för annan luftfart än privat nöjesflyg. Medlemsstaterna får begränsa tillämpningsområdet för skattebefrielse till flygfotogen. Vidare framgår att medlemsstaterna får begränsa tillämpningsområdet för skattebefrielserna till att gälla internationella transporter och transporter mellan gemenskapens medlemsstater. Därmed medges en möjlighet att beskatta energiprodukter som används som flygbränsle för inrikes flygningar. Undantag från skattebefrielse får också göras om en medlemsstat har ingått ett bilateralt avtal med en annan medlemsstat. I sådana fall får medlemsstaterna tillämpa en skattenivå som underskrider den miniminivå som anges i direktivet. Av regeringens budgetproposition för (prop. 2005/06:1) framgår att regeringen bedömer att en skatt på flygresor bör införas, utformad som en skatt på transporterade passagerare. Enligt regeringen kan skattesatsen komma att uppgå till per passagerare beroende på utformningen; skatten bör kunna träda i kraft . Som regeringen anför är det angeläget att alla delar av samhället bidrar till att minska skadliga utsläpp och uppfylla relevanta miljömål, även luftfarten. Både inom det internationella luftfartsorganet och inom EU pågår arbete med att undersöka möjligheterna att inlemma luftfarten i ett utsläppshandelssystem. När ett sådant system kan genomföras är dock enligt regeringen svårt att bedöma. Enligt regeringen är det därför angeläget att undersöka vilka åtgärder som skulle kunna genomföras på nationell nivå, utöver de revideringar av de miljödifferentierade avgifterna på de statliga flygplatserna som gör med jämna mellanrum. Enligt regeringen är skatt på transporterade passagerare eller på antal passagerarplatser ett system som är väl beprövat, relativt enkelt och redan tillämpas av flera länder. Som exempel nämns att och har varianter av sådan beskattning. Vidare påpekas att passageraravgiften, som ingår i de svenska luftfartsavgifterna, tas ut enligt denna metod. Enligt regeringen är det angeläget att få ett system för beskattning av flygtrafiken i kraft utan onödig fördröjning och en sådan lösning ligger därför närmast till hands. Beträffande beskattning av flygbränsle påpekar regeringen att det nu gällande energiskattedirektivet tillåter sådan beskattning på inrikes flygningar samt mellan medlemsstater på grundval av bilaterala avtal. Regeringen har gett uppdrag att bl.a. analysera möjligheterna att beskatta luftfartens bränsle inom ramen för energiskattedirektivet. redovisade detta (dnr N2004/3829/TP). Verket bedömde bl.a. att beskattning av flygbensin skulle kunna vara motiverad för att likställa flyget med andra transportslag, att beskattning för att undvika tillämpningssvårigheter då måste gälla både privata och kommersiella ändamål samt att konsekvenserna av beskattning av flygfotogen noga bör utredas innan beslut fattas om en sådan åtgärd. Enligt propositionen har analyser också genomförts i vissa andra EU-länder som pekar på olika frågor som kräver vidare utredning. Med det ovan anförda om beskattning av flyget föreslår utskottet att motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 114 lämnas utan att gör något särskilt uttalande i frågan. Utskottet konstaterar att trafikutskottet i sitt yttrande gör samma bedömning i denna fråga. Utskottet vill i likhet med trafikutskottet också framhålla att frågor om skatter primärt faller inom skatteutskottets beredningsområde. Minskade utsläpp från transportsektorn Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett antal motionsyrkanden (fp, kd, v, c, mp, - ) om åtgärder för att minska utsläppen från transportsektorn med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen och i budgetpropositionen för samt vad utskottet tidigare anfört beträffande avgaskrav. Jämför reservationerna 160 (v), 161 (mp) och 162 (kd) samt särskilt yttrande 8 (kd). När det gäller åtgärder för att minska utsläppen från transportsektorn gör regeringen följande bedömningar: - För att nå de uppsatta delmålen krävs ytterligare utsläppsminskningar i transportsektorn. används ett stort antal ekonomiska styrmedel i transportsektorn. För att ytterligare öka miljöstyrningen och därmed minska utsläppen i sektorn behövs en fortsatt utveckling av de ekonomiska styrmedlen. Detta kan exempelvis ske inom ramen för den fortsatta gröna skatteväxlingen. - Ytterligare ekonomiska incitament behövs för att få bilköpare att i större utsträckning välja bränslesnålar bilar. En koldioxidbaserad fordonsskatt för lätta fordon införs för att öka miljöstyrningen i fordonsbeskattningen. - En miljöinriktad skatteomläggning för tunga fordon bör införas . - Trängselskatt kan bidra till en minskning av utsläppen av kväveoxider, partiklar, kolväten och koldioxid. - En kilometerskatt för tunga fordon kan vara en viktig åtgärd för att bidra till en hållbar utveckling av vägtrafiksektorn och till att miljökvalitetsmålen uppnås. - Den frivilliga överenskommelsen med fordonsindustrin inom EU om att minska bränsleförbrukningen bör följas upp med ett nytt gemensamt program för introduktionen av ny teknik för att fortsatt minska de specifika koldioxidutsläppen. - I arbetet med avgasfrågor inom EU bör frågor om kvalitetssäkring av regelsystemet, inklusive testmetoder, prioriteras. - EU:s kommande avgaskrav avseende utsläppen av kväveoxider för dieselbilar bör skärpas till en nivå som motsvarar bensinbilarnas nivåer. - har antagit en rekommendation om en frivillig kravnivå för lätta dieselbilar med särskilt låga partikelutsläpp, och ett incitament som gynnar försäljningen av sådana bilar bör införas. - De nya svenska differentierade farledsavgifterna ökar de ekonomiska incitamenten för sjöfarten att minska utsläppen till luft genom att använda lågsvavlig olja och installera kväveoxidrening. - Det är angeläget med ett fortsatt aktivt arbete för att ett system med differentierade sjöfartsavgifter införs inom EU. I motion 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 1begärs att regeringen tillsätter en utredning med syfte att minska mängden icke miljömärkta arbetsmaskiner och båtmotorer.Enligt motion 2003/04:MJ234 (v) yrkande 2 bör regeringen verka för att utveckla ekonomiska och andra styrmedel för att minska utsläppen från arbetsmaskiner och exponeringen för dessa. Motionärerna framhåller att avgaskraven för dessa maskiner behöver utvecklas eftersom de nuvarande reglerna är bristfälliga och föga enhetliga. Vidare påpekas att små bensindrivna maskiner svarar för några procent av kolväteutsläppen, men att dessa utsläpp bör uppmärksammas eftersom de som brukar maskinen eller på annat sätt utsätts för avgasutsläppen exponeras för höga halter. I motion 2004/05:MJ365 (c) anförs att utsläppen från förbränningsmotorer måste minska. Insatser som syftar till att via såväl ny som känd teknik minska utsläppen av koloxid och kväveoxid måste prioriteras (yrkande 1). Enligt motion 2004/05:T290 (c) utgör historiska samlarfordon en ytterst liten del av den totala trafiken. Ett generellt undantag från avgaskraven bör därför införas för fordon som är eller äldre (yrkande 3).