bet · GT01TU1 · 2005-11-24 00:00:00 — Genom att samhällsintressen inte har meddelats saknar projektbolaget skyldighet att främja viktiga samhällsintressen. Utskottet vill vidare tillägga att med tanke på det politiska intresse som finns kring frågor om olika offentliga och privata samverkanslösningar (OPS) föreligger ett politiskt behov av att få en samlad transportpolitisk analys av projektet. Utskottet ser därför fram emot den förutskickade redovisningen. Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att regeringen dels tillkallat en särskild utredare för att inrätta en trafikslagsövergripande organisation för inspektionsverksamheten, dels uppdragit åt trafikinspektionerna att ytterligare utveckla sitt samarbete. Med hänvisning till pågående beredningsarbete avstyrks två motionsförslag om att åtskilja väg- och sjöfartsinspektionen från respektive . Jämför särskilt yttrande 1 (s). anordnade en utfrågning om inspektionsverksamheten inom transportområdet. Mot denna bakgrund och ett antal motioner behandlade utskottsbetänkande /05:TU4 Inspektionsverksamheten inom trafikslagen. Behandlingen fick som resultat ett tillkännagivande av med utgångspunkt att en gemensam trafikinspektion skall tillskapas (rskr. 2004/05:64). I sammanhanget ansåg att frågor om en trafikansvarslag och om olycksutredningar borde aktualiseras. Enligt tillkännagivandet skulle regeringen tillsätta en utredning med uppdrag att utreda hur en gemensam trafikinspektion skall vara organiserad. Regeringen skulle vidare enligt tillkännagivandet senast i budgetpropositionen redovisa hur arbetet fortskrider. Regeringen anger att efter tillkännagivande har regeringen gett de berörda inspektionerna och myndigheterna i uppdrag att särskilt redovisa pågående samarbete med avseende på erfarenhet, förebyggande verksamhet, metodfrågor, kvalitetsfrågor, tillsynsmetodik m.m. Redovisningarna, som lämnades , tyder enligt regeringen på att nuvarande samarbete inte haft några påtagliga effekter. I redovisningarna framhålls att samarbetet trots goda intentioner varit begränsat och att den främsta orsaken till detta är de olikheter som finns mellan inspektionsverksamhet för olika trafikslag i fråga om ansvar, roller och arbetssätt. Ett visst behov av samordning konstateras dock av Järnvägsstyrelsen för situationer där de olika trafikslagen kommer i konflikt med varandra, som t.ex. vid plankorsningar mellan väg och järnväg. Regeringen bedömer att de överväganden som förs fram i trafikutskottets betänkande motiverar att de berörda myndigheterna och inspektionerna ser över och fördjupar det samarbete som förekommer. Därför har regeringen gett Järnvägsstyrelsen, Luftfartsstyrelsen, och Vägtrafikinspektionen i uppdrag att fr.o.m. ytterligare utveckla och dokumentera sin samverkan och därvid beakta vad som sägs i trafikutskottets betänkande 2004/05:TU4. Enligt regeringen krävs åtgärder i form av såväl lagstiftning som organisationsöversyn för att organisatoriskt sammanslå inspektionsverksamhet för olika trafikslag. Frågor som rör trafikinspektionernas organisation m.m. behöver därför utredas i vidare bemärkelse innan slutlig ställning till hur en framtida organisation kan utformas kan tas. Regeringen har för avsikt att uppdra åt en särskild utredare att se över dessa frågor. Utredaren behöver enligt regeringen för sitt arbete, vilket medför att en ny organisation inte kan genomföras 2006. Av budgetpropositionen framgår att utredaren arbetar skall berörda verksamheter utveckla sin samverkan enligt det uppdrag regeringen tidigare lämnat. framhåller i motion 2005/06:T611 att en viktig säkerhetsfråga är ställning. Integritet är ett nyckelord i alla säkerhetssammanhang. Motionärerna anser att skall vara en fristående myndighet och inte lyda under . Glädjande nog fattade detta beslut men regeringen har ännu inte påbörjat att utreda inrättandet av en gemensam trafikinspektion. För detta förtjänar enligt motionärerna regeringen kritik. Enligt motionen bör mot denna bakgrund rikta ett tillkännagivande till regeringen om att skilja från (yrkande 2). framhåller vidare i motion 2005/06:T609 att uppdrog 1999 till regeringen att inrätta en fristående vägtrafikinspektion. Regeringen åstadkom dock en halvmesyr när man 2003 inrättade vägtrafikinspektionen som en del i . anser att beslut avsåg en vägtrafikinspektion fristående från . Motionärerna erinrar om att beslutade om en uppdelning av i syfte att skapa en självständig inspektion för att undvika de trovärdighets- och effektivitetsproblem som är en risk när produktions- och kontrollfunktioner ligger på samma myndighet. På motsvarande sätt har föreslagit att vägtrafikinspektion inrättas som en egen myndighet fristående från . Vid 2004/beslutade , med bl.a. motion som underlag, att samtliga trafikinspektioner skulle sammanföras till en enhet och skiljas ifrån respektive trafikverk. Detta skulle ske och redovisas i årets budgetproposition av regeringen. visar det sig att regeringen ännu inte tillsatt någon utredare utan enbart har tillfrågat trafikverken och inspektionerna om de samarbetar med varandra. Detta är helt otillfredsställande och begär att beslut respekteras och verkställs . Utskottet anser att säkerhets- och skyddsfrågor inom transportområdet är av stor betydelse. Det följer av att i full enighet har lagt fast att det långsiktiga målet för trafiksäkerheten är att ingen skall dödas eller allvarligt skadas till följd av trafikolyckor inom transportsystemet. Transportsystemets utformning och funktion skall anpassas till de krav som följer av detta. Utskottet vill vidare lägga till att med den omfattande mål- och resultatstyrning som förekommer på transportområdet är tillsyn och uppföljning en nödvändig förutsättning för att trygga utvecklingen av ett säkert och effektivt trafiksystem. Enligt utskottets uppfattning innebär detta att organisationsfrågor inom området bör tillmätas en stor och strategisk betydelse. Företrädare för har inför utskottet redovisat de åtgärder som vidtagits med anledning av tillkännagivande . Av redogörelsen framgick bl.a. följande: - Regeringen har efter redovisningar från de berörda inspektionerna och myndigheterna gett Järnvägsstyrelsen, Luftfartsstyrelsen, och Vägtrafikinspektionen i uppdrag att ytterligare utveckla och dokumentera sin samverkan och beakta vad som anges i trafikutskottets betänkande. - Regeringen har beslutat om direktiv för en särskild utredare i syfte att göra en översyn av säkerhets- och skyddsfrågor inom transportområdet. Enligt regeringens direktiv för uppdraget skall utredaren undersöka hur man kan inrätta en trafikslagsövergripande organisation för inspektionsverksamhet som rör kontroll av att krav i fråga om säkerhet och skydd inom transportområdet är uppfyllda (dir. 2005:108). Uppdraget skall redovisas . Utskottet konstaterar nu att regeringen såväl tillkallat en särskild utredare för att se över inspektionsverksamheten för att den skall vara organiserad på ett så ändamålsenligt och effektivt sätt som möjligt som uppdragit åt berörda inspektioner att ytterligare utveckla sitt samarbete. Utskottet konstaterar dock att den av förutsedda tidsplanen för en omorganisation på inspektionsområdet inte kan infrias. Av de direktiv som regeringen meddelat för utredningen framgår vidare att utredarens uppdrag vidgats från frågan om hur en gemensam inspektion skall vara organiserad till att även innefatta mer förutsättningslösa frågor om inspektionsverksamhetens bedrivande. Utskottet är medvetet om att verk och myndigheter på transportområdet inte är organiserade på ett sådant sätt att jämförbar verksamhet för varje trafikslag lätt kan avskiljas för att bilda en trafikslagsövergripande verksamhet. Berörd verksamhet som bedrivs inom transportområdet består såväl av normgivning som av tillståndsgivning och tillsyn och har organiserats på delvis skilda sätt för de olika trafikslagen. Enligt utskottets mening är det dock viktigt att tillkännagivande hanteras utan onödigt dröjsmål och med omsorg. Utskottet förutsätter därför att utredningsarbetet och fortsatt beredningsarbete bedrivs med den skyndsamhet som frågans vikt nödvändiggör och med den inriktning som ställt sig bakom. När det gäller de motionsförslag som väckts i ärendet konstaterar utskottet att genom m.fl. i två motioner föreslår att två inspektionsfunktioner åtskiljs från sina respektive huvudmyndigheter. Det gäller motion 2005/06:T609 yrkande 16 om att åtskilja Vägtrafikinspektionen från och motion 2005/06:T611 yrkande 11 om att åtskilja från . Utskottet upprepar sitt tidigare ställningstagande om vikten av självständiga inspektioner. Det får, menar utskottet, aldrig finnas anledning för allmänheten att betvivla att inspektionsverksamheten inte utförs på ett oberoende sätt. Inom transportområdet har också ett utvecklingsarbete skett som resulterat i att såväl Luftfartsstyrelsen som inrättats som självständiga myndigheter. Även när det gäller sjöfartsinspektionen och vägtrafikinspektionen har åtgärder vidtagits för att ytterligare säkerställa ett självständigt agerande. Enligt utskottets mening vore det olämpligt att nu föregripa pågående utredningsarbete genom att inrätta fristående myndigheter inom trafikslagen väg- och sjöfart. Utskottet anser i stället att tidigare uttalande om en översyn för att bilda en trafikslagsövergripande organisation för inspektionsverksamhet för säkerhet och skydd inom transportområdet bör avvaktas. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna 2005/06:T609 (kd) yrkande 16 och 2005/06:T611 (kd) yrkande 11. Syftet med motionerna om att skapa en fristående inspektionsverksamhet förutsätts dock komma att tillgodoses. Politikområde IT, elektroniska kommunikationer och post Mål- och resultatfrågor för politikområdet IT, elektronisk komunikation och post Utskottets förslag i korthet bör godkänna vad utskottet anfört om en fortsatt utveckling av mål- och resultatstyrningen inom området. Enligt utskottet är fortsatta och intensifierade insatser angelägna för att klarlägga bl.a. effekterna av olika åtgärder för målen inom politikområdet. I det sammanhanget framhåller utskottet värdet av en redovisning av uppnådda resultat för politikområdet som helhet och över tiden i syfte att få en mer samlad bild av utvecklingen. Enligt budgetlagen gäller att regeringen skall redovisa de mål som åsyftas och de resultat som uppnåtts inom olika verksamhetsområden. Reglerna syftar till att skapa kontrollmöjligheter för och ge förutsättningar att följa och värdera resultaten i de verksamheter som den beslutat om. Utskottet behandlar mot denna bakgrund den redovisning regeringen lämnat av mål och uppnådda resultat inom politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post i budgetpropositionen för inom utgiftsområde 22. Inledningsvis redovisas kortfattat politikområdets omfattning och vissa av fastlagda transportpolitiska utgångspunkter. I sammanhanget kan nämnas att utskottet behandlar politikområdet IT, elektronisk kommunikation och post i två särskilda betänkanden. Det gäller dels frågor om post- och kassafrågor i betänkandet Post- och kassaservice (bet. 2005/06:TU3), dels olika IT- och telefrågor i betänkandet Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället (bet. 2005/06:TU4). Politikområdets omfattning och mål Politikområdet omfattar informationsteknik, elektronisk kommunikation, informationsteknik, postkommunikation, grundläggande kassaservice samt alarmeringsfunktionen 112. Målet för IT-politiken är att skall som första land bli ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). Regeringen har i propositionen Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället föreslagit att målet för IT-politiken skall ändras till att skall vara ett hållbart informationssamhälle för alla (prop. 2004/05:175). Målen för sektornelektronisk kommunikation är att enskilda och myndigheter skall få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna skall ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. skall i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna skall vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta skall vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten skall ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). Det postpolitiska målet är att det skall finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst . Det skall finnas en möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser samt försäkrade och kvitterade av mottagaren. Dessutom skall enstaka försändelser befordras till enhetliga priser (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Målet för den grundläggande kassaservicen är att alla i hela landet skall ha möjlighet att verkställa och ta emot betalningar till enhetliga priser (prop. 2001/02:34, bet. 2001/02:TU1, rskr. 2001/02:125). Regeringen anger beträffande tillgänglighet att satsningarna på utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet fortgår. Totalt har ca av statliga medel avsatts för bredbandsutbyggnaden. PTS redovisar i rapporten i att antalet kilometer nät av fiber och radio har ökat . Detta är en ökning jämfört med föregående år. I rapporten konstateras också att andelen tätorter, där det finns ett områdesnät i någon del av tätorten, utgör av samtliga 1 936 tätorter. Tillgången till informationstekniken är hög i . Stödet till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet är, vid sidan om utbildningssektorns insatser och personaldatorreformen, den ekonomiskt mest omfattande insatsen inom IT-politiken. Det är enligt regeringen för tidigt att utvärdera effekten av detta stödprogram. En utvärdering bör genomföras efter det att satsningen avslutats. Utbyggnaden av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet fortskrider och engagemanget från kommuner och län är stort kring dessa frågor. I den uppföljning som genomförs av Kommuner och Landsting och projektet har noterats ett ökande antal orter med IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta kan även ses i antalet upphandlingar och användandet av stöden till kommuner. Detsamma kan även sägas om antalet ansökningar om skattereduktion för höga anslutningskostnader. Regeringen bedömer att allteftersom IT-infrastrukturen byggs ut i kommunerna kommer antalet ansökningar om skattereduktion att öka, något som redan nu börjar märkas. Beträffande informationssäkerhet anges att har PTS i Sitic () skapat en fungerande och internationellt etablerad organisation. Verksamhet bedrivs inom samtliga fyra delar av regeringsuppdraget, dvs. incidentrapporthantering, spridning av information om hot och risker, förebyggande arbete och statistik. Enligt propositionen kan inte på egen hand säkerställa en tillförlitlig drift av Internet. Politiken syftar därför till att tillsammans med Internetintressenter såväl inom landet som utomlands skapa underlag för de åtgärder som är möjliga att vidta i . De utredningar och åtgärder PTS vidtagit på regeringens uppdrag som rör Internets säkerhet och tillförlitlighet har även en kunskapshöjande funktion för Internetanvändare. Den särskilda webbplats för information om Internetsäkerhet som myndigheten driver har fått gott genomslag. När det gäller sektorn elektronisk kommunikation anges att de främsta medlen för att uppnå målet skall vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten skall ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). har intresset för tillträde till accessnätet och tillhörande installationer, LLUB, tagit ordentlig fart och en allt större andel av de alternativa operatörernas DSL-kunder är anslutna genom användning av LLUB. LLUB:s andel av den totala tillväxten genom DSL var . PTS bedömer att per var av hushållen uppkopplade till Internet via någon form av fast anslutning. Jämfört med året innan har denna andel ökat från . ADSL är den anslutningsform som har störst antal hushållskunder på marknaden för fasta anslutningar och utgör nu av den totala marknaden för Internetanslutningar till hushåll. Andelen ökar dessutom, ökade antalet hushållskunder avseende ADSL . Lan-nät och kabel-tv-nät hade vardera av den totala hushållsmarknaden. Regeringen bedömer att den utveckling som skett och de åtgärder som PTS vidtagit medverkat till att uppfylla målet för politikområdet. Många insatser syftar till att främja konkurrensen på de olika delmarknaderna, vilket är ett viktigt medel för att uppnå målen. Genom PTS arbete enligt lagen om elektronisk kommunikation med marknadsanalyser, beslut om särskilda skyldigheter och PTS tillsynsarbete ökar regleringens genomslag på marknaden. Av budgetpropositionen framgår att på den svenska marknaden finns ett mycket stort antal operatörer som erbjuder tjänster och antalet ökar. Alltfler har fast anslutning till Internet, vilket medger högre överföringshastigheter jämfört med uppringd access. Möjligheten att erbjuda fast telefoni även i andra nät än i Sonera AB:s traditionella kopparnät har blivit en kommersiell realitet. Marknaden för abonnemang visar en begynnande konkurrens där det förut i praktiken varit monopol. Denna utveckling ser regeringen som mycket positiv. Allteftersom fler kunder går över till alternativa fasta anslutningar och eftersom åtskilliga konsumenter bara har möjlighet att ansluta sig till bredband via Sonera AB:s kopparaccessnät, har betydelsen av andra operatörers tillträde till det traditionella accessnätet ökat. Detta kan ske via LLUB eller via bitströmstillträde. På båda dessa marknader har PTS funnit att har ett betydande inflytande. Tillgång till kopparaccessnätet för andra operatörer har störst betydelse i de områden där några alternativa anslutningsformer som t.ex. Lan-nät och kabel-tv-nät inte erbjuds konsumenterna. Även om den förbättrade konkurrenssituationen på mobilmarknaden kan betecknas som skör är den förmodligen bättre än någonsin, till nytta för konsumenten både vad gäller utbudet av tjänster, valmöjligheter bland operatörer samt priser. Regeringens bedömning är att det finns utrymme för ytterligare konkurrens, både avseende mobila taltjänster och mobila datatjänster. Regeringen anger för det postpolitiska målet att några stora förändringar inte har inträffat på den svenska postmarknaden . De årliga brevvolymerna, på ca 3,3 miljarder adresserade försändelser, kännetecknas av en svagt nedåtgående trend som dock var något lägre än . Orsaken till de minskande brevvolymerna är främst övergången till elektronisk kommunikation. Som ett exempel nämns att över en miljon svenskar lämnade in sin inkomstdeklaration elektroniskt till . Resultatet av de mätningar som gjorts av uppnådda befordringstider visar att av de försändelser (exklusive sändningar) som lämnats in i rätt tid för övernattsbefordran kom fram . Detta är lägre än föregående år. hade av försändelserna delats ut, vilket är högre än föregående år. För personer med funktionshinder och för äldre har tillgången till viktiga tjänster inom postområdet, såsom blindskriftsförsändelser och utsträckt postservice via lantbrevbärare, säkrats genom att PTS har upphandlat dessa tjänster. Bedömningen av om servicenivån är godtagbar grundas på den omfattning av service som funnits. Servicenivån skall, för att anses godtagbar, inte försämras generellt för konsumenterna vare sig vad gäller fysisk tillgänglighet eller tjänsteutbud. Övergången till Posten AB:s nya servicenät har inneburit ett ökat antal fasta servicepunkter som tillhandahåller postservice och generösare öppettider. Det finns emellertid alltid vid förändringar enskilda konsumenter som drabbas medan andra vinner på förändringen. Ett helt likformigt servicenät över hela landet anges vara orealistiskt med tanke på de olika geografiska och befolkningsmässiga betingelser som råder i olika delar av landet. Förutom det fysiska avståndet påverkas tillgängligheten också av faktorer som trafiksituationen, vägnätets utformning och val av färdmedel. En annan viktig förutsättning som måste beaktas är vilka tjänster som tillhandahålls vid servicestället. Den sammanlagda bedömningen när det gäller den fysiska tillgängligheten till Posten AB:s servicenät är att den väl uppfyller de krav som ställs gällande den samhällsomfattande posttjänsten och att kundernas behov tillgodoses, förutom då det gäller personer med funktionshinder som inte har fullgod tillgång till service hos samtliga Posten AB:s partner. Tillgänglighet för rörelsehindrade personer är på många serviceställen ett problem och förbättringar måste ske så att även konsumenter med funktionshinder får full tillgång till service även hos Posten AB:s partner. Arbetet med att tillgodose äldre och funktionshindrades behov av posttjänster bedrivs av PTS i dialog med () och (). hade 378 serviceställen identifierats som inte uppfyller de kriterier som ställts upp av efter samråd med berörda organisationer avseende fysisk tillgänglighet. Av dessa har sammanlagt 245 serviceställen åtgärdats till en tillfredställande nivå och därutöver har 117 projekterats för ombyggnad. Uppgifterna om uppnådda befordringstider visar att når en nivå som ligger över de uppsatta kraven. Uppgifterna är genomsnittliga för hela landet och resultatet beträffande övernattsbefordran varierar över året mellan och . Skillnad i resultat föreligger mellan olika postterminaler och visar bl.a. att särskilt terminalen i drabbades av omfattande produktionsstörningar på grund av omläggning av terminalsystemet. När det gäller klagomålshantering och postservice konstateras att antalet klagomål, i förhållande till totala volymen befordrade försändelser, är mycket litet och att dessa hanteras i enlighet med etablerade rutiner samt redovisas i enlighet med antagen standard på området. För målet om grundläggande kassaservice anges att de förändringar i betalningsmönster och förutsättningar för kontanthantering som skett i samhället har haft en negativ påverkan på resultatet i , och därigenom indirekt på Posten AB:s resultat. Minskningen för samtliga transaktioner, oavsett tjänst, har varit relativt och i genomsnitt uppgått till . Omstruktureringen av servicenätet för kassatjänster har följt den planerade neddragning som aviserats men i en mindre omfattning i avvaktan på regeringens åtgärder med anledning av den genomförda utredningen. Antalet serviceställen har således minskat och vid slutet av 2004 fanns det 1 019 fasta serviceställen hos . Personer med funktionshinder har behov av särskilt viktiga tjänster inom kassaserviceområdet och deras behov tillgodoses dels genom att frågan bevakas i samband med tillsyn över , dels genom att PTS upphandlar utsträckt lantbrevbärarservice för både äldre och funktionshindrade i glesbygd. Den upphandling som genomförs bedöms säkerställa att statens krav på service tillgodoses både vad gäller tillgänglighet och tjänsternas kvalitet. Som ytterligare ett led i bedömningen av vad som kan anses vara samhällets behov av kassaservice låter PTS genomföra en undersökning av allmänhetens kassatjänstvanor. undersökning visade att andelen nöjda kunder hade minskat. har varit restriktivt med förändringar i servicenätet i avvaktan på eventuella förändringar av regeringens uppdrag till . Bolagets beslut om neddragningar fattas mot bakgrund av kundunderlag, kostnader för kontoren i förhållande till kundbesök samt lokala bedömningar.