bet · GS01BOU5 · 2005-02-17 00:00:00 — behandlar i detta betänkande motioner från höstensallmänna motionstid, samt två motioner /, somtar upp byggfrågor i vid bemärkelse och som regleras genom bl.a. plan-och bygglagen (PBL) och lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverkm.m. (BVL). Motionsförslagen avser frågor om ansvaret i byggandet, vissavillkor för bygglov, miljöanpassat byggande, energianvändningen ochsäkerheten i byggnader samt tillgängligheten i boendemiljön. Vidarebehandlas förslag som gäller bostadsanpassningsbidragen och forskningeninom bygg- och bostadssektorn.Bostadsutskottet avstyrker samtliga förslag i de behandlade motionerna.Däremot uttrycker utskottet i flera fall en samsyn med motionärerna ide sakfrågor som tas upp. Utskottets ställningstaganden sker till stordel mot bakgrund av redan vidtagna åtgärder eller pågående övervägandeninom samt i olika utredningar och arbetsgrupper.Till betänkandet har fogats 20 reservationer och 9 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Ansvarsfrågor i byggandetRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo272 yrkandena 1-3.Reservation 1 (c)Reservation 2 (mp)2. HästgårdarRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Bo220 och 2004/05:Bo254.Reservation 3 (m)3. Byggande nära vattenRiksdagen avslår motion 2004/05:Fö252 yrkande 1.4. God bebyggd miljöRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ66 yrkande 16, 2004/05:Bo235yrkande 7 och 2004/05:Bo308 yrkandena 4 och 12.Reservation 4 (fp)Reservation 5 (c)5. Allergiframkallande ämnen i byggprodukterRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo308 yrkande 1.Reservation 6 (fp, c)6. Radon i bostäderRiksdagen avslår motionerna 2004/05:MJ498 yrkande 42 och 2004/05:Bo308yrkande 3.Reservation 7 (fp, kd, c)7. Byggande i träRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo221.8. DricksvattenledningarRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ324 och 2004/05:MJ498 yrkande 29.9. TappvarmvattenRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo205.10. EnergihushållningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:N309 yrkande 12, 2004/05:Bo214yrkandena 1 och 2 samt 2004/05:Bo228.Reservation 8 (fp)Reservation 9 (kd, c)11. Direktverkande elvärmeRiksdagen avslår motion 2004/05:MJ507 yrkande 12.Reservation 10 (m, fp) - motiveringenReservation 11 (v, c, mp)12. Barnsäkerhet i äldre bostäderRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo306 yrkande 27.Reservation 12 (kd, v, c, mp)13. Lås på bostäderRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo261 yrkandena 1 och 2.14. SprinklersystemRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Bo219, 2004/05:Bo271 och 2004/05:Bo314.Reservation 13 (v, c)15. Krav på tillgänglighetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Ub230 yrkande 26, 2004/05:Bo213,2004/05:Bo216, 2004/05:Bo241, 2004/05:Bo284, 2004/05:Bo293 yrkandena1-3 och 2004/05:Bo303 yrkande 3.Reservation 14 (kd, c)Reservation 15 (mp)16. Behovet av hissarRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Bo204 och 2004/05:Bo222.Reservation 16 (m)Reservation 17 (c)17. Översyn av villkoren för bostadsanpassningsbidragRiksdagen avslår motion 2004/05:Bo255.18. Bostadsanpassningsbidrag för elöverkänsligaRiksdagen avslår motionerna 2004/05:So506 yrkande 6 och 2004/05:Bo278yrkande 4.Reservation 18 (v, c, mp)19. ByggforskningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:MJ66 yrkande 14, 2004/05:Bo224,2004/05:Bo299 yrkandena 1-4, 2004/05:Bo308 yrkande 13 och 2004/05:Bo319.Reservation 19 (kd, c)Reservation 20 (fp)den 17 februari 2005På bostadsutskottets vägnarRagnwi MarcelindFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), de (),(), (), (), MariamOsman Sherifay (s), (), (), RigmorStenmark (c), (), (), (), (), () och StefanWikén (s).Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningI detta betänkande behandlas motioner som tar upp byggfrågor i vidbemärkelse, bl.a. om bygglov och olika egenskapskrav på byggnader.Dessutom behandlas förslag om bidrag till bostadsanpassning samt frågorom byggforskning. Motionerna är i flertalet fall väckta årsallmänna motionstid. Därutöver behandlas en motion väckt årsallmänna motionstid samt en motion väckt med anledning av regeringensskrivelse /04:129 En svensk strategi för hållbar utveckling.I samband med beredningen av ärendet har information i form av föredragningarinför utskottet inhämtats vad gäller byggprodukter och hälsofrågor frånRegeringskansliet samt från en representant för byggbranschen. Vidarehar information inhämtats från om beredningsläget ifrågor om barnsäkerhet i bostäder.BakgrundVid nybyggnad och ändring av byggnadsverk regleras utformningen avbyggnad och tomt genom plan- och byggnadslagstiftningen. De centralalagarna i detta sammanhang är (1987:10) - PBL -samt lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. -BVL. De tekniska egenskapskraven förtydligas i förordning (1994:1215)om egenskapskrav på byggnadsverk m.m. - BVF. I byggregler -BBR - finns föreskrifter och allmänna råd till bl.a. PBL, BVL och BVF.BBR gäller vid uppförande av nya byggnader och tillbyggnader. För andraändringar än tillbyggnader gäller enbart bestämmelserna i , BVL ochBVF.Reglerna om stöd till bostadsanpassning finns i lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag.En parlamentariskt sammansatt kommitté () med uppdrag attse över plan- och bygglagstiftningen samt lämna förslag till delagändringar som behövs påbörjade sitt arbete . Kommittén skallenligt sina direktiv (dir. 2002:97) bl.a. lämna förslag till en samordningmellan bestämmelserna i , m.fl. lagarsamt behandla frågor om regional samverkan, översiktlig planering,detaljplaner m.m., kvalitet och hållbarhet i byggande och förvaltning.Även kopplingen mellan (PBL) och lagen om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVL) liksom beslutsprocesseninklusive instansordningen samt sanktionssystemet omfattas av uppdraget.Enligt sina ursprungliga direktiv skulle kommittén ha lämnat sittslutbetänkande . Kommittén har emellertid fåttförlängd utredningstid och en slutredovisning kommer att lämnas senastden 30 juni 2005.Utskottets övervägandenInledningDe byggfrågor i vid bemärkelse som behandlas i detta betänkande avsertill stor del frågor som regleras genom bl.a. (PBL)och lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. (BVL). Utskottetsställningstaganden görs mot bakgrund av att en större översyn av plan-och bygglagstiftningen pågått och kommer attavslutas (). Även i flera andra frågorsom behandlas i betänkandet pågår överväganden i olika utredningar.Ett antal av de förslag som förs fram i de nu aktuella motionerna harbehandlats av utskottet . Utskottet inledersina överväganden med att ta upp ett förslag om regleringen avansvarsförhållanden i byggandet som återkommit under flera år.Ansvarsfrågor i byggandetUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslaget om ansvarsfrågor i byggandet.Jämför reservationerna 1 (c) och 2 (mp).I motion 2004/05:Bo272 (mp) diskuteras bl.a. de problem med delat ansvarsom kan bli följden av olika entreprenadformer. Motionärerna menar attden nuvarande regleringen av ansvarsförhållandena för byggprojekt ledertill att de miljömässiga frågorna inte beaktas tillräckligt. En utredningbör därför tillsättas för att dels klarlägga om byggsektorn klarar sittfrivilliga producentansvar (yrkande 1), dels överväga frågor omlagstiftning om utökat ansvar (yrkande 2). I utredningen bör också övervägasmöjligheten att utse en helhetsansvarig aktör vid en byggnation (yrkande3).När bostadsutskottet föregående år behandlade en likalydande motionframhölls att uppdrag i hög grad omfattar olika frågorsom i vid bemärkelse avser ansvarsförhållandena i byggprocessen och förden färdiga byggnaden. Regleringen av det ansvar som byggherren åläggsenligt den nuvarande byggnadslagstiftningen är således en av de frågorsom särskilt skall övervägas. Kommittén skall enligt sina direktiv bl.a. analysera den förändrade byggherrerollen och överväga om systemetför tillsyn och kontroll är ändamålsenligt. I den plan för utredningsarbetetsom kommittén upprättat specificeras dessa frågor ytterligare, bl.a.avseende de kopplingar som görs i motionen till inomhusmiljön ochanvändningen av olika byggprodukter.PBL-kommittén skulle enligt sina ursprungliga direktiv ha redovisatsitt uppdrag . Kommittén har emellertid fåttutsträckt utredningstid och en slutredovisning skall ske senast den 30juni 2005.Bostadsutskottet anser att förslag i frågor om ansvareti byggprocessen bör avvaktas. Frågorna om producentansvarets innebördhar också ett starkt samband med frågor som rör omfattningen av detförsäkringsskydd som krävs för de olika parterna i ett byggprojekt.Dessa frågor omfattas av (dir.2002:93). Utredningen har avgivit ett delbetänkande om byggnadsdeklarationer(SOU 2004:78). Utredningstiden för frågor om byggfelsförsäkringar harförlängts. Utredaren skall redovisa sina överväganden och förslag idessa frågor senast den 31 mars 2005.Med hänvisning till pågående överväganden och förestående slutredovisningari utredningar om ansvarsfrågorna i byggandet avstyrker bostadsutskottetmotion /05:Bo272 (mp).Vissa frågor om bygglov m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omhästgårdar, jämför reservation 3 (m) och särskilda yttrandena 1 (fp,kd) och 2 (c),byggande nära vatten.HästgårdarTvå motioner tar upp frågor om de konflikter som kan uppstå i sambandmed etablering av häststall och bostadsbebyggelse i närheten av varandra.Enligt förslagen i dessa motioner finns det skäl att vidta åtgärderför att underlätta sådan samlokalisering.I motion 2004/05:Bo220 (m) förordas att samt ochSocialstyrelsens riktlinjer ses över och ändras så att det blir lättareatt etablera ny bebyggelse i närheten av häststall. Även i motion2004/05:Bo254 (s) föreslås en översyn av regelsystemet på det aktuellaområdet. Motionären framhåller bl.a. att kommunerna bör avsätta områdenför ändamålet i sina översiktsplaner.Även denna fråga har återkommit i motioner väckta underallmänna motionstiden. har vid tidigare beredning avfrågan framhållit att det inte finns något förbud i mot att förläggabostäder i närheten av hästgårdar eller vice versa. Däremot kan lagenskrav på att planläggning och lokalisering av bebyggelse skall ske medbeaktande av behovet av hälsosamma och hygieniska boendeförhållandengöra att en nära samlokalisering inte tillåts i det enskilda fallet.Boverket har i samarbete med bl.a. utarbetat allmännaråd om skyddsavstånd mellan djurhållning och bebyggelse. Skyddsavståndetför nyetablering av bostäder i närheten av befintlig hästhållningsverksamhetär satt främst med hänsyn till risken för spridning av hästallergen,som bedöms vara starkt allergiframkallande.Socialstyrelsen har utfärdat ett meddelandeblad med ensammanställning av olika uppgifter som är relevanta i ärenden omlokalisering av bostäder och hästhållning. I sammanställningen redovisasutredningar, vetenskapliga studier och rättsfall som kan tjäna somunderlag för kommunernas bedömningar. Utskottet har vidare erfarit attBoverket har beslutat påbörja ett arbete i syfte att studeraförutsättningarna för kommunerna att i den aktuella frågan i högre gradkunna tillgodose det stora intresset för hästhållning, utan att för denskull öka riskerna för att hälsoproblem uppstår. Avsikten är också attolika berörda intressenter skall beredas möjlighet att delta i dettaarbete. Det innebära bl.a. att synpunkter skall inhämtas från såvälföreträdare för hästnäringen som för de särskilda intressen i frågansom allergiker och andra kan ha.I de ärenden med samlokalisering av hästgårdar och bebyggelse som haröverprövats har hänsyn tagits till hur stark koppling som förelegatmellan hästhållningen och bostäderna. När avsikten har varit att kombineraboende och hästhållning har det ansetts föreligga större utrymme förundantag från tillämpningen av skyddsavstånd.Bostadsutskottet är väl medvetet om att olika uppfattningar ofta görsig gällande i samband med plan- och bygglovsärenden som gäller bostäderoch djurhållning i fråga om erforderligt skyddsavstånd m.m. Några heltentydiga vetenskapliga resultat om hälsoeffekterna vid olika skyddsavståndföreligger inte enligt den sammanställning som gjort.Det har inte heller utfärdats några bindande föreskrifter om minstatillåtna avstånd mellan exempelvis häststall och bostäder. I ställethar förhållandena i de enskilda fallen tillmätts stor betydelse närärenden om samlokalisering prövats såväl enligt sommiljöbalken. Enligt utskottets mening är detta en rimlig ordning somligger väl i linje med hanteringen av andra typer av intressekonflikter.Som framhålls i en av motionerna är det givetvis en fördel om kommunerdär frågan har hög aktualitet i möjligaste mån kan hantera och förebyggakommande intressekonflikter i sitt planeringsarbete. Utskottet delarmotionärernas syn på att det stora intresse för hästhållning som finnsi landet bör beaktas i detta sammanhang. är det nödvändigtatt i det enskilda fallet ta hänsyn till de allergiaspekter och andraomgivningshygieniska aspekter som kan vara förknippade med djurhållning.Det får förutsättas att bl.a. aviserade projekt i frågor omhästhållning och bostäder kan komma att ge ett bättre underlag förkommunernas bedömningar i dessa frågor.Bostadsutskottet är mot den redovisade bakgrunden inte berett att förordanågon ändring i den nuvarande ordningen för hantering av frågor omlokalisering av bostäder och hästhållning. Motionerna 2004/05:Bo220 (m)och 2004/05:Bo254 (s) avstyrks således.Byggande nära vattenEnligt motion 2004/05:Fö252 (c) yrkande 1 behöver det genomföras enöversyn av de byggregler som tillämpas vid byggande i vattennära miljöer.Motionären hänvisar till att översvämningar blir allt vanligare ochatt särskilda krav bör ställas på byggmaterial m.m. om byggnation tillåtsi översvämningsdrabbade miljöer. föreslås därför få i uppdragatt göra en översyn av gällande byggregler vid byggande i vattennäramiljöer.Enligt byggregler gäller bl.a. att byggnaders grundkonstruktionerskall utformas så att varken konstruktionen eller utrymmen i byggnadenkan skadas av fukt. Golv- och väggkonstruktioner, bottenbjälklag samtanslutande byggnadsdelar skall utformas så att uppkomst av skadlig fuktförhindras.En översyn pågår av det avsnitt i byggreglerdär bestämmelserna om fukt, markavvattning m.m. ingår. Ett förslag tillreviderade regler kommer att remitteras senare i vår. Enligt utskottetsuppfattning torde emellertid problemen med bebyggelse i översvämningsdrabbademiljöer inte i första hand föranleda överväganden om att ställa särskildakrav på byggmaterial i sådana områden. Det handlar snarare om att tastörre hänsyn till översvämningsriskerna vid planering och bygglovsprövningnär lokaliseringen av bebyggelse prövas. Frågan om att beakta riskernaför framtida översvämningar vid planering och byggande ingår bland defrågor som bereds av . Som framgått ovan skall kommitténavlämna sitt slutbetänkande senast den 30 juni 2005.Bostadsutskottet avstyrker motion 2004/05:252 (c) yrkande 1.Miljöanpassat byggande m.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsförslagen omgod bebyggd miljö, jämför reservationerna 4 (fp) och 5 (c),allergiframkallande ämnen i byggprodukter, jämför reservation 6 (fp, c),radon i bostäder, jämför reservation 7 (fp, kd, c),byggande i trä,dricksvattenledningar, jämför särskilt yttrande 3 (m, kd),tappvarmvatten, jämför särskilt yttrande 4 (kd, c).God bebyggd miljöI detta avsnitt behandlas förslag i frågor som har samband med detpågående miljömålsarbetet, särskilt vad gäller miljökvalitetsmålet Godbebyggd miljö.Orsakerna till en omfattande ohälsa står enligt partimotion2004/05:Bo235 delvis att finna i boendemiljön. Motionärerna menar attdessa frågor måste ges större uppmärksamhet. Som ett steg i detta arbeteföreslås i motionens yrkande 7 att en nationell handlingsplan för boendeoch hälsa utarbetas med syfte att analysera nuläget samt utforma förslagtill förbättringar.I motion 2004/05:Bo308 (fp) görs en genomgång av de tio delmålen undermiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö och redovisas syn påbehovet av utveckling av dessa delmål. I yrkande 12 föreslås att riksdagengör ett tillkännagivande om behoven av förändrade delmål. Vidare föreslåsatt ett nytt delmål utformas om barns miljö med rubriken . Frågan om barns miljö tas även upp imotionens yrkande 4 som innebär att regeringen bör inleda diskussionermed om vilka åtgärder som krävs för att åstadkomma enbättre innemiljö för barn.Även enligt motion 2003/04:MJ66 (fp) yrkande 16 om åtgärder inombostadssektorn är det viktigt att regeringen skyndsamt vidareutvecklarmiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö.I april 1999 fattade beslut om 15 miljökvalitetsmål (prop.1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6). Målen beskriver den kvalitet och dettillstånd för miljö, natur- och kulturresurser som är ekologiskthållbara på lång sikt. Regeringen har inrättat ett miljömålsråd somansvarar för uppföljning av miljökvalitetsmålen. Ett av miljökvalitetsmålenavser God bebyggd miljö och innehåller tio delmål.Bostadsutskottet behandlade föregående år ett förslag om ett nationellthandlingsprogram för boende och hälsa motsvarande det som läggs frami partimotion. Utskottet konstaterade då att syftet meddenna plan och det föreslagna arbetssättet mycket väl lät sig förenasmed det miljömålsarbete som redan bedrivs. Miljökvalitetsmålet avseendeGod bebyggd miljö syftar till att den bebyggda miljön skall utgöra engod och hälsosam livsmiljö. har även beslutat om ett antaldelmål inom detta område, bl.a. avseende byggnaders påverkan på hälsan.Delmålen anger inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkretaarbetet. Kopplat till miljömålsarbetet är också ett tydligt uppföljningssystemsom gör en effektiv mål- och resultatstyrningsprocess möjlig. Avsiktenär att successivt konkretisera arbetet genom fler delmål och genom attlägga fast vilka åtgärder som behöver vidtas för att nå de uppsattamålen. Såvitt utskottet förstår förslaget i motion ärdet ett motsvarande tillvägagångssätt som efterfrågas. Det skulle såledeskunna hävdas att miljömålsarbetet i sig är att betrakta som ett nationellthandlingsprogram.Vad sedan gäller förslagen i fp-motionerna om att delmålen inommiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö bör utvecklas och konkretiseras samtatt även behovet av nya delmål bör övervägas, ligger detta helt i linjemed hur miljömålsarbetet är avsett att bedrivas. äremellertid inte berett att gå in på och ta närmare ställningtill de kortfattade synpunkter på behovet av förändringar inom respektivedelmål som redovisas i framför allt motion 2004/05:Bo308 (fp). Ett bättreunderlag för denna typ av överväganden kommer att presenterasför riksdagen.Regeringen har aviserat att en proposition om miljömålsarbetet kommeratt läggas fram för . Som grund för dennaproposition ligger en fördjupad utvärdering av miljömålsarbetet somMiljömålsrådet redovisade . redovisadei detta sammanhang också sin tredje årsrapport med en bedömning avförutsättningarna att nå de uppsatta målen inom förutsatt tid. Regeringensavsikt är att i propositionen återkomma med förslag om hur medel ochmål bör korrigeras för att målen skall nås samt hur åtgärdsstrategiernai miljömålsarbetet skall kunna vidareutvecklas.Mot denna bakgrund ser utskottet det som en lämplig ordning att ävenmotionärerna ges möjlighet att stämma av sina synpunkter mot denutvärdering och de förslag som kommer att presenteras i propositionen ochdärefter återkomma med mer utvecklade synpunkter i de eventuella frågordär åsiktsskillnader föreligger. Vad gäller önskemålet om ett nytt delmålför barns innemiljö vill utskottet understryka att denna fråga bör gesen framträdande roll i miljömålsarbetet oavsett om detta bäst sker inomramen för nuvarande delmål eller annorlunda formulerade mål om innemiljön.Det bör också framhållas att ett omfattande arbete med betydelse förfrågor om barns miljö och hälsa givetvis även bedrivs i andra former äninom ramen för miljömålsarbetet. Exempelvis har heltnyligen lagt fram Miljöhälsorapport som ingående beskriver barnsmiljö och hälsa i . Rapporten beskriver vilken betydelse olikamiljöfaktorer har för ohälsa hos barn, t.ex. luftföroreningar inne ochute, buller, metaller och organiska miljöföroreningar. Bostadsutskottetförutsätter att bl.a. denna typ av underlagsmaterial ger anledning tillolika former av kontakter och diskussioner mellan den statliga ochkommunala nivån utan ett särskilt tillkännagivande från omdetta.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Bo235(c) yrkande 7, 2004/05:Bo308 (fp) yrkandena 4 och 12 samt 2003/04:MJ66(fp) yrkande 16.Allergiframkallande ämnen i byggprodukterI motion 2004/05:Bo308 (fp) redogörs för olika insatser för att kartläggade hälsorisker som byggmaterial kan orsaka. Motionärerna hänvisar bl.a.till det arbete som bedrivs med att utforma en ny europeiskkemikalielagstiftning (REACH) och framhåller att bör vara drivande föratt fler ämnen skall omfattas av dessa regler. Vidare föreslås i motionensyrkande 1 att regeringen skall ta fram en tydlig strategi motallergiframkallande ämnen i byggnadsmaterial som inkluderar en kartläggningav olika ämnen.Bostadsutskottet delar helt uppfattningen att bör vara drivandei arbetet med den europeiska kemikalielagstiftningen. Utskottet harockså uppfattningen att en strävan bör vara att detta arbete ges ensådan omfattning och inriktning att det kan få stor praktisk betydelseför de frågor som motionärerna tar upp. Enligt vad utskottet erfarit ärdetta även regeringens inställning och överensstämmer med den linje somSverige redan driver i detta sammanhang.Utskottet har under en lång rad år på olika sätt haft anledning attuppmärksamma frågor om allergier och andra hälsoproblem orsakade avinnemiljön. Det har då inte bara handlat om byggprodukter som innehållerolämpliga ämnen, utan också produkter som används på felaktigt sätt, t.ex. genom att de utsätts för fukt och väta och om dåligt underhåll ellerprodukter som ingår i byggnader med undermålig ventilation. Frågan omallergiframkallande ämnen i byggmaterial har ett starkt samband medalla dessa frågor.Bostadsutskottet har i samband med beredningen av detta ärende inhämtatinformation om pågående arbete med REACH samt även om det frivilligaarbete som branschen bedriver på området.Av den redovisning som lämnades om REACH-arbetet framgick att det finnsstora förhoppningar om att den avsedda kartläggningen och regleringenav kemiska ämnen även kommer att kunna tillämpas för bedömningar avbyggprodukter vad gäller olika hälsoaspekter. Avsikten är att riskbedömningarskall genomföras av bl.a. kombinationseffekter och andra frågor som harbetydelse i detta sammanhang. Även det arbete som bedrivs för attutveckla Byggproduktdirektivets praktiska tillämpning kan givetvis påsikt få stor betydelse för strävandena efter att den färdiga byggnadeninte skall innehålla några byggprodukter som kan medföra hälsorisker.Närdet gäller den svenska bygg- och fastighetssektorns egna insatser föratt få fram miljö- och hälsoriktiga byggmetoder och byggprodukter harunder ett omfattande arbete skett inom ramen för Kretsloppsrådet(f.d. Byggsektorns kretsloppsråd). Ett arbete som direkt är inriktat påatt fasa ut oönskade ämnen i byggprodukter pågår inom det s.k. Bastaprojektetsom är delfinansierat av EU. Detta arbete sker till stor del med beaktandeav de förutsättningar som den europeiska kemikalielagstiftningen kommeratt ge. Bastasystemet syftar till att identifiera byggprodukter somuppfyller vissa grundläggande miljö- och hälsokriterier. Bland deegenskapskriterier som skall beaktas är om kemiska ämnen kan varaallergiframkallande. De byggprodukter som uppfyller vissa angivna egenskaper,och där leverantören kan styrka detta genom olika typer av dokumentation,kan registreras i systemets databas.Bostadsutskottet vill även i detta sammanhang erinra om den betydelsesom miljömålsarbetet kan få för strävandena att uppnå en byggd miljösom varken innebär risker för miljön eller hälsan. Flera av delmålenunder miljökvalitetsmålet Giftfri miljö har således en inriktning somhar betydelse även för kraven på byggprodukter.