bet · GS01KU20 · 2005-01-01 00:00:00 — Konstitutions- utskottet yttrade sig till finansutskottet över vissa delar i förslaget (yttr. 2002/03:KU6y). delade bedömningar (bet. 2002/03:FiU21). Enligt utskotten fanns det goda skäl att skapa en ord- ning som underlättar kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären genom att tillämpa specialdestination, men den måste utformas så att riks- dagens inflytande garanteras på ett rimligt sätt och att också ges möjlighet att utöva finansmakten på ett korrekt sätt. Syftet med ordningen var, enligt finansutskottet, att skapa möjligheter till omstruktureringar i den statliga bolagssektorn utan att vare sig belasta stats- inkomsterna eller tränga undan andra utgifter. Ordinarie utdelningar på statens aktier skulle dock inte få tillföras det föreslagna kontot, utan de skulle även fortsättningsvis tillföras statsbudgeten på en inkomsttitel. Gräns- dragningen mellan vad som är ordinarie utdelningar och särskilda engångs- utdelningar fick göras från fall till fall. borde ta ställning till det förväntade beloppet i taget i anslutning till den ordinarie budget- processen. Medel skulle inte få tillföras kontot på annat sätt. I de fall det 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL inte bara är fråga om en omstrukturering av resurser mellan statliga bolag utan också finns behov av att använda skattemedel för kapitaltillskott eller för att starta en ny typ av verksamhet borde anvisningen av medel ske på sedvanligt sätt över statsbudgeten. anförde också att underskott inte fick uppkomma på kon- tot, dvs. någon kredit skulle inte vara knuten till kontot. Vidare förutsatte utskottet, mot bakgrund av fullständighetsprincipen, att nettobehållningen på kontot i skulle komma att ingå i den post på statsbud- geten som benämns Myndigheters m.fl. in- och utlåning i Riksgäldskonto- ret, netto. föreslog att skulle tillkännage för regeringen vad utskottet anfört om omstrukturering av statliga företag. följde utskottet (rskr. 2002/03:235). ekonomiska vårproposition återkom regeringen till frågan om underskott på kontot (prop. 2003/04:100). Regeringen förordade, i tillägg till de villkor och förutsättningar som beslutat, att en kreditmöj- lighet skulle knytas till kontot. yttrade sig till finansutskottet över förslaget (yttr. 2003/04:KU5y). Utskottet vidhöll sitt tidigare ställningstagande och hänvi- sade till sitt yttrande . Även finansutskottet vidhöll sitt ställningstagande att underskott inte får uppkomma på kontot (bet. 2003/04:FiU21). I syfte att klara av situationer då behov av kapitaltillskott uppstår men medel ännu inte hunnit inlevereras föreslog finansutskottet att ett nytt ramanslag, Kapitalinsatser i statliga bolag, om skulle anvisas på tilläggsbudget. Utskottet föreslog också att regeringen skulle bemyndigas att överskrida anslaget med högst . Utskottet förutsatte att, om anslaget belastas, hela underskottet återbetalas inklusive ränta före utgången av året. Avsikten var att anslaget inte skall belastas . föreslog att skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört. följde utskottet (rskr. 2003/04:273274). Aktiebolagslagens bestämmelser om vinstutdelning De statliga aktiebolagen regleras liksom privata aktiebolag av aktiebolags- lagen (1975:1385). Aktiebolag kan överföra medel till aktieägarna genom vinstutdelning, 12 kap. 1 § aktiebolagslagen. Enligt 12 kap. 1 § får vinstut- delning endast ske enligt bestämmelserna i aktiebolagslagen. Enligt 12 kap. 3 § fattas beslut om vinstutdelning på bolagsstämman efter styrelsens för- slag. Ramen för vad som är tillgängligt för vinstutdelning till aktieägarna anges i 12 kap. 2 §. Av denna bestämmelse följer bl.a. att vinstutdelning till aktieägarna inte får överstiga belopp som enligt lag eller bolagsordning 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL skall avsättas till bundet eget kapital samt belopp som enligt bolagsord- ningen annars skall användas för något annat ändamål än utdelning till aktieägarna. Enligt 12 kap. 6 § äger bolagsstämman besluta om gåva till allmännyt- tigt eller därmed jämförligt ändamål, om det med hänsyn till ändamålets beskaffenhet, bolagets ställning och omständigheterna i övrigt får anses skä- ligt. Styrelsen äger till sådant ändamål använda tillgång som med hänsyn till bolagets ställning är av ringa betydelse. hölls bolagsstämmor i Förvaltningsaktiebolaget , nedan kallat I, och dess dotterbolag , nedan kallat Stat- tum II. Vid bolagsstämman i moderbolaget I delade detta bolag ut sina aktier i dotterbolaget till ägaren staten, dvs. aktierna i dotterbo- laget överfördes till staten. Efter att aktierna överförts blev ett direkt ägt statligt bolag. I samband med ägarbytet bytte moderbolaget tum I (med firman ) firma till . Vid bolagsstämman i beslutades att ändra bolagets firma från AB Fortia till Förvaltningsaktiebolaget . Vidare beslutades att till den nya ägaren, svenska staten, utdela till det sär- skilda kontot i Riksgälden. Tidsmässigt förhöll det sig så, att II för sitt beslut om vinstutdelning om till staten alltjämt var ett dot- terbolag till I. Inbetalningar på kontot i Vid behandlingen av ekonomiska vårproposition godkände riksda- gen att högst överförs från de statliga bolagen som extra utdelningar i enlighet med vad utskottet anfört till kontot i Riks- gäldskontoret (bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235). ekonomiska vårproposition uppgav regeringen att den i beslut hade fastställt sitt förslag till vilka statliga bolag som skulle lämna extra utdelningar och till vilka belopp (prop. 2003/04:100 avsnitt 7.1.20). hade satts in på kontot i . Dessa medel härrörde från extra utdelningar från statliga bolag. Därutöver hade Förvaltningsaktiebola- get tidigare, vid bolagsstämma , beslutat om utdelning med som tillfördes samma konto. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL I Årsredovisning för staten 2003 (skr. 2003/04:101 avsnitt 5.3.8) redovi- sar regeringen i en tabell (5.67) att insättningarna på det särskilda kontot härrör från utdelningar från åtta statliga bolag. Bolagen och de utdelade beloppen överensstämmer med redovisningen i den ekonomiska vårproposi- tionen. I tabellen anges att samtliga åtta utdelningar var extra utdelningar. Redovisning av kontot i ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100 avsnitt 7.1.20) redovisade regeringen att summan av insättningarna på det särskilda kontot var och att medlen härrörde från utdel- ningar från totalt åtta statliga bolag. Som framgått ovan uppgavs att sju av dessa utdelningar var extra utdelningar. När det gäller den åttonde utdel- ningen, den från , uppgavs inte att utdelningen var extra. Vidare i propositionen uppgavs att summan av de kapitaltillskott som lämnades var , och vid utgången av 2003 fanns en behållning på kontot som uppgick till . I Årsredovisning för staten 2003 (skr. 2003/04:101 avsnitt 5.3.8) redovi- sade regeringen att kapitaltillskott på sammanlagt 2 055 miljo- ner kronor hade utbetalats från det särskilda kontot till statliga bolag och att detta hade finansierats av sju statliga bolag genom extra utdelningar på . I en tabell redovisades dock, som nämnts ovan, extra utdelningar från totalt åtta statliga bolag, inklusive utdel- ningen från . Vidare var, enligt årsredovisningen, saldot på kontot (inkl. ränta) . Uppgifterna som redovisades i den ekonomiska vårpropositionen om antal extra utdelningar och beloppet på det särskilda kontot är således inte helt överensstämmande med motsvarande uppgifter i årsre- dovisningen för staten. Proposition om att föra medel från Fonden för den mindre skeppsfarten till kontot i föreslog regeringen i proposition 2003/04:128 Medel från Fon- den för den mindre skeppsfarten att skulle godkänna att från den nämnda fonden skulle få tillföras kontot. I propo- sitionen anförde regeringen att (Kassan), som förvaltar Fonden för den mindre skeppsfarten, inte är ett bolag och att Kassan sålunda inte omfattas av riksdagsbeslutet om kapital- överföringar från de statliga bolagen till det särskilda kontot i Riksgälds- kontoret. Som skäl för förslaget anförde regeringen att ytterligare medel behövde tillföras det särskilda kontot och att medel ur fonden borde kunna användas för förbättrad kapitalstruktur i de statliga bolagen. Kapitalet i fon- den, som utgör statens medel, fungerar som lånegaranti. Regeringen ansåg det lämpligt att det föreslagna beloppet skulle tas från fonden och att dessa likvida medel skulle ersättas med en statlig garanti från . 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Därmed uppfylls, anförde regeringen, kravet på en förlusttäckningsgaranti för beviljade lån till mindre redare. Regeringen erinrade också om att riks- dagen tidigare hade beslutat om liknande uttag av medel från fonden. tillstyrkte regeringens förslag (bet. 2003/04:FiU21 s. 25). I en reservation föreslog representanter från m, fp, kd och c att reger- ingens förslag skulle avslås. I reservationen anfördes bl.a. att hanteringen innebär en otillbörlig krympning av den bruttoredovisning som bör vara huvudlinjen i redovisningen av statens verksamhet. Reservanterna framhöll även sin skeptiska inställning till regeringens hantering av frågan om det särskilda kontot i . följde utskottet (rskr. 2003/04:273274). Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt svar på följande frågor: Var den utdelning till svenska staten om som beslutades av Förvaltningsaktiebolaget ordinarie bolags- stämma en ordinarie eller en extra utdelning? Om det, såsom uppges i Årsredovisningen för staten 2003 (tabell 5:67), var en extra utdelning, när fastställde regeringen sitt förslag till denna utdelning och varför skedde i så fall ingen ordinarie utdelning? Vad förklarar skillnaderna mellan ekonomiska vårproposition och Årsredovisningen för staten 2003? Förslaget om att föra medel från Fonden för den mindre skeppsfarten till det särskilda kontot i innebar en avvikelse från de villkor som tidigare beslutat om avseende det särskilda kontot. Vilken kommentar föranleder granskningsanmälan i denna del? Som svar har översänts en inom upprättad promemoria (bilaga A1.2.2). I promemorian anförs att inte har någon utdelningspolicy, utan bedömning om det är lämpligt att göra en vinstutdelning görs . Vid ordinarie bolagsstämmor i bolaget , 2001, 2002 och 2004 har inte någon utdelning skett från bolaget. Mot denna bakgrund kan det inte, enligt promemorian, hävdas att det förekommer ordinarie utdel- ning i bolaget. Det belopp som bolagsstämman i fastställde som vinstutdelning , , bedömdes till sin karaktär vara en extra utdelning i finansutskottets mening enligt bet. 2002/03:FiU21, såväl med hänsyn till utdelningens storlek i förhållande till eget kapital som till att tidigare utdelning inte förekommit i bolaget. Det förhållandet att beslutet fattades vid en ordinarie bolagsstämma saknar mot denna bakgrund, enligt promemorian, betydelse. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Vad gäller frågan om regeringens fastställande av extra utdelning anförs i promemorian att , för bolagsstämmobeslutet om vinstutdelning i , var ett dotterbolag till ett statligt ägt aktiebo- lag. Med anledning av att dotterbolag till statligt ägda bolag inte ägs av staten direkt saknar regeringen möjlighet att rikta formella beslut till dotter- bolag. Inte heller fattas formella regeringsbeslut riktade till moderbolag om att verka för att viss utdelning görs i dotterbolag. Ansvarigt statsråd kan genom instruktion till ombud på bolagsstämma i statligt ägt bolag uppdra till ombudet att rösta för vissa dispositioner på bolagets stämma, bl.a. utdel- ning, men skriftliga instruktioner lämnas dock normalt inte till moderbolag vad avser dispositioner i dotterbolag. I enlighet med detta meddelade det ansvariga statsrådet muntligt en instruktion till moderbolaget I vad gällde utdelning från dotterbolaget . Skillnaderna mellan ekonomiska vårproposition och Årsredovis- ningen för staten 2003 förklaras av att i den senare togs den upplupna räntan om med i redovisningen, och vidare att det i den ekono- miska vårpropositionen inte anges huruvida II:s utdelning var att betrakta som ordinarie eller extra var, enligt promemorian, ett förbise- ende. Vad gäller förslaget om att föra medel från Fonden för den mindre skeppsfarten till det särskilda kontot i anförs i promemo- rian att åtgärden inte omfattades av de riktlinjer som finansutskottet angett i sitt betänkande, varför krävdes att skulle godkänna åtgärden. I en skrivelse har utskottet mot bakgrund av bestämmelserna i aktiebolags- lagen bl.a. begärt ett klargörande om utdelningen i gjordes till den dåvarande ägaren, dvs. I, eller till den framtida ägaren, dvs. Som svar har översänts en inom Näringsdepartemen- tet upprättad promemoria (bilaga A1.2.3). I promemorian anförs att bolagsstämmorna i I och hölls . När stämmorna öppnade var ett dotterbolag till I. Så var fallet till dess de båda stämmorna avslutades. När bolagsstämman i I beslutade om utdelning var såle- des alltjämt ett dotterbolag till I. Samtliga berörda I, och staten kände, enligt promemorian, väl till att de beslut som fattades vid de båda bolagsstämmorna var ett led i en transak- tion som skulle resultera i att staten blev ägare till och att den av bolagsstämman i beslutade utdelningen tillföll staten. Vid utdelningen av aktierna i var det alltså förutsatt att mottagaren av aktierna, dvs. staten, även skulle erhålla den utdelning som dessa aktier berättigade till. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL har tidigare beslutat om villkor för det särskilda kontot i Riks- gäldskontoret. Ett av villkoren är att kontot endast får tillföras medel från extra utdelningar från statliga bolag. Medel från ordinarie utdelningar skall även fortsättningsvis tillföras statsbudgeten på en inkomsttitel. Granskningen tar upp ett antal frågor avseende hanteringen av det sär- skilda kontot i . En fråga gäller om utdelningen från det i granskningen benämnda bolaget var en ordi- narie eller en extra utdelning. I en promemoria från anförs att det var en extra utdelning. För den bedömningen talar enligt vad som anförs i promemorian dels att det vid bolagets ordinarie stämmor 2000 2002 och 2004 inte har skett någon utdelning från bolaget, varför det inte kan hävdas att det förekommer ordinarie utdelning i bolaget, dels det utde- lade beloppets storlek i förhållande till bolagets eget kapital. Utskottet har inget att erinra mot denna bedömning. Ej heller vad som i övrigt anförts i granskningsanmälan föranleder ur konstitutionell synvinkel något uttalande från utskottet. Härutöver vill utskottet med anledning av vad det erfarit under gransk- ningen anföra följande. Utskottet kan inse att det fanns praktiska fördelar för inblandade parter med det sätt på vilket överföringarna mellan I, och sta- ten genomfördes. För utomstående kan tillvägagångssättet emellertid inne- bära svårigheter att överblicka och sätta sig in i vad som förevarit. Ett alternativt tillvägagångssätt än det nu valda hade kunnat vara att hålla bolagsstämmorna i I och vid två olika tillfällen så att överföringarna kunnat genomföras i två steg. Det skulle ha ökat tydlighe- ten för utomstående. Det skulle även ha möjliggjort för regeringen att i ett regeringsbeslut fastställa sitt förslag till extra utdelning i bolaget. 1.3 Regeringens ansvar för beredningen av visst ramanslag i budgetpropositionen I en anmälan till , bilaga A1.3.1, begärs att utskottet granskar regeringen för dess beredning av ett visst ramanslag. Enligt anmälan inkom inför justeringen av betänkande 2004/05:BoU1 ett utskottsinitiativ till bostadsutskottet, undertecknat av företrädare för Social- demokraterna, de gröna i utskottet, om ett bemyndigande för regeringen att få ingå vissa åtaganden när det gäller anslag 31:10 Byggkostnadsforum m.m. Utskottsinitiativet var daterat , vilket var innan utskottet skulle fatta beslut i frågan. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL I anmälan anförs att vid ett flertal tillfällen har utta- lat att det utgår från att utskottsinitiativ begagnas med varsamhet och att politisk enighet skall eftersträvas i de fall initiativ kommer i fråga. digt har bostadsutskottet tvingats ta ställning till förslag i anslutning till budgetberedningen som tillkommit genom utskottsinitiativ. Enligt anmälaren kan det inte vara förenligt med praxis att en ofullständig beredningsprocess inom skall åtgärdas genom utskottsini- Till grund för granskningen har bl.a. legat en promemoria upprättad inom , bilaga A1.3.2. Enligt 7 kap. 2 § regeringsformen (RF) skall vid beredningen av regerings- ärenden (t.ex. budgetärenden) behövliga upplysningar och yttranden inhäm- tas från berörda myndigheter. I den omfattning som behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda att yttra sig. I förarbetena (prop. 1973:90) anfördes att formerna för regeringens rent interna beredning av olika slag av regeringsärenden inte borde låsas fast i grundlag, utan de borde som dittills kunna gestaltas på det sätt som fram- står som mest ändamålsenligt (s. 287). emellertid ägnas det moment i ärendeberedningen som består i att upplys- ningar och meningsyttringar inhämtas utifrån som underlag för regeringens Att det som ett led i beredningen av regeringsärende i stor utsträck- ning inhämtas yttranden från myndigheter, organisationer och andra enskilda sammanslutningar var ett karakteristiskt och betydelsefullt inslag i svensk politisk beslutsprocess, och det vore naturligt att ordningen med remisser från regeringen som ett led i beredningsarbetet skulle komma till uttryck i Propositioners innehåll och avlämnande m.m. Enligt 3 kap. 1 § riksdagsordningen (RO) skall en proposition innehålla regeringens protokoll i ärendet, en redovisning av ärendets beredning och skälen för regeringens förslag. Propositioner med lagförslag skall i före- kommande fall innehålla Lagrådets yttrande. Enligt 3 kap. 2 § skall budgetpropositionen bl.a. innehålla en finansplan och ett förslag till reglering av statsbudgeten. Om har fattat beslut om att hänföra statsutgifterna till utgiftsområden, skall förslaget till stats- budget innehålla en fördelning av anslagen på dessa utgiftsområden. om regeringen anser att det finns synnerliga ekonomisk-politiska skäl, får en proposition om statens inkomster eller utgifter för det närmast följande budgetåret lämnas efter budgetpropositionen. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL fastställer, enligt 3 kap. 3 § RO, på förslag av talmannen när propositioner som enligt regeringens mening bör behandlas under det pågående , senast skall lämnas. För budgetpropositionen gäller att den skall lämnas under icke-valår (tilläggsbestäm- melse 3.2.1). Enligt 3 kap. 11 § RO får motioner med anledning av en proposition väckas från den dag då propositionen anmäldes i kamma- ren. Om en proposition måste behandlas skyndsamt, får , om den anser att det finns synnerliga skäl, på förslag av regeringen besluta om kortare motionstid. Om det finns särskilda skäl får på förslag av talmannen besluta att förlänga motionstiden. Regeringens möjlighet att göra ändringar i avlämnade förslag Har regeringen avlämnat ett förslag till och vill ändra detta på egen hand har den i princip tre möjligheter. Regeringen får, enligt 3 kap. 17 § RO, återkalla en proposition till dess ett utskott har avgett ett betänkande i ärendet. När propositionen är återkal- lad kan regeringen återkomma till med en ny, omarbetad propo- sition. I fråga om statsbudgeten kan, som framgår av 9 kap. 5 § RF, reger- ingen för löpande budgetår på tilläggsbudget föreslå ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. Slutligen har regeringen, om redan har beslutat i enlighet med en avlämnad proposition, alltid möjlighet att avlämna en ny proposition i frågan. Enligt 3 kap. 7 § RO får ett utskott väcka förslag hos i ett ämne som hör till dess beredningsområde (utskottsinitiativ). Ett utskottsinitiativ tas genom ett utskottsbetänkande. Ett utskottsinitiativ blir officiellt känt först när utskottsbetänkandet avläm- nas. Följaktligen kan följdmotioner inte väckas i anledning av initiativet. Däremot kan en minoritet i utskottet alltid i utskottets betänkande reser- vera sig och på den vägen framföra alternativa yrkanden inom ramen för den väckta frågan. I proposition 1970:40 med förslag till ändring i regeringsformen, m.m., som bl.a. upptog utskottens initiativrätt, hänvisade regeringen till att Grund- lagberedningen (GLB) i sitt betänkande Ny utskottsorganisation (SOU 1969:62) föreslagit en omläggning av utskottsväsendet i och där- vid ansett att övervägande skäl talade för att införa en i princip generell förslagsrätt för utskotten. GLB förordade att de regler om initiativrätt som var knutna till vissa av utskotten i den dåvarande organisationen, vid en reform av utskottsväsendet skulle ersättas av en generell regel om rätt för 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL de ständiga utskotten att, vart och ett inom sitt kompetensområde, lägga fram förslag till , även om förslaget inte hade samband med något ärende som remitterats till utskottet. Vid riksdagsbehandlingen av frågan uttalade föl- jande (se bet. KU 1970:27 s. 7). En principiellt viktig nyhet i förslaget är att utskotten skall få självstän- Denna reform framstår som ägnad att förbättra riksda- Utskottet förutsätter emellertid, att de nya befogenheterna skall begagnas med samma varsamhet, som iakttagits av de utskott som har självständig initiativrätt enligt nuvarande ordning. Ärenden bör liksom normalt väckas genom proposi- tion eller motion, och politisk enighet bör eftersträvas i de fall där initiativ kommer i fråga. I sitt betänkande Ny regeringsform, ny riksdagsordning (SOU 1972:15) framhöll GLB att regleringen av utskottsinitiativet inte borde bli sådan att den kan tänkas inbjuda riksdagsmajoriteten till aktioner via utskotten i syfte att hindra oppositionen att presentera alternativförslag har senare behandlat motioner om utskottsinitiativ (bet. 1995/96:KU6, 1996/97:KU26, 1997/98:KU26). tet har därvid ansett att utskottens initiativrätt stärker ställning och underlättar dess arbetsmöjligheter samt utgått från att utskottens initia- tivrätt allmänt och i grundlagsärenden även fortsättningsvis skall begagnas med varsamhet och att politisk enighet eftersträvas i de fall där initiativ kommer i fråga. Utskotten har förutsatts vara restriktiva med att själva arbeta fram mer omfattande förslag utan beredning inom I betänkande 2004/05:BoU1 föreslog bostadsutskottet med utnyttjande av sin initiativrätt att regeringen skulle få göra vissa åtaganden när det gäller verksamheten vid Byggkostnadsforum. Förslaget innebar att regeringen skulle bemyndigas att för anslag 31:10 Byggkostnadsforum m.m. ingå åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utbe- talningar på högst efter 2005. I budgetpropositionen redovisade regeringen sin avsikt att vidga använd- ningen av medel från anslaget till andra upplåtelseformer än hyresrätt. betänkande anförde utskottet att byggprojekt ofta sträcker sig över en längre tidsperiod där projekteringen görs medan själva bygget genomförs eller ibland och att det förekom- mer pilotprojekt där den del av projektet som är intressant att stödja genomförs senare än det år som ansökan behandlas av Byggkostnadsfo- För att kunna få bästa möjliga utväxling av insatsen ansåg utskottet att det var betydelsefullt att underlätta stöd för pilotprojekt som genomförs med längre tidsperspektiv. Utskottet anförde att det erfarit att en sådan 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL utgångspunkt för verksamheten vid Byggkostnadsforum skulle underlättas om det var möjligt att fatta beslut om åtaganden som kan komma att med- föra utbetalningar även efter det närmast kommande budgetåret. Mot den redovisade bakgrunden tog utskottet initiativ till att föreslå ovan nämnda bemyndigande. Utskottets m-, fp-, kd- och c-ledamöter reserverade sig mot utskottets beslut. I reservationen anfördes bl.a. följande. Det initiativ som utskottsmajoriteten (s, v, mp) nu drivit igenom presen- terades före utskottets beslut om budgetbetänkan- det. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt.