bet · GS01FÖU7 · 2005-04-05 00:00:00 — SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande 14motionsyrkanden som rör skydd mot olyckor,brandforskning, deltidsbrandmän, skogsbrandflyg ochhyggesbränning, brandskydd i skolorna samträddningstjänsten i sjön och på Södertörn.Utskottet avstyrker samtliga yrkanden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. BrandforskningRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fö216 (c)och 2003/04:Fö246 (s).2. DeltidsbrandmänRiksdagen avslår motion 2004/05:Fö203 (m).3. Utbildning i skydd mot olyckorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fö210 (c),2003/04:Fö234 (s) och 2003/04:Fö266 (s).4. Skogsbrandflyg och hyggesbränningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Fö205 (kd)och 2004/05:Fö225 (c).5. Skydd mot olyckorRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fö231 (m)och 2003/04:Fö240 (mp) yrkandena 1 och 2.6. Brandskydd i skolornaRiksdagen avslår motion 2003/04:Ub392 (c)yrkande 27.7. på och iHjälmarenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Fö236 (kd) och2004/05:T260 (fp) yrkande 7.Stockholm den 5 april 2005.På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: EskilErlandsson (c), (s), (),(), (), BerndtSköldestig (s), (), Britt-MarieLindkvist (s), (), (), (), (), KarinEnström (m), (), (),() och ().2004/05FöU7Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlar utskottet 14motionsyrkanden väckta /04 och 2004/05års riksmöten, vilka behandlar frågor omskydd mot olyckor och samhälletsräddningstjänst.Utskottets övervägandenBrandforskningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna 2003/04:Fö216(c) och 2003/04: Fö246 (s).MotionernaI motion 2003/04:Fö216 av ()framhålls att en stor del av brandforskningen iSverige bedrivs genom forskningsanslag frånBRANDFORSK, som är statens, kommunernas,försäkringsbranschens och industrins gemensammaorgan för att initiera, bekosta och följa upp brand-forskning.Alltsedan tillkomsten av BRANDFORSK forskning som avser t.ex. byggnadsverk, brandoch miljö, människans roll och beteende samt anlagdbrand säkerställts genom att staten (som står för ca40 % av den totala finansieringen) har kanaliseratstöd till BRANDFORSK. Ett avgörande argument för attfå behålla dessa övriga intressenter är attpoängtera att deras pengar växlas upp genom attstaten bidrar med medel i förhållandet 40/60. Det ärav största vikt att säkerställerbrandforskningen i . Upphör statens stöd tillBRANDFORSK kommer övriga intressenters bidrag ävenatt äventyras, och landet riskerar att gå miste omen fortsatt kunskapsuppbyggnad omkring brand. Det ärdärför nödvändigt att säkerställer attstaten även fortsättningsvis bidrar avfinansieringen av BRANDFORSK samt att man följer uppverksamheten och håller sig uppdaterad på området.I motion 2003/04:Fö246 av och (s) framhålls att det är angeläget attsäkerställa att den brandforskning som bedrivs ilandet också fortsättningsvis kan genomföras. Dettakan göras genom att forskningsorganet BRANDFORSKäven ges ett ekonomiskt stöd. Det är avstörsta vikt att säkerställerbrandforskningen i . Skulle statens stöd tillBRANDFORSK upphöra kommer övriga intressentersbidrag att upphöra, och landet går därmed miste omen fortsatt kunskapsuppbyggnad omkring brand.Sverige måste förlita sig på forskningen utomlands.Utskottets ställningstagandeMålet för verksamhetsområdet mot olyckor äratt skydda människors liv, säkerhet och hälsa motolyckor och förhindra eller begränsa skador påegendom och miljö. Detta sker genomsäkerhetsfrämjande arbete och förebyggande åtgärderpå alla nivåer i samhället, så att antalet olyckorminskar och konsekvenserna av de olyckor som trotsallt inträffar minimeras.Forskning och kunskapsutveckling har en viktigroll i detta utvecklingsarbete. Utskottet bedömeratt även utländsk forskning kan vara värdefull fördet säkerhetsfrämjande arbetet i Sverige.Enligt vad utskottet inhämtat utvärderar regelbundet sin forskningsverksamhet isyfte att kvalitetssäkra och pröva verksamheten. Förnärvarande pågår ett sådant utvärderingsarbete vadgäller verkets stöd till BRANDFORSK. Detta arbeteberäknas vara klart under senare delen av våren2005.Regeringen har i regleringsbrevet för år 2005uppdragit åt att redovisa hurforskningsresultaten sprids och implementeras samtredovisa förslag på åtgärder i syfte att åstadkommaökad samverkan mellan forskningsfinansiärer inomverksamhetsområdet. skall redovisaen sammanställning av pågående och under 2005påbörjade forskningsprojekt och på vilket sättforskningen bedöms bidra till att uppnå målet förforskningen. Med utvärderingsresultaten som underlagkommer verket och regeringen sedan att kunna taställning till statens framtida engagemang iBRANDFORSK och i annan forskningsverksamhet tillstöd för att uppnå målen för verksamhetsområdet.Regeringen har vidare aviserat att föreläggariksdagen en forskningspolitisk proposition.Utskottet anser att bör avvakta resultatetav redovisning om forskningenrörande skydd mot olyckor och denforskningspolitiska propositionen. Mot denbakgrunden avstyrker utskottet motionerna2003/04:Fö216 (c) och 2003/04:Fö246 (s).DeltidsbrandmänUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion 2004/05:Fö203 (m).MotionenI motion 2004/05:Fö203 av () pekaspå de svårigheter - t.o.m. stora svårigheter - detär att rekrytera deltidsbrandmän på många håll ilandet. I många län har deltidsbrandmännen en mycketviktig funktion. På många mindre orter finnsräddningstjänsten endast via deltidskårer. Det finnspå många håll problem med att rekrytera personertill dessa deltidskårer. Frågor kring försäkringarmåste också tas upp. Arbetsgivarna skall inte"behöva betala" sjukskrivningskostnader som drabbarden anställde då han eller hon är i aktiv tjänst åträddningstjänsten som deltidsbrandman. De högaskatter vi har gör att det också blir svårareoch svårare att rekrytera eftersom det "negativa"att ha jour ofta inte ger det netto i plånboken somkan förväntas. Inte bara centralisering av arbetentill centralorter är en negativ bit, utan ocksåfrågor som utbildnings- och ersättningsfrågorna börföras upp på riksnivå för att därmed uppmärksammas.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade motioner av liknandekaraktär förra bl.a. frågan omanställningsvillkoren för deltidsbrandmän (bet.2003/04:FöU2 s. 24-26). Utskottet anförde i detsammanhanget bl.a. följande:Arbetsmarknadens parter har i en centralprotokollsanteckning uppmärksammat problem medatt rekrytera personal. Parterna har därvidkommit överens om att före nästaavtalsrörelse gemensamt göra en analys avförutsättningarna för att rekrytera och behållapersonal till deltidskårerna. Rapporten skallenligt protokollsanteckningen bl.a. belysa omnuvarande löne- och anställningsvillkor behöverförändras. Frågorna kring rekrytering avdeltidsbrandmän har uppmärksammats och arbetepågår.Utskottet delar motionärens mening om behovet av engod rekrytering av deltidsbrandmän, men vidhållersin uppfattning att arbets- ochanställningsvillkoren måste avgöras avarbetsmarknadens parter. Utskottet avstyrker såledesmotionen.Utbildning i skydd mot olyckorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna 2003/04:Fö210,2003/04:Fö234 och 2003/04:Fö266.MotionernaEnligt motion 2003/04:Fö210 av ()får alla barn i skolan inte en förebyggandeutbildning i brandskydd. Av landets skolelever ärdet enligt uppgift från endasthälften av barnen som får några undervisningstimmarunder sin grundskoletid. Hälften av barnen fåralltså ingen undervisning alls.Detta är allvarligt eftersom barn och ungdomar ärde som orsakar flest anlagda bränder, enligt uppgiftfrån samma källa.Det är enligt motionären absolut nödvändigt attRäddningsverket tillförsäkras medel samt att dessamedel används att ge brandutbildning för alla barn ilandets alla skolor på ett likvärdigt sätt. Detfinns starka skäl att uppmärksamma Räddningsverketssynpunkter, varför brandutbildning i skolan skallsäkerställas.I motion 2003/04:Fö234 av och () framhålls att en person som fåren hjärtinfarkt har större chanser att överleva omen sjuksköterska (eller någon annan som behärskarhjärt- och lungräddning) är i närheten och snabbtkan rycka in. Detsamma gäller för någon som blöderkraftigt eller har drabbats av andra svåra skador.Livet kan hänga på om någon i närheten kan stoppablödning och vet hur man beter sig i enkrissituation. Tyvärr är kunskapen om första hjälpeninte särskilt stor hos majoriteten av Sverigesbefolkning. Vissa kan, som frivilligt val, få tränahjärt- och lungräddning på en docka i skolan eller iarbetslivet. Det som enligt motionärerna krävs är enstrategi för att nå målet att alla medborgare skallfå grundläggande kunskaper om hur man räddar liv.I motion 2003/04:Fö266 av och () pekar motionärerna på att under en följdav år har utbildningen i kunnatsäkerställas genom att Försvarsdepartementet hargivit ett riktat anslag försjälvskyddsutbildning. Av dessa pengar har en vissandel använts för att säkerställa undervisning ibrandskydd i grundskolan.Kunskap om brand från skoltiden är något someleverna bär med sig resten av livet. Barn har förmåga att ta till sig ett brandskyddstänkandeom kunskapen ges i rätt åldersgrupp och om denförmedlas av personal från räddningstjänsten. Detfinns enligt motionärerna således flera argument föratt brandutbildningen i skolan bör säkerställas.Utskottets ställningstagandeUtskottet erinrar inledningsvis om vad regeringenanför i budgetpropositionen för ominriktning av verksamheten inom politikområdet Skyddoch beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar:Den verksamhet som bedrivs inom politikområdetSkydd och beredskap mot olyckor och svårapåfrestningar skall leda till att det sker färreolyckor i , att färre människor skadaseller dödas samt att miljön utsätts för mindrepåfrestningar till följd av de olyckor som trotsallt inträffar. Inom politikområdet skall - såvältill lands som till sjöss - förebyggande,skadeavhjälpande och skadebegränsande arbetebedrivas för att uppnå regeringens mål.Regeringen anser att arbetet med att förebyggaolyckor skall intensifieras. Arbetet inomverksamhetsområdet mot olyckor skall ävenfortsättningsvis präglas av minskaddetaljreglering, införande av nationella mål,förebyggande arbete och en förändradutbildningsstruktur.- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -För att uppnå målet med färre antal döda, färreantal skadade och mindre förstörelse av miljö ochegendom krävs ökat fokus på de insatser som höjerden enskilda människans förmåga. I detta arbeteär det särskilt viktigt att komma ihåg alla barni samhället och beakta de särskilda aspekter sombarns och ungas rätt till säkra miljöer ställer.För att tydliggöra detta skall Räddningsverkettilldelas ett samordnande ansvar att driva frågorom barnsäkerhet. Barnsäkerhetsarbetet syftar tillatt förbättra säkerheten samt motverka olycksfalloch skador till följd av brister i den inre ochyttre miljön.De bidrag som ges till frivilligaförsvarsorganisationer för att stärka denenskilda människans förmåga skallfortsättningsvis hanteras av föratt ytterligare kunna stimulera ett brettsamhällsinriktat säkerhetsarbete.Utbildningssatsningar riktade till den kommunalanivån bör öka så att bättre genomslag isäkerhetsarbetet kan uppnås.Utskottet anser att den inriktning av politiken somregeringen redovisat ligger väl i linje med den someftersträvas i motionerna. Det olycks- ochskadeförebyggande arbetets betydelse framhålls inteminst i den nya lagen (2003:778) om skydd motolyckor (LSO). Det förebyggande arbetets stora värdekommer även till utryck genom den förlängning avbrandmannautbildningen som skett inom ramen och säkerhetsutbildning (CRS).Utskottet delar motionärernas syn på den storabetydelse som brandskyddsutbildning och annansjälvskyddsutbildning har - inte minst av barn ochungdomar - för att minska antalet olyckor ochskadornas omfattning.Utskottet vill i sammanhanget peka på attRäddningsverket tillhandahåller ett kostnadsfrittutbildningsmaterial för både för- och grundskola försjälvskyddsutbildning samt att verket gerRöda Korset i uppdrag att utföra s.k.självskyddsutbildning i första hjälpen samt hjärt-och lungräddning. Kurserna når ca 35 000privatpersoner samt skolbarn. Även andrafrivilligorganisationer - vars verksamhet stöds avstatsmedel - bör kunna lämna värdefulla bidrag isammanhanget. Genom att grund- och gymnasieskolansamt räddningstjänsten har primärkommunersom gemensam huvudman bör samarbetet dem emellanunderlättas när det gäller att ge barn och ungdomarbrandskyddsutbildning. Det ankommer dock pårespektive kommun och skola att finna formerna fördetta.Den satsning som görs på Nationellt centrum förerfarenhetsåterföring från olyckor (NCO) kommer attbidra till förmågan att göra en mer samlad bedömningav olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet iSverige. Därmed bör det bli möjligt att ta ställningtill om några särskilda insatser från riksdagenssida är påkallade.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anfört anserutskottet att motionerna 2003/04:Fö210,2003/04:Fö234 och 2003/04:Fö266 inte behövertillstyrkas.Skogsbrandflyg och hyggesbränningUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna 2004/05:Fö205och 2004/05:Fö225.MotionernaLars () framhåller i motion 2004/05:Fö205 att har övervakning av skogarna skettmed s.k. skogsbrandflyg, men hardenna verksamhet lagts ned. Orsaken är att detstatliga bidraget till denna viktiga verksamhet hardragits in.Det ligger enligt motionären i det allmännasintresse att upprätthålla en effektiv övervakning avden svenska skogen för att kunna upptäcka ochförhindra skogsbränder, inte minst med tanke påallemansrätten och de stora värden som skogen utgör.I motion 2004/05:Fö225 av och () framhålls att det i södra ,särskilt i , finns flera exempel på attskogsbolagens dåliga släckberedskap vidhyggesbränning leder till ökade kostnader förkommunerna och deras räddningstjänster. Detta bordeenligt motionärerna vara oacceptabelt. Ettskogsbolag som genomför hyggesbränning utantillräcklig beredskap för att klara släckningen ochsom därför kallar på räddningstjänsten har ingetkostnadsansvar för sin oaktsamhet. Situationen äralltså så absurd att välbeställda skogsbolag, sominte klarar av att sköta släckningsarbetet i sambandmed egen hyggesbränning, kan rekvirerahelikopterhjälp eller räddningstjänst - och sedanlåta, den ofta fattiga, kommunen betala. bör ses över och bolagen få ta ett ökatansvar för de kostnader dålig brandberedskap vidhyggesbränning leder till.Utskottets ställningstagandeUtskottet har nyligenbehandlat frågan om skogsbrandbevakningen ochstatens roll i denna. I anslutning tillbehandlingen av budgetförslaget för år 2003framhöll utskottet (bet. 2002/03:FöU1) bl.a.följande i fråga om motionsförslag om fortsattstatligt finansiellt stöd:Utskottet kan hålla med motionärerna om attskogsbrandbevakningen fyller en viktig funktion.Utskottet anser dock att det bör ankomma på denenskilda myndigheten att göra deverksamhetsprioriteringar som anses nödvändiga.Mot den bakgrunden är därför utskottet inteberett att föreslå någon åtgärd med anledning avde aktuella motionerna.I ett särskilt betänkande (bet. 2003/04:FöU7)behandlade utskottet ett antalmotioner som rörde ansvaret förskogsbrandbevakningen. I fråga om ansvarsfråganframhöll utskottet följande:Bevakningen syftar till att mildraegendomsskador. Det är, såväl enligt den tidigareräddningstjänstlagen som enligt den nya lagen(2003:778) om skydd mot olyckor, ägaren avegendom som har det yttersta ansvaret för sinegendom. Ett exempel på detta är att skogsägareockså kan försäkra sin skog mot brand och andraskador, eller vidta andra åtgärder som t.ex. attorganisera skogsbrandbevakning för att skydda sinegendom.Utskottet uppdrog i detta sammanhang åt regeringenatt återkomma till med en utvärdering avvilka eventuella konsekvenser det avskaffadeskogsbrandflyget medfört.Regeringen har uppdragit åt att utvärdera konsekvenserna av attdet statliga bidraget till skogsbrandbevakningen harupphört. En lägesredovisning skall lämnas iårsredovisningen och slutredovisas iårsredovisningen . Utskottet anser att denav begärda redovisningen bör avvaktas.Utskottet avstyrker därför motion 2004/05:Fö205 (c).Utskottet vill i sammanhanget erinra om attsydsvenska landshövdingar i ett brev till regeringennyligen bl.a. har begärt att staten skall avsättamedel till skogsbrandflyg under sommaren 2005.Förslaget bereds i , och detankommer på regeringen att ta ställning till detförslaget.När det gäller frågan om kostnadsansvaret förhyggesbränning framgår det av lagen (2003:778) omskydd mot olyckor (LSO) att staten eller en kommunskall ansvara för en räddningsinsats endast om detär motiverat med hänsyn till behovet av ett snabbtingripande, det hotade intressets vikt, kostnadernaför insatsen och omständigheterna i övrigt. Samtligadessa förutsättningar skall vara uppfyllda för attstaten eller en kommun skall svara för insatsen. Förvarje räddningsinsats skall det finnas enräddningsledare, och det är räddningsledaren somavgör om kriterierna för räddningsinsats äruppfyllda.Syftet med lagen är inte att befria den enskildefrån ansvar och kostnader för ingripanden och föraöver ansvar och kostnader till stat eller kommun.Staten eller en kommun skall hålla en organisationsom kan gripa in när den enskilde inte själv ellermed anlitande av någon annan kan bemästra enolyckssituation, och det är endast under sådanaförutsättningar som samhället skall svara förkostnaderna.Kommunen och får utfärdaföreskrifter om bl.a. eldningsförbud.Enligt LSO skall kommunen när räddningsinsatsen äravslutad se till att olyckan undersöks för att iskälig omfattning klarlägga orsakerna till olyckan,olycksförloppet och hur insatsen genomförts.Utskottet avstyrker mot bakgrund av det anfördamotion 2004/05:Fö225.Skydd mot olyckorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionerna 2003/04:Fö231(m) och 2003/04: Fö240 (mp) yrkandena 1 och2.MotionernaI motion 2003/04:Fö231 av ochMagdalena () framhålls som rör attArbetsmiljöverket och /Spräng harmånga beröringspunkter. De arbetar bägge med skyddoch säkerhet som rör människor. Många föreskrifterberör bägges områden. Motionärerna anser att detfinns många skäl som talar för att en sammanslagningav verken skulle vara fördelaktig, både avverksamhetsmässiga och av ekonomiska skäl. Vi anserdärför att frågan seriöst bör utredas.I motion 2003/04:Fö240 av ()framhålls att det blir mer och mer uppenbart att deresurser som läggs på att förebygga stora ochosannolika hot, som en militär invasion, är alltförstora och sker på bekostnad av vardagens säkerhet.En naturlig konsekvens av den omsvängning som pågårkanske vore att Försvarsdepartementet iförlängningen döps om till Säkerhetsdepartementetoch, i varje fall i väsentligt högre utsträckning äni dag, fokuserar på civil säkerhet och civilaolyckor (yrkande 1).Mot denna bakgrund ser motionären det som positivtatt regeringen har givit iuppdrag att starta ett nationellt centrum förerfarenhetsåterföring från olyckor (NCO). Uppdragetär inte tillräckligt brett; det fokuserar bara påolyckor. Regeringen bör ytterligare utvecklaRäddningsverkets och NCO:s arbete med att "ge ensamlad bild och bedömning" av olyckor ochsäkerhetsarbetet i (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeSprängämnesinspektionen inordnades i efter beslut avriksdagen.Arbetsmiljöverkets verksamhet är främst inriktadpå tillsyn samt på att meddela föreskrifter ochavser i huvudsak reglerna iarbetsmiljölagstiftningen om hälsa och säkerhet iarbetslivet, som omfattar hela spektrumet från denpsykosociala arbetsmiljön till den fysiskaarbetsmiljön, med inriktning på att förhindraohälsa. Statens räddningsverks verksamhet tar siktepå skydd av allmänhet, egendom och yttre miljö utande "begränsningar" som arbetsmiljölagstiftningenhar.De två myndigheterna har förvisso betydandeberöringspunkter med varandra, liksom de även harmed andra myndigheter vars uppgifter är att skyddamänniska och miljö, t.ex. och Kemikalieinspektionen.Eventuella organisatoriska förändringar som berörmyndigheterna bör enligt utskottets mening övervägasi ett vidare perspektiv. Utskottet avstyrker motion2003/04:Fö231.När det gäller förslagen i motion 2003/04:Fö240yrkandena 1 och 2 vill utskottet anföra följande.Sverige införde ett nyttkrisberedskapssystem vars syfte är att i första handstärka samhällets fredstida säkerhet ochkrisberedskap. Möjligheten har öppnats attfinansiera insatser för att stärka samhälletssäkerhet och robusthet, genom att resurser avsattaför att öka säkerheten vid höjd beredskap numeraäven kan nyttjas för åtgärder som stärker denfredstida beredskapen. En reformeradräddningstjänstlagstiftning trädde 2004.Ett försvarspolitiskt beslut fattades sominnebär att försvarsutgifterna successivt reducerast.o.m. Försvarsberedningen har i uppgiftatt utarbeta ett förslag till en nationellsäkerhetsstrategi. Regeringen har aviserat enproposition om säkerhets- ochsårbarhetsfrågor. Alla dessa åtgärder ligger i linjemed det som motionären eftersträvar i yrkande 1. Detbör dock ankomma på regeringen att besluta omRegeringskansliets organisation.Statens räddningsverk har av regeringen fått iuppdrag att fortsätta uppbyggnaden av ett nationelltcentrum i för olycksuppföljning ochstatistikförsörjning (NCO), i samverkan med berördamyndigheter, institutioner, organisationer ochföretag. har också regeringensuppdrag att redovisa en samlad bild ochbedömning av olycksutveckling och säkerhetsarbete.Lärandet eller kunskapen skall användas i såväl detförebyggande som det skadeavhjälpande arbetet ochsåledes bidra till att regeringens mål om färreolyckor, färre skador på människor, miljö ochegendom infrias. har NCO getts enfast organisatorisk form inom Statens räddningsverkoch finansieras över särskild anslagspost om 1,7miljoner kronor.Utskottet vill även framhålla vad regeringen anför ibudgetpropositionen för rörande verksamheteninom politikområdet Skydd mot olyckor (s. 79 f.):För att regering och myndigheter skall få bättreunderlag inför kommande prioriteringar isäkerhetsarbetet kommer arbetet med att följa uppsamhällets olycksförebyggande arbete attfortsätta. Ett starkt bidrag till detta är denfortsatta satsningen på Nationellt centrum förerfarenhetsåterföring från olyckor (NCO). NCObidrar till förmågan att göra en samlad bedömningav olycksutvecklingen och säkerhetsarbetet iSverige. Bedömningen skall redovisas tillregeringen och arbetet skall ske i samverkanmellan berörda myndigheter, institutioner,organisationer och företag.Utskottet anser att det som eftersträvas i yrkande 2i allt väsentligt är tillgodosett. Utskottetavstyrker sålunda motion 2003/04:Fö240 yrkandena 1och 2.Brandskydd i skolornaUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motion 2993/04:Ub392 (c)yrkande 27.MotionenI motion 2003/04:Ub392 av m.fl. (c)anförs att det brandskydd en skola har beror påvilka regler som gällde i bygglagstiftningen vidtidpunkten för byggandet av skolan. Tyvärr ärlagstiftningen inte retroaktiv, vilket innebär attnyare skolor har bättre skydd än äldre skolor.Enligt dagens byggregler skall det finnasutrymningslarm i samlingslokaler, aulor ochmatsalar. Behovet av utrymningslarm skall enligtbyggreglerna avgöras från fall till fall. Krav kanockså ställas med stöd av arbetsmiljöreglerna.Motionärerna anser att det bör finnas brandskyddoberoende av om skolan är nybyggd eller gammal.Regeringen bör låta göra en översyn av brandskyddetför skolor. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 27).Utskottets ställningstagandeBrandsäkerhet eller brandskydd skapas genom ettantal olika åtgärder med stöd av fleralagstiftningsområden. Här kan nämnas plan- ochbygglagstiftningen, arbetsmiljölagstiftningen,lagstiftningen om brandfarliga och explosiva varoroch - inte minst - lagen om skydd mot olyckor.Enligt den senare lagen gäller generellt att ägareeller nyttjanderättshavare till byggnader skallupprätthålla ett skäligt brandskydd i byggnaden.Krav kan således ställas på brandskyddet oavsett närbyggnaden är uppförd. Vad som är skäligt påverkasbl.a. av byggnadens användningssätt och debrandrisker som finns i byggnaden.