bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Regeringen bedömer att programmet bör medverka till och arbeta med bl.a. ett nationellt register för traditionell kunskap, incitament för traditionsbärare att bevara och använda kunskapen, kartläggning av nationella forskningsläget, tvärvetenskapliga pilotprojekt, kanalisering av bidrag till insatser för dokumentation m.m., utveckling av läromedel, internationellt utbyte, samverkansgrupper mellan myndigheterna och traditionsbärare samt breddad kompetens på museer. Utskottet välkomnar regeringens initiativ och vill när det gäller motionerna 2003/04:MJ395 (mp) yrkande 1 och 2003/04:MJ400 (kd) yrkande 20 i övrigt hänvisa till vad utskottet tidigare anfört i frågan (se bet. 2003/04:MJU3). Delmål 3 om hållbart nyttjande Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om delmål 3. avstyrker utskottet två motioner (m, fp, kd, c, mp, -) med krav bl.a. på ett nytt delmål om främmande arter. Utskottet avstyrker dessutom en motion (mp, -) om åtgärder för hållbart nyttjande. Jämför reservationerna 146 (m, fp, kd, c) och 147 (mp). Regeringen föreslår att delmål 3 skall ha följande lydelse: skall det finnas metoder för att följa upp att biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt. skall biologisk mångfald och biologiska resurser såväl på land som i vatten nyttjas på ett hållbart sätt så att biologisk mångfald upprätthålls på landskapsnivå. Regeringen anser att arbetet med hållbart nyttjande av biologisk mångfald och biologiska resurser behöver förstärkas och kunna följas upp, på såväl land som i vatten, framför allt på en landskapsnivå. Introduktionen av främmande arter har visat sig ge allvarliga konsekvenser anförs det i motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 37. Motionärerna föreslår därför att inför ett ytterligare delmål för främmande arter och främmande genetiskt material. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) behöver ett delmål för främmande arter formuleras till nästa fördjupade utvärdering. Med främmande arter menar motionärerna såväl exoter som GMO (yrkande 107). Vidare föreslår motionärerna en åtgärd för hållbart nyttjande enligt följande: skall samtliga sektorer som utnyttjar biologisk mångfald formulera konkreta operativa definitioner av hållbart nyttjande, med metoder och tydliga indikatorer som speglar mångfald på alla nivåer från ekosystem till gener (yrkande 106). Utskottet konstaterar att syftet med det föreslagna delmålet är att fånga upp landskapsperspektivet på biologisk mångfald, vilket de befintliga miljökvalitetsmålen som behandlar biologisk mångfald och biologiska resurser gör endast i begränsad utsträckning, då de först och främst handlar om de olika separata ekosystemen som skog, odlingslandskap, sjöar och hav. Delmålet kompletterar hållbart nyttjande i de övriga miljökvalitetsmålen och det skapar en bättre balans i den totala uppsättningen delmål som har en tyngdpunkt på bevarande. Hållbart nyttjande innehåller naturligtvis flera aspekter än biologisk mångfald. Delmålet omfattar dock endast aspekten biologisk mångfald. Regeringen påpekar också i propositionen att förslag innehöll förslag till ett delmål om främmande arter vilket relaterar till detta delmål. Regeringen har emellertid valt att hantera det som åtgärd under En strategi för hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö. Där framgår det att regeringen avser att genom såväl nationella insatser som fortsatt arbete inom EU och internationellt, tillskapa ett regelverk och ett system för hantering av införsel, förflyttning och utsättning av främmande arter och genotyper samt säkerställa att spridningsvägar för oavsiktliga introduktioner är identifierade och underkastade riskanalyser och att de spridningsvägar som medför störst risker är brutna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker därmed förslagen i motionerna 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 37 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 107. Det framgår av propositionen att regeringen avser att lägga ett uppdrag till att, i samråd med samt andra intressenter, ställa samman erfarenheter av att bedöma det ekonomiska värdet av biologisk mångfald inom miljöekonomi och ekologisk ekonomi. Det är ett första steg i en ökad satsning på att tillämpa ekonomisk värdering av biologisk mångfald i . Uppdraget bör inkludera en kunskapssammanställning, inklusive analys av kunskapsluckor och förslag på kunskapsuppbyggnad, dels utifrån ekonomiska värderingsmetoder, dels utifrån ekologisk kompetens. I uppdraget skall även ingå att lämna förslag till hur olika metoder för ekonomisk värdering av biologisk mångfald kan tillämpas i syfte att internalisera miljökostnader av påverkan på biologisk mångfald i samhällsplaneringen samt ge förslag till styrmedel. Utskottet anser att syftet med motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 106 därmed är tillgodosett. Strategier för att uppnå miljömålen Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker fyra motionsförslag (m, fp, kd, c, mp, -) om bl.a. en samlad strategi för styrmedel och om att tillsätta olika utredningar. Dessutom avstyrker utskottet en motion (mp, -) om att tilldela medel för att användas som projektbidrag. Utskottet avstyrker vidare tre motionsförslag (m, fp, kd, c, mp, -) om den offentliga upphandlingen. Slutligen avstyrker utskottet fyra motionsyrkanden (c, mp, -) om konsumenternas inflytande och om miljöteknikutveckling. Jämför reservationerna 148 (m, fp, kd, c), 149 (mp), 150 (fp, kd), 151 (kd, mp), 152 (fp, kd, c) och 153 (mp). Strategier för att nå miljökvalitetsmålen Regeringen anser att miljökvalitetsmålen är allas angelägenhet och fordrar ett långsiktigt arbete av alla aktörer och på alla nivåer i samhället för att uppnås. Målet för regeringens arbete är ett hållbart samhälle som utgår från grundläggande värden som demokrati, rättvisa, social trygghet kombinerat med ekonomisk utveckling, varsamt nyttjande av naturresurser och skydd av miljön. Miljökvalitetsmålen uppnås inom en generation genom att hela samhället engageras i arbetet för en hållbar samhällsutveckling. Tre utmaningar är särskilt viktiga: omställningen av energi och transportsystemen, skapandet av en giftfri miljö och effektiva kretslopp och en hushållning med naturens resurser. Arbetet mot miljökvalitetsmålen och ett hållbart samhälle skall fortsatt koncentreras i tre strategier: - Effektivare energianvändning och transporter - för att främst minska utsläppen från energi- och transportsektorerna samt öka andelen förnybar energi. - Giftfria och resurssnåla kretslopp - för att minska användningen av naturresurser och minska de diffusa utsläppen av miljögifter och för att skapa energi- och materialsnåla kretslopp. - Hushållning med mark, vatten och bebyggd miljö - för att bevara den biologiska mångfalden och värdefulla kulturmiljöer och skydda människors hälsa samt för miljöanpassad fysisk planering och hållbar bebyggelsestruktur. Utgångspunkten för strategierna är att utnyttja kostnadseffektiva åtgärder på både kort och lång sikt som kan bidra till att uppnå flera miljökvalitetsmål eller delmål och som kan bidra till att uppnå även andra politiska mål. Miljöstyrningen i skattesystemet bör enligt regeringen öka och de ekonomiska styrmedlen utvecklas. Ekonomiska styrmedel på miljöområdet bör ses över av en utredning. Investeringsstöd är även fortsättningsvis ett viktigt komplement till andra former av ekonomiska styrmedel. Kunskapen måste fördjupas och utvecklas om hur olika styrmedel - juridiska, ekonomiska och informativa - kan göras mer effektiva genom kombinationer av styrmedel som kompletterar varandra. Att stimulera näringslivet i arbetet med att dels införa, dels integrera miljömålen i miljöledningssystem är en angelägen uppgift i arbetet med att nå de nationella miljökvalitetsmålen. En nationell åtgärdsplan för att miljöanpassa den offentliga upphandlingen bör utarbetas i enlighet med ett förslag från Europeiska kommissionen. har fått i uppdrag att utarbeta ett underlag till handlingsplanen. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Regeringen anser att information är ett viktigt styrmedel för att uppnå miljökvalitetsmålen. Informationsinsatser bör utvecklas för att sprida information om miljökvalitetsmålen och delmålen och hur dessa skall nås till breda grupper i samhället. Det gäller särskilt allmänheten och företagen. Information bör också spridas i riktade kampanjer och för att stödja eller underbygga andra åtgärder. Kunskap som bl.a. genereras av forskning är enligt regeringen viktig till stöd för arbetet att nå miljökvalitetsmålen och som stöd för åtgärdsstrategierna. Forskning om styrmedel och deras effektivitet behöver utvecklas. Kunskapsuppbyggnad, teknikutveckling och demonstration är fortsatt viktiga inom transport-, energi- och byggsektorn. Regeringen anser att länsstyrelsernas arbete med att stimulera näringslivet till framåtsyftande miljöarbete utifrån åtgärdsstrategierna för att uppnå miljökvalitetsmålen bör stödjas. De statliga företagen bör vara ett föredöme i miljöarbetet och strävan efter en hållbar utveckling. De statliga företagen bör aktivt delta i miljöarbetet genom att följa statens ägarpolicy och genom att införa och tillämpa miljöledningssystem. Styrelserna bör aktivt följa och rapportera om företagens insatser i dessa frågor. Kommunerna har en central roll i arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen genom att utveckla lokala mål och åtgärdsprogram, myndighetsarbetet, åtgärder i sin egen verksamhet och genom samhällsplaneringen. En mängd insatser har genomförts i många kommuner. En kartläggning av kommunernas arbete med att uppnå miljökvalitetsmålen bör genomföras. bör därför få i uppdrag att tillsammans med berörda aktörer samt representanter från regional och lokal nivå kartlägga omfattningen av kommunernas arbete och dess inriktning. Länsstyrelserna har fortsatt ett viktigt uppdrag i att utveckla och anpassa regionala mål för 15 av miljökvalitetsmålen. Det är viktigt att länsstyrelserna kan anlägga en helhetssyn och ökad tvärsektoriell samsyn i det regionala arbetet med miljökvalitetsmål och energifrågor i syfte att nå en hållbar regional utveckling. Miljökvalitetsmålen bör beaktas i arbetet med länsplanerna för transportinfrastruktur. EU och internationella prioriteringar Strategierna bör enligt regeringen bygga på det miljöarbete som pågår inom EU men också vara en grund för ett svenskt agerande inom EU och andra internationella organ. Det behövs en ny samlad strategi för styrmedel i syfte att nå miljömålen anförs det i motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 39. Nya styrmedel kan behövas och miljöskadliga subventioner bör upphöra. Den utredning som tillsätts bör ges ett brett uppdrag när det gäller miljöpolitikens område. Motionärerna anser att utgångspunkten när det gäller ekonomiska styrmedel måste vara principen att förorenaren skall betala, samt att miljökostnader internaliseras i priset på varor och tjänster. Det bör i princip endast finnas ett styrmedel för varje problem. I motion 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 1 föreslås att man utreder möjligheterna att använda handel med utsläppsrätter på andra områden än klimatpolitikens. Enligt motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 9 bör en parlamentarisk utredning ges i uppdrag att ta fram förslag på nationella och regionala system för handel med utsläppsrätter på miljöfarliga utsläpp. Samhället skulle kunna skapa en marknad för att få balans mellan de ekologiska fotavtrycken och miljöutrymmet föreslås i motion 2004/05:MJ510 (fp, c, kd, mp) yrkande 1. En utredning bör därför tillsättas om möjligheten att skapa system för de tjänster natursystemen svarar för. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 16 bör tilldelas ett årligt anslag för projektbidrag kopplat till miljömålen ur vilket näringsliv och ideella organisationer skall kunna söka medel. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkande 40 bör arbetet med miljöanpassning av den offentliga upphandlingen stärkas. De initiativ regeringen tagit har varit otillräckliga och kritiserats från både miljörörelse och företagare. Vissa verk och myndigheter ställer trots allt upp miljökriterier vid upphandling, men därefter är uppföljningen alltför dålig, vilket utarmar trovärdigheten anser motionärerna. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) lämnas en rad synpunkter på den offentliga upphandlingen av varor och tjänster. Motionärerna anser att fungerat dåligt och att nämnden bör läggas ned. Där miljömärkningssystem inte finns bör kraven vid offentlig upphandling formuleras så att varor och tjänster håller sig inom den bästa kvartilen ur miljö- och energisynpunkt. Enligt motionen bör staten efterfråga mobiltelefoner som motsvarar arbetstagarorganisationen krav på ergonomi, strålning och miljöegenskaper. Staten bör dessutom i sin upphandling av livsmedel eftersträva att köpa mat som motsvarar de kriterier som ställs i Krav (yrkande 17). Staten bör dessutom i ökad omfattning genomföra teknikupphandling inom miljö- och energiområdet hävdas det i motionen (yrkande 18). Dessutom bör konsumenterna få mer inflytande vilket kräver bättre informationsunderlag. Märkningssystem behöver därför utvecklas (yrkande 13). Enligt motion 2004/05:MJ507 (c) yrkande 7 är nettoimportör av renodlad miljöteknik. Regeringen tillsammans med svenska miljöteknikföretag bör lägga fast en strategi för ökad miljöteknikexport. Svensk strävan att lösa inhemska miljöproblem får inte leda till en export av dem till andra länder hävdas det i motion 2004/05:MJ38 (mp). Teknik och varor som inte längre motsvarar kraven i skall därför inte utrangeras till länder med lägre miljökrav. bör inte heller bidra till att växande ekonomier fastnar i ohållbara system utan i stället erbjuda hållbara lösningar (yrkande 8). bör dessutom satsa på miljöteknikutveckling (yrkande 9). En av de strategier som aviseras är att regeringen avser använda statliga bolag för att uppnå sina miljöambitioner anför motionärerna i motion 2004/05:MJ39 (m) yrkande 4. De bolag som verkar på en konkurrensutsatt marknad bör emellertid inte få några tilläggsdirektiv som försämrar deras konkurrensläge. Enligt motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 12 bör få medel för kommunala projekt med fokus på miljömålsuppfyllelse. I motion 2004/05:Bo279 (mp) yrkande 5 efterlyses en oberoende översyn av den offentliga natur- och kulturmiljövårdens organisation och måluppfyllelse. Motionärerna anser att ideella organisationer skall beredas tillfälle att delta i arbetet. beslut om ett sammanhängande system av miljökvalitetsmål och delmål har medfört att förutsättningarna för att utveckla kostnadseffektiva åtgärder väsentligt förbättrats. Genom ett sådant helhetsperspektiv och genom att utnyttja generella ekonomiska eller andra styrmedel kan åtgärder utformas så att de bidrar till att uppnå flera miljökvalitets- eller delmål så att kostnadseffektiviteten ökar. Utskottet anser i likhet med regeringen att åtgärderna bör utformas så att de kan bidra till att uppnå också andra samhällsmål. Sådana åtgärder kan också leda till besparingar för företagen. Åtgärder som genomförs tidigt leder ofta till bättre resursutnyttjande och ökad konkurrenskraft än anpassning i ett senare skede. Förhållandena blir särskilt gynnsamma när miljöåtgärder kan kombineras med andra långsiktiga investeringsbeslut. För att uppnå en ökad kostnadseffektivitet torde det, som regeringen också påpekar, krävas en djupare strategisk analys av förutsättningarna för att utnyttja olika styrmedel såväl på kort som på lång sikt. Utskottet välkomnar därför regeringens avsikt att tillsätta en utredning för att ta ett samlat grepp om ekonomiska styrmedel på miljöområdet. Enligt regeringen skall syftet vara att göra en grundläggande analys och utvärdering av ekonomiska miljöstyrmedel sett med ett helhetsperspektiv, och utgångspunkten skall vara en samhällsekonomiskt effektiv miljöstyrning. Utredningen skall enligt regeringen vid behov föreslå ekonomiska styrmedel som kan bidra till att så kostnadseffektivt som möjligt medverka till att uppnå miljökvalitetsmålen och sammanhängande delmål. Det förslag som framförs i motion 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 39, att åstadkomma en samlad strategi för styrmedel, torde därmed komma att tillgodoses. Utskottet anser därför inte att det behövs något riksdagsuttalande i frågan. Utskottet avstyrker motionen. Utskottet anser inte heller att motionerna 2004/05:MJ369 (fp) yrkande 1, 2004/05:MJ507 (c) yrkande 9 och 2004/05:MJ510 (fp, kd, c, mp) yrkande 1 erfordrar några åtgärder från sida. Motionerna i behandlade delar avstyrks därför. Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag på hur styrmedel och verktyg som främst har till syfte att förändra konsumtions- och produktionsmönster kan göras mer effektiva genom kombinationer av styrmedel som kompletterar varandra och hur man kan undvika motverkande effekter. Uppdraget skall utföras i samråd med andra berörda myndigheter och redovisas . Frågor som den som tas upp i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 16 kan väntas bli belysta i samband med det arbetet. Utskottet avstyrker därför motionen i den här delen. Utskottet instämmer i att en miljöanpassad offentlig upphandling är ett mycket viktigt verktyg i arbetet med att styra samhället mot en långsiktigt hållbar utveckling. Enligt regeringen är också miljökrav vid offentlig upphandling ett prioriterat styrmedel bl.a. i arbetet med genomförandeplanen från toppmötet om hållbar utveckling i samt i EU:s arbete med en aktionsplan för miljöteknik. Det faktum att potentialen för miljökrav vid offentlig upphandling inte har utnyttjats till fullo beror enligt regeringen på ett flertal faktorer. Som den främsta orsaken framhåller de berörda ofta osäkerheten om regelverket och hur miljökrav kan ställas. Enligt regeringen har emellertid drivit på arbetet med möjligheterna att ta miljöhänsyn vid offentlig upphandling i samband med omarbetningen av EG:s upphandlingsdirektiv. Direktiven om offentlig upphandling ger nu utökade möjligheter att ställa miljökrav. Utskottet konstaterar att en utredning har tillsatts i för att se över hur lagen om offentlig upphandling () bör ändras för att införliva de nya EG-reglerna. Utredningen lämnade ett delbetänkande Nya upphandlingsregler (SOU 2005:22). Slutbetänkandet skall lämnas . Enligt tilläggsdirektiv till (dir. Fi 2004:04) skall utredaren utöver de analyser som legat till grund för förslagen i delbetänkandet göra en fördjupad analys av möjligheten att införa bestämmelser som innebär att den upphandlande enheten bör ställa miljökrav eller sociala krav. Därutöver har fått i uppdrag att tillsammans med andra berörda aktörer utarbeta ett underlag till en handlingsplan för att stärka arbetet med miljöanpassning av den offentliga upphandlingen. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Handlingsplanen kommer att bli väsentlig för att identifiera hinder och möjligheter och ge förslag till stärkta åtgärder för att öka den miljöanpassade offentliga upphandlingen. Handlingsplanen skall innehålla bedömningar av det aktuella läget och mål för de kommande tre åren. Den skall även innehålla åtgärder för att nå målen samt vara anpassad för olika målgrupper. Utskottet förutser att det arbete som initierats och pågår kommer att medföra en förstärkning av arbetet med en miljöanpassning av den offentliga upphandlingen. Utskottet avstyrker därför motionerna 2004/05:MJ37 (fp, m, kd, c) yrkande 40 och 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 17 och 18 i den mån deras syften inte är tillgodosedda med det anförda. Det är som anförs i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 13 betydelsefullt med tillgänglig och trovärdig information riktad till hushållen om hur de kan konsumera hållbart. Som regeringen också anför består dock hushållen inte av en homogen grupp utan insatserna bör tydligt anpassas till mottagaren och också i ökad utsträckning eftersträva att ge motivation till ett hållbart beteende. Enligt regeringen kan det göras t.ex. genom att visa på de personliga och samhälliga vinsterna av ett hållbart beteende. Miljökommunikationsforskning visar också att information riktad mot hushållen bör vara vardagsnära, konkret och uppmanande för att ge bäst effekt. Regeringen pekar i propositionen ut särskilt viktiga grupper att engagera såsom barn och ungdomar, icke-statliga organisationer, näringsliv, minoritetsgrupper samt medier, underhållnings- och reklamindustrin. Med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen anser utskottet inte att bör vidta några åtgärder med anledning av motionen i den här delen. Utskottet avstyrker yrkandet. Det framgår av propositionen att det görs stora insatser för att främja introduktion och spridning av ny och befintlig miljöteknik. Statens insatser genomförs av ett stort antal aktörer inriktade på olika led av värdekedjan. Dessa insatser ger naturligtvis bättre effekt om de samordnas, vilket har föranlett regeringen att i enlighet med Nuteks förslag ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå lämplig organisation för ett nationellt centrum för miljödriven näringslivsutveckling och miljöteknikexport. Utredaren lämnade sitt betänkande - för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik (SOU 2004:84) och utskottet konstaterar att regeringen beslutade att inrätta ett nationellt miljöteknikråd - miljöteknikråd (Swentec) - för samordning av insatser inom miljöteknik, miljödriven affärsutveckling och miljöteknikexport. Rådet skall vara organisatoriskt knutet till och ha ett kansli som placeras vid i . Utskottet anser att syftet med motionerna 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkandena 8 och 9 och 2004/05:MJ507 (c) yrkande 7 därmed är tillgodosett. Utskottet anser i likhet med regeringen att de statliga företagen bör vara ett föredöme i miljöarbetet och sträva efter en hållbar utveckling. De statliga företagen bör aktivt delta i miljöarbetet genom att följa statens ägarpolicy och genom att införa och tillämpa miljöledningssystem. Styrelserna bör aktivt följa och rapportera om företagens insatser i dessa frågor. Frågan om de statliga företagens miljöansvar tas upp i Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2004, som ingår som bilaga 1 i regeringens skrivelse 2004/05:120 med redogörelse för företag med statligt ägande. Skrivelsen avlämnades och behandlas i näringsutskottets betänkande 2005/06:NU4 om statliga företag. I verksamhetsberättelsen påpekar regeringen att de statliga företagen lyder under samma lagar som privatägda bolag, t.ex. aktiebolagslagen (ABL), konkurrens-, bokförings- och insiderlagstiftningen. Bolagens verksamhet styrs främst av riksdagsbeslut och ytterligare bestämmelser för verksamheten som kan finnas i lag och i avtal mellan staten och bolaget. Det är styrelsens ansvar att säkerställa att företaget har en miljöpolicy samt att aktivt följa företagets insatser i frågor som rör ekologiskt hållbar utveckling. Miljöfrågorna är av affärsmässig och strategisk betydelse. Företag med statligt ägande bör därför, i likhet med näringslivet i övrigt, sträva mot en ekologiskt hållbar utveckling och bidra till omställningen av och att de nationella miljömålen uppfylls. Företag med miljöpåverkan behöver bedriva ett seriöst miljöarbete och ha en god miljökompetens för att undvika miljörelaterade risker och kostnader. Kostnaderna kan bestå, dels i höga åtgärds- eller saneringskostnader, dels av kostnader på grund av försämrat anseende hos leverantörer, kunder och allmänhet. I de företag som har en betydande direkt eller indirekt miljöpåverkan bör miljöledningssystem införas. Utskottet delar inte de farhågor som kommer till uttryck i motion 2004/05:MJ39 (m) yrkande 4. Regeringen anför i propositionen att det saknas en systematisk överblick av kommunernas arbete med miljökvalitetsmålen, varför det är angeläget att en analys görs för att en samlad bild av arbetet skall kunna redovisas. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att tillsammans med berörda aktörer samt representanter från regional och lokal nivå kartlägga omfattningen av kommunernas arbete och dess inriktning.