bet · GS01UBU9 · 2005-04-07 00:00:00 — Kommittén skriver attföreträdare för eleverna måste ges både tidsmässigaoch organisatoriska förutsättningar för sitt arbetesamt att elevföreträdare, om de så önskar, skall gessärskilt stöd i skolarbetet för att de skall kunnafullgöra sitt uppdrag.Utskottet anser, liksom , attelevers arbete med elevinflytandefrågor m.m. ärangeläget och skall stödjas, men att detta kan skeutan att förändringar i det nuvarande betygssystemetgenomförs.Motion 2004/05:Ub401 (s) föreslår rätt för elevertill skriftliga omdömen om skola och lärare.Motionären hänvisar till artikel12 angående åsiktsfrihet och rätten att bli hörd.Barn föreslås få möjlighet att skriftligt utvärderaskolan och lärarnas insatser. Detta skulle bl.a. ökakvaliteten på utbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Lokala skolstyrelser, skolledarem.m.Utskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandelokala skolstyrelser, rollfördelningen i denmålstyrda skolan, rektor och lärares ansvarför beslut samt förstärkning av rektorspedagogiska roll.Jämför reservationerna 74 (fp), 75 (kd), 76(c), 77 (kd), 78 (m, fp), 79 (m, c) och 80(kd).Motionerna och utskottets ställningstagandeFolkpartiet anser i motion 2004/05:Ub242 yrkande 19att styrelser med lekmän och elever inte skall fåfatta beslut om avgörande ekonomiska, pedagogiskaoch ämnesteoretiska frågor i skolan. Folkpartietanser att föräldrars och elevers valmöjligheter ochinflytande över skolans arbetsformer är mycketviktigt, men att lärarnas och rektorernasprofessionalism måste värnas. Kristdemokraternaföreslår i motion 2004/05:Ub480 yrkande 32 attlokala skolstyrelser införs i skolorna. I dessa bördet alltid finnas föräldrarepresentanter. OcksåCenterpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub477yrkande 11 att lokala skolstyrelser införs ochpermanentas snarast.Kristdemokraterna skriver i motion 2004/05:Ub480yrkande 31 att rollfördelningen i den målstyrdaskolan måste bli tydligare. De politiska nämndernasmakt över de enskilda kommunala skolorna bör minskatill förmån för ökat självstyre på varje skola.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Försöksverksamhet med lokala styrelser inomgrundskolan och den obligatoriska särskolan pågårsedan år 1996. Bestämmelserna om försöksverksamheteni finns i en särskild förordning (SFS1996:605). Denna försöksverksamhet har förlängtstill utgången av juni 2007.En inom tillsattarbetsgrupp har lämnat förslagtill en tydligare reglering av barns, elevers ochföräldrars rättigheter till inflytande samtförskolans, skolans och vuxenutbildningensskyldighet att öka det reella inflytandet för dessaVar-dags-inflytande i förskola, skola ochvuxenutbildning, Ds 2003:46. Remisstiden förskrivelsen gick ut . Regeringenkommer att bereda departementsskrivelsens förslagtillsammans med förslag på dettaområde.Utskottet anser att beredningen inomRegeringskansliet av ocharbetsgruppens förslag bör avvaktas.Folkpartiet anser i motion 2004/05:Ub242 yrkande 13att rektorn och lärarna skall ha ansvar för beslutom ekonomi, personal och pedagogik. I motionenanförs att politiker har till uppgift att sätta uppmålen för skolans verksamhet och att med uppföljningoch utvärdering se till att dessa mål uppnås. Mendet är skolans pedagoger, lärare och skolledare sommåste bestämma hur målen skall uppnås. I sammamotions yrkande 16 anförs att skolledaren måste gesgoda förutsättningar för att leda den skola där haneller hon verkar. Ledarskapet i skolan bör, enligtmotionärerna, uppvärderas. En översyn bör göras avpå vilket sätt villkoren för rektorstjänsterna kanförbättras. Rektorn bör vara pedagogisk ledare ochinte kamrer.Kristdemokraterna anför i motion 2004/05:Ub480yrkande 26 att rektorns roll som pedagogisk ledarebör stärkas. Förutsättningar måste skapas förskolledare att vara närvarande i vardagsarbetet. Ettskolområde bör inte vara större än att skolledarehinner vara pedagogisk ledare och inspiratör menockså administratör och ekonomisk förvaltare. Imotionen framhålls också att genomgångenrektorsutbildning skall vara obligatorisk för enperson som anställs som rektor. anföri motion 2004/05:Ub477 yrkande 13 angåendeskolledarens pedagogiska roll att skolledaren böravlastas administrativa och ekonomiska ärenden ochatt deras pedagogiska roll bör förbättras. Ett sättatt göra detta är, enligt motionen, att stärkaskolledarutbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena med hänvisning till den pågåendeberedningen av förslag till ny skollag.Skolledarens ansvar regleras i den nuvarandeskollagen 2 kap. 2 §. Här stadgas bl.a. att rektorskall hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet iskolan. Detta kan ske på flera sätt, t.ex. genomegen undervisning, lektionsbesök och genom olikaformer av samtal med personalen. Rektors ansvarregleras också i Lpo 94, avsnitt 2.8, som anger attrektor ansvarar för att en lokal arbetsplanupprättas samt för att skolans resultat följs uppoch utvärderas i förhållande till de nationellamålen samt till målen i skolplanen och den lokalaarbetsplanen.I förarbetena till regleringen av skolledarensansvar i 2 kap. 2 § skollagen skrevdepartementschefen att det är upp till kommunernaatt själva avgöra hur många rektorer de skall ha,dock med den begränsningen att en rektorsansvarsområde inte får göras större än att rektorkan hålla sig förtrogen med det dagliga arbetet iskolan (prop. 1990/91:18 s. 34 f.).Skollagskommittén har i sitt betänkande Skollagför kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121)föreslagit att rektors uppgifter skall förtydligas iskollagen. Rektorn skall leda och samordna detpedagogiska arbetet inom sitt verksamhetsområde samtbesluta om enhetens inre organisation. Ett stortantal detaljbestämmelser i skolförordningarna som reglerar rektors uppgifter och beslut föreslåstas bort. Även föreslås rektor ha endirekt i författningen utpekad beslutanderätt isådana frågor som rör enskilda elever och som oftahar karaktär av myndighetsutövning. Rektor föreslåsockså få möjlighet att delegera uppgifter och beslutinom lednings- och samordningsansvaret. Med hänsyntill vidden av ledningsuppgifterna kan rektor,enligt kommittén, behöva dela sitt ledarskap medandra ledare i skolan.Efter att hade redovisaten granskning av rektorernas roll i endecentraliserad skolorganisation tillsatteUtbildningsdepartementet en expertgrupp förskolledarfrågor. Dess rapport ledare.Ledarskap för dagens och framtidens skolapublicerades . Expertgruppensbedömning var att rektor i större utsträckning bordearbeta med skolans resultat, kvalitetsfrågorna ochkvalitetssäkringssystemet samt att det lokala stödetrelaterat till rektorsuppdraget borde öka.Expertgruppen menade att om detta skall kunna uppnåsbehövs en ökad gemensam förståelse för skolansnationella uppdrag samt ett mer lärande ochkommunikativt ledarskap. Regeringen har däreftertillsatt en särskild utredare med uppgift attkartlägga och utvärdera skolans ledningsstruktur(dir. 2003:36). Utredaren har redovisat sitt arbetei betänkandet Skolans ledningsstruktur - Om styrningoch ledning i skolan (SOU 2004:116).En ny statlig befattningsutbildning 2002. Den anordnas på regeringensuppdrag av Myndigheten för skolutveckling.Nyutnämnda rektorer och andra befattningshavare medledningsansvar i verksamheter som omfattas avläroplanerna (Lpfö 98, Lpo 94 och Lpf 94) utbildas ien förnyad rektorsutbildning. Även rektorer ochledare i godkända fristående skolor omfattas.Grunden för rektorsutbildningen är statens ansvarför en likvärdig utbildning, där rektor står som engarant för likvärdighet, rättssäkerhet och kvaliteti det decentraliserade skolsystemet.Utbildningstiden omfattar minst 30 utbildningsdagaroch genomförs under minst två och högst tre år.Lärare och annan personalUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandelärare, studie- och yrkesvägledare, ökadsamverkan mellan grund- och gymnasieskolansamt skolbibliotekarier.Jämför reservationerna 81 (kd), 82 (kd), 83(mp) och 84 (kd).Motionerna och utskottets ställningstagandeKristdemokraterna anser i motion 2004/05:Ub472yrkande 3 att en lärare inte skall ha huvudansvarför fler än 15 elever och betonarundervisningsgruppernas stora betydelse för lärarensmöjlighet att ge eleverna individuellt stöd samtuppmärksamhet. I samma motions yrkande 8 föreslåsatt särskilda uppgifter för lärare, såsom t.ex.institutionsföreståndare, kompenseras på sätt sombidrar till skolutvecklingen.I motion 2004/05:Ub426 (s) betonas vikten avbehöriga lärare. I motionen skrivs att regeringenskyndsamt bör se över skollagen och stärkaSkolverkets utbildningsinspektörers ansvar ochbefogenheter mot kommunerna när obehöriga lärareanställs.Utskottet föreslår att avslår yrkandenamed hänvisning till pågående beredning av förslagtill ny skollag. Staten bör enligt utskottets meninginte reglera lärarnas arbetsvillkor i de avseendensom tas upp i de kristdemokratiska yrkandena.Kristdemokraterna framhåller i motion 2004/05:Ub480yrkande 29 studie- och yrkesvägledarnas betydelse.Dessa måste ha aktuell kunskap om förändringar inomutbildningsväsendet, och måste därför få ständigkompetensutveckling. De kan också, enligtmotionärerna, motarbeta könssegregering inomutbildningar och på arbetsmarknaden genom att stödjaelever som vill göra val som bryter traditionellakönsmönster. framhåller i motion2004/05:A321 yrkande 14 att unga män och pojkarskall uppmuntras att göra utbildningsval utifrånintresse och färdigheter och stimuleras att göra valsom motverkar könssegregering på arbetsmarknaden.Arbetet med att bryta könssegregering måste påbörjasredan i och aktivt uppmärksammas inomSyoverksamheten.Kristdemokraterna föreslår i motion 2004/05:Ub480yrkande 30 ökad samverkan mellan grund- ochgymnasieskolan. Bland annat måste, enligtmotionärerna, informationen bli bättre så attgymnasieskolans lärare inte behöver börja om frånbörjan med att identifiera en elevs styrkor ochsvagheter.I motion 2004/05:Ub368 (s) yrkande 2 framförs attskolan bör använda sig av den många gångeroutnyttjade kompetensen hos skolbibliotekarier.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet anser att den beredning som förnärvarande pågår med anledning av Skollagskommitténsförslag bör avvaktas.Myndigheten för skolutveckling har i sitt uppdragatt främja användningen av skolbibliotek i desocialt mest utsatta områdena.Sponsring och reklamUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandeuppdrag till att informerakommuner och skolor om den vägledning somfinns för sponsring av skolor samt rörandeskolan som reklamfri zon ochutvecklingsfonder för skolor.Jämför reservationerna 85 (v) och 86 (mp).Motionerna och utskottets ställningstagandeVänsterpartiet begär i motion 2004/05:Ub338 attSkolverket ges i uppdrag att aktivt informerakommuner och skolor om den vägledning som finns försponsring av skolor. För att den vägledning somKonsumentverket har utarbetat i samarbete medSkolverket och skall bli känd ikommuner och skolor föreslår attSkolverket ges i uppdrag att aktivt informera omdetta.Miljöpartiet föreslår i motion 2004/05:Ub383yrkande 1 att skolor skall vara reklamfri zon. Imotionen anförs att barn och ungdomar borde kunnavara i skolan utan att utsättas för påverkan frånkommersiell reklam.I motion 2004/05:Ub383 yrkande 2 förespråkarMiljöpartiet utvecklingsfonder dit företag kanbetala in bidrag till kommunens skolor. Dessa skallsedan kunna söka bidrag för olika ändamål urfonderna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet har tidigare behandlat frågan omsponsring och skolorna som reklamfri zon (bl.a. bet.2002/03:UbU11 s. 47). Liksom tidigare hänvisarutskottet till läroplanernas krav på saklighet ochallsidighet i skolans undervisning samt tillskolhuvudmännens ansvar för att undervisningenbedrivs så att målen för skolan uppnås.Konsumentverket har i samråd med ochSvenska utarbetat ett underlag förskolhuvudmän och skolledare i deras arbete med attutarbeta en lokal policy för sponsring inom skol-,förskole- och fritidshemsverksamhet och etthjälpmedel för bedömning av sponsringserbjudanden:Sponsring i skolan. Vägledning för utarbetande avlokal policy för sponsring.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen avslår motionsyrkanden rörandesommarlovet, generellt bemyndigande till dekommuner i som så önskaratt bedriva förnyelseverksamhet på skolansområde, utredning om särskilt tidsbegränsatstöd till glesbygdsskolor, rörande samråd medkommuner och skolor kring öppna IT-system,HBT-frågornas nämnande i kursplanerna samtsituationen för svenska elever utomlands.Motionerna och utskottets ställningstagandeI motion 2004/05:Ub284 (s) förespråkas en förändringav tidpunkt för sommarlovet. Detta bör inledas islutet av juni månad och sträcka sig fram tillaugusti månad och motiveras bl.a. med behovet av attanpassa sommarlovet efter lov och semestrar i andraEU-länder.Folkpartiet föreslår i motion 2004/05:N409 yrkande28 ett generellt bemyndigande för de kommuner iStockholmsområdet som så önskar att bedrivaförnyelseverksamhet på skolans område. Syftet medförslaget är att frigöra utvecklingskraften och ökatillväxten i . Förnyelse av skolankan innebära att tidigarelägga skolstarten ellerinföra betyg från sjätte år.I motion 2004/05:Ub247 (kd) föreslås en utredning omett särskilt tidsbegränsat stöd tillglesbygdsskolor. Enligt motionen skulle införandetav ett särskilt stöd av temporär karaktär tillhotade glesbygdsskolor kunna innebära att skolan kanöverleva även om elevantalet tillfälligt är lågt.I motion 2004/05:Ub302 (m) yrkande 3 föreslås samrådmed kommuner och skolor kring öppna IT-system. Imotionen framhålls att skolorna använder enlång rad IT-lösningar som är tekniskt omöjliga attintegrera med varandra, med kommunerna och medberörda myndigheters system.I motion 2004/05:Ub442 (c, fp, v, mp) yrkande 4anför motionärerna att homo-, bi- ochtranssexualitet måste nämnas i kursplanerna pågrundskole- och gymnasienivå.I motion 2004/05:Ub297 (s) förespråkas en analys avsituationen för svenska elever utomlands.Motionärerna anser att det är lika viktigt att satsapå de svenska barnens svenskundervisning utomlandssom det är att satsa på invandrarbarnenshemspråksundervisning i . Att ha kontakt medsitt ursprung och behärska sitt modersmål är enviktig grundtrygghet som alla har rätt till, skrivermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Bestämmelser om läsårets omfattning finns iskollagen och i grundskoleförordningen. 3 § andra stycket skollagen skall varje läsårbestå av en hösttermin och en vårtermin. I 4 kap. 1§ grundskoleförordningen fastslås att läsåret skallbörja och sluta samt ha minst 178skoldagar och minst . Utskottet finnerinte att skäl talar för en förändring av reglernaför sommarlovet.Utskottet avvisar också förslag om avvikelser frånskollagens bestämmelser för . Vadgäller tidigare skolstart hänvisar utskottet tilluttalanden i detta betänkande. Utskottet harredovisat sina ståndpunkter angående betyg senast ibetänkande 2004/05:UbU7. Utskottet avvisar ocksåförslag om riktade statsbidrag till glesbygdsskolor.Kommuners upphandling av IT-system är en kommunalangelägenhet och omfattas av den kommunalasjälvstyrelsen.Kursplanerna för alla ämnen harreviderats med tillämpning från höstterminen år2000. I de samhällsorienterande ämnena markerastydligt att tid skall avsättas för att diskutera ochreflektera över begrepp som identitet, sexualitet,kärlek och jämställdhet. Även i kursplanen för denaturorienterade ämnena finns vissa inslag somgäller sex och samlevnad.För svenska elever utomlands finns statsunderstöddutbildning på grund- och gymnasienivå i mångaländer. Bidragsbestämmelserna angående bidrag tillsvensk undervisning i utlandet finns i förordningen(1994:519) om statsbidrag till utbildning avutlandssvenska barn och ungdomar. Enligtbestämmelserna lämnas statsbidrag till huvudmannenför en svensk utlandsskola, distansundervisning,kompletterande svenskundervisning och undervisningvid utländsk skola. Utskottet anser att motionensintentioner i huvudsak är tillgodosedda genomgällande bestämmelser.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Rätt till kunskap, lokal makt och flerlärare (punkt 1) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 2.StällningstagandeFramtidens skola måste lämna den traditionella synenpå kunskaper för att bli mer flexibel ochelevanpassad. För att skolan skall kunna utföra sittuppdrag behövs mer resurser, men framför allt krävstre stora reformer: rätt till kunskap, lokal maktoch fler lärare.2. Individuell kunskapsrätt (punkt 2) - m, cav (), (),() och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub390 yrkande 1 och2004/05:Ub477 yrkande 4.StällningstagandeFler elever kan lära sig mer i skolan än vad som ärfallet . En viss mängd baskunskaper ärnödvändigt för medborgarna att ha för att de skallklara sig bra i livet. Varje barn bör därför ha rätttill den undervisning som gör att de kan utvecklasoch tillgodogöra sig grundkunskaper utifrån sinaegna förutsättningar. Konkret innebär detta rätttill det stöd och den hjälp som krävs för att elevenskall klara skolans kunskapsmål och ta det förstatrappsteget på livets kunskapstrappa. Utan dettariskerar han eller hon att hamna utanför redan som16-åring. Ingen elev skall behöva lämna grundskolanmed bristande baskunskaper på grund av bristandeindividanpassning.Grundskolan måste ha ett åtagande att följa eleventill dess att eleven uppnått målen för grundskolan.Ingen elev skall vara tvungen att lämna grundskolanutan dessa kunskaper. Skollagen bör därvid skrivasom med utgångspunkt i att en individuellkunskapsrätt skall införas. Det avgörande är inte omdet tar 8, 9, 10 eller innan elever är redoatt lämna . Kommunen och skolan har enförpliktelse som inte är avklarad förrän elevenuppnår kunskapsmål.3. Skolans uppgift att förmedla kunskap (punkt3) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 3 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub233 yrkande 2,2004/05:Ub303 yrkande 3 och2004/05:Ub390 yrkande 12.StällningstagandeDet primära och det skolpolitiken måste inriktas påär att så många elever som möjligt skall nåkunskapsmålen. Utbildningen skall ge elevernakunskap. Det är det grundläggande målet. Detcentrala är att varje elev ges möjlighet att nåkunskapsmålen och att det är detta som skall stå icentrum i styrningen av skolan. Skolans uppgift äratt ge möjlighet till alla elever att klarakunskapsmålen.4. Bildningens betydelse (punkt 4) - fpav () och Axel Darvik (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub307 yrkande 2.StällningstagandeInstruktioner och regleringsbrev som Kultur- ochutbildningsdepartementet riktar till underordnademyndigheter bör lyfta fram bildningens betydelse fören skapande utveckling i skolan.5. Målstyrd skola (punkt 5) - m, fp, kd, cav (), (), IngerDavidson (kd), (), Axel Darvik(fp), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub303 yrkande 8 och2004/05:Ub390 yrkandena 17 och 20 samt2004/05:Ub477 yrkandena 1 och 3.StällningstagandeVi vill ha en målstyrd skola där nationelltetablerade mål slår fast vad skolan skall uppnå. Hurde nationella målen nås skall vara upp till skolansmedarbetare att avgöra.Det är viktigt att tydliga mål och tydligåterkoppling ges redan under elevens första år.Beröm och kritik skall grundas på fakta ochopartiskt övervägande. Det skall vara möjligt förföräldrar att begära betyg eller skriftliga omdömenredan under skolans första år. Tydliga regler somtillämpas konsekvent är en viktig förutsättning fören god inlärningsmiljö. Rektorn och skolans personalhar ett viktigt uppdrag i att skapa en positivkultur på skolan, en anda av god gemenskap ochrespekt för varandra. Beröm och uppmuntran bör varasjälvklara inslag i det arbetet.Det skall finnas nationellt etablerade mål somslår fast vad och vilka resultat skolan skall uppnå.I en målstyrd skola måste karaktären av styrningövergå från att vara kvantitativ detaljstyrning tillkvalitativ målstyrning. Ökad målstyrning ochborttagande av kvantitativa restriktioner förskolans arbete möjliggör en ökad individualiseringav undervisningen och skoltiden. Det gäller såvälskoltidens längd som hur undervisningen avpassasefter varje enskild elevs förutsättningar och behov.Helhetssynen på lärandet måste stärkas. I skolan skaalla elever ges möjlighet att lära oavsett bakgrund,vilken skola de går i eller hur de lär sig. Skolanmåste ta hänsyn till att elever är olika och lär påolika sätt. Skolan måste därför individanpassas meroch nya arbetsformer och arbetssätt måste utvecklas.Hänsyn bör tas till att elever behöver olika långtid att lära. Skolan bör därför utgå frånkunskapsmålen snarare än antalet år i skolan.Utbildningen måste resultera i höjda kunskaper hoseleverna i . Skolans viktigaste uppgiftär att ge eleverna möjlighet att nå de uppsattakunskapsmålen. Genom nationella kunskapsmål kankvaliteten också säkerställas.6. Skollagens kvantitativa detaljstyrning(punkt 6) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 6 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub303 yrkande 9.StällningstagandeSkollagen medverkar till en kvantitativdetaljstyrning av skolan. Ett tydligt exempel på attskollagen är kvantitativ och detaljreglerande i sinkaraktär är att det är reglerat hur mycketundervisning en elev maximalt skall kunna få. Detter sig underligt att i när vart fjärde barninte når kunskapsmål och merundervisningstid i många fall vore av godo, sänderskollagen en signal om att detta skulle varaproblematiskt.7. Skolans resurser (punkt 7) - mav (), () ochTomas ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub390 yrkande 10.StällningstagandeAvgörande för kvaliteten i skolan är hur skolansresurser används. lägger mest medel ivärlden på skolan men långt ifrån mest i världen påutbildning. En oproportionerligt stor andel avresurserna används till annat än undervisning, somlokaler och administration. Kostnaden per elev iskolan säger därför inte särskilt mycket omundervisningens resurser. Skillnaderna i kommunernaskostnader för skolan är också stora och svåra attförklara.8. Kunskapskontrakt (punkt 8) - cav ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som framförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion2004/05:Ub477 yrkande 18.StällningstagandeCenterpartiet anser att kunskapskontrakt börinföras. Kunskapskontrakt fokuserar på elevens rätttill kunskaper i stället för att bara leverera nioårs obligatorisk skolgång. Kunskapskontraktet ökardet gemensamma åtagandet mellan alla inblandade,skola, lärare, elever och föräldrar, för atteleverna skall kunna nå kunskapsmålen.