bet · GS01JUU19 · 2005-06-02 00:00:00 — Det finns flera sjukdomstillstånd, t.ex.diabetes och epilepsi, som kan medföra att en person ger intryck avatt vara berusad trots att han inte har druckit alkohol. En möjlighetatt ta alkoholutandningsprov kan också vara av värde från rättssäkerhetssynpunkti sådana fall då det berättigade i ett omhändertagande ifrågasätts. Närdet gäller hänsynen till den enskildes integritet menar utredningenvidare att det bör beaktas om den berusade på grund av sitt tillståndomhändertagits av polis och blivit förd till polisstation och redandärigenom fått utstå ett betydande intrång i integriteten. Det ytterligareintegritetsintrång som följer av att den omhändertagne skall blåsa i enapparat för bestämmande av berusningsgraden får anses ringa i jämförelsemed det frihetsberövande som har skett. En viktig aspekt är vidare attdet här är fråga om en åtgärd som inte syftar till bestraffning av denomhändertagne utan provtagningen i stället har till syfte att utröna omden omhändertagnes tillstånd är så kritiskt att han omgående behöverföras till sjukhus för läkarbehandling.Promemorian har remissbehandlats och bereds inom Justitiedepartementet.Utskottet har inhämtat att frågan om en rättighet att begäraalkoholutandningsprov i samband med omhändertagande kan belysas inom ramen förden beredning som pågår av departementspromemorian Omhändertagande avberusade personer enligt LOB.Utskottet anser att beredningen av den aktuella departementspromemorianinte bör föregripas och föreslår att avslår motionerna Ju301,Ju415, Ju469, Ju473 och Ju510.Allmän kameraövervakningI motionerna Ju317 (v) och Ju497 (s) begärs att tillsynen gällande allmänkameraövervakning skall föras över från länsstyrelserna till Datainspektionen.I motion Ju317 begärs dessutom att ansvaret för att pröva ansökningarom tillstånd till allmän kameraövervakning skall föras över frånlänsstyrelserna till Datainspektionen. I motion Ju412 (fp) begärs atttillstånd alltid skall krävas vid allmän kameraövervakning. Motionärernamenar här att kameraövervakning visserligen är ett viktigt komplementsom brottsförebyggande åtgärd men att hänsynen till den personligaintegriteten kräver ett tillståndsförfarande i varje enskilt fall.Lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning innehåller bestämmelser omanvändningen av övervakningsutrustning (allmän kameraövervakning). Lagenskiljer mellan allmän kameraövervakning som kräver tillstånd och sådansom bara kräver anmälan. Sålunda är det enligt 11 § under vissaförutsättningar tillräckligt med anmälan vid allmän kameraövervakning ibanklokal, lokal hos ett kreditmarknadsföretag eller postkontor. Vidarefår övervakningskamera på vissa villkor sättas upp i butikslokal, dockinte i restaurang eller annat näringsställe (12 §). I vissa närmareangivna fall krävs varken tillstånd eller anmälan (7-9 §§). övervakning som polismyndighet bedriver i syfte att förebyggaeller förhindra brott. Upplysning om allmän kameraövervakning skall somhuvudregel lämnas genom tydlig skyltning eller på något annat verksamtsätt (3-4 §§). Tillstånd meddelas av (15 §). Tillståndskall meddelas om intresset av sådan övervakning väger tyngre än denenskildes intresse av att inte bli övervakad. Vid denna bedömning skallsärskilt beaktas bl.a. om övervakningen behövs för att förebygga brott(6 §). beslut kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol(29 §).Tillsynen över allmän kameraövervakning är uppdelad mellan länsstyrelsenoch Datainspektionen. skall se till att allmän kameraövervakningav platser dit allmänheten har tillträde bedrivs enligt bestämmelsernai lagen om allmän kameraövervakning. Datainspektionens tillsyn avserövervakningens förenlighet med personuppgiftslagen (1998:204) på platserdit allmänheten inte har tillträde.Kameraövervakningsutredningen tar upp frågan om att flytta övertillsynsuppgiften från till Datainspektionen (se SOU 2002:110s. 181 f.). Det sker mot bakgrund av att det i andra länder som utredningenstuderat ankommer på dataskyddsmyndigheten att utöva tillsyn på området.Utredningen konstaterar att lagen om allmän kameraövervakning är en ihuvudsak väl fungerande lagstiftning. har sedan år 1977haft ansvaret för tillståndsgivning och tillsyn av kamerahanteringen.Även om vissa förbättringar kan behövas anser utredningen att länsstyrelsenväl fyller de krav som man kan ställa på ett kontrollorgan. Länsstyrelsenbör därför enligt utredningen även i fortsättningen vara tillståndsmyndighetoch ha tillsynsuppgiften enligt lagen om allmän kameraövervakning.Utredningen berör även frågan om tillståndsplikten vid allmän kameraövervakningbör tas bort helt. En tidigare utredning (SOU 1996:88 s. 128 f.) övervägde,men avvisade möjligheten att ersätta tillståndsförfarandet med reglersom anger under vilka förutsättningar kameraövervakning fick bedrivasoch med straffbestämmelser som kriminaliserade sådan integritetskränkandekameraövervakning som inte kunde godtas. Kameraövervakningsutredningengör dock samma bedömning som utredning - att modellen med enhuvudregel om tillstånd för att bedriva allmän kameraövervakning börvara kvar.Kameraövervakningsutredningens betänkande bereds i Regeringskansliet.En lagrådsremiss planeras till hösten 2005.I sammanhanget bör även nämnas att en parlamentariskt sammansatt kommittéser över skyddet för den personlig integriteten. Integritetsskyddskommitténskall kartlägga och analysera sådan lagstiftning som rör den personligaintegriteten och överväga om regeringsformens bestämmelser om skyddetför den personliga integriteten i 2 kap. 3 § andra stycket bör ändras,och i så fall föreslå en ny grundlagsreglering. Vidare skall kommitténöverväga om det, vid sidan av befintlig lagstiftning, behövs generellttillämpliga bestämmelser till skydd för den personliga integriteten,och i så fall lämna förslag till en sådan reglering. Kommittén skallslutredovisa sitt arbete (dir. 2004:51).Utskottet anförde vid behandlingen av en liknande motion vid det föregåenderiksmötet, om överflyttande av tillsynen av allmän kameraövervakningtill Datainspektionen, att utskottet inte med hänvisning till beredningslägetbör uttala sig i frågan (bet. 2003/04:JuU14 s. 12 f.).Utskottet kan inte se att denna fråga kommit i något annat läge än våren2004. Utskottet anser alltså alltjämt att med hänvisning tillberedningsläget inte bör uttala sig i frågan. Utskottet har sammauppfattning när det gäller frågan om att föra över ansvaret för prövningarav ansökningar gällande allmän kameraövervakning från länsstyrelsernatill Datainspektionen och frågan om tillstånd till kameraövervakningalltid skall krävas med hänsyn till den personliga integriteten. Närdet gäller den sistnämnda frågan noterar utskottet att den omfattas avIntegritetsskyddskommitténs uppdrag. bör avslå motion Ju497och motionerna Ju317 och Ju412 i nu behandlade delar.MedborgarkontorI motion Ju501 (fp) begärs att medborgarkontor skall inrättas i kommunernaför att avlasta polisen från rutinmässiga förfrågningar.Av 1 § lagen (2004:543) om samtjänst vid medborgarkontor följer attstatliga myndigheter, en kommun eller ett landsting får ingå avtal attför varandras räkning lämna upplysningar, vägledning, råd och annansådan hjälp till enskilda och i övrigt handlägga enklare förvaltningsärendenmed de begränsningar som följer av lagen eller att använda varandraspersonal till att utföra sådan verksamhet.Utskottet kan konstatera att nuvarande lagstiftning ger kommuner ochpolis möjlighet att samverka genom att utföra vissa förvaltningsuppgifterför varandras räkning. Utskottet kan inte se annat än att dennuvarande regleringen är väl avvägd. Utskottet avstyrker motion Ju501i nu behandlad del.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Språktest, punkt 1 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om språktest. Därmed bifaller motion2004/05:Ju350 yrkande 1.StällningstagandeDet särskilda provet i svenska vid antagningen till polisutbildningeninnebär att personer som inte har svenska som modersmål diskrimineras.Språktest görs inte vid ansökan till någon annan högskoleutbildning.Kravet för att söka till polisutbildningen är godkänd gymnasiesvenska.Mot bakgrund härav bör provet i svenska vid antagningen tillpolisutbildningen tas bort. Om det visar sig att en elev har bristfälligakunskaper i svenska får detta i stället åtgärdas under utbildningstiden.Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att tillgodose vadjag här anfört.2. Antagning till polisutbildning m.m., punkt 2 (m, fp, kd, c)av (), (), (), TorkildStrandberg (fp), (), () och KarinGranbom (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om antagning till polisutbildning m.m. Därmedbifaller motionerna 2004/05:Ju465 yrkande 11, 2004/05:Ju489yrkande 7, 2004/05:Ju501 yrkandena 14, 18 och 19 samt 2004/05:Sf365yrkande 22, bifaller delvis motion 2004/05:Ju350 yrkande 2 och avslårmotion 2004/05:Ju392.StällningstagandeDen etniska och kulturella sammansättningen hos den svenska polisen börspegla befolkningens sammansättning i stort. Mångfald inom polisen ärviktig bl.a. för att öka förtroendet för polisen och för att tillföranödvändig kunskap till polisväsendet. Andelen antagna till polisutbildningenmed annan etnisk eller kulturell bakgrund än svensk - särskilt personerav utomeuropeisk härkomst - måste därför öka. Polisen bör därför skyndsamtskaffa sig en sammanhållen strategi för att rekrytera poliser av annanhärkomst än svensk. Rekryteringsprocessen måste därtill ändras i syfteatt säkerställa att de bäst lämpade poliserna antas till polisutbildningen.Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som föranleds avvad vi nu anfört. Detta innebär att vi ställer oss bakom motionernaJu465, Ju489, Ju501 och Sf365 i nu behandlade delar. Motion Ju392 böravslås.3. Hatbrott och rasistiska brott i polisutbildningen, punkt 3 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 3borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om hatbrott och rasistiska brott i polisutbildningen.Därmed bifaller motion 2004/05:Sf365 yrkande 23.StällningstagandeMånga poliser inom polisväsendet har inte tillräckliga kunskaper omhatbrott och rasistiska brott. Polisutbildningen bör därför i störreutsträckning än innehålla obligatoriska moment som behandlarhatbrott och rasistiska brott.Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder som tillgodoser vadjag nu anfört.4. Samarbete mellan HBT-organisationer och polisen, punkt 4 (v, mp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om sambarbete mellan HBT-organisationer ochpolisen. Därmed bifaller motion 2004/05:U257 yrkande 15.StällningstagandeVåldsbrottslighet i enkönade parrelationer är en mer dold brottslighetän våldsbrottslighet mellan män och kvinnor, eftersom det finns fördomarsom försvårar upptäckten av denna våldsbrottslighet. Resultatet är attmånga bi- och homosexuella kvinnor och män lever otrygga i sina egnahem.Polisen är en viktig yrkeskategori när det gäller att motverka brottmot HBT-personer. För att polisen skall bli bättre på att utreda dessabrott och att bemöta dessa brottsoffer behövs kompetenshöjande insatser.Polisen bör därför ha ett tätare samarbete med HBT-organisationer. Ettsådant samarbete skulle såväl öka polisens kunskaper i HBT-frågorna somöka förtroendet för polisen inom denna brottsutsatta grupp.Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som föranleds avvad vi nu anfört.5. Polisens vapenträning, punkt 6 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om polisens vapenträning. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:Ju350 yrkande 4.StällningstagandeEn hög kompetensnivå hos polisen avseende vapenhantering är viktig,särskilt från säkerhetssynpunkt. Det är därför angeläget att alla poliserhar möjlighet till kontinuerlig och kostnadsfri vapenträning.Det får ankomma på regeringen att tillse att enhetliga regler förpolisers vapenträning införs.6. Polisforskning, punkt 7 (m, fp, c)av (), (), (), JohanLinander (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om polisforskning. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:Ju365.StällningstagandeI dag bedrivs forskning kring polisarbete vid olika lärosäten runt omi landet, men den sker oftast vid de juridiska eller kriminologiskainstitutionerna. Forskning bedrivs också på (). Den forskning som bedrivs är bra, men för att polisorganisationenskall utvecklas är det nödvändigt att poliserna själva med sin storaerfarenhet av praktiskt polisarbete får omsätta sina kunskaper ipolisforskning.Regeringen bör få i uppdrag att vidta erforderliga åtgärder med anledningav vad vi anfört.7. Vidareutbildning för poliser m.m., punkt 8 (m, fp, c)av (), (), (), JohanLinander (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om vidareutbildning för poliser m.m. Därmedbifaller motion 2004/05:Ju501 yrkandena 10-13 och 17 samt avslårmotion 2004/05:Ju505.StällningstagandeUtbildningsinsatserna behöver utvecklas och samordnas för samtligabrottsbekämpande myndigheter. bedriver de brottsbekämpandemyndigheterna i huvudsak sin utbildning inom den egna organisationen. Vidaresaknar polisen och tullen en allmän obligatorisk vidareutbildning.Regelbundet återkommande fortbildningar, liksom specialistutbildning förbl.a. bekämpning av narkotikabrott och organiserad brottslighet, måstedärför införas.Regeringen utser polisens högsta chefer: rikspolischefen och länspolismästare.Dessa chefer kan med sitt ledarskap påverka hela polisväsendet. Regeringenmåste därför tydligt redovisa vad den har för kriterier när den utserdessa chefer. Vidare bör de regionala polisstyrelserna garanterasinflytande över tillsättandet av regionala och lokala chefer inompolisväsendet.Svensk polis måste också bli bättre på ledarskap. Bristerna i ledarskapleder inte bara till att effektiviteten blir sämre i verksamheten utanäven till att den enskilda polisens arbetsmiljö riskerar att försämras.Det behövs därför en nationell kvalitetssäkrad organisations- ochledningsstruktur, en förstärkt nationell chefs- och ledarskapsutbildningoch en förbättrad kontakt med extern kvalificerad forskning kringledarskap.Utrednings- och underrättelseverksamheten inom polisen skulle därtillvinna på att fler specialister anställs.Det ankommer på regeringen att vidta erforderliga åtgärder för atttillgodose vad vi här anfört. Därmed tillstyrker vi bifall till motionJu501 i nu behandlade delar. Motion Ju505 bör däremot avslås av riksdagen.8. Brottsmisstänkta poliser, punkt 10 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 10borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om brottsmisstänkta poliser. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:Ju501 yrkande 29 och avslår motion 2004/05:Ju371.StällningstagandeDet är inte lämpligt att polisen själv utreder misstankar om att enskildapoliser begått brott. Det får aldrig råda någon tvekan om att sådanabrott utreds lika noggrant och opartiskt som andra brott. En friståendeutredningsenhet bör därför inrättas för att utreda brott där poliser ärmisstänkta gärningsmän. Regeringen har redan påbörjat ett utredningsarbetei syfte att skapa en helt ny fristående utredningsenhet. I stället börlämpligen Justitiekanslern ta ansvar för dessa prövningar.Det bör ankomma på regeringen att låta utreda frågan i den föreslagnariktningen. Vi ställer oss alltså bakom motion Ju501 i denna del. MotionJu371 bör inte föranleda någon åtgärd från riksdagen.9. Polisens arbetsmetoder, punkt 11 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om polisens arbetsmetoder. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:Ju489 yrkande 2 och avslår motionerna 2004/05:Ju272yrkandena 1-6 och 2004/05:Ju474 yrkande 4.StällningstagandeNär lojaliteten mot samhället i dess helhet är stor brukar frekvensenav vissa typer av brott, såsom oplanerade tillgreppsbrott, skattebrott,bedrägeri mot samhällsinstitutioner och bestickning, vara särskilt låg.För att återupprätta och behålla medborgarnas förtroende måste samhälleti ord och handling visa att brott inte accepteras, oavsett brottets art.Fler poliser och större anslag till åklagarväsendet möjliggör attsmåbrotten kan prioriteras högre än . Det är hög tid att begreppetnolltolerans får styra den repressiva delen av kriminalpolitiken.Regeringen bör få i uppdrag att vidta erforderliga åtgärder med anledningav vad jag nu anfört. Jag ställer mig alltså bakom motion Ju489 i nubehandlad del. Motion Ju272 och motion Ju474 i nu behandlad del börinte föranleda någon åtgärd från riksdagen.10. Användning av handfängsel, punkt 12 (m, fp, c)av (), (), (), JohanLinander (c), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om användning av handfängsel. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:Ju380.StällningstagandeDagens regler om hur handfängsel får användas under transporter ärotillfredsställande. Förutsättningarna för användning av handfängsel ärför snävt utformade och bör i högre utsträckning medge användning iförebyggande syfte. Den omhändertagnes intresse av integritet kan inteanses trädas för när av en utvidgad möjlighet att använda handfängsel.Reglerna om när sådana fängsel får användas bör således mjukas upp.Det får ankomma på regeringen att låta utreda frågan med denna inriktningoch återkomma till med ett förslag till lagändring.11. En nationell underrättelseenhet, punkt 13 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en nationell underrättelseenhet m.m. Därmedbifaller motion 2004/05:Ju501 yrkandena 5, 6 och 9.StällningstagandePolisen bör arbeta mer underrättelsestyrt i stället för händelsestyrt.Genom att inhämta och analysera information om brottslighet kan polisenarbeta effektivare och ingripa . Den information som ett sådantarbetssätt ger måste i hög omfattning få styra polisens prioriteringaroch resursfördelning.Samordning måste också ske med andra brottsbekämpande myndigheter föratt få ut mer av satsade resurser. Ett nationellt underrättelsecentrumeller en ny underrättelseenhet bör därför skapas.När det gäller operativ och taktisk ledning inom polisen visar erfarenheternafrån händelserna vid i behovet av en samordnadoperativ och taktisk ledning inom polisen. Detta gäller såväl mellanolika polismyndigheter som mellan Säkerhetspolisen och den öppna polisen.Det krävs tydliga riktlinjer från om hur dessaledningsfrågor skall hanteras vid stora arrangemang, särskilt om detfinns risk för ordningsstörningar.Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att tillgodose vadvi här anfört.12. En avdelning för Internetrelaterad brottslighet vid ,punkt 14 (m, fp, kd, c)av (), (), (), TorkildStrandberg (fp), (), () och KarinGranbom (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 14borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om en avdelning för Internetrelaterad brottslighetvid . Därmed bifaller motion 2004/05:Ju486yrkande 9.StällningstagandeInternet används i allt högre grad som ett hjälpmedel för tillverkning,handel och bruk av narkotika. Det är inte fråga om en ny brottslighetutan bara ett nytt verktyg för en äldre typ av kriminalitet. För attmöta denna och annan brottslighet behöver polisen tillgång till modernteknik och en effektiv organisation med tillräcklig kapacitet. Dettasaknas inom polisen. En avdelning för kontinuerlig kamp motInternetrelaterad brottslighet bör därför inrättas centralt vidRikspolisstyrelsen.Det får ankomma på regeringen att vidta åtgärder för att tillgodose vadvi här anfört.13. Polisstyrelserna, punkt 16 (kd, c)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om polisstyrelserna. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:Ju465 yrkande 6.StällningstagandeDagens system för styrning av polisen tillgodoser inte i tillräckligomfattning medborgarnas berättigade krav på inflytande över den lokalapolisverksamheten. Detta är särskilt beklagligt eftersom polisen i grundoch botten är till för medborgarna. Tiden får därför anses mogen föratt utvärdera det nya styrsystemet inom polisen. En sådan utvärderingbör även avse frågan om polisstyrelsernas möjligheter att i praktikengenomföra respektive polismyndighets verksamhetsplan. Innan en sådanutvärdering är färdig bör inga nya organisationsförändringar göras inompolisen.Det får ankomma på regeringen att tillsätta en utredning i enlighet medvad vi här anfört.14. Arbetsmiljöfrågor m.m., punkt 17 (m, fp, kd, c)av (), (), (), TorkildStrandberg (fp), (), () och KarinGranbom (fp).Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om arbetsmiljöfrågor m.m. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2004/05:Ju465 yrkande 5 och 2004/05:Ju501 yrkandena 7 och 8samt bifaller delvis motion 2004/05:Ju350 yrkande 5.StällningstagandeFör att kunna åtgärda de problem och brister som finns i polisensarbetsmiljö krävs det ett ökat samarbete mellan samtliga länspolismyndigheteri dessa frågor. En bättre arbetsmiljö kan också skapas genom attledarskapet förbättras, vilket är ett ansvar som åvilar såvällänspolismyndigheternasom . Tillgången till arbetsmiljöhandledning och detpsykosociala omhändertagandet inom polisen måste förbättras. Därtillbehöver arbetstidsavtalen utvärderas.Det får ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärder för atttillgodose vad vi här anfört.15. Arbetsmiljöfrågor m.m., punkt 17 (v)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 17borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om arbetsmiljöfrågor m.m. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:Ju350 yrkande 5 och avslår motionerna 2004/05:Ju465yrkande 5 och 2004/05:Ju501 yrkandena 7 och 8.StällningstagandePoliser möter människor i kris. Inom många andra yrkeskategoriersom möter människor i kris vore det otänkbart att inte tillhandahållahandledning till personalen för att hjälpa dem att bearbeta sinaupplevelser. Inom polisen finns huvudsakligen s.k. krishandledning i sambandmed större händelser.