bet · GS01TU9 · 2005-03-22 00:00:00 — Utskottet framhöll också,liksom tidigare, vikten av att utbyggnaden av IT-infrastrukturen följs upp och redovisas förriksdagen.Utskottet vill framhålla att ökad tillgänglighettill informationsteknik är ett av regeringens treprioriterade områden, jämte tillit och kompetens.Utskottet delar regeringens bedömning att hushålloch företag i alla delar av inom de närmasteåren bör få tillgång till IT-infrastruktur med högöverföringskapacitet. Utskottet kan också instämmamed regeringen i att vartefter utbyggnaden av IT-infrastruktur fortskrider har frågan om öppenhet inäten fått ökad aktualitet. Utskottet välkomnardärför att regeringen avser att återkomma i dennafråga i den planerade IT-propositionen våren 2005.Med anledning av de frågor som tas upp imotionerna vill utskottet framhålla en rapport somgenomförts av länsstyrelserna. Rapporten, sombaseras på enkäter, visar att 275 kommunerfärdigställt ett infrastrukturprogram under år 2004.I stort sett alla kommuner som kan få statligtbredbandsstöd har för avsikt att söka detta stöd. Avrapporten framgår också att en majoritet avkommunerna kommer att ha genomfört eller påbörjatgenomförandet av konkurrensutsättning avutbyggnaden. Man kan också se en uppåtgående trendavseende antalet upphandlingar och utnyttjande avstöden till nätutbyggnad.Enligt tillämpliga stödförordningar skallkommunernas medfinansiering uppgå till avstödunderlaget. Länsstyrelsernas enkät visar dockatt av de 397 avtal som slutits har majoriteten avkommunerna gått in med en högre medfinansiering föratt få till stånd en utbyggnad i enlighet medprogrammet. Enligt enkätsvaren torde detta berofrämst på den svaga marknaden, som inte har kunnatfinansiera utbyggnaden i den omfattning somursprungligen var avsikten.Frågor om bredbandsutbyggnaden har varituppe till debatt i kammaren. Skriftligaledamotsfrågor och en interpellation ställda motbakgrund av regeringens beslut om attanslagssparandet för bredbandsutbyggnaden från år2004 inte kan användas vid ingången av harbesvarats av statsrådet . Statsrådethar understrukit att bredbandsutbyggnaden är ettprioriterat område för regeringen. Statsrådet harockså framhållit att kommunerna kommer att få sinapengar. Det statsfinansiella läget är avgörande förnär, men senast kommer pengarna återatt vara tillgängliga.Andra frågor om bredbandsutbyggnaden är ocksåföremål för regeringens överväganden. Således harstomnätsutredningen överlämnat sittslutbetänkande (SOU 2003:78) Bredbandsnät i helalandet - Statens infrastruktur som resurs.Betänkandet innehåller bl.a. förslag som syftar tillatt öka utnyttjandet av statlig infrastruktur (t.ex.vägrenar, banvallar) för bredbandsutbyggnad.Förslagen bereds inomRegeringskansliet.Utskottet har också erfarit att det inomRiksrevisionen genomförs en för-studie ombredbandsutbyggnaden med statligt stöd.Utgångspunkten är IT-propositionen (prop.1999/2000:86) Ett informationssamhälle för alla. Ifokus står det prioriterade området tillgänglighet(för hushåll och företag). Förstudien syftar tillatt belysa den statligt stödda utbyggnaden avbredband samt att ge indikatorer på hur IT-propositionen har genomförts på olika nivåer.Som framgått av utskottets redovisning ovan ärfrågor om den digitala in-frastrukturen ochbredbandsutbyggnaden högaktuella och prioriteradeområden för regeringen. Utskottet utgår ifrån attregeringen i den aviserade IT-propositionen våren2005 kommer att redovisa en strategi för defortsatta IT-satsningarna, så att , som enledande nation på IT-området, kan flytta frampositionerna. I detta sammanhang bör infrastrukturenpå IT-området ha en given central plats.Som utskottet ser det torde många frågor i de nubehandlade motionerna tas upp i den aviserade IT-propositionen . Utskottet förutsätter attdessa frågor kommer att bli besvarade och syftet medmotionerna delvis bli tillgodosedda. Mot denbakgrunden avstyrks motionerna 2003/04:T474 (c)yrkandena 1-3, 2003/04:T549 (s) yrkande 10,2003/04:N330 (kd) yrkande 3, 2003/04:N339 (c)yrkande 2, 2004/05:T358 (c) yrkande 2, 2004/05:T464(m) yrkande 23 delvis, 2004/05:N254 (fp) yrkande 9och 2004/05:N407 (kd) yrkande 3.Konkurrensfrågor och bredbandsutbyggnadUtskottet vill inledningsvis understryka att defrämsta medlen för att uppnå målen för sektornelektronisk kommunikation skall vara att skapaförutsättningar för en effektiv konkurrens utansnedvridningar och begränsningar samt att främjainternationell harmonisering.När det gäller bredbandsutbyggnaden i landetregleras denna i ett flertal förordningar. Så bl.a.förordning (2001:350) om stöd till kommuner föranläggande av ortssammanbindande telenät m.m.,förordning (2000:1469) om stöd till kommuner föranläggande av lokala telenät och förordning(2001:349) om stöd till kommuner för upprättande avIT-infra-strukturprogram.Av förordningarna framgår bl.a. att stöd fårlämnas i områden där utbyggnad inte bedöms kommatill stånd på marknadsmässiga grunder inom fem årfrån det att ett IT-infrastrukturprogram harupprättats och godkänts. Som ytterligare villkor förstöd gäller att kommunen upphandlartillhandahållandet av telenätet enligt lagen(1992:1528) om offentlig upphandling, dvs. attupphandlingen görs med utnyttjande av dekonkurrensmöjligheter som finns och även i övrigtgenomföras affärsmässigt.Utskottet vill i sammanhanget erinra om (), somföljt upp den förda IT-politiken, i sin rapport(A2003:015) En lärande IT-politik för tillväxt ochvälfärd även har tagit upp ett antalrekommendationer rörande den fortsatta utvecklingeninom tillgänglighetsområdet. att regeringen bör avvakta med olika typer avingripanden på marknaden och stimulera tillsjälvreglering. ITPS pekar även på att det ärönskvärt med dialoger mellan aktörerna och att dessaleder fram till balanserade lösningar, därslutanvändarnas perspektiv beaktas.Som också utskottet har framhållit ovan tordemånga frågor även i de nu behandlade motionerna tasupp i den aviserade IT-propositionen våren 2005.Utskottet förutsätter att frågor om konkurrensen ochbredbandsutbyggnaden, i enlighet med vad somefterfrågas i motionerna, kommer att bli föremål föröverväganden i detta sammanhang.Mot bakgrund av det anförda avstyrks motionerna2003/04:T561 (fp) yrkande 1, 2004/05:T413 (kd)yrkandena 1 och 2, 2004/05:T464 (m) yrkande 23delvis och 2004/05:T466 (fp) yrkandena 8 och 9.TillgänglighetUtskottets förslag i korthetUtskottet, som instämmer i vad som framförs imotionerna om IT-tillgängligheten,förutsätter att regeringen redovisar enstrategi i det fortsatta arbetet med dessafrågor och att detta leder till en ökad IT-tillgänglighet, i enlighet med vad somefterfrågas i motionerna. Det gäller bl.a.att förbättra IT-tillgänglighet för bl.a.äldre, invandrare och funktionshindrade ochdärmed motverka de digitala klyftor som finnsi dag. Syftet med motionerna torde därmed blitillgodosett till väsentlig del och deavstyrks därmed.MotionsförslagI ett stort antal motioner tas frågor som rör IT-tillgängligheten för olika grupper i samhället upp.Klassklyftor i IT-användningenI motion 2003/04:T284 av m.fl. (s)menar motionärerna att det finns ett antal ganskasvårfångade faktorer som bidrar till fortsattaklassklyftor i IT-användningen. IT:s ökade betydelsegör att samhället genom olika åtgärder och genomsamarbete med föreningslivet bör söka medverka tillatt minska klassklyftorna. Det beredningsarbete förtekniska frågor inom IT-området som pågår inomRegeringskansliet bör kompletteras med en beredning,som ges i uppdrag att genomföra fördjupade studierav IT-användning hos olika samhällsgrupper ochföreslå åtgärder i syfte att minska klassklyftornapå IT-området.Tillgängligheten för äldreI motion 2003/04:T464 av ()anförs att IT har kommit att få allt störrebetydelse för medborgarna. Det gäller bådemöjligheterna att få information och att utföraolika tjänster, t.ex. utföra bankärenden ellerbeställa biljetter. Den nya tekniken får inte ledatill att det skapas nya klyftor i samhället. Detfinns dock en påtaglig risk att vi skapar engenerationsklyfta i IT-samhället. Det blir främst enangelägenhet för yngre och medelålders medan många iden äldre generationen lämnas utanför. Detta är heltoacceptabelt från demokratisk synpunkt. Vi skallsjälvklart inte låta tekniken ta över på bekostnadav delaktighet och inflytande. Ett sätt att öka IT-kunnandet hos äldre har varit det IT-stöd som harfunnits men som togs bort. Även om inte justdet stödet kan införas igen bör regeringen övervägavilka andra möjligheter det finns för förnyadeinsatser när det gäller att öka äldres IT-kunnande.I motionerna 2003/04:T561 yrkande 9 av m.fl. (fp)och 2004/05:T466 yrkande 19 av . (fp) anförs bl.a. att användningen av Internetär ojämn. Enligt SCB () användes Internetunder av av ungdomar i åldern ,men bara av i åldern . Det är uppenbartatt här finns en klyfta som är besvärande. Internetoch datorer behövs för kreativa fortsattasamhällsgärningar av personer även i mogen ålder,men de behövs också för samhällsservicen. 24-timmarsmyndigheten skall nu vidareutvecklas ochgöras alltmer lättillgänglig.Ideella rörelser som främjar utbildning ochkunskapsspridning om Internet gör en viktigsamhällsinsats. Ideella rörelser lider dock ofta avresursbrist. De passar ofta inte in i de befintligastöden till ideella organisationer, då medlemmarnakan vara geografiskt spridda, eller verksamheten ärsvår att inordna under någon "hatt" - studieförbund,ungdomsrörelser, social verksamhet eller idrott.Samhället bör stödja sådan utbildning genom riktadeinsatser till fromma för landets alltfler äldre.Olika former av stöd kan organiseras. Dessa insatserkan mycket väl vara tydligt lönsamma för riket somhelhet, i och med de meningsfulla gärningar somdärmed blir möjliga.Tillgängligheten för invandrareI motion 2004/05:T466 av m.fl. (fp)lyfts IT-tillgäng-ligheten för invandrare fram. Imotionen anförs bl.a. att gav () iuppdrag att utvärdera den svenska IT-politiken. Vadavser tillgängligheten redovisade förtiden att den största klyftan gälleråldern och den har bara minskat marginellt,utbildningsklyftan är den näst största klyftan ochminskningen är begränsad, klyftan mellan könen harhalverats och är nu den minsta, inkomstklyftan ärmer begränsad samt slutligen har klyftan somförklaras av ursprung ökat mycket kraftigt. Den ovanåtergivna redovisningen från ITPS avtillgängligheten till IT visar särskilt på vikten avatt regeringen föreslår åtgärder för att stärka IT-tillgängligheten hos invandrarna (yrkande 1).Tillgängligheten för funktionshindradeI motion 2004/05:T466 av m.fl. (fp)tas också frågan om IT-tillgängligheten förfunktionshindrade upp. I motionen framhålls att detär angeläget att IT-tekniken görs tillgänglig förmänniskor med olika slag av funktionshinder. IT kanpå en rad sätt underlätta och fungera som hjälpmedelför funktionshindrade i deras kontakter medmyndigheter, serviceutbud och vårdinrättningar. Detär likaså viktigt att utformningen av olika IT-lösningar underlättar för funktionshindrade attanvända IT (yrkande 20).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att de frågor om tillgänglighet somtas upp i motionerna är centrala, det gäller såvälklassklyftor i IT-användningen som IT-tillgängligheten för äldre, invandrare ochfunktionshindrade. IT-politikens inriktning, som äratt främja tillväxt, sysselsättning, regionalutveckling, demokrati och rättvisa, livskvalitet,jämställdhet och mångfald, effektiv offentligförvaltning samt ett hållbart samhälle, måste - föratt verkligen leda till ett informationssamhälle föralla - beakta de grupper som riskerar att permanenthamna utanför informationssamhället.Utskottet ser därför positivt på att Post- ochtelestyrelsen (PTS) fick i uppdragav regeringen att bedriva försöksverksamhet avseendefunktionshindrades tillgång till produkter ochtjänster inom telekommunikationsområdet vilka kräverhög överföringshastighet. PTS har den 1 oktober 2004slutredovisat resultatet och en utvärdering av degenomförda försöken och föreslagit lämpligaåtgärder. Ärendet bereds iRegeringskansliet. Likaså genomför PTS, inom ramenför sitt sektorsansvar för handikappolitiken, enomvärldsanalys i syfte att belysa de processer inomsamhällssektorn som påverkar möjligheterna att uppnåde handikappolitiska målen. Omvärldsanalysen skalllämnas till regeringen senast den 15 september 2005.Utskottet vill vidare fästa uppmärksamhet påStatskontorets uppdrag att undersöka behovet av och,om det bedöms som angeläget utifrån det IT-politiskamålet, lämna förslag på offentliga åtgärder som kanbidra till en ökning av tillgången tilldatorutrustning i hemmet bland de grupper som i daginte omfattas av systemet med lånedator. Uppdragetskall redovisas den 15 juni 2005.Utskottet, som instämmer i vad som framförs imotionerna om IT-tillgängligheten, förutsätter attregeringen redovisar en strategi i det fortsattaarbetet med dessa frågor och att detta leder till enökad IT-tillgänglighet, i enlighet med vad somefterfrågas i motionerna. Det gäller bl.a. attförbättra IT-tillgängligheten för bl.a. äldre,invandrare och funktionshindrade och därmed motverkade digitala klyftor som finns i dag.Motionerna torde därmed bli tillgodosedda tillväsentlig del. Utskottet avstyrker därför motionerna2003/04:T284 (s), 2003/04:T464 (s), 2003/04:T561(fp) yrkande 9 samt 2004/05:T466 (fp) yrkandena 1,19 och 20.IT-säkerhet m.m.Utskottets förslag i korthetEnligt utskottets mening är de frågor som tasupp i motionerna av stor betydelse för IT-säkerheten. Utskottet kan dock konstatera attett intensivt arbete medinformationssäkerhetsfrågorna pågår, såvälnationellt som internationellt. Utskottetframhåller också att mot bakgrund av pågåendeöversynsarbete med frågor rörandeelektroniska signaturer bör de aktuellamotionsförslagen inte föranleda någon åtgärdfrån sida, varför dessa avstyrks.Även motionsförslaget om ett nationelltkompetenscentrum i IT-säkerhet avstyrks medhänvisning till att det inte bör ankomma påriksdagen att besluta i denna fråga.Jämför reservation 6 (m) och särskiltyttrande 1 (fp).MotionsförslagIT-säkerhetI motion 2003/04:T473 av m.fl. (kd)anförs att i när snart nog alla mer ellermindre är Internetanvändare är det hög tid attformulera ett regelverk för elektroniskakommunikationsnät och kommunikationstjänster. Detbör ge en möjlighet för dem som är abonnenter hos enav tillsynsmyndigheten särskilt utpekad operatör attavgiftsfritt spärra vissa typer av utgående samtal,t.ex. betalsamtal eller utlandssamtal för att minskariskerna för oväntat höga räkningar, såsom sker iDanmark. Tjänsteleverantören bör vara skyldig attupplysa om villkoren för användning av tjänsten.Därtill bör lagrum finnas som ger stöd åträttssamhället att skipa ordning när det gäller IT-bedrägerierna (yrkandena 1 och 3).I motionerna 2003/04:T561 yrkande 8 av . (fp) och 2004/05:T466 yrkande 22 av ChristerWinbäck m.fl. (fp) anförs bl.a. att den nya IT-tekniken är sårbar. Det finns många tekniska problemsom ger upphov till stora samhällsekonomiska besväroch kostnader. Generellt finns ingen anledning attstaten skall lägga sig i frågan om säkerhet annat änför de intressen som är genuint allmänna. Ommedborgare och företag drabbas av virus eller andraskador som det är deras eget ansvar att skydda sigfrån är av ringa intresse för staten somlagstiftare. Dock använder staten sig i hög grad avsamma standardteknik och programvaror som medborgareoch företag. Statens handlande är därför inte utanbetydelse för att minska samhällets sårbarhetgenerellt.Genom teknikupphandling och tydligt kravställandekan statliga myndigheter möjliggöra att nya tekniskalösningar på olika säkerhetsfrågor blir allmänttillgängliga. Det är också av vikt att staten har entydlig policy för IT-säkerhetsfrågor så attmyndigheter, institutioner och andra statligaaktörer kan handla medvetet och insiktsfullt.I motion 2003/04:N248 av m.fl. (m)anförs att företagens kanske största problem just nuär bristen på säkerhet på Internet. De ökandevirusattackerna, datorintrång och renaolyckshändelser innebär betydande ekonomiska avbräckför många av företagen.Här krävs agerande både inom EU ochinternationellt för att öka säkerheten på Internet.IT-brottsligheten består av ett stort antalolika fenomen. Alltifrån spam som "brusar ned" vårabrevlådor till rena bedrägerier och olagadataintrång. Här behövs oftast inga nya lagar, utani stället mer resurser och ökad kunskap om hur manbekämpar denna typ av brottslighet (yrkande17).I motion 2004/05:T466 av m.fl. (fp)anförs bl.a. att () harfått till uppgift att kontrollera IT-säkerheten hosvissa statliga företag och myndigheter med särskiltkänslig information i säkerhets- ellerförsvarspolitiskt hänseende. FRA har varnatför att säkerheten hos dessa i flera fall ärundermålig. Varningen understryker behovet av attfrågan om IT-säkerhet och skydd motinformationsoperationer eller s.k. cyberbrott gesökad uppmärksamhet.Post- och () har i uppgift attsvara för IT-incidenthanteringen i samhället.Sveriges IT-incidentcentrum (Sitic) är i drift vidPTS . I samband medriksdagsbeslutet om IT-incidenthanteringen hävdadeFolkpartiet liberalerna vikten av ett väl fungerandesamarbete mellan den blivandeincidenthanteringsfunktionen och motsvarandeprivata, då näringslivet ofta är måltavla för dennatyp av intrång. Den centrala funktionen förbearbetning av statistik för incidenter skulle hakunnat läggas hos t.ex. NäringslivetsSäkerhetsdelegation, för att tillgodosenäringslivets legitima krav på sekretess. En alltförmyndighetsorienterad organisation riskerar att inteuppfattas kunna ge tillräckliga garantier omsekretess för att näringslivet skall kunna deltafullt ut. Vid en utvärdering av incidenthanteringenbör även denna frågeställning på nytt beaktas(yrkandena 23 och 24).I samma motion tas också frågan om spam,mejlbombning m.m. upp. Motionärerna anför attspridningen av vanliga meddelanden som i sig inteinnehåller virus eller liknande, men som genomsamordning mellan flera avsändare eller till sinblotta mängd utgör ett volymproblem fördistributörer eller för den slutlige mottagaren, haren särskild roll i säkerhetssammanhang. Spam kallasdet när användaren får ta emot oönskad reklam.Mejlbombning är samordnade attacker mot mottagare isyfte att fylla deras distributionsmedier med enohanterlig mängd meddelanden. Båda företeelsernautgör växande problem för allmänhet, företagoch myndigheter. Här finns behov av mer verksamlagstiftning. Det är angeläget att tillsammans inomEU söka påverka andra länder - inte minst USAvarifrån mycket av denna verksamhet kommer - till enreglering av dessa företeelser (yrkande 25).Elektroniska signaturerI motionerna 2003/04:T561 yrkande 2 av . (fp) och 2004/05:T466 yrkande 4 av ChristerWinbäck m.fl. (fp) tas frågor upp om digitalasignaturer och kryptering.I motionerna framhålls att sedan regeringen i maj2000 överlämnade propositionen (prop. 1999/2000:117)Lag om kvalificerade elektroniska signaturer m.m.till , har utvecklingen gått vidare utanatt särskilt mycket genomförts av förslagen.Regeringen måste därför ta förnyade initiativ föratt skapa en aktuell och flexibel juridisk ram försäkerhet och digitala signaturer vid elektroniskkommunikation. Digitala signaturer är enförutsättning för säkra avtal och andra elektroniskaekonomiska transaktioner, som bl.a. skulleunderlätta väsentligt för en ökande e-handel.En nyckelfråga för elektronisk handel är att kunnautnyttja kryptering för säker kommunikation mellansäljare och köpare. bör ta initiativ tillatt programvara för kryptering stryks urWassenaarprotokollen. Skälen för restriktioner avsådan export till vissa länder eller vissaslutanvändare motiverar inte generellaexportrestriktioner. Det är inte heller känt, omrestriktionerna har den avsedda verkan eller omt.ex. terroristorganisationer skaffar sig tillgångtill kryptering ändå.I motion 2004/05:T466 av m.fl. (fp)framhålls också att krypteringsanvändning är någotsom måste utvecklas, särskilt inom den offentligamyndighetsutövningen. Inom vården, socialtjänstenoch utbildningsväsendet är behovet av säkerhet motobehörig hantering av för den enskilde känsliginformation av största betydelse. Det är en viktigintegritets- och tillitsfråga (yrkande 5).Nationellt i om ett nationellt i lyfts fram i motion 2004/05:T299 av JohanLöfstrand (s). I motionen anförs att i dagenssamhälle blir informationshantering och därmedinformationssäkerhet allt viktigare. Alltflerkontakter mellan medborgare och samhälle sker viaoch med hjälp av olika tekniska system. Dettainnebär stora vinster för såväl medborgare somoffentliga organ men också risker. Riskerna finns iform av hot mot informationssäkerheten - definieradsom hot mot administrativa rutiner, hot mot denfysiska lagringen av information och hot motdataintegritet och kommunikationen av data. För attmöta dessa hot behövs forskning och utveckling.I finns en unik svenskkompetens inom informationssäkerhetsområdet.Aktörerna i regionen har ettetablerat samarbete, och de formulerade en gemensamansökan om att få den europeiska förlagd till . Sammaaktörer som engagerade sig i försöket att få förlagd till samverkar nu förskapandet av ett nationellt kompetenscenter förinformationssäkerhet i . Genom atttillerkänna det centrum som är under bildandestatusen av nationellt förstärkervi den samlade IT-kompetens som finns iLinköpingsregionen och stöder de myndigheter,företag och högskoleinstitutioner som arbetar förbildandet av centret.Utskottets ställningstagandeIT-säkerhetUtskottet har tidigare framhållit betydelsen av IT-säkerhetsarbetet och efterfrågat samlande ochsamordnande åtgärder påinformationssäkerhetsområdet. Utskottet kan nukonstatera att regeringen inrättat (Sitic), som är i drift sedan den 1januari 2003 vid ().Sitic har som främsta uppgift att stödja samhälleti arbetet med skydd mot IT-incidenter genom attinrätta ett system för informationsutbyte om IT-in-cidenter mellan samhällets organisationer och Sitic.Att lämna information och råd om förebyggandeåtgärder ingår också i uppdraget. Slutligen skallSitic sammanställa och ge ut statistik som underlagför kontinuerliga förbättringar i det förebyggandearbetet. En ändring i sekretesslagen (1980:100) somträdde i kraft ökar möjligheternaför Sitic att få in rapporter om IT-incidentereftersom Sitic nu kan sekretessbelägga rapporter sombedöms känsliga.Utskottet delar regeringens bedömning att Sitickommit på god väg med sitt arbete och att centrumethar gjort en lämplig avvägning i förhållande tilldet uppdrag och de resurser som centrumet förfogaröver. Det är särskilt angeläget för små ochmedelstora organisationer som inte själva har IT-avdelningar utan ofta bara använder information frånSitic. Det är också angeläget att Sitics rollförtydligas. För en hög informationssäkerhet är detförebyggande arbetet avgörande. Det gäller dock atthitta rätta former och ansvarsfördelning för attuppnå detta då flera myndigheter har ett ansvar inomområdet.Utskottet vill erinra om att regeringen avser atti en kommande proposition formulera ensamlad strategi som grund för det fortsatta arbetetmed att stärka samhällets förmåga inför framtida hotoch risker. Utskottet är inte främmande för attfrågor om IT-säkerhet kan komma upp i detsammanhanget.Även inom EU har informationssäkerhetsarbetet fåtten framskjuten plats genom inrättandet av ,dvs. förordning om den europeiskanät- och informationssäkerhetsbyrån. Byrån, sominrättades , skall bli ett expert-och förinformationssäkerhetsfrågor. I förordningenåterspeglas flera viktiga frågor som bl.a. Sverigehar fört fram. Det gäller t.ex. att den skall ha enbred syn på informa-tionssäkerhet. Byrån skallhuvudsakligen ge råd och stöd till kommissionen ochmedlemsstaterna.När det gäller spamproblemen vill utskottet pekapå olika projekt som satts i gång för att komma tillrätta med detta. Så t.ex. har bl.a. ,och () inlett ettsamarbete i spam-frågan.