bet · GS01FIU30 · 2005-04-05 00:00:00 — Offentligrättsliga avgifter (framst. 2004/05:RRS8) SammanfattningDetta betänkande behandlar frågan om offentligrättsliga avgifter medanledning av en framställning till från Riksrevisionensstyrelse. Framställningen grundas på en granskning gjord av ,i vilken det framkommit väsentliga brister och oklarheter i regeringensoch myndigheternas hantering av offentligrättsliga avgifter. I sammanhangetbehandlas även en motion från liberalerna. Konstitutionsutskottethar lämnat ett yttrande. avstyrker, i likhet medkonstitutionsutskottet, både förslaget från ochmotionen.I en reservation från företrädarna för Moderata samlingspartiet,liberalerna och tillstyrks förslagliksom den väckta motionen.Utskottets förslag till riksdagsbeslutRegeringens och myndigheternas hantering av offentligrättsligaavgifterRiksdagen avslår framställning 2004/05:RRS8 och motion2004/05:Fi1 av m.fl. (fp) yrkandena 1-5.Reservation (m, fp, c)den 5 april 2005På finansutskottets vägnarArne KjörnsbergFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), AgnetaRingman (s), (), (), (),(), (), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetRiksrevisionens styrelse föreslår i en framställning till (2004/05:RRS8) att begär att regeringen vidtar ett antalåtgärder i syfte att förbättra hanteringen av offentligrättsliga avgifter.Detta görs mot bakgrund av att granskat regeringens ochmyndigheternas hantering av offentligrättsliga avgifter. Granskningenredovisades i rapporten avgifter? - statens uttag av tvingandeavgifter (RiR 2004:17).Med anledning av framställningen har en motion väckts. Förslagen imotionen återges i bilaga 1.Ett yttrande över skrivelsen samt över motionen har inkommit frånkonstitutionsutskottet (2004/05:KU3y). Yttrandet återfinns i bilaga 2.Utskottets övervägandenRegeringens och myndigheternas hantering av offentligrättsligaavgifterUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker styrelses förslag om åtgärderavseende hanteringen av offentligrättsliga avgifter samt om en samladredovisning av dessa åtgärder i budgetpropositionen 2006. Därutöveravstyrker utskottet motionsyrkanden inom samma område. Huvudskälen tillavstyrkandet är för det första att några av frågorna rörande oklarabemyndiganden redan behandlats av . För det andra har regeringennyligen tagit initiativ till en mer långtgående översyn av statensavgifter.Jämför reservation (m, fp, c).Riksrevisionens styrelses framställningRiksrevisionens styrelse föreslår i framställning 2004/05:RRS8 attriksdagen begär att regeringen vidtar ett antal åtgärder för att förbättrahanteringen av offentligrättsliga avgifter. Bakgrunden är att Riksrevisionengranskat regeringens och myndigheternas hantering av offentligrättsligaavgifter. Resultatet av granskningen publicerades i rapportenRätt avgifter? - statens uttag av tvingande avgifter (RiR 2004:17).Riksrevisionens styrelse konstaterar att granskningens övergripandeslutsats är att det finns flera väsentliga brister och oklarheter iregeringens och myndigheternas hantering av offentligrättsliga avgifter.Enligt styrelsens mening är frågan om hur systemet med offentligrättsligaavgifter fungerar av stort principiellt intresse, då det ytterst handlarom hur denna del av finansmakt utövas.Styrelsen konstaterar vidare att regeringen i budgetpropositionen för2005 redovisar vilka åtgärder man avser att vidta beträffande några avde myndigheter vars avgiftshantering varit behäftad med oklarheter enligtRiksrevisionens granskning. Det gäller , ,samt . Något samlat greppför området aviseras emellertid inte i propositionen. Enligt vad somkommit till styrelsens kännedom övervägs inom fråganom en allmän översyn av systemet med offentligrättsliga avgifter.Styrelsen förutsätter att regeringen i samband med en sådan mer allmänöversyn också kommer att pröva de mer grundläggande och långsiktigafrågorna.Styrelsen föreslår mot denna bakgrund att begär att regeringenredan i budgetpropositionen ska lämna en samlad och utförligrapportering av sina på kort sikt vidtagna åtgärder och sina på längresikt planerade åtgärder när det gäller offentligrättsliga avgifter.Riksrevisionens granskningsrapport (RiR 2004:17)Av rapporten framgår att drygt 100 myndigheter tar ut offentligrättsligaavgifter och intäkterna uppgick till 11,4 miljarder kronor.Riksrevisionen har i sitt granskningsarbete gått igenom regelverket,kartlagt avgifterna vid sjutton myndigheter samt mer ingående granskatavgifterna vid fem myndigheter. Sistnämnda är (), , , och Luftfartsverket.Vad är en offentligrättslig avgift?Offentligrättsliga avgifter tas ut av myndigheter som i författninggetts monopol att driva sin verksamhet inom landet. Den enskilde kandärmed inte vända sig till någon annan för att få tjänsten utförd.Offentligrättsliga avgifter kallas även tvingande avgifter, i motsatstill avgifter från uppdragsverksamhet som betecknas som frivilliga.Riksrevisionen understryker att tvingande avgifter, i likhet med skatter,innebär ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Enligt regeringsformen8 kap. 3 § ska föreskrifter om sådana avgifter beslutas avriksdagen.Redovisning av offentligrättsliga avgifter enligt budgetlagenRiksdagen har beslutat att myndigheter som tar ut offentligrättsligaavgifter inte ska få förfoga över intäkterna, annat än i undantagsfall.Huvudprincipen är således att avgifterna ska redovisas mot statsbudgetensinkomstsida, vilket innebär att förfogar över dem på sammasätt som skatteinkomster. Lagen om statsbudget och tidigare riksdagsbeslutmedger dock vissa undantag från denna huvudprincip. Myndigheter kan fådisponera intäkterna under förutsättning attmyndigheten är helt avgiftsfinansieradintäkterna endast ska bidra till att täcka kostnadernaverksamhetsvolymen varierar så mycket att finansiering över anslagframstår som mindre ändamålsenlig.Oklara motiv för bemyndigandenRiksdagen kan delegera rätten att besluta om avgifternas storlek ochhur intäkterna ska disponeras. noterar att regeringen påsenare år, efter bemyndigande av , i ökad utsträckning beviljatmyndigheter att själva förfoga över intäkter från tvingande avgifter.När myndigheten får förfoga över intäkterna blir följden att denavgiftsbelagda verksamheten inte redovisas i statsbudgeten och att statensutgifter därmed kan öka utan att utgiftstaket riskerar att överskridas.Verksamheten blir således inte föremål för samma uppföljning ochbudgetprövning av regering och riksdag som de inkomster och utgifter somingår i statsbudgeten. konstaterar att myndigheterna iflertalet fall disponerar avgiftsintäkterna i enlighet med de undantagfrån huvudprincipen som medges enligt budgetlagen och tidigare riksdagsbeslut.I vissa fall är det emellertid oklart om myndigheterna har rätt attförfoga över avgiftsintäkterna. bemyndiganden är i flerafall oprecisa och i en del fall saknas bemyndiganden. Sistnämnda gällerexempelvis vissa av Patent- och registreringsverkets och Jordbruksverketsavgifter. Tveksamheter om motiven att låta myndigheterna disponeraavgiftsintäkterna finns också i en del fall. För exempelvis Tullverketsoch rätt att förfoga över avgiftsintäkter harRiksrevisionen inte funnit någon annan motivering än att myndigheternasekonomi behövde förstärkas. I detta sammanhang påpekar regeringen ekonomiska vårproposition konstaterade attutgiftstaket är ett mycket viktigt budgetpolitiskt åtagande för riksdagenoch regeringen som främjar trovärdigheten i den ekonomiska politiken.Ett utgiftstak förhindrar att tillfälligt högre inkomster finansierarvaraktigt högre utgifter samt tvingar också fram prioriteringar mellanolika utgiftsområden.Gränsdragningen mellan skatter och avgifterRiksrevisionen menar att det kan ifrågasättas om vissa avgifter egentligeninte är avgifter utan snarare skatter eller sanktioner, eftersom deinte uppfyller kravet på motprestation. Det gäller exempelvisLivsmedelsverkets årliga avgifter för livsmedelstillsyn som betalas av samtliganäringsidkare som hanterar livsmedel. Alla näringsidkare betalar avgiftenmen alla blir inte föremål för tillsyn. Lagrådet har ansett att dennatyp av tillsynsavgifter snarare skulle kunna betraktas som skatter. Omsådana avgifter delegeras till regeringen är det i strid med grundlagen.Riksrevisionen anser det även tveksamt om CSN:s påminnelseavgifter kananses vara kopplade till någon motprestation. Avgiften är snarare ensanktion för försenad inbetalning och det är tveksamt om beslut gällandesanktionsavgifter kan delegeras till regeringen.Gränsdragningen mellan offentligrättsliga avgifter och uppdragsverksamhetGränsenmellan offentligrättsliga avgifter och avgifter i uppdragsverksamhet ärenligt oklar. Regeringsformen säger att gränsen fåravgöras från fall till fall efter en helhetsbedömning. kan ettavgörande om att en avgift är tvingande få stora praktiska konsekvenser.Om avgifterna bedöms som tvingande och som ett led i myndighetsutövningfår affärsverken inte dra av momsen i sin verksamhet. Hänsyn tillmomsregler har enligt påverkat hur affärsverken valt attdefiniera sin avgiftsbelagda verksamhet. konstaterarexempelvis att avgifter är tvingande men redovisas somavgifter i uppdragsverksamhet. Även intäkterna från Svenska kraftnätsavgifter för elcertifikat och ursprungsgarantier har redovisats somintäkter i uppdragsverksamhet trots att de är tvingande enligt riksdagensbeslut. Oklarheter finns också när det gäller Svenska kraftnäts nätavgifteroch balansersättningar, som också de redovisats som uppdragsverksamhet.Åtgärder för förbättrad insyn och styrningRiksrevisionen förelår ett antal åtgärder för attkomma till rätta med ovan beskrivna brister i insyn ochregeringens styrning av offentligrättsliga avgifter.På kort sikt:Myndigheter bör inte förfoga över intäkter från tvingande avgifter annatän med de skäl som medges i lagen om statsbudgeten eller om verksamhetensvolym varierar så mycket att anslagsfinansiering framstår som mindreändamålsenlig.Regeringen bör klargöra om har fattat beslut om att låtaPatent- och registreringsverket och disponera avgiftsintäkteri de fall där oklarhet råder. Har inte gett sitt bemyndigandebör regeringen begära detta av riksdagen.Regeringen bör pröva om tillsynsavgifter och CSN:spåminnelseavgifter är att betrakta som avgifter och återkomma tillriksdagen med ett förtydligande.Regeringen bör pröva om Svenska kraftnäts nätavgifter och balansersättningarär tvingande eller inte och återkomma till med ett förtydligande.Luftfartsverkets trafikavgifter bör redovisas som tvingande. Likaså börSvenska kraftnäts avgifter för elcertifikat och ursprungsgarantierredovisas som tvingande. Om regeringen skulle ändra uppfattning omavgifternas karaktär och i stället anse att avgifterna ska definieras somavgifter i uppdragsverksamhet måste ett sådant ställningstagandeunderställas riksdagen.På längre sikt:Regeringen bör tydliggöra sina förslag till när det gällerbemyndiganden i lag om att hantera tvingande avgifter. Regeringen börså långt möjligt precisera vilka avgifter som är avsedda att tas ut, ivilket syfte, vilka som ska betala avgifterna, vem som ska förfoga överintäkterna och vem som ska besluta om avgiftsnivåerna.Regeringen bör se över bemyndigandet om expeditions- och ansökningsavgifteri förarbetena till avgiftsförordningen och återkomma till medett förtydligande av vilka avgifter som bemyndigandet avser.Regeringen bör se över hur avgiftsintäkter kan redovisas på ett merenhetligt och fullständigt sätt för . I denna översyn börregeringen se över hur bl.a. ocharbetslöshetskassornasavgiftsintäkter ska redovisas.Regeringen bör ge i uppdrag att upprätta ettregister över tvingande avgifter. Ett sådant register bör innehållauppgifter om bl.a. vilken instans som beslutar om avgifterna och debestämmelser som gäller för avgifterna.Brister i avgiftssättningenFörutom brister i insyn och styrning menar att det ävenfinns en rad brister i själva avgiftssättningen. har ställtsig bakom att full kostnadstäckning i normalfallet bör gälla som ekonomisktmål för avgiftsbelagd verksamhet. Granskningen visar att avgifterna iflera fall är för högt satta i förhållande till kravet på fullkostnadstäckning, vilket i praktiken innebär att överskott kan användas föratt täcka underskott i andra verksamheter. I rapporten konstateras vidareatt vissa myndigheter inte kan särredovisa sina kostnader och intäkteri den avgiftsbelagda verksamheten. har t.ex. inte kunnatredovisa vilka faktiska merkostnader som tullförrättningsavgiften avseratt täcka. ifrågasätter också om myndigheternas samrådmed , i frågor om avgiftssättning, är ändamålsenligti sin nuvarande form.Åtgärder för förbättrad avgiftssättningFör att komma till rätta med bristerna i avgiftssättningen föreslårRiksrevisionen ett antal åtgärder på kort och lång sikt.På kort sikt:Regeringen bör ge i uppdrag att redovisa kostnadernaför den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten.På längre sikt:Regeringen bör se över avgiftsförordningen i syfte att förtydliga hurlänge och med hur mycket myndigheterna kan få avvika från kravet påfull kostnadstäckning.Regeringen bör överväga om myndigheterna ska lämna uppgifter om denavgiftsbelagda verksamhetens intäkter, kostnader och ackumuleraderesultat i sina årsredovisningar och budgetunderlag för en period längreän tre år.Regeringen bör se över tillämpningen av 23 § kapitalförsörjningsförordningenså att intäkter från tvingande avgifter inte räknas samman med intäkterfrån avgifter i uppdragsverksamhet i de fall myndigheterna ska lämnaförslag till regeringen om hur överskott ska användas och hur underskottskall täckas.Regeringen bör se över befogenheter och uppgifteri avgiftssättningen. I en sådan översyn bör bl.a. ingå frågan om hursamrådsinstrumentet kan stärkas.MotionenI motion Fi1 av m.fl. (fp) uppmärksammas Riksrevisionensgranskning av tvingande avgifter (RiR 2004:17). Granskningen visar påen rad oklarheter och brister kring hanteringen av tvingande avgifter.Exempelvis följs avgiftsbelagd verksamhet inte upp och prövas inte isamma utsträckning som anslagsfinansierad verksamhet och staten har ivissa fall kunnat öka sina utgifter utan att påverka utgiftstaket.Lagstiftningen är otydlig på flera punkter och likaså riksdagensbemyndiganden att låta regeringen och myndigheter besluta om tvingandeavgifter.En principiellt mycket viktig fråga är enligt motionärerna vem som skasätta avgifter - myndigheten själv eller regeringen? I Riksrevisionensrapport framgår att av 17 granskade myndigheter sätter åtta myndighetersjälva avgifterna. Inom övriga myndigheter är avgifterna antingen sattaav regeringen eller en kombination av regerings- och myndighetssattaavgifter. Detta leder till att det ur betalarnas perspektiv blir närmastomöjligt att avgöra vem som beslutat vad och dessutom försvåras eventuellaöverklaganden.I anges ett antal förslag på åtgärder som enligtmotionärerna skulle göra användningen av avgifter tydligare och stärkariksdagens insyn. Den framställning till (2004/05:RRS8) somRiksrevisionens styrelse lämnat är enligt motionärerna alltför överslätandeoch återspeglar inte på ett tillfredsställande sätt allvaret i denunderliggande rapporten.Motionärerna anser att bör ge regeringen ett tydligt uppdragrörande vad som bör genomföras på kort sikt och en tydlig inriktning påde överväganden som bör göras på . Regeringen bör ocksååterkomma till med förslag rörande avgifter,CSN:s påminnelseavgifter samt trafikavgifter.Budgetpropositionens behandling av frågor med anledning av granskningenNågraav de problem rörande hanteringen av offentligrättsliga avgifter somRiksrevisionen uppmärksammar behandlades av regeringen i samband medbudgetpropositionen . Det gäller oklarheter i avgiftshanteringeninom (), , Svenska kraftnätsamt Jordbruksverket.Patent- och registreringsverketI granskning framkom att det var oklart om riksdagenbemyndigat regeringen att förfoga över avgiftsintäkterna från Patent-och registreringsverkets (PRV) verksamhetsområde Namn. För har beslutat att låtaregeringen disponera avgiftsintäkterna. I budgetpropositionen föreslårregeringen med anledning av detta att även avgiftsintäkter inomverksamhetsområdet ska få disponeras av regeringen för att täcka statenskostnader för verksamheten.Beslut om detta har därefter tagits av (bet. 2004/05:FiU11,rskr. 49-59).TullverketRiksrevisionen rekommenderar i sin rapport att ges i uppdragatt redovisa kostnaderna för den avgiftsbelagda verksamheten. Ibudgetpropositionen uppger regeringen att har meddelat att mankommer att arbeta med åtgärder för att kunna ha en tillfredsställandekostnadsredovisning. Vidare att myndigheten planerar för att kunnahantera redovisningen fr.o.m. . För övrigt gör regeringenbedömningen att inga ytterligare åtgärder för för närvarandebehöver vidtas.Svenska kraftnätRiksrevisionen föreslår att regeringen ska pröva huruvida Svenskakraftnäts nätavgifter och balansersättningar är tvingande eller ej ochåterkomma till med ett förtydligande. I budgetpropositionengör regeringen bedömningen att de nätavgifter och balansersättningarsom tar ut inte är offentligrättsliga avgifter utanintäkter i uppdragsverksamhet. Som skäl för detta anförs bl.a. atteftersom nätverksamhet är en kommersiell verksamhet förutsätts den gåmed vinst, dvs. intäkterna överstiger Svenska kraftnäts kostnader föratt bedriva verksamheten. Detsamma gäller enligt regeringenbalansersättningarna som regleras i avtal som ingås på kommersiella grunder.Dessa ersättningar kan därför enligt regeringen inte betraktas somoffentligrättsliga avgifter utan är intäkter i uppdragsverksamhet.Riksrevisionen föreslår också att Svenska kraftnäts avgifter förelcertifikat och ursprungsgarantier bör redovisas som tvingande. Dettaställer sig regeringen bakom i budgetpropositionen och föreslår samtidigtatt regeringen bemyndigas låta disponera dessa avgifter.Som skäl anförs att Svenska kraftnäts verksamhet till största delen äravgiftsfinansierad och intäkterna av de nu nämnda avgifterna endastbidrar till att täcka kostnaderna för den avgiftsbelagda verksamheten.Därför bör dessa få disponeras inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhet.Vidare att då verksamhetsvolymen är av begränsad omfattning och kanvariera i så pass stor utsträckning framstår finansiering över anslagsom mindre ändamålsenlig.Riksdagen har därefter beslutat i linje med regeringens förslag, dvs.att även fortsättningsvis ska få disponera deoffentligrättsliga avgifterna inom sitt verksamhetsområde (bet. 2004/05:NU3,rskr. 120).JordbruksverketRiksrevisionen har funnit det oklart om uttryckligen bemyndigatregeringen att förfoga över avgiftsintäkterna från Jordbruksverketsresultatområden Djur och Växt. Viss verksamhet inom dessa resultatområdenhar förts över till . Regeringen föreslår ibudgetpropositionen att det bör klargöras att regeringen får disponeraavgiftsintäkterna från dessa två resultatområden samt även frånresultatområdet Distriktsveterinärsorganisationen.Riksdagen har därefter beslutat i linje med regeringens förslag, dvs.att regeringen får disponera avgiftsintäkterna från dessa tre resultatområdenför att täcka statens kostnader för verksamheterna (bet. 2004/05:MJU2,rskr. 128-129).Konstitutionsutskottets yttrande (2004/05:KU3y)framhåller att den granskning som riksrevisorngjort är värdefull och att de förslag till åtgärder som lämnas förefallervärda för regeringen att arbeta vidare med. Konstitutionsutskottettillstyrker dock inte de förslag som ellermotionärerna lämnar. Som skäl anför att regeringenenligt budgetlagen är skyldig att för redogöra för de åtgärderden vidtagit med anledning av granskningar. Det voredärmed, enligt , överflödigt att begära en särskildredogörelse så som föreslår.Regeringen har vidare redan vidtagit flera åtgärder, vilket den redovisatför . I några fall har regeringen redan återkommit till riksdagenmed förslag och har också bifallit regeringens förslag.Konstitutionsutskottet konstaterar att de åtgärdsförslag som räknas uppi granskningsrapporten alla riktas till regeringen. Inte i något fallkan se att det finns uppenbart behov av riksdagsbeslutinnan regeringen getts rimlig tid att själv underrätta sig om deförhållanden som riksrevisorn uppmärksammar. utgårfrån att regeringen även fortsättningsvis kommer att redovisa förriksdagen vad den gör för att förbättra eventuella brister på området.Konstitutionsutskottet tar i yttrandet även upp frågan om vad som ärRiksrevisionens styrelses uppgifter enligt regeringsformen. Styrelsenutvärderar och kommenterar i framställningen de åtgärder regeringen göroch redovisar för . Detta är enligt konstitutionsutskottetinte styrelsens uppgift, då sådana kommentarer kan uppfattas som attstyrelsen överprövar regeringens åtgärder. påpekarvidare att det inte heller är styrelsens uppgift att överpröva riksdagensbeslut eller avsaknad av beslut med anledning av redogörelserna ibudgetpropositionen.Konstitutionsutskottet anser vidare att styrelsens rätt att ta initiativtill förslag i med anledning av granskningsrapporter främstgäller brådskande lagstiftningsåtgärder eller budgetåtgärder. Däremotär åtgärder som berör regeringens styrning av myndigheterna ochmyndigheternas interna förhållanden normalt sett en regeringsfråga. I denaktuella granskningsrapporten är förslagen till åtgärder uttryckligenriktade till regeringen. stöder riksrevisornsbedömning att det i vissa delar kan finnas behov av riksdagsbeslut, menatt de lämpliga åtgärderna först bör övervägas av regeringen som sedankan förväntas lämna förslag till tydligare riksdagsbeslut m.m.Till yttrande har det inkommit en avvikandemening från liberalerna, där man instämmer i den kritik motregeringen som framförs i motion Fi1 (fp).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet ser det som angeläget att regeringen uppmärksammar och rederut de oklarheter rörande offentligrättsliga avgifter som Riksrevisionenredogör för i sin granskningsrapport. Som styrelsepåpekar i sin framställning med anledning av granskningsrapporten, ärfrågan om hur systemet med offentligrättsliga avgifter fungerar avprincipiellt intresse då det ytterst handlar om hur denna del av riksdagensfinansmakt utövas.Regeringen förbereder en översyn av statens avgifterSamtidigt kan utskottet konstatera att regeringen förefaller ha tagitRiksrevisionens synpunkter på stort allvar. Enligt uppgift som utskottetinhämtat från bereds Riksrevisionensrapport i . De frågor som kommer att analyseras vidareär bl.a. avgränsningen mellan offentligrättsliga avgifter och avgifterfrån uppdragsverksamhet samt avgränsningen mellan skatter och avgifter.Avsikten är att inledningsvis göra en kartläggning av användningen ochhanteringen av offentligrättsliga avgifter. I detta innefattas exempelvisatt definiera ändamålet med varje avgift, att klargöra vilka bemyndigandensom är utfärdade i anslutning till olika avgifter samt vem som disponeraravgiftsintäkterna.Regeringen har åtgärdat oklara fall av avgiftsdispositionerRiksrevisionen redovisar i granskningsrapporten några oklara fall avavsteg från budgetlagens huvudprincip om bruttoredovisning. Utskottetkan dock konstatera att huvuddelen av de fall där dispositionsrättenvar oklar när granskningsrapporten skrevs, därefter har behandlats avregeringen i budgetpropositionen . Regeringen begärde och ficksenare i behandlingen av propositionen förtydligande riksdagsbeslut ioklara fall. Dessa fall, som redovisats i ett särskilt avsnitt ovan,gällde avgifter inom (), ,samt Jordbruksverket.I detta sammanhang vill utskottet framhålla betydelsen av att följahuvudprincipen om bruttoredovisning. Beviljas undantag ska dessa varavälmotiverade. Detta har för övrigt utskottet betonat vid flera tidigaretillfällen i samband med beslut om hur offentligrättsliga avgiftsintäkterska disponeras. I anslutning till en proposition om att avgiftsbeläggaRiksrevisionens årliga granskningar anförde utskottet t.ex. följande(bet. 2002/03:FiU27):Avgifter och ersättningar från den årliga revisionen föreslås vidaretillföras statskassan och redovisas mot inkomsttitel (s.k. bruttoredovisning).Riksrevisionens granskningsverksamhet ska då finansieras med anslagsmedelenligt samma regler som gäller för skattefinansierad verksamhet.