bet · GS01FöU8 · 2005-03-08 00:00:00 — Åtgärder och ersättningar i samband med naturkatastrofer i SammanfattningUtskottet behandlar i detta betänkande motioner från allmänna motionstidenhösten om fonder och ersättningar, förebyggande verksamhet samtutvärdering och analys vid naturkatastrofer. Utskottet behandlar ocksåmotioner med yrkanden inom samma områden väckta med anledning av stormeni den 8-9 januari 2005.Utskottet anser liksom flera motionärer att det krävs särskilda insatserfrån regeringens sida när det gäller ersättningar vid omfattandenaturkatastrofer. Regeringen har också vid katastrofsituationer fattatbeslut om ekonomisk kompensation till enskilda och till kommuner. Vidpartiledardebatten aviserade statsministern attregeringen kommer att tillsätta en utredning för att analysera hursamhället kan bli mer robust mot de klimat- och miljörelateradepåfrestningarna. Utskottet förutsätter att utredningen tillsätts omgående.Utskottet utgår från att regeringen återkommer till med förslagom det som ett resultat av utredningsarbetet uppkommer behov av att seöver systemet med ersättningar över statsbudgeten vid stora naturkatastrofer.Utskottet utgår också från att regeringen återkommer till medförslag om förebyggande åtgärder samt om utvärdering och analys vidnaturolyckor om det som ett resultat av den ovan nämnda utredningenskulle visa sig påkallat.I betänkandet finns tre reservationer.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Nationellt stöd och ersättningar vid naturkatastroferRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Fö206 yrkande 1, 2004/05:Fö216,2004/05:Fö217, 2004/05:Fö226, 2004/05:Fö235, 2004/05:Fö251 i denna del,2004/05:Fö252 yrkande 4, 2004/05:Fö257 yrkandena 2 och 3 i denna del,2004/05:Fö259 i denna del, 2004/05:MJ5 yrkandena 7 och 26, 2004/05:MJ6yrkande 19, 2004/05:MJ8 i denna del och 2004/05:MJ9 yrkande 2.Reservation 1 (m, fp, kd, c, mp)2. Förebyggande verksamhetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Fö210 yrkandena 1-3, 2004/05:Fö229,2004/05:Fö239, 2004/05:Fö251 i denna del, 2004/05:Fö252 yrkandena 2,3 och 5, 2004/05:Fö257 yrkande 3 i denna del och 2004/05:Fö259 i dennadel.3. Utvärdering och analysRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Fö206 yrkande 2, 2004/05:Fö250,2004/05:Fö257 yrkande 1, 2004/05:MJ5 yrkande 2 och 2004/05:MJ6 yrkande23.Reservation 2 (kd, c)Reservation 3 (fp)den 8 mars 2005På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(s), (), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet behandlar i detta betänkande motioner från allmänna motionstidenhösten om fonder, förebyggande verksamhet samt utvärdering ochanalys vid naturkatastrofer.Utskottet behandlar också motioner med yrkanden inom samma områden väcktamed anledning av inträffad händelse (stormen i den 8-9januari 2005).Utskottets övervägandenNationellt stöd och ersättningar vid naturkatastroferUtskottets förslag i korthetUtskottet anser liksom flera motionärer att det krävs särskilda insatserfrån regeringens sida när det gäller ersättningar vid omfattandenaturkatastrofer. Regeringen har också vid katastrofsituationer fattatbeslut om ekonomisk kompensation till enskilda och till kommuner. Vidpartiledardebatten aviserade statsministern attregeringen kommer att tillsätta en utredning för att analysera hursamhället kan bli mer robust mot de klimat- och miljörelateradepåfrestningarna. Utskottet utgår från att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag om det som ett resultat av utredningsarbetet uppkommer behovav att se över systemet med ersättningar över statsbudgeten vid storanaturkatastrofer.Motionerna 2004/05:Fö206 yrkande 1, 2004/05:Fö216, 2004/05:Fö217,2004/05:Fö226, 2004/05:Fö235, 2004/05:Fö251 i denna del, 2004/05:Fö252yrkande 4, 2004/05:Fö257 yrkandena 2 och 3 i denna del, 2004/05:Fö259i denna del, 2004/05:MJ5 yrkandena 7 och 26, 2004/05:MJ6 yrkande 19,2004/05:MJ8 i denna del och 2004/05:MJ9 yrkande 2 avstyrks. Jämförreservation 1 (m, fp, kd, c, mp).Motioner väckta (med stöd av RO 3 kap. 13 §) med anledning av stormeni den 8-9 januari 2005I partimotion 2004/05:MJ5 av m.fl. (fp) yrkande 7framhålls att såväl enskilda personer som företag, inte minst skogsbrukhar av såväl storm som elavbrott orsakats avsevärda ekonomiska förluster.För familjer med små marginaler kan även summor som framstår som småjämfört med de värden i övrigt som gått förlorade i stormen vara mycketbetungande. Säkerheten för lån kan i och med stormen vara borta. Bortfalli produktion eller svårighet att genomföra leveranser och därmed uteblivnaintäkter har följt i stormens spår. Det vilar ett särskilt ansvar påregeringen att se till att försäkringsbolag, banker, andra långivareoch kraftbolag själva samarbetar för att snabbt komma i gång med attlösa frågor om skadestånd och ersättningar samt att inte ställa orimligakrav på säkerheter, amorteringar o.d.I samma partimotion 2004/05:MJ5 av m.fl. (fp) yrkande26 framhålls att det är svårt att bedöma i vilken utsträckningenskilda kommuner och landsting förorsakats alltför omfattande kostnaderpå grund av stormen. I den kontinuerliga utvärdering av stormens verkningarsom motionärerna föreslår att regeringen skall ta ansvar för bör dettavägas in. Regeringen har i så fall möjlighet att återkomma till riksdagenmed förslag i samband med vårpropositionen. På kan ettnationellt katastrofkonto övervägas i syfte att bistå kommuner vid storakatastrofer. Detta gäller både för katastrofer utomlands där mångasvenskar drabbas och på en nationell nivå. Insatserna kan bli mycketlångvariga. Specifikt drabbade kommuner behöver ha möjlighet att fåekonomiskt stöd från staten.I partimotion 2004/05:MJ6 av m.fl. (kd) yrkande 19framhålls att den nya räddningstjänstlagen nu har prövats i enkatastrofsituation.Erfarenheterna bör tas till vara för att bedöma om lagen i någotavseende behöver förändras för att fungera på ett optimalt sätt i enkrissituation, såväl nationellt som regionalt och kommunalt. Otydligheterhar kunnat identifieras mellan räddningstjänstlagen och lagen omextraordinära händelser. Det finns ett glapp mellan lagarna som inte tydligtdefinierar vem som har det ekonomiska ansvaret för många av de insatsersom skett i samband med stormkatastrofen. Det bör därför i dessa lagartydligt definieras i vilka delar staten vid en katastrofsituation tarett nationellt ekonomiskt ansvar. Kommunerna kan inte förväntas stå förhela notan vid den här typen av naturkatastrofer. I stället behövs enväl avvägd balans mellan statens och kommunernas kostnadsansvar.I partimotion 2004/05:MJ8 av m.fl. (c) framhålls attstormen innebär en naturkatastrof i stora delar avvårt land. Många enskilda har drabbats hårt av el- och teleavbrott,utkylda hus och problem med framkomlighet. De största och mest långsiktigakonsekvenserna kommer stormen att få för skogsägare och skogsnäringeni stort. För enskilda skogsägare handlar det i många fall om en personligkatastrof, då enorma ekonomiska värden förötts. För många är det frågaom den enda pensionsförsäkring man har, och för andra innebär förödelsenhot om ruin. De enorma psykiska påfrestningar många utsätts för kräverbåde snabba och tydliga besked om vilka insatser samhället tänker göraoch särskilda insatser för att bidra med socialt stöd i en svår situation.Motionärerna anser att möjligheten till ekonomisk kompensation för deenorma ekonomiska förluster som uppkommit bör utredas. Även om försäkringarär ett individuellt ansvar måste frågan väckas mot vilka händelser manskall kräva att enskilda försäkrar sig. Stormen måste betecknas som ennaturkatastrof, vilket också motiverar statliga insatser för att lindraskadeverkningarna för de hårdast drabbade. Vad som anförts om åtgärderför att minska skadeverkningarna av stormen börges regeringen till känna (i denna del).I partimotion 2004/05:MJ9 av m.fl. (mp) yrkande 2understryks att orkanen i blottade en mängd svagheteri vårt samhälle, både vad gäller det intensiva skogsbruket, infrastrukturenoch leveranssäkerheten av basala nyttigheter som el, vatten och telefon.Vi måste ta lärdom av effekterna av denna största svenska naturkatastrofi modern tid och låta den få konsekvenser i praktisk politik. Kommunernahar en stor och viktig roll i krissituationer. Det är dock interimligt att en drabbad kommun ensam skall stå för alla extraordinärakostnader som en naturkatastrof innebär. De kommunala insatserna har isamband med orkanen varit stora. Telefonjourer, evakueringar, utkörningav vatten, mat och reservkraftverk har varit en del i dessa kommunersarbete. Hjälp till åldringar och barnfamiljer med annat boende, gratisinträde och längre öppettider på badinrättningar och sporthallar,värmestugor, tillfälliga flyttar av skol- och förskoleverksamhet ärkostsamt och svårt för små kommuner att bära. Det måste finnas en begränsningi det kommunala ansvaret och en klar linje när det är staten som taröver det ekonomiska ansvaret. Det organisatoriska och utförarmässigabör ligga på kommunen men om beredskapen varar bör staten täckakostnaderna från och med en bestämd tidpunkt. Man skulle då slippa endel av de långa processer som ofta blir fallet efter översvämningarm.m. när kommuner i efterhand söker kompensation. bör tillkännageför regeringen vad som anförs om att begränsa kommunernas ekonomiskaansvar för krishantering.Motioner från allmänna motionstiden 2004I motion 2004/05:Fö206 av och (båda m) yrkande 1 framhålls att flera naturkatastrofer under senaretid har inträffat där olika myndigheter tvistar om vem som harbetalningsansvaret eller om någon över huvud taget har något betalningsansvarför skador som uppkommer till följd av det skedda. Det förefallersjälvklart att staten måste vara behjälplig gentemot den enskilde när detinträffar naturkatastrofer, eftersom försäkringssystemet inte täckeralla skador av denna art. Lika självklart som att den enskilde liderstor skada och behöver samhällets hjälp lika självklart är det attkommuner inte själva klarar av den ekonomiska börda som enkatastrof innebär, och därmed behöver statens stöd. Många kommer meddagens system också att inse att det är en omöjlig situation attåteruppbygga sin egendom, eftersom varken försäkringsbolag eller samhälletkan ge de stöd som krävs. bör enligt motionärerna begära attregeringen låter utreda frågan om att inrätta en katastroffond (yrkande1).I motion 2004/05:Fö216 av () framhålls att det tyvärrblir allt vanligare att naturkatastrofer av olika slag drabbar storaområden i landet. Detta har inneburit omfattande skador för såvälenskilda, näringsidkare, kommuner som staten. Erfarenheterna från deöversvämningar och andra naturkatastrofer som under de senaste årendrabbat vissa regioner i landet talar också för att någon form av nationellfond/försäkringsordning bör inrättas. Tyvärr har vi anledning att troatt den typen av katastrofer, som drabbat vårt land,kommer att inträffa igen. Det är därför av yttersta vikt att det förframtiden finns en ekonomisk beredskap för den här typen av katastrofer.En nationell katastroffond skulle vara till stor hjälp, en fond urvilken man, med en hyfsat enkel administration, helt eller delvis kanersätta skador som genom vädrets makter uppstått på mark och fastigheter.Regeringen borde därför få ett uppdrag att utreda ochförbereda för en ovan beskriven katastroffond.I motion 2004/05:Fö217 av och (båda c)understryks att de senaste årens händelser med översvämningar, raseradevägar och jordskred har medfört stora ekonomiska kostnader för hus- ochmarkägare samt för den drabbade kommunen. Erfarenheterna efter dessahändelser uppdagar även att ansvarsfrågorna är otydliga mellan olikamyndigheter och att försäkringar inte täcker alla skador. Avsaknaden avanslag för täckande av kostnader efter oförutsedda naturkatastroferbidrar nu till att försvåra och försena viktiga åtgärder som borde vidtasganska omgående. Vid tidigare behandling av frågan om inrättandet av ennaturkatastroffond har påtalat att nästan alla naturolyckordrabbar områden som bebyggts på olämplig mark. Detta argument hållerinte . I de drabbade rasområdena i och Sunnemoområdet harerosion och sättningar i mark skett över mycket stora områden som haftbebyggelse . Det som har förändrats är nederbördensintensitet som inneburit att markområden där inte förmått klara de storavattenmängderna. Flera privatpersoner och företagare har drabbatseftersom de inte får täckning för att åtgärda skadorna, inte full ekonomiskkompensation vid inlösen av egendom. I ett svar från försvarsministerni på en skriftlig fråga med anledning av naturkatastrofeni hänvisar ministern till proposition 1983/84:6angående ersättning för skador. Där påpekas att ersättning inte skallutgå från staten för skador som det går att försäkra sig för och attden principen är viktig. I proposition 2002/03:119 angående reformeradräddningstjänstlagstiftning betonas åter den enskildes ansvar förförebyggande åtgärder, detta utan hänsyn till orsakerna till naturkatastrofen.Med anledning av händelserna är det befogat attansvarsfrågorna måste klargöras. Det är viktigt för de drabbade områdenaatt de snabbt får hjälp och inte förblir i ovisshet för bygdens framtid.För att underlätta och få en rimlig hantering av de ekonomiskaersättningskraven borde därför en särskild fond inrättas att användas förtäckande av skador efter naturkatastrofer som inga försäkringar täcker.I motion 2004/05:Fö226 av och (bådac) anförs att till dags datum har drabbatsav flera långvariga och kraftiga regnperioder och häftiga åskskurar,med enorma översvämningar som följd. Enligt klimatexperter kommer vi iframtiden att drabbas av flera nederbördsperioder, liknande den som viredan upplevt . Skador på vägar och järnvägar betalas avalla skattebetalare, andra skador får invånarna lokalt stå för. Lokala oväder är inte en fråga för den lokala ekonomin. Föratt skapa rättvisa över hela landet bör regeringen utreda möjlighetenatt starta en fond som kan utnyttjas vid naturkatastrofer, och den skallbl.a. täcka skador som vi inte kan teckna försäkringar mot, en fond somväxer under de år som den inte behöver utnyttjas.I motion 2004/05:Fö235 av () framförs att vi den senastetiden har fått uppleva ett antal miljökatastrofer i vårt land. När dessakatastrofer inträffar drabbas många enskilda människor och kommuner.Inte sällan pågår rättsprocesserna, om ansvarsfrågan och vilken ekonomiskersättning de drabbade ska få, . Det är en situationsom är mycket arbetsam för alla inblandade. Därför är behovet stort aven miljöfond som tillfälligt kan ersätta kostnaderna i samband medmiljökatastrofer, fram till dess att rättsprocessen är klar och ansvarsfråganutredd.I motion 2004/05:Fö251 av () konstateras att det intefinns någon statlig katastroffond eller liknande i . Återkommandeöversvämningar och ras till följd av ogynnsamma väderförhållanden harinneburit omfattande skador för såväl kommuner, näringsidkare somenskilda. Stora ekonomiska värden har gått förlorade. börtillkännage för regeringen som sin mening vad som anförs om att se övermöjligheten att ersätta skador vid naturkatastrofer (i denna del).I motion 2004/05:Fö252 av () yrkande 4 framhålls attexperterna är överens om att det regnar mer och att de storaöversvämningarna blivit mer frekventa. Det som betraktas som 100-årsregnförefaller inträffa . De drabbade vid en översvämninghamnar ofta i en brydsam situation. Troligt är att någon form avöversvämningsfond bör skapas i syfte att värna drabbade sakägare. Utformningenav en sådan fond avseende intressenter från såväl sakägare, försäkringsbolag,näring som samhälle bör initieras. Detta bör ges regeringen till känna.I motion 2004/05:Fö257 av och (bådac) yrkande 2 understryks att det är uppenbart att svårare översvämningarinte kan uteslutas beroende på temperaturhöjningar och andra väderförändringar.Det är ytterst angeläget att regeringen tydligt klargör när ersättningskall utbetalas för den skördeförlust eller skördeskada som jord- ochskogsbrukare kan drabbas av. Översvämningarna på grund av den kraftiganederbörden orsakade omfattande skador i mångadelar i . Även andra delar av landet drabbas hårdare ochtätare . Skogs- och jordbruksmarker drabbas således hårtmen även andra anläggningar som exempelvis turistanläggningar drabbashårt. är rättsläget helt otillfredsställande då företag som haransvar för styrning av vattenstånd utan egen kostnad kan svämma överstora arealer för att optimera den egna vattenresursen. Markägarna fårinte ersättning vare sig för skördeskada eller för totalt skördebortfall.Motionärerna anser att det måste inrättas en katastroffond som snabbtkan utnyttjas. Fonden bör finansieras ur statsbudgeten med en årligsumma, t.ex. 500 miljoner/år, där outnyttjade medel ackumuleras i enfond upp till ett tak. Detta är saker som enskilda markägare ej kanpåverka, och de skall därför i den uppkomna situationen hållas skadeslösa.I samma motions yrkande 3 (i denna del) anförs att det, för att minskaskadeverkningarna för drabbade fastighetsägare, ovillkorligen måsteutgå kompensation/ersättning när avvägningar görs mellan olika områden- dvs. man pumpar/leder vatten till ett område för att rädda ett annat.Vi har exempel där man "offrat" en enskild markägares område för atträdda andra områden. Som helhet kanske det är en riktig bedömning mendet måste innebära att den drabbade skall erhålla ersättningför de uppkomna skadorna.I motion 2004/05:Fö259 av m.fl. (s) (i dennadel) föreslås inrättandet av en naturolycksfond. Naturolyckor kan fåstora effekter lokalt, för näringsidkare och för enskilda privatpersoner.Dessa olyckor är ofta mycket kostsamma, och inte sällan pågårutredningsarbetet om ansvarsfrågan långt efter det att röjningsarbete ochombyggnation klarats av.UtskottetI försvarsutskottets betänkande Ny räddningstjänstlagstiftning, m.m.(bet. 2003/04:FöU2) framhöll utskottet följande (s. 23-24):Utskottet har sedan /98 behandlat frågan om inrättande aven nationell katastroffond, senast i betänkande 2001/02:FöU5 då bl.a.följande anfördes:"Utskottet vill också särskilt framhålla betydelsen av det skadeförebyggandearbetet i syfte att minska skadorna vid bl.a. naturkatastrofer. Utskottetanser att det är viktigt att incitamenten för sådana insatser stimulerasoch inte elimineras. Yrkandena i motionerna om en statlig garantiersättninge.d. som löses ut vid en svår påfrestning kan - enligt utskottets mening- försvaga sådana incitament, vilket torde vara olyckligt. "Enligt lag (2002:833) om extraordinära händelser i fredstid hos kommuneroch landsting får kommuner och landsting lämna begränsat ekonomisktstöd till en enskild som drabbats av en extraordinär händelse. Det stödsom avses i lagen kan bara lämnas så länge den extraordinära händelsenföreligger. Det är dock inte möjligt att exakt förutse vilken typ avstöd som kan bli aktuellt eller i vilka situationer stöd är berättigat.Reparativa stödåtgärder i efterhand och ersättning för skador tillföljd av en extraordinär händelse omfattas emellertid inte heller avdetta stadgande (prop. 2001/02:184) utan det får lösas t.ex. genom denenskildes försäkringar eller genom bistånd enligt socialtjänstlagenefter sedvanlig behovsprövning.Utskottet vidhåller att inrättandet av en katastroffond eller liknandeförsvagar incitamenten för det skadeförebyggande arbetet .Tekniken med fonder som förordas i flera motioner används i vissasammanhang för att utjämna förskjutningar mellan inbetalade avgifter ochförväntade utgifter. Eftersom det här inte är fråga om några inbetaladeavgifter synes inte fonder vara lämpliga i detta fall. I stället börenligt utskottet anslag anvisas på statsbudgeten. Det finns ett anslagpå under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner, 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting, som kan användas för kommuner som hamnar i ekonomiska svårigheter.Inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet finns vidareanslaget 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckor på25 samt anslaget 7:3 Ersättning vid räddningstjänst m.m. på . Det senare anslaget har vid flera tillfällenunder senare år räknats upp på tilläggsbudget under det aktuella budgetåret.Vid omfattande naturolyckor har regeringen beslutat om särskilda medeltill drabbade kommuner för att bl.a. täcka kostnader för skador påinfrastrukturen. Exempelvis kommun fick vidjordskredet i . Regeringen beslutade också om 100 miljonerkronor vid översvämningarna i södra och i Värmland-Dalsland.Vidare har regeringen med anledning av stormen i den 8-9januari 2005 beslutat om bl.a. följande åtgärder. Dieselskatten sänksi för skogsbrukets arbetsmaskiner. avsättstill stöd för att lagra det stormfällda virket. Ett särskilt stödmotsvarande ges till drabbade skogsägare. Farleds-och banavgifter tas temporärt bort för transporter av stormfällt virke.Bidrag lämnas för att åtgärda skogsbilvägar och körskador inaturen.Utskottet anser liksom flera motionärer att det krävs särskilda insatserfrån regeringens sida när det gäller ersättningar vid omfattandenaturkatastrofer. Regeringen har också vid katastrofsituationer fattatbeslut om ekonomisk kompensation till enskilda och till kommuner. Vidpartiledardebatten aviserade statsministern attregeringen kommer att tillsätta en utredning för att analysera hursamhället kan bli mer robust mot de klimat- och miljörelateradepåfrestningarna. Utskottet förutsätter att utredningen tillsätts omgående.Utskottet utgår från att regeringen återkommer till med förslagom det som ett resultat av utredningsarbetet uppkommer behov av att seöver systemet med ersättningar anvisade över statsbudgeten vid storanaturkatastrofer.Mot bakgrund av vad utskottet anfört ovan avstyrks motionerna 2004/05:Fö206yrkande 1, 2004/05:Fö216, 2004/05:Fö217, 2004/05:Fö226, 2004/05:Fö235,2004/05:Fö251 i denna del, 2004/05:Fö252 yrkande 4, 2004/05:Fö257yrkandena 2 och 3 i denna del, 2004/05:Fö259 i denna del, 2004/05:MJ5yrkandena 7 och 26, 2004/05:MJ6 yrkande 19, 2004/05:MJ8 i denna del och2004/05:MJ9 yrkande 2.Förebyggande verksamhetUtskottets förslag i korthetRegeringen har aviserat att den avser att tillsätta en utredning om hurSverige skall klara framtida naturkatastrofer. Utskottet utgår från attregeringen vid behov återkommer till med förslag till hurstatens och kommunernas förebyggande åtgärder vid naturkatastrofer skallkunna utvecklas.Utskottet avstyrker motionerna 2004/05:Fö210 yrkandena 1-3, 2004/05:Fö229,2004/05:Fö239, 2004/05:Fö251 i denna del, 2004/05:Fö252 yrkandena 2,3 och 5, 2004/05:Fö257 yrkande 3 i denna del och 2004/05:Fö259 i dennadel.Motioner från allmänna motionstiden 2004I motion 2004/05:Fö210 av () pekas på de återkommandeöversvämningsproblemen som vi sett i de . Detmåste vidtas åtgärder för att förbättra beredskap vid hanteringenav översvämningar. ligger efter många andra europeiska ländernär det gäller att hantera översvämningar. I finns, till skillnadfrån många andra europeiska länder, ingen myndighet med nationellt ansvar.Trots att experterna varnar för att översvämningshoten ökar, har vi iSverige inte ens gjort en samlad riskbedömning. Sannolika förskjutningari klimatet mot ännu större nederbörd inom större delen av landet ochmer frekventa och svåra extremsituationer samt en större sårbarhet hossamhället förvärrar situationen. De extremsituationer som inträffar isig utgör tillräckliga skäl för att ta översvämningsriskerna på störstaallvar och planera för åtgärder som kan minska skadeverkningarna. ISverige finns på den centrala nivån några verk med ett fåtal handläggaresom har uppgifter kopplade till översvämningar. Det som kännetecknarSverige är det stora ansvar som läggs på den lokala nivån. Kommunernasresurser för att arbeta med översvämningar är dock ofta otillräckliga.Den regionala nivån, i detta fall länsstyrelserna, har en samordnanderoll men bristande befogenheter att ingripa för att förebygga ellerförhindra översvämningar. En baskompetens för arbete med att förebyggaskador av översvämningar bör byggas upp i på nationell nivåefter norsk eller engelsk förebild (yrkande 1).