bet · GT01FöU1 · 2005-11-22 00:00:00 — De två nya flygbasbataljonerna av typ 08 kommer att vara fullt utvecklade och operativa 2008. Transportflygförbanden är oförändrade. Leveransförseningarna har gjort att helikopterbataljon med mark- och sjöoperativ inriktning inte kommer att kunna vara fullt operativ 2010 som tidigare planerats. Bataljonen beräknas vara operativ 2012. Den fortsatta utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem bör utgå från den inriktning som lades fast i det försvarspolitiska riksdagsbeslutet . Försvarsmakten bör fortsätta att analysera hur olika delar av personalförsörjningssystemet bör utvecklas. Analyserna bör omfatta såväl de kortsiktiga konsekvenserna av den personalreduktion som pågår som de långsiktiga åtgärder som krävs för att skapa personell balans i myndigheten. Försvarsmakten bör utveckla sina metoder för att bedöma det långsiktiga behovet av yrkesofficerare och civilanställda. Systemet med anställda soldater bör kunna införas på ett sätt som tillgodoser den politiska inriktningen och Försvarsmaktens verksamhetsintresse. Försvarsmaktens arbete med att minska antalet anställda sker till väsentligt lägre kostnader . På grund av de beslut som fattats tidigare och som inte är möjliga att påverka kommer avvecklingskostnaderna inte att minska i den omfattning som annars varit möjlig. Kompetensbehovet i den del av myndigheten som inte avvecklas har legat till grund för de omplaceringserbjudanden som riktats till övertalig personal. Det bör finnas förutsättningar för att de totala personalkostnaderna blir lägre än vad Försvarsmakten bedömde i budgetunderlaget . Regeringen konstaterade i proposition 2004/05:5 att reservofficerarna fyller en viktig funktion i personalförsörjningssystemet och de bör i större utsträckning än kunna bidra genom sina civila kunskaper och erfarenheter till en ökad kompetens i Försvarsmakten. Nyttjandet av reservofficerare är också ett kostnadseffektivt och flexibelt bidrag till det nya insatsförsvarets personalförsörjning. Regeringen anser därmed att nyttjandet av reservofficerare inom Försvarsmakten bör öka. Detta gäller särskilt vid bemanning av internationella insatser eftersom reservofficerarnas civila kompetenser då ofta har stor betydelse för förbandets möjligheter att lösa sina uppgifter. Det nya värnplikts- och förbandsutbildningssystemet bör kunna ge förmåga att producera kvalificerade insatsförband för både nationell och internationell beredskap. Den samlade strategin för materielförsörjningen har fortsatt giltighet och den politiska inriktningen för perioden bör ligga fast. Vidare är det lämpligt att sammanföra nischerna stridsfordonssystem och korträckviddiga bekämpningssystem till ett område benämnt lättrörliga markstridssystem. Likaså bör områdena nätverksbaserade ledningssystem och robusta telekommunikationssystem sammanföras till ett område benämnt Robusta nätverksbaserade lednings-, kommunikations- och informationssystem. Nischområdet flygfarkoster bör fortsättningsvis benämnas Luftburna fjärrstridssystem och omfatta flygfarkoster samt systemteknisk interoperabel plattform för framskjuten övervaknings- och spanings- och ledningsförmåga. I områdena ingår liksom tidigare sensor- och datafusion, signatur-, skydds- och systemdesign. En nisch benämnd system för grunda vatten bör fortsatt övervägas. Utbildning, planering m.m. kommer nyckelbefattningarna i det svenska Force Headquarters (FHQ) att bemannas. kommer den första terminen på värnpliktsutbildningen att påbörjas. Ett antal funktions- och ledningsövningar kommer att genomföras. Materielanskaffning och anpassning av befintlig materiel kommer att påbörjas. Utvecklingen av konceptet nätverksbaserat försvar är ett viktigt element för att uppnå försvarsreformens mål. Därför bör utvecklingen mot det nätverksbaserade försvaret fortsätta bl.a. med genomförande av Demonstrator 2006 (Demo 06). Ekonomiska förmåner till totalförsvarspliktiga De ekonomiska förmånerna till totalförsvarspliktiga bör höjas. De totalförsvarspliktigas ekonomiska förmåner har varit oförändrade sedan höjningen . Regeringen anser att förmånerna bör räknas upp i enlighet med den allmänna pris- och löneomräkning som sker för myndigheterna som är verksamma inom utgiftsområdet. Regeringen kommer att besluta om hur uppräkningen skall fördelas mellan olika slag av förmåner. Vidare anser regeringen att de ekonomiska villkoren för de totalförsvarspliktiga bör ses över och förbättras mot bakgrund av de minskade volymerna och de ökade rekryteringsbehoven för internationella insatser. Regeringen avser därefter återkomma till . Regeringens uppfattning är att övergången till det mindre men mer tekniskt avancerade och flexibla insatsförsvaret innebär att behovet av de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet successivt minskar. Regeringen avser därför att reducera uppdragsmedlen till de frivilliga försvarsorganisationernas militära verksamhet 2006. Det är angeläget att Försvarsmakten redovisar det totala framtida behovet av frivilliga försvarsorganisationer. Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling bör materielförsörjningen, inklusive forskningen och teknikutvecklingen, inriktas mot att fortsätta genomförandet av den politiska inriktningen. Vidare bör arbetet med att ta fram, vidareutveckla och införa s.k. jämställdhetsintegrerade mål och indikatorer fortsätta . Därutöver bör samarbete och eller egen utveckling av satellitbaserade system fortsatt övervägas. Vidare bedömer regeringen att den årliga informationen om utvecklingen inom respektive objektsram kan upphöra i och med denna proposition. Vad gäller avveckling av materiel är det inte lämpligt att överlåta hela avvecklingsprocessen till en extern aktör. Däremot bör externa aktörers medverkan i avvecklingsprocessen ökas ytterligare. bör därför Försvarsmakten fortsätta studera möjligheterna för externa aktörer att ta ett större ansvar än nuvarande omfattning för avvecklingen. Försvarsmakten bör ingripa mot kränkningar av svenskt territorium. bör kunna delta i fredsfrämjande insatser i enlighet med de krav på operativ förmåga som beslutat, i första hand med resurser och förband som har anmälts eller kan komma att anmälas till internationella styrkeregister. I enlighet med beslut gällande regeringens förslag i proposition 2005/05:5 Vårt framtida försvar skall Försvarsmakten ha förmåga att upptäcka och ingripa mot alla former av kränkningar av svenskt territorium. Förmågan att snabbt kunna öka denna förmåga bör finnas i anslutning till akuta kriser. Därutöver bör förmågan att upptäcka och avvisa säkerhetshot samt att tidigt kunna upptäcka NBC-insatser i närområdet vidmakthållas. bör ominriktningen av försvarsunderrättelseverksamheten fortsätta mot en ökad koncentration på strategiska underrättelser av relevans för utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiken. Fortsatt hög prioritet bör ges till stöd för det svenska deltagandet i internationella uppgifter, inklusive förberedelserna för deltagande i EU:s snabbinsatskapacitet, samt till underrättelsesamarbete med och inom EU. Arbetet med att fortlöpande förbättra inriktning, inhämtningsmetoder och analyskapacitet bör fortsätta. I Ds2005:30 En anpassad försvarsunderrättelseverksamhet har föreslagits en rad förändringar och moderniseringar av regelverket för försvarsunderrättelseverksamheten. Promemorian är utsänd på remiss. Remisstiden går ut . Bland annat föreslås att verksamhetens mandat ändras från att avse yttre militära hot till yttre hot, vilket innebär att även t.ex. terrorism, IT-hot och andra icke-militära hot inkluderas. Promemorian föreslår att gränsdragningen förtydligas mellan Polisens verksamhet och försvarsunderrättelseverksamheten. Vidare föreslås en ny lag om signalspaning enligt vilken får bedriva signalspaning oavsett om signalerna befinner sig i etern eller i tråd. Förslaget innebär också att funktionen för kontroll av försvarsunderrättelseverksamheten förstärks. Avsikten är att efter remissbehandling av departementspromemorian och prövning i Lagrådet förelägga en proposition . I fyrpartimotionen 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) av m.fl. framhålls att antalet väpnade konflikter i och mellan stater visar på ett stort behov av internationella kris- och konflikthanteringsförmågor. Krishantering har betydelse för att skapa stabilitet och säkerhet med hjälp av både fredsbevarande och fredsframtvingande metoder. FN:s, EU:s och Natos trovärdighet i fråga om internationell fred och säkerhet bygger på att de enskilda länderna (utifrån egna beslut) tar sin del av ansvaret och bidrar till de gemensamma fredsansträngningarna. Efterfrågan på svensk medverkan inom FN, EU och Nato är stor. bidrag skulle dock kunna bli avsevärt större. Motionärerna förordar en högre ambitionsnivå från sida när det gäller långsiktiga internationella insatser. Svenskt försvar bör klara av att leda och delta i två insatser av bataljonsstorlek, samt några mindre insatser i fredsbevarande operationer. Mot bakgrund av detta, och regeringens önskan att bidra till , krävs prioriteringar samstämmiga med våra utrikespolitiska mål. skall ha förmågan att sätta upp en egen battle group. De svenska internationella insatserna präglas av en tydlig, geografisk splittring. tjänstgör ca 780 män och kvinnor i utlandstjänst, fördelade på 15 olika missioner. På några ställen är det enbart en handfull observatörer som utgör själva insatsen. Varje separat operation som engagerar sig i kräver avsevärda stabs- och underhållsresurser. Dessa kostnader ökar inte proportionellt med ett större antal soldater. Därför borde insatserna långsiktig koncentreras till färre områden. Förhållandet blir mycket tydligt när vi tittar på kostnaden per anställd i utlandsstyrkan vid små och korta missioner. Där blir snittkostnaden väsentligt högre än vid mera omfattande och långsiktiga internationella insatser. Att etablera och avetablera förband i främmande land framstår som mycket kostsamt. Det dåliga resursutnyttjandet gör att bidrag generellt blir mindre och mera kortvariga än vad som annars skulle ha varit fallet. Färre men större insatta svenska förband har också betydelse för våra officerares möjlighet att öva sig i ledning av högre förband. agerande i internationella operationer bör styras mot områden där besitter komparativa fördelar. Vi måste fråga oss vad andra länder inte kan eller vill bidra med och bli mera bristtäckande. För att ytterligare stärka svenskt inflytande över insatserna bör vi sträva efter att komma på plats mycket tidigare än . Det gäller både när insatsen skall etableras och då den förstärks eller byggs ut. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om utökad förmåga för internationella insatser (yrkande 3). m.fl. (m) framhåller i partimotion 2005/06:U290 att den antagna säkerhetsstrategin för EU är en viktig del i den utveckling vi vill se med en union som i ökad utsträckning skall kunna bidra till att främja frihet, fred och säkerhet i världen. I förslaget till nytt konstitutionellt ges delar i utrikes- och säkerhetspolitiken en fördragsfäst roll. Det är positivt att fördraget bidrar till att tydliggöra vad EU skall göra respektive inte göra och därmed ger förutsättningar för en enad, handlingskraftig och trovärdig utrikes- och säkerhetspolitik i EU. Oavsett vad som sker med förslaget till nytt behöver EU:s medlemsländer utveckla den gemensamma värdegrunden och definitionen av gemensamma mål för utrikespolitiken, utforma bättre gemensamma analysresurser och se över förutsättningarna för en gemensam utrikesminister. På så sätt skulle samordningen av medlemsstaternas ståndpunkter i internationella sammanhang förbättras samt sammanhållningen stärkas utåt sett. Säkerhetsstrategin har direkt påverkan på den fortsatta utformningen av svensk och europeisk utrikes- och säkerhetspolitik och har resulterat i ett antal konkreta initiativ, däribland upprättandet av en sammanhållen krishanteringsförmåga som skall finnas till EU:s förfogande som ett komplement till EU:s övriga diplomatiska, ekonomiska och utvecklingspolitiska verktyg. Meningen är att stridsgrupper bestående av 1 500 soldater skall kunna mobiliseras och delar av styrkan vara på plats i ett krisområde och kunna stanna där under minst en månad. Vi välkomnar att har åtagit sig att ansvara för arbetet med att sätta upp och leda en nordisk-baltisk stridsgrupp. Dock råder oklarheter i huruvida regeringen har löst finansieringen vad gäller det svenska bidraget till EU:s stridsgruppskoncept. Detta bör omgående ut. De operationer som den nordisk-baltiska stridsgruppen kan tänkas genomföra kan bli mycket krävande och farliga. Det är därför extra viktigt att finansieringen för personalförsörjning, materiel och träning är tryggad. måste även fortsatt kunna ställa upp i FN- och Natoledda operationer. Vidare har det upprättats en europeisk försvarsbyrå för utveckling av militär förmåga, forskningssamarbete och materiel, inom ramen för den utveckling som sker av medlemsländernas gemensamma försvarsmaterielpolitik. Medlemsländerna har även antagit en solidaritetsklausul för att gemensamt och bättre kunna hantera konsekvenserna av storskaliga terroristangrepp eller kunna bistå varandra vid större naturkatastrofer. Vi ser det som självklart att måste kunna bistå ett EU-land eller nordiskt land som utsätts för hot eller angrepp. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om att regeringen klarar att finansiera det svenska bidraget till EU:s stridsgrupper som även fortsatt kan delta i FN- och Natoledda insatser (yrkande 24). m.fl. (fp) framhåller i kommittémotion 2005/06:Ju480 att en central del för svenska insatser mot terrorism utgörs av avancerad underrättelseinhämtning. är det () som avlyssnar internationell radiotrafik. Till följd av den tekniska utvecklingen sker alltmer av kommunikationen via kabel i stället för trådlöst. För att möta utmaningarna från internationell terrorism och grov organiserad brottslighet, är det viktigt att FRA:s möjligheter till underrättelseinhämtning bibehålls i en ny teknikmiljö. Regeringen bör därför återkomma med förslag som säkrar FRA:s förmåga att arbeta med underrättelseinhämtning även framöver. Ett sådant förslag måste innehålla stärkt parlamentarisk kontroll av underrättelseverksamheten samt ett tydligt regelverk som eliminerar all oönskad överskottsinformation (yrkande 3). vill vi återigen betona att kampen mot terrorismen alltid måste föras med respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna. Här är det särskilt viktigt att det finns klara effektiva strukturer gällande granskning av analys, beslut och utvärdering av underrättelseverksamheten. Inte minst måste den parlamentariska insynen av bl.a. säkerhetspolisens arbete stärkas. Regeringen bör utse ett särskilt underrättelseråd med företrädare för de politiska partierna. Ett sådant underrättelseråd skulle ta ett helhetsgrepp kring insynen i de svenska underrättelsetjänsterna vad avser operativ verksamhet, administration och kostnader. Inte minst gäller det också att granska verksamhetens överensstämmelse med svensk och internationell rätt. skulle en särskild rapport upprättas för att belysa verksamhet så öppet som det med hänsyn till rikets säkerhet är möjligt (yrkande 7). m.fl. (m) menar i kommittémotion 2005/06:Ju534 att dagens myndighetsstruktur och statsanslag är anpassade till den gamla tidens mera förutsägbara hot. Här behövs en ny helhetssyn och en annan avvägning än mellan exempelvis militärt och civilt försvar, liksom mellan militär och polis. En ny hotbild måste bemötas med förnyade samverkande krafter och samövade metoder. Samhällets samtliga resurser måste kunna utnyttjas gemensamt och mer effektivt för att möta hoten från terrorister och organiserade brottsliga nätverk. Polisen och de berörda civila myndigheterna måste därför, inom ramen för ett tydligt regelsystem, kunna utnyttja militära resurser och förband när hoten är så utformade att de förutsätter militär kapacitet. Det krävs en ändring av hela strukturen, ett samlat huvudmannaskap och förändring av ansvarsområden för olika myndigheter. Myndigheter med oklara roller måste tydligare definieras. med en mycket otydlig roll som enbart har en stödjande funktion utan något operativt ansvar eller mandat att verkställa beslut måste starkt ifrågasättas (yrkande 5). m.fl. (kd) pekar i kommittémotion 2005/06:Ju564 på att vikten av god underrättelsetjänst kan inte överskattas i kampen mot terrorism. anser att de olika underrättelseinstanserna Säkerhetspolisen, Militära underrättelsetjänsten och måste samordnas bättre. Den ena handen måste veta mer om vad den andra gör. Ett tänkbart förslag är att placera en samordningsfunktion med egen stab och underrättelsechef i något relevant departement eller i en krisledningsfunktion på regeringsnivå. Den här övergripande hatten skall ha tillgång till både civila och militära underrättelser. Det menar vi skulle stärka sammantagna analysförmåga av terrorism (yrkande 7). m.fl. (fp, kd, c) framhåller i flerpartimotion 2005/06:Fö225 om livstidsförlängning av förband att utbildar ett stort antal män och kvinnor till soldater. Kostnaden för denna grundutbildning utgör en stor andel av de samlade utgifterna för det militära försvaret. Efter utbildning placeras merparten av soldaterna i de s.k. insatsförbanden. har livstiden på dessa förband varit kort. Redan efter tre eller har förbanden omsatts med nya soldater. Det är enligt motionärernas mening en klok politik att så långt som möjligt ta till vara den investering som militär grundutbildning utgör. I stället för att kasta bort duktiga soldater och förband bör de förvaltas och underhållas . Vi utgår från att de flesta som genomgått grundutbildning känner likadant. Att minska takten i förbandsomsättningen och livstidsförlänga soldaterna kräver emellertid regelbundna repetitionsutbildningar. Även repetitionsutbildning är naturligtvis förenat med kostnader. Dessa är dock mindre än kostnaderna för grundutbildning. Möjligheterna att på detta sätt sänka Försvarsmaktens sammantagna utbildningskostnader bör tas till vara. En annan fördel är att repetitionsutbildningar medger övningar med fler deltagande förband. deltar enbart förband under grundutbildning. Detta har blivit gränssättande i två avseenden. För det första har våra officerare fått färre möjligheter att öva sig ledning i högre förband, vilket hotar deras kompetens. Detta i sin tur minskar möjligheten för svenskar att få ledande befattningar vid internationella insatser. I slutändan påverkas både vårt inflytande vid internationella krishanteringsoperationer och vår allmänna försvarsförmåga negativt. För det andra innebär övningar med begränsat antal förband och soldater mindre möjligheter att följa upp insatsförsvarets förmåga att operera i större enheter. bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om minskad förbandsomsättning och repetitionsutbildning inom Försvarsmakten. och () föreslår i motion 2005/06:Fö216 att för att inte värnpliktiga skall fungera som budgetregulatorer då de värnpliktigas ersättningar och förmåner såsom t.ex. hemresor ständigt står i konkurrens med övriga utgifter inom Försvarsmakten, bör dessa särskiljas från Försvarsmaktens totala anslag (yrkande 1). Det bör utredas om det är möjligt att dagersättningen och utryckningsbidraget för de värnpliktiga knyts till den genomsnittliga löneutvecklingen inom den statliga sektorn (yrkande 2). När det gäller hemresor så är reglementet i stort väl avvägt. Tyvärr finns det dock en låg ersättning för de värnpliktiga som tvingas använda egen bil för att åka hela eller delar av resan mellan hemmet och förbandet. Det borde vara självklart att värnpliktiga som tvingas använda egen bil, eftersom det i många fall inte finns tillgänglig kollektivtrafik, skall ha samma reseersättning som andra statsanställda har (yrkande 3). För de värnpliktiga är det mycket viktigt att kunna upprätthålla sitt sociala nätverk vid sidan av tjänsten. Det viktigaste sättet för den värnpliktige att upprätthålla god kontakt med familj och vänner är genom telefon och elektronisk post. Därför bör staten säkerställa att alla värnpliktiga har möjlighet till kostnadsfria kommunikationsmöjligheter. Med fasta avtal uppkommer inga löpande kostnader för telefoni och Internetuppkoppling och därför bör de värnpliktiga kunna använda detta kostnadsfritt för att upprätthålla sitt sociala nätverk. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 4). m.fl. (v) pekar i kommittémotion 2005/06:Fö245 på att en målsättning i ett system med totalförsvarsplikt bör vara att den enskilde inte skall förlora ekonomiskt på att genomföra sin plikttjänstgöring. När det är så få som tas ut till plikttjänstgöring ökar vikten av att i högre grad kompensera dem som genomför utbildningen. Dessutom kommer plikttjänstgöringen i allt högre grad att bygga på motivationen, och därmed bör den vara så ekonomiskt förmånlig att den framstår som ett meningsfullt alternativ till arbete och utbildning. Dagens ersättningar ligger inte i paritet med de faktiska utgifter som de totalförsvarspliktiga har. I budgetpropositionen föreslår regeringen att förmånerna för de totalförsvarspliktiga skall räknas upp i enlighet med den allmänna pris- och löneomräkningen. Det är ett mycket bra och efterlängtat initiativ. Vidare säger regeringen att de ekonomiska villkoren för de totalförsvarspliktiga bör ses över och förbättras. Regeringen avser att återkomma till med denna fråga. Behovet i en framtida nivå på dagersättningen kan uppskattas till . Bostadsbidraget utgår från den hyra man betalar, dock högst ett schablonmässigt tak som grundar sig på den generella bostadskostnaden i regionen. Storleken på schablonen är således olika beroende på i vilken region man bor. I vissa regioner är schablonen så låg att det inte täcker hyran. Detta innebär i praktiken att värnpliktiga som bor i dessa regioner är tvingade att använda sin dagersättning och i förlängningen låna pengar av anhöriga för att kunna genomföra sin totalförsvarsplikt. Förutom ett bostadsbidrag utgår ett hyrestillägg på, , , för att täcka kringkostnader utöver hyran. Detta gäller t.ex. fasta telefonavgifter, elkostnader, tv-licens, hemförsäkring, m.m. Enligt beräkningar krävs en höjning av bidraget till för att täcka ovannämnda kostnader. Det kan finnas särskilda skäl till att bostadsbidraget utgår om man skaffat lägenhet efter inryck. utgår inte bidraget i dessa fall. På grund av bostadsbrist i många kommuner tvingas bostadssökande att ta en lägenhet om man får erbjudande om det. Man får heller inte bostadsbidrag för tiden efter utryckning enligt dagens regler. Den nu utgående utbildningspremien måste då användas om man inte får arbete eller kommer in på någon utbildning direkt efter utryckning. En övergångsperiod på t.ex. borde därför vara logisk. föreslår att motionens förslag beaktas i den översyn av de ekonomiska villkoren för de totalförsvarspliktiga som regeringen föreslår. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 2). () framhåller i motion 2005/06:Fö223 att i finns det 23 frivilliga försvarsorganisationer som bidrar till landets civila och militära säkerhet. Organisationerna rekryterar och utbildar medborgare på frivillig basis för uppgifter inom totalförsvaret och bidrar till landets beredskap inom skilda områden i samhället. Frivilligorganisationerna är en viktig resurs för samhället. De frivilliga försvarsorganisationerna är självständiga föreningar och har tillkommit på medborgarnas egna initiativ. De är ideella och fristående i förhållande till varandra och även till Försvarsmakten som de samverkar med. Exempel på frivilligorganisationer är Röda Korset, Kvinnliga bilkårister och Frivilliga . Totalt har dessa organisationer ca 706000 medlemmar (). Utöver detta finns hemvärnet som består av ca 50 000 kvinnor och män. Detta är en militär organisation som alltmer får civil inriktning med uppgift att stödja samhället i svåra situationer. Exempel på uppdrag dessa organisationer har är att hjälpa till vid släckning av skogsbränder,