bet · GT01LU9 · 2005-12-01 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet drygt 40 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden varav huvuddelen rör olika frågor om förmynderskap och föräldraskap. Motionsspörsmålen gäller bl.a. förmyndare och god man, faderskap, moderskap, adoption samt assisterad befruktning. Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden i huvudsak med hänvisning till tidigare ställningstaganden från sida och pågående arbete. I betänkandet finns 14 reservationer och 2 särskilda yttranden. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Förmyndare och god man m.m. avslår motionerna 2005/06:L205, 2005/06:L293, 2005/06:L301, 2005/06:L311 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:L315 yrkandena 1-8. Reservation 1 (kd) Reservation 2 (c) God man för ensamkommande barn avslår motion 2005/06:Sf388 yrkandena 11 och 12. Reservation 3 (m, fp, kd) Underårigas möjligheter att ingå i styrelser avslår motion 2005/06:L294. avslår motionerna 2005/06:L264 yrkande 2, 2005/06:L340 yrkande 14 och 2005/06:L375 yrkande 13. Reservation 4 (fp, v) Talerätt i mål om hävande av faderskap avslår motionerna 2005/06:L210, 2005/06:L296 yrkande 8, 2005/06:L340 yrkande 12 och 2005/06:L371. Reservation 5 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:L248, 2005/06:L299, 2005/06:L325 och 2005/06:L340 yrkande 16. Reservation 6 (fp, v) Fastställande och hävande av moderskap avslår motion 2005/06:L274 yrkandena 1 och 2. Reservation 7 (m) avslår motion 2005/06:L313 yrkande 3. Reservation 8 (kd) avslår motionerna 2005/06:L209, 2005/06:L263 yrkandena 1 och 3, 2005/06:L296 yrkandena 4-7 och 2005/06:L340 yrkande 13. Reservation 9 (m) Reservation 10 (fp) Reservation 11 (v) Assisterad befruktning för registrerade partner och homosexuella sambor avslår motionerna 2005/06:L313 yrkande 4 och 2005/06:So712 yrkande 3. Reservation 12 (kd) avslår motionerna 2005/06:L262 yrkandena 1-4, 7 och 8, 2005/06:L263 yrkande 2, 2005/06:L291 yrkande 10, 2005/06:L375 yrkande 27, 2005/06:L385, 2005/06:So345 och 2005/06:So574. Reservation 13 (fp) Reservation 14 (v) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), Rezene Tesfazion (s), (), (), (), (), (), () och (). I betänkandet behandlar utskottet drygt 40 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden varav huvuddelen rör olika frågor om förmynderskap och föräldraskap. Motionsspörsmålen gäller bl.a. förmyndare och god man, faderskap, moderskap, adoption samt assisterad befruktning. Utskottet kommer att under särskilda rubriker behandla de olika frågor som har aktualiserats i motionerna. Huvuddelen av motionsyrkandena har varit föremål för en fördjupad behandling i betänkande 2002/03:LU10 och för en mer förenklad behandling i betänkandena /04:LU11 och 2004/05:LU10. Utskottet har mot denna bakgrund, i linje med vad som föreslagits av (2000/01:RS1) och (bet. 2000/01:KU23), ansett sig i betänkandet kunna redovisa och behandla vissa av dessa motioner på ett förenklat sätt. Dispositionen av förevarande betänkande överensstämmer med dispositionen av de tre ovan nämnda betänkandena. Förmyndare och god man m.m. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som tar upp olika frågor om förmyndare och god man m.m. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete inom . Jämför reservationerna 1 (kd) och 2 (c) samt särskilt yttrande 1 (c). och (båda c) är i motion L293 kritiska till de nuvarande bestämmelserna om den enskildes skyldighet att betala sin ställföreträdares arvode. I samband med att pensionerna höjdes blev, enligt motionärerna, effekten att många huvudmän numera når över beloppsgränsen om två basbelopp. En höjning av pensionen med några hundralappar har medfört att huvudmännen får mindre kvar att leva på. Motionärerna anser att denna effekt måste rättas till genom att inkomstgränsen i höjs till tre basbelopp. Ett tillkännagivande begärs med detta innehåll. Frågor om reglerna för ersättningar till gode män och förvaltare behandlas också i motion L205 av (). I motionen begärs ett tillkännagivande om att dessa regler bör ändras. de () anför i motion L301 att när en god man skall utses måste den enskilde ges ett avgörande inflytande över vem som utses till god man. Ett tillkännagivande begärs med detta innehåll. I motion L311 anför () att dagens bestämmelser i blivit ett problem för gode män och förvaltare som vill bli befriade från sitt uppdrag. En god man eller förvaltare som vill bli befriad från sitt uppdrag uppmanas först att hitta en ersättare. Svårigheterna att hitta personer som är villiga att ta på sig uppdrag som gode män och förvaltare har ökat . I motionen begärs ett tillkännagivande om att det bör införas en obligatorisk skyldighet för kommuner att alltid upplysa blivande gode män, förvaltare och förmyndare om att uppdraget är på livstid (yrkande 1). I motionen begärs också ett tillkännagivande om att reglerna i måste ändras så att det blir möjligt för gode män, förvaltare och förmyndare att på egen begäran bli entledigade från sitt uppdrag (yrkande 2). m.fl. (kd) föreslår i motion L315 tillkännagivanden om att regelverken för god man och förvaltare måste förbättras (yrkande 1), att överförmyndarnas och länsstyrelsernas tillsyn måste förbättras (yrkande 2), att förordnandet av god man och förvaltare bör kunna förenas med en av kommunen tecknad ansvarsförsäkring (yrkande 3), att överförmyndaren skall få möjlighet att begära utdrag ur belastningsregistret (yrkande 4), att det finns behov av en enhetlig, adekvat och obligatorisk utbildning av gode män och förvaltare (yrkande 5), att en god man inte skall kunna fungera som stödperson enligt annan lagstiftning för samma huvudman (yrkande 6), att länsstyrelserna skall utveckla sin rådgivande funktion, utarbeta allmänna råd till landets överförmyndare och verka för att viktig information sprids till överförmyndarna (yrkande 7) samt att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över huvudmannaskapet för överförmyndarna (yrkande 8). Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2004:112) Frågor om förmyndare och ställföreträdare för vuxna. I utredningsbetänkandet har bl.a. övervägts frågor om skydd för den enskilde mot ställföreträdarens obehöriga dispositioner med huvudmannens medel, överförmyndarverksamheten, länsstyrelsernas tillsyn och roll i övrigt, avgränsningen av uppdraget som god man och förvaltare enligt , gode mäns och förvaltares lämplighet, kvalifikationer och utbildning, problemet med att rekrytera kompetenta gode män och förvaltare, den enskildes inflytande i frågor rörande ställföreträdarskapet m.m. samt frågor om ersättning till förordnade förmyndare, gode män och förvaltare. En närmare redovisning av utredningens förslag finns i betänkande 2004/05:LU10. Utredningsbetänkandet har remissbehandlats, och enligt uppgift från planerar regeringen att överlämna en proposition till . Vad först gäller motion L315 yrkande 4 vill utskottet uppmärksamma att gäller att uppgifter ur belastningsregistret får begäras av en överförmyndare eller överförmyndarnämnd, i ärenden om förmynderskap, godmanskap eller förvaltarskap, i fråga om den som överförmyndaren eller nämnden avser att utse eller avser att föreslå att rätten utser till förmyndare, god man eller förvaltare (11 § förordningen [1999:1134] om belastningsregister). Motionsönskemålen är således redan tillgodosedda, och motion L315 yrkande 4 bör därför avslås. De frågeställningar som behandlas i övriga motionsyrkanden har övervägts av Utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare. Utskottet har i sitt av godkända betänkande 2004/05:LU10 avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till pågående beredningsarbete. Utskottet anser alltjämt att det pågående beredningsarbetet inte bör föregripas genom tillkännagivanden eller någon annan åtgärd från . bör således avslå motionerna L205, L293, L301, 311 yrkandena 1 och 2 samt L315 yrkandena 1-3 och 5-8. God man för ensamkommande barn Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden med krav på bl.a. införande av en 24-timmarsfrist i lagen om god man för ensamkommande barn. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden. Jämför reservation 3 (m, fp, kd). m.fl. (kd) begär i motion Sf388 att regeringen skall lägga fram förslag till ändringar i lagen om god man för ensamkommande barn som innebär att det skall framgå att förordnandet skall ske från barnets ankomst (yrkande 11). Därutöver föreslås ett tillkännagivande som innebär att överförmyndaren skall ha rätt att begära utdrag ur belastningsregistret i ärenden om förordnande av god man för ensamkommande barn (yrkande 12). antog en ny lag om god man för ensamkommande barn som trädde i kraft (prop. 2004/05:136, bet. LU26, rskr. I det sammanhanget avstyrktes motionsyrkanden liknande de nu aktuella. I betänkandet framhöll utskottet det angelägna i att ärenden om förordnande av god man för ensamkommande barn handläggs skyndsamt så att ett godmansförordnande kan ske så snart det är möjligt. Att i lagtexten föreskriva en uttrycklig tidsfrist inom vilken ett förordnande skall ske vore, enligt utskottets mening, en mindre lämplig ordning. En sådan regel skulle, anförde utskottet, rimligen inte vara undantagslös och ett motsvarande syfte kan lika väl tillgodoses genom en allmänt hållen regel om en skyndsam handläggning. Därtill kommer, anförde utskottet vidare, att det inte är uteslutet att det kan förekomma enskilda fall då ett förordnande inom just inte är förenligt med barnets intressen. Utskottet anser inte att det finns skäl att frångå tidigare ställningstagande. Motion Sf388 yrkande 11 bör därför avslås. Vad gäller motion Sf388 yrkande 12 vill utskottet erinra om att gäller att uppgifter ur belastningsregistret får begäras av en överförmyndare eller överförmyndarnämnd, i ärenden om förmynderskap, godmanskap eller förvaltarskap, i fråga om den som överförmyndaren eller nämnden avser att utse eller avser att föreslå att rätten utser till förmyndare, god man eller förvaltare (11 § förordningen [1999:1134] om belastningsregister). Motionsönskemålen är således redan tillgodosedda, och motion Sf388 yrkande 12 bör också avslås. Underårigas möjligheter att ingå i styrelser Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande om underårigas möjligheter att ingå i styrelser. och (båda c) begär i motion L294 ett tillkännagivande om att regeringen bör se över så att det inte skall vara straffbart att låta ungdomar ingå i en styrelse utan vårdnadshavarens godkännande. Regler om underårigs omyndighet finns i 9 kap. . Enligt 9 kap. 1 § är den som är (underårig) omyndig och får inte själv råda över sin egendom eller åta sig förbindelser i vidare mån än vad som följer av vad som skall gälla på grund av villkor eller andra bestämmelser. Syftet med bestämmelsen i 9 kap. 1 § är att skydda den omyndige mot följderna av ekonomiskt ofördelaktiga rättshandlingar. I finns inte något förbud för underåriga att ingå i en styrelse utan vårdnadshavarnas godkännande. I sammanhanget bör uppmärksammas att har gett en sakkunnig person i uppdrag att göra en kartläggning av ideella föreningars rättsliga villkor. Inom ramen för arbetet kommer även föreningsrättsliga problem i ungdomsorganisationer att uppmärksammas, t.ex. underårigas möjligheter att ingå i styrelser. Uppdraget skall redovisas till kommande årsskifte. Enligt utskottets mening bör resultatet av det pågående arbetet avvaktas, och utskottet föreslår att avslår motion L294. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden om könsneutrala författningar. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden från sida. Jämför reservation 4 (fp, v). I motion L264 begär m.fl. (v) att regeringen lägger fram förslag till ändringar som innebär att de författningar som nämner mor och far ersätts av det könsneutrala begreppet förälder (yrkande 2). Motsvarande yrkande framställs i motionerna L340 av m.fl. (fp) (yrkande 14) och L375 av m.fl. (v) (yrkande 13). Som påpekas i motionen hänvisas det i olika författningar till mor och far i stället för till förälder. I samband med behandling av proposition 2001/02:123 Partnerskap och adoption bedömdes det inte som nödvändigt att ändra dessa författningar. Enligt såväl regeringens som utskottets mening låg det i sakens natur att bestämmelserna även gäller när ett barn har två föräldrar av samma kön (bet. 2001/02:LU27). I samband med utskottets behandling av liknande motionsyrkanden framhöll utskottet i sitt av godkända betänkande 2003/04:LU11 att om det blir aktuellt att göra ändringar i aktuella lagrum bör utgångspunkten vara att regeringen i dessa sammanhang på nytt överväger motionsspörsmålet. Utskottet har i sitt av godkända betänkande 2004/05:LU10 avstyrkt liknande motionsyrkanden med hänvisning till sina tidigare ställningstaganden. I sammanhanget bör vidare uppmärksammas att regeringen i proposition 2004/05:137 Assisterad befruktning och föräldraskap gjort en sådan genomgång som utskottet efterlyst. Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och föreslår att motionerna L264 yrkande 2, L340 yrkande 14 och L375 yrkande 13 avslås. Talerätt i mål om hävande av faderskap Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller talerätt i mål om hävande av faderskap. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden från sida. Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c). de () föreslår i motion L210 ett tillkännagivande om att såväl efterlevande maka som mannens arvingar bör ha talerätt i mål om hävande av faderskap. Liknande krav framställs i motion L296 av m.fl. (m) (yrkande 8), L340 av m.fl. (fp) (yrkande 12) och L371 av m.fl. (kd, m, c, mp). Utskottet har behandlat motionsyrkanden med samma innebörd som de nu aktuella. När frågan behandlades av utskottet hade utskottet, i sitt av godkända betänkande 1997/98:LU10, inte någon annan uppfattning än motionärerna vad gäller vikten av att ingen felaktigt förklaras vara far. Utskottet anförde bl.a. att det givetvis ligger i såväl mödrars som barns intresse att faderskap blir riktigt fastställda. När det gäller hävande av faderskap anförde utskottet att reglerna generellt sett måste bygga på tillfredsställande avvägningar mellan de olika intressen som gör sig gällande och att bestämmelserna i hög grad bör präglas av hänsynen till barnets bästa. Utskottet ansåg vidare att de motiv som ligger till grund för nuvarande regler alltjämt har giltighet och att några vägande skäl för att utvidga talerätten för mannens änka och arvingar enligt utskottets mening inte hade framkommit. Därutöver anförde utskottet att en utvidgning av talerätten för änkan och arvingarna inte torde kunna motiveras utifrån principen om barnets bästa. Därefter har utskottet vid ett flertal tillfällen, , med hänvisning till utskottets tidigare ställningstaganden i saken avstyrkt motionsyrkanden med samma inriktning som de nu aktuella (bet. 2001/02:LU9, 2002/03:LU10, 2003/04:LU11 och 2004/05:LU10). När nu utskottet än en gång har att pröva frågor om talerätt i mål om hävande av faderskap vidhåller utskottet alltjämt sina tidigare ställningstaganden. Utskottet anser således inte heller nu att det finns skäl att utvidga möjligheterna för arvingar att väcka talan om hävande av faderskap. bör därför avslå motionerna L210, L296 yrkande 8, L340 yrkande 12 och L371. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som behandlar utredningar om faderskap. Utskottet hänvisar till tidigare ställningstaganden från sida. Jämför reservation 6 (fp, v). m.fl. (v) begär i motion L248 ett tillkännagivande om att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att fastställandet av faderskap när föräldrarna inte är gifta förenklas. Liknande krav framställs i motionerna L299 av och (båda fp), L325 av och (båda s) samt L340 av m.fl. (fp) (yrkande 16). Utskottet har , , avstyrkt motioner liknande den nu aktuella och därvid konstaterat att den nuvarande ordningen ger betryggande garantier för att det verkligen är den biologiske fadern och inte någon annan som fastställs som far till ett barn (se bl.a. bet. 2001/02:LU9, 2003/04:LU11, 2004/05:LU10 och 2004/05:LU25). har vid samtliga tillfällen följt utskottet. Utskottet anser inte att det finns skäl för att frångå sina tidigare ställningstaganden, och utskottet föreslår således att avslår motionerna L248, L299, L325 och L340 yrkande 16. Fastställande och hävande av moderskap Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som rör frågan om fastställande och hävande av moderskap. Utskottet hänvisar till pågående beredningsarbete. Jämför reservation 7 (m). Per m.fl. (m) anför i motion L274 att den svenska lagstiftningen är anpassad efter en situation där barn föds på sjukhus och det inte råder tvivel om vem som är mor till barnet. Enligt motionärerna finns det exempel på vuxna som tagit på sig föräldraskapet för barn som de inte är biologiska föräldrar till. Orsakerna kan variera. Motionärerna anför att det finns fall där vuxna uppgivit sig vara föräldrar till barn för att få asyl i och sedan de vuxna fått asyl har de skickat tillbaka barnen till hemlandet. Mot den redovisade bakgrunden anser motionärerna att det för barnets bästa måste införas regler kring fastställande och hävande av moderskap. Ett tillkännagivande yrkas i enlighet härmed (yrkande 1). Därutöver anser motionärerna att blodundersökningar i större utsträckning än skall kunna användas för att klarlägga släktskap. I motionen yrkas även ett tillkännagivande med detta innehåll (yrkande 2). Frågan om moderskapet till ett barn har länge varit oreglerad. Det finns dock en moderskapspresumtion som innebär att den kvinna som föder ett barn i rättsligt hänseende alltid betraktas som barnets mor. När äggdonation tilläts vid befruktning utanför kroppen uppkom fråga om presumtionen skulle gälla även i dessa fall. Genom en bestämmelse i 1 kap. 7 § klargörs att den kvinna som föder ett barn som tillkommit genom att ett ägg från en annan kvinna efter befruktning utanför kroppen har förts in i hennes kropp skall anses som barnets mor. Därutöver finns i 3 kap. 14 § regler om mål om föräldraskap enligt 1 kap. 9 §. Om det råder oklarheter beträffande moderskapet till ett barn finns enligt praxis en möjlighet att väcka s.k. fastställelsetalan enligt 13 kap. 2 § . På så sätt kan en talan om fastställande av moderskap tas upp till prövning (jfr t.ex. NJA 1949 s. 144, SvJT 1968 ref. s. 89 och JO 1989/90 s. 223-229). har i en framställan till påtalat behovet av särskilda regler för hur ett felaktigt registrerat moderskap skall hanteras. - Skrivelsen är föremål för beredning inom departementet. Lagen (1958:642) om blodundersökning m.m. vid utredning av faderskap innehåller regler om när en domstol får förordna om bl.a. blodundersökning. Lagen är tillämplig i mål om förklaring att en viss man inte är far eller om fastställande av faderskap. - Enligt vad utskottet erfarit planeras inom för en översyn av lag. Av vad som redovisats ovan framgår att den problematik som beskrivs i motionen är uppmärksammad och att motionsspörsmålen är föremål för överväganden inom . Enligt utskottets mening bör resultatet av det pågående arbetet inte föregripas genom någon åtgärd från . bör därför avslå motion L274 yrkandena 1 och 2. Utskottets förslag i korthet avslår ett motionsyrkande vari yrkas att skall upphäva lagstiftningen om partnerskap och adoption. Jämför reservation 8 (kd). I motion L313 begär m.fl. (kd) ett tillkännagivande om att skall upphäva sitt tidigare beslut om att registrerade partner skall kunna prövas som adoptivföräldrar (yrkande 3). beslutade vissa lagändringar som bl.a. innebär att registrerade partner getts möjlighet att prövas som adoptivföräldrar. Härigenom kan två partner gemensamt adoptera barn, och en partner kan adoptera den andre partnerns barn. Lagändringarna trädde i kraft (prop. 2001702:123, bet. LU27, rskr. Utskottet anser att den lagstiftning som beslutades om partnerskap och adoption alltjämt skall gälla. Motion L313 yrkande 3 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller adoptionslagstiftningen. Utskottet hänvisar bl.a. till tidigare ställningstaganden. Jämför reservationerna 9 (m), 10 (fp) och 11 (v). och (båda m) påpekar i motion L209 att för att få adoptera krävs bl.a. genomgripande undersökningar från . När tillstånd att adoptera slutligen ges har processen ofta pågått . För många föräldrar kvarstår ytterligare en prövning innan adoptionen slutligen godkänns. Det är den prövning som tingsrätten gör sedan barnet kommit till . Enligt motionärerna är det orimligt att det tar så för en adoption att bli klar. I motionen begärs ett tillkännagivande med detta innehåll. I motion L263 begär m.fl. (v) att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär skyldighet för föräldrarna till ett adopterat barn att upplysa barnet om dess ursprung (yrkande 1). Vidare begärs att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att sambor får rätt att prövas som adoptivföräldrar på samma villkor som registrerade partner och äkta makar (yrkande 3). m.fl. (m) anser i motion L296 att det i 4 kap. bör införas en uttrycklig bestämmelse om att adoption endast får komma till stånd om det är förenligt med barnets bästa (yrkande 4). Vidare anser motionärerna att den nuvarande 25-årsgränsen för att bli prövad som adoptivförälder bör ses över (yrkande 5), att heterosexuella sambor skall ges möjlighet att prövas som adoptivföräldrar (yrkande 6) samt att det bör införas förbud mot äktenskap mellan adoptant och adoptivbarn (yrkande 7). m.fl. (fp) föreslår i motion L340 att regeringen bör se över gällande adoptionslagstiftning (yrkande 13). Inledningsvis vill utskottet betona att tillstånd till adoption får ges endast om adoptionen är till fördel för barnet (4 kap. 6 § ). Principen om barnets bästa är en av grundpelarna i . Vid alla åtgärder som rör barn skall barnets bästa komma i främsta rummet. Denna princip gäller vid alla åtgärder som rör barn och har således en mycket vidsträckt betydelse. När det gäller adoption går ännu längre och föreskriver att staterna skall säkerställa att barnets bästa främst beaktas (artikel 21). Adoptantens ålder anses vara en viktig faktor i lämplighetsbedömningen av den eller dem som vill adoptera. Beträffande adoptantens ålder gäller enligt huvudregeln i 4 kap. 1 § att varje adoptant skall ha fyllt . Avser adoptionen eget barn eller makes barn eller adoptivbarn eller föreligger annars synnerliga skäl, får även den som har fyllt 18 men ej adoptera. När 25-årsgränsen senast var föremål för överväganden av ansåg utredningen inte att det framkommit skäl som motiverar en sänkning av 25-årsgränsen (SOU 1989:100 s. 159 f.). I sammanhanget vill utskottet också erinra om att beslutat ändringar i bl.a. lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling i syfte att stärka barnets rätt i adoptionsprocessen. Lagändringarna har trätt i kraft (prop. 2003/04:131, bet. SoU3, rskr. Mot den redovisade bakgrunden anser utskottet att det inte finns skäl att föreslå någon åtgärd från med anledning av motion L296 yrkandena 4 och 5, varför motionsyrkandena bör avslås. Beträffande frågan om äktenskap mellan adoptant och adoptivbarn vill utskottet uppmärksamma att gäller att ett adoptivförhållande skall jämställas med biologiskt släktskap vid tillämpningen av reglerna om äktenskapshinder i 2 kap. 3 § . Motion L296 yrkande 7 bör därför avslås. I motion L263 yrkande 1 behandlas frågan om att i införa en bestämmelse som ålägger adoptivföräldrarna att upplysa ett adopterat barn om sitt ursprung. Utskottet kan konstatera att frågan övervägts i departementspromemorian (Ds 2001:53) Föräldrars samtycke till adoption m.m. I departementspromemorian föreslås att en sådan bestämmelse bör införas. Vidare bör nämnas att regeringen i proposition 2003/04:131 Internationella adoptionsfrågor gör bedömningen att det är angeläget att och adoptionssammanslutningarna bistår adopterade i frågor som rör uppgifter om deras ursprung.