bet · GS01UU10 · 2005-04-26 00:00:00 — Utskottet noterar också att såväl EUsom även ser på andra alternativ, t.ex. att EU etablerar någonform av gränsövervakningsinsats i landet.Frågan angående rysk truppnärvaro i är likaledes en osäkerhetsfaktor.Utskottet anser att EU och måste fortsätta sitt arbete för att fåRyssland att leva upp till de åtaganden angående trupptillbakadragandesom gjordes vid i 1999.Utskottet noterar vidare att den politiska och ekonomiska utvecklingeni de två övriga kaukasiska staterna - och - iflera avseenden uppvisar oroande tendenser.Situationen vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter är särskilti fortsatt problematisk. Utskottet noterar att EU vidåterkommande tillfällen har framfört sin oro över problemen i landet vadgäller mänskliga rättigheter och demokratisering. Unionen har också iOSSE vid olika tillfällen anmodat att vidta allaerforderliga åtgärder i syfte att bringa landets vallagstiftning i linjemed internationell standard och OSSE-åtaganden. En ljuspunkt är dockatt de sju ledande oppositionspolitiker som tilldömts stränga fängelsestraffefter oroligheterna i samband med presidentvalet , nu tillsammansmed ytterligare ett antal politiska fångar har frigetts.Utskottet noterar att fortsatt avser att följa utvecklingen iAzerbajdzjan och inom ramen för såväl som och verka för att uppfyller sina åtaganden vad gällermedlemskap i och och att landets vallagstiftninguppfyller standard. har tidigare ställt valobservatörertill ODIHR:s (kontor för demokrati och mänskliga rättigheter)förfogande och har för avsikt att göra det även vid parlamentsvalet iAzerbajdzjan under hösten 2005.Utskottet noterar att situationen vad gäller demokrati, yttrandefrihetoch mänskliga rättigheter uppvisar problem också i . Därtillhar , i syfte att ge stöd åt i konflikten omNagorno-Karabach, låtit stänga gränsen till landet, något som har bidragittill en ekonomisk isolering och stagnation. Det är angeläget, menarutskottet, att demokratibiståndet från EU till såväl somArmenien intensifieras och att en varaktig fredsuppgörelse iNagorno-Karabachkonflikten kan uppnås.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2004/05:U267 (c)yrkande 5 kan avstyrkas.SkrivelsenUkrainaFrågorna i förhållandet mellan och rörde främstden europeiska grannskapspolitiken och presidentvalet . beslut att utarbeta handlingsplaner inom ramen för deneuropeiska grannskapspolitiken inleddes förhandlingar med Ukraina.Rådet antog handlingsplanen, som kompletterar partnerskaps-och samarbetsavtalet och konkretiserar innehållet i samarbetetmellan och under de närmaste tre åren.I maj möttes samarbetsrådet i efterEU:s utvidgning. hölls det årliga toppmötet mellan EUoch i . Diskussionerna där rörde bl.a. den europeiskagrannskapspolitiken, ansökan om att tillerkännas status sommarknadsekonomi och samarbete inom vetenskap och teknik. Före presidentvalet,vars första omgång hölls , gjorde EU flera uttalandendär unionen framhöll vikten av att valet blev fritt och rättvist ochatt mediernas frihet respekterades.Efter valets andra omgång föranledde valobservatörsrapporterom omfattande fusk ett skarpt uttalande från ordförandeskapet. EU:shöge representant för utrikes- och säkerhetspolitiken deltog, tillsammansmed och presidenter och en representant för ordförandeskapet,som medlare i de politiska förhandlingarna i efter valet. Rådetför allmänna frågor och yttre förbindelser antog slutsatserom . Dessa betonar vikten av att den upprepade andra valomgångengenomförs på ett korrekt sätt och framhåller betydelse somstrategisk partner till unionen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att EU har ett stort ansvar attinte försumma de möjligheter som den dramatiska politiska utvecklingeni erbjuder. Det omfattande folkliga stöd somvisades den nu tillträdde och demokratiskt valde presidenten under den s.k. orangea revolutionen är av samma historiskadignitet som händelserna 1989 i bl.a. , och - självklara medlemmar av EU.Under den förre presidenten tioåriga regeringstid harUkraina tagit flera avgörande steg i rätt riktning mot demokrati ochmarknadsekonomi. Själva formen för den orangea revolutionen - engagerademedborgare som trotsar en politiskt korrumperad statsapparat i sinsträvan att skydda den framväxande demokratin - visar att ett civiltsamhälle med en hög politisk medvetenhet nu finns i . Utskottetvill också framhålla att Kutjma spelade en viktig roll för att förrahöstens dramatiska dödläge mellan presidentkandidaterna inte slutade i våldsamheter och blodspillan.Kutjmas regeringstid har emellertid också präglats av en tilltagandekorruption, en ökad koncentration av makt kring presidenten samt detouppklarade mordet på den undersökande journalisten år2000. Det står därtill klart att den regeringstrogne kandidaten ViktorJanukovitj seger i den andra omgången av presidentvalet varresultatet av ett omfattande valfusk som orkestrerats av den ukrainskastatsapparaten. Utskottet välkomnar därför att det nu finns nu enpolitisk ledning som möjliggör en demokratisk pånyttfödelse för landet.Enrad stora och komplexa utmaningar väntar den nye presidenten. Dettagäller bl.a. det fortsatta reformarbetet för att garantera demokratinsoch rättssäkerhetens fortsatta uppbyggnad i landet, kampen mot denutbredda korruptionen och utarbetandet av en politik för att komma tillrätta med den sociala situationen (med bl.a. utbredd fattigdom, enokontrollerad spridning av hiv/aids och problem kopplade till gränsöverskridandekriminalitet t.ex. sexslavhandel).Det är mycket angeläget, anser utskottet, att EU står beredd att bistånär , med sina 48 miljoner invånare - femte största land- nu med en ny politisk ledning återupptar sin vandring längs den långavägen mot demokrati, rättsstat och marknadsekonomi. Utskottet anser attden handlingsplan som EU har upprättat inom ramarna för den europeiskagrannskapspolitiken måste revideras i ljuset av den senaste tidenspolitiska utveckling i landet. Utskottet anser vidare att EU börintensifiera sitt stöd till reformer och uppbyggnad av statligaadministration samt utöka stödet till uppbyggnad av EU-kompetens blandstatliga tjänstemän.Det vore att riskera säkerheten i EU:s östra närområde, anser utskottet,att blunda för det ukrainska folkets uttalade önskan att bryta med detsovjetiska förflutna och bli en del av ett enat . EU får inte, ienlighet med ett föråldrat maktbalans- och stabilitetstänkande, kommaatt prioritera upprätthållandet av goda relationer till påbekostnad av respekt för det ukrainska folkets vilja. Utskottet villunderstryka att inte heller demokratin i är behjälpt av ett EUsom respekterar ryska krav på intressesfärer och buffertzoner i östraEuropa.SkrivelsenVitrysslandEU:s relationer med var fortsatt ansträngda.Inga bilaterala politiska kontakter förekom. EU protesteraderegelbundet mot bristen på demokratisk utveckling och respekt för demänskliga rättigheterna i landet. EU riktade även kritik mot det valoch den folkomröstning som genomfördes i ochsom inte ansågs leva upp till de grundläggande internationella kravenför demokratiska val. EU fördömde kraftigt de angrepp mot demonstrantersom ägde rum efter den 17 oktober.Sverige betonade starkt vikten av ett långsiktigt perspektivoch ett ökat engagemang från EU:s sida i . I rådets slutsatserfrån uppmanades kommissionen att utarbeta förslag föratt fortsätta och ytterligare intensifiera sina ansträngningar i frågaom bistånd till . Vidare upprepade EU sin vilja att fördjupaförbindelserna med , inklusive inom den europeiskagrannskapspolitiken, när de vitryska myndigheterna klart och tydligt visarsin vilja att respektera demokratiska värderingar och rättsstatsprincipen.EU kommer att vidta åtgärder för att föra fram och påvisa fördelarnamed den europeiska grannskapspolitiken för hela den vitryska allmänheten.Under 2004 har EU två gånger (och ) enats omatt införa viseringsförbud mot delar av det vitryska ledarskapet.MotionernaMotionären bakom den enskilda motionen 2004/05:U206 (m) yrkande 3 anföratt endast EU är stort nog att göra en skillnad i kontakten med Vitrysslandoch driva på en utveckling i riktning mot demokrati och respekt förmänskliga fri- och rättigheter. I kommittémotion 2004/05:U217 (fp)yrkande 5 anför motionärerna att måste vidta åtgärder för attsäkerställa att EU:s biståndsprogram för fungerar.Utskottets övervägandenUtvecklingen i ger fortsatt anledning till oro. Underpresident regim fortsätter kränkningarna mot de mänskligarättigheterna. Den politiska oppositionen förhindras att verka och deparlamentsval som hölls var långt ifrån fria och demokratiska.Utskottet välkomnar att den inom EU verkar för attlyfta fram frågan angående på den utrikespolitiska dagordningen.EU bör fortsatt vara mycket tydlig i sin kritik mot de övergrepp somsker mot de mänskliga fri- och rättigheterna i landet.Utskottet anser att EU , i väntan på efterträdare,måste etablera kontakter och samarbetsmönster med reformvänliga krafteri landet i syfte att underlätta övergången till demokrati, marknadsekonomioch ett framtida samarbete mellan unionen och . Det ärväsentligt att kontakter utvecklas både bilateralt och multilateralt,även med tjänstemän på lägre nivåer inom den vitryska administrationen.Utskottet välkomnar att EU, i sitt strategidokument (Den europeiskagrannskapspolitiken, ), säger sig vilja ge stöd åt det civilasamhället i . Vad som emellertid framstår som oklart är hurdetta stöd skall se ut, liksom hur man avser att rent praktiskt ge det.Vitryssland behandlas på mindre än en (1) sida i strategidokumentetoch där ges ingen konkret vägledning. Utskottet konstaterar vidare attEU inte har något representationskontor i och att man inte harupprättat någon handlingsplan för landet. Skall demokratistöd i form avkontakt- och nätverksbyggande på olika nivåer i det vitryska samhälletkunna få den kontinuitet som krävs för att bli framgångsrikt måste EU,anser utskottet, finnas närvarande i landet. Att upprätta ettrepresentationskontor är därför en nödvändighet.Utskottet anser att EU:s nuvarande linje gentemot är olyckligoch riskabel. Avsaknad av EU-närvaro i landet, eller ens en plan förhur demokratiska krafter i landet skulle kunna stödjas, är oroväckande.Därtill bortser denna politik från möjligheten till samarbete mellanunionen och kring vissa politiskt mindre kontroversiellafrågor som dock är av stor vikt i det framväxande vitryska civilsamhälletsögon, t.ex. bekämpande av gränsöverskridande brottslighet, åtgärder föratt förhindra spridningen av hiv/aids samt stöd till offer förTjernobylkatastrofen.EU:s bojkott mot högsta politiska ledning får inte ledatill en allmän isolering av landet. Unionens betydelse som viktig aktöri tillskapandet av en utveckling i demokratisk riktning i Vitrysslandfår inte underskattas. Det är angeläget, anser utskottet, att EU:s arbetei ses över. En handlingsplan för demokratiutveckling i landetbör utarbetas.Utskottet konstaterar att de krav som vitryska myndigheter ställer påregistrering hos myndigheter av biståndsprojekt - ett villkor förmomsbefrielse - ofta är ett större problem för projektens genomförande änmomspålagorna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:U206(m) yrkande 3 samt 2004/05:U217 (fp) yrkande 5 kan avstyrkas.SkrivelsenVästra BalkanVästra framtid ligger i EU. Vid toppmötet i i juni2003 fastslogs att det inte är en fråga om huruvida utan när ländernapå västra kommer med. Takten bestäms av ländernas egen vilja ochförmåga att genomföra nödvändiga reformer i enlighet med den färdplansom EU stakat ut och som bär stora likheter med motsvarande process somEU:s nya medlemsstater har genomgått.Integration med övriga är den stora moroten för länderna iregionen och en katalysator för att få till stånd förändringar i positivriktning. Fortsatt omfattande internationell närvaro, om än mer begränsadän , kommer dock att vara nödvändig under lång tid framöver.Stabiliserande insatser sker bl.a. genom EU:s militära krishanteringsinsatsi Bosnien och , den Natoledda militära insatsen i Kosovosamt EU:s polismissioner i Bosnien och och i Makedonien.Sveriges starka engagemang på västra består och den svenskapolitiken, som ligger i linje med EU:s, syftar till att främja regionalstabilitet och integrera länderna i EU. EU-närmandet löper parallelltmed ländernas närmande till Nato.EU:s viktigaste instrument för att påverka utvecklingen på västra den s.k. stabiliserings- och associeringsprocessen (SAp), som stakarut vägen för länderna i regionen mot ett närmare samarbete med EU, iperspektivet av ett framtida EU-medlemskap. SAp är ett ramverk för olikainstrument som innefattar bilaterala stabiliserings- och associeringsavtal() mellan EU och länderna i regionen, fördelaktiga handelspreferenser,ett omfattande ekonomiskt stöd i syfte att påskynda EU-integrering(CARDS), ekonomiska och politiska villkorskrav inklusive en årligöversynsmekanism som granskar hur villkoren efterlevs samt krav på regionaltsamarbete. för sydöstra stöder den regionaladimensionen av SAp och utgör ett viktigt komplement till denna process.För att stärka SAp har EU fattat beslut om att utarbeta ytterligareinstrument. har s.k. Europeiska partnerskap upprättats medvart och ett av länderna. Partnerskapen formulerar de viktigasteprioriteringarna för respektive lands EU-integrering, bl.a. på grundval avkommissionens årliga översynsrapport. Länderna själva svarar med attutarbeta egna program för hur den nationella budgeten respektiveCards-medlen skall fördelas för att stödja EU-närmandet. Härigenom kan ettlångsiktigt finansiellt stöd för reformarbetet planeras. Utvidgadpolitisk dialog med EU och tillträde till vissa av gemenskapsprogrammensamt TAIEX (Technical Assistance and ) utgörandra nya inslag i SAp.MotionenModeraterna anför i partimotion 2004/05:U242 yrkande 12 att EU:spartnerskap och engagemang på västra är av avgörande betydelse.Dels genom medlemskapsperspektiv , dels genom ett fördjupatpartnerskap och engagemang . När EU nu tar över efter Nato/Sfori Bosnien är det ett konkret bevis på EU:s förmåga och vilja samt attläget har stabiliserats. För EU blir detta ett svårt och komplextåtagande, inte minst med tanke på tidigare EU-misslyckanden i Bosnien.Såväl säkerhetsmässigt som ekonomiskt har EU en omfattande närvaroi regionen. Framför allt handlar det om att stabilisera Kosovo ochutmejsla en klar politik, inför beslut om statusprövning 2005.Utskottets övervägandenUtskottet noterar inledningsvis att starka engagemang på västraBalkan består. Tyngdpunkten vad avser svenska fredsfrämjande insatsermed väpnad styrka ligger på västra , bl.a. genom deltagandet iden Natoledda fredsfrämjande styrkan i Kosovo (Kosovo Force, Kfor), i samt i den EU-ledda krishanteringsinsatseni Bosnien och () som inleddes i december 2004.Utskottet noterar vidare att den svenska politiken, som ligger i linjemed EU:s, syftar till att främja regional stabilitet och integreraländerna i EU. Utskottet anser, liksom regeringen, att västra ligger i EU. Det är ländernas egen förmåga och ambitionsnivåvad gäller genomförandet av nödvändiga reformer i enlighet med EU:sfärdplan som kommer att bestämma takten i integrationsprocessen. Utskottetanser att länderna på skall få påbörja medlemskapsförhandlingarså snart de uppfyller de mål och kriterier som EU har satt upp förmedlemskap, med bl.a. krav på respekt för minoriteter, fungerande rättsstat,demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet välkomnar ,och inträde i unionen.Fortsatt omfattande internationell närvaro i regionen, om än mer begränsadän , kommer dock att vara nödvändig under lång tid framöver.Kosovos framtida status är alltjämt en öppen fråga. Den albanskamajoritetsbefolkningen vill att Kosovo skall bli en självständig stat,medan regeringen i och större delen av den serbiska minoriteteni Kosovo vill att området förblir en del av . , den s.k. standardsprocessen för Kosovo, innebär att Kosovoslokala styre tillsammans med FN-administrationen () skall arbetaför att uppnå vissa väl preciserade målsättningar vad avser demokrati,rättssäkerhet, minoritetsskydd och mänskliga rättigheter före sommaren2005. Om dessa mål uppnås kommer FN att kunna inleda diskussionerna omhur frågan om Kosovos framtida status kan lösas. Utskottet konstateraratt denna process drabbades av ett allvarligtbakslag då våldsamma upplopp kostade 19 människor livet och mer än 4000 människor, av vilka de flesta var serber, drevs på flykt. Utskottetvälkomnar att FN kommer att lägga särskild tonvikt vidmålsättningar som syftar till att trygga den serbiska minoritetens ställning.Utskottet välkomnar vidare att har öppnat ett kontori i Kosovo och att en personlig representant för EU:sgeneralsekreterare har utsetts.Vad avser Bosnien och noterar utskottet att de nationalistiskapartiernas dominans på den politiska kartan innebär ett hinder i närmandettill de europeiska samarbetsstrukturerna. Någon försoningsprocess harännu inte inletts i landet och de etniska motsättningarna utgör enfortsatt bromskloss i försöken att skapa en fungerande statsbildning.Korruption och organiserad brottslighet är vanligt förekommande i storadelar av landet. Det bristande samarbetet med Internationellakrigsförbrytartribunalen för f.d. i (ICTY) utgör ett fortsatthinder för såväl försoning som närmande till EU och Nato.Läget i landet kan , på ett övergripande plan, betecknas som stabilt,men situationen är alltjämt skör. Lokala sammandrabbningar och begränsadevåldshandlingar kan därför inte uteslutas. Bosnien och är,liksom som helhet, av stor betydelse för stabiliteten ochsäkerheten i . Det är därför av stor vikt, anser utskottet, att detinternationella samfundet också framgent kan upprätthålla närvaro ilandet.Utskottet konstaterar att ansökte om EU-medlemskap i februari2003. presenterade sitt yttrande om landetsförmåga att möta EU:s krav. Bedömningen var i huvudsak positiv även ombrister och tillkortakommanden på många områden lyftes fram. Rättsväsendetbehöver reformeras i grunden för att uppfylla kraven på rättssäkerhet.Behoven av strukturreformer och marknadsekonomisk anpassning är stora.Förutsättningar måste skapas för att alla flyktingar som så önskarskall kunna återvända till . Utskottet vill vidare understrykavikten av att landet förmås samarbeta fullt ut med den internationellatribunalen för f.d. , ICTY. Relationerna till grannländernabehöver därutöver på ett allmänt plan förbättras.Utskottet delar regeringens linje att börbli medlem i EU. beslutade dock EU att skjuta upp startenför medlemskapsförhandlingar till dess landet fullt ut samarbetarmed i . Utskottet anser att landet, föratt EU-medlemskap skall kunna komma i fråga, måste samarbeta med destrukturer och organisationer som verkar för försoning och att deansvariga för krigsförbrytelser under ställs till ansvar.Utskottet konstaterar att det instabila inrikespolitiska läget i ,med starka motsättningar mellan de största politiska partierna, harverkat hämmande på landets arbete för ett närmande till EU. Landetssvaga statsapparat och illa fungerande rättsväsende har därtill utgjortgrogrund för organiserad brottslighet och korruption. EU har under 2004bedrivit förhandlingar med om ett s.k. stabiliserings- ochassocieringsavtal (). Innan förhandlingarna kan avslutas krävs dockett omfattande reformarbete för att stärka landets möjligheter attgenomföra de åtaganden som avtalet innebär. EU har vidare tydligt uppmanattill ökade ansträngningar, i synnerhet vad gäller stärkande av rättsväsendetsamt bekämpande av organiserad brottslighet och korruption. Utskottetanser att inrikespolitiska och ekonomiska reformarbete, liksomdess strävan mot den europeiska gemenskapen bör stödjas och uppmärksammas.Utskottet vill särskilt peka på den stabiliserande och modereranderoll som har haft i förhållande till sina grannländer, isynnerhet gentemot mera radikala politiska krafter i Kosovo och Makedonien.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2004/05:U242 (m)yrkande 12 kan avstyrkas.SkrivelsenBarcelonaprocessenPartnerskapet , också kallat Barcelonaprocessen,upprättades i av utrikesministrarna från EU:s då femtonmedlemsstater och tolv Medelhavspartner: , , ,, , , , , , och Maltasamt Palestinska myndigheten. Barcelona-deklarationen är grunden förpartnerskapet som omfattar bl.a. politisk dialog, ekonomiskt samarbetesamt en dialog mellan kulturer och civilisationer.Under 2004 hölls två utrikesministermöten, det första i den 5-6maj och det andra i . Vid båda mötena varBarcelonaprocessens dialogstiftelse en av huvudfrågorna. I beslötutrikesministrarna att stiftelsen skulle uppkallas efter ochförläggas till i , där i Alexandriaoch gemensamt skall vara värdar för stiftelsen.Vid mötet i godkände ministrarna stiftelsens stadgar. väntas börja sin verksamhet under våren 2005.Barcelonaprocessens parlamentariska församling (EMPA) höll sitt förstamöte i . Vid ett möte i den 2 december 2003beslöt Barcelonaprocessens parlamentariska forum att omvandla sig konsultativ parlamentarisk församling med 240 medlemmar, varav hälftenfrån EU:s medlemsstater och hälften från partnerländerna. Bland andraviktigare evenemang kan nämnas handelsministermötet i och industriministermötet i i den 4 oktober.Handelsministermötet hölls och antog ett ramavtalom liberalisering av handeln med tjänster. Avtalet är avsett att ersättamotsvarande regler i de enskilda partnerländernas associeringsavtal medEU. Industriministrarna antog Casertadeklarationen, som bl.a. innehålleren stadga för företagande (Charter for Enterprise).Stadgan framhåller betydelsen av att stimulera småföretagande för attfrämja utvecklingen i hela regionen samt vikten av samarbete mellan EUoch för att skapa ett bättre företagsklimat.EU:s bistånd till partnerländerna för uppgår till . Biståndet skall gå till ekonomisk omvandling, tillstärkande av den socioekonomiska jämvikten och stöd för utveckling avdet civila samhället samt till regionalt samarbete. Biståndet utgårefter nationella och regionala strategier som baseras på partnerländernasprioriteringar och i enlighet med målen och syftena i Barcelonadeklarationenoch EU:s särskilda förordning för Medelhavsbiståndet, Medaförordningen).Vid sidan av Medabiståndet kan Europeiska investeringsbanken lämna lånpå till t.o.m. januari2007. Detta sker inom ramen för FEMIP, som är bankens facilitet förutlåning till regionen. Ytterligare har avsatts somreserv. Totalt beräknas biståndet från EU uppgåtill 12,75 miljarder euro.EU:s associeringsavtal och det strategiska partnerskapet med Mellanösternoch MedelhavsländernaEU:s associeringsavtal med partnerländerna är de grundläggande byggstenarnaför det frihandelsområde runt som planeras vara fullt utbyggttill . Avtal med , , , , Egyptenoch Palestinska myndigheten har trätt i kraft. har ratificeratavtalen med , och , men dessa avtal har ännuinte trätt i kraft, eftersom samtliga medlemsstater måste ratificeradem. Avtalet med tillämpas interimistiskt genom en överenskommelsemellan och . Avtalsförhandlingarna med avslutades underhösten godkände EU:s strategiska partnerskap förMedelhavet och , som bl.a. skall främja politiska reformer,demokrati och mänskliga rättigheter, stimulera handel och ekonomisktsamarbete samt bekämpa terrorism. Strategin skall baseras på långsiktigtpartnerskap och omfattar länderna inom Barcelonaprocessen, de sexstaterna inom () samt , ,, och . Differentiering skall göras mellan de olikaländerna, och EU kommer främst att utnyttja befintliga strukturer för sinstrategi.MotionernaI den enskilda motionen 2004/05:U206 (m) yrkande 5 anförs att ettfördjupat samarbete men inte ett medlemskapsperspektiv måste vara linjengentemot EU:s södra grannar, längs . Genomhandelsavtal kan ekonomisk och demokratisk utveckling stimuleras ochsocial oro hindras. Stängs dörrarna, menar motionären, ökar risken förproblem, som tveklöst kommer att påverka i form av t.ex.flyktingströmmar.Folkpartiet anser i kommittémotion 2004/05:U231 yrkande 1 att EU:s s.k.Medelhavsdialog har en viktig roll att spela i . Det ärför närvarande den enda politiska arena, undantaget FN, där ochföreträdare för arabstater möts på ministernivå.