bet · GS01NU11 · 2005-04-05 00:00:00 — Hur ska vi setill att ge folkvalda politiker, riksdag, regeringoch EU-parlament möjlighet att påverka inriktningenpå tjänstehandeln och inte låta domstolen iLuxemburg vara den som driver den genom olika typerav domstolsutslag? Med den utgångspunkten tror jagatt det finns en fördel i att göra just det vi nuförsöker göra, att reglera tjänstehandeln också påpolitisk nivå.Som ni känner till handlar det om tvågrundläggande frågor: att ta bort hinder för ochförenkla varaktig etablering i ett annat EU-land ochatt ta bort hinder och tydliggöra vad som gäller förtillfällig gränsöverskridande tjänstehandel.För regeringen är det så att grundläggande svenskaintressen måste säkerställas. Vi kan inte låta etttjänstedirektiv vara grund för försämringar i vårsvenska välfärdsmodell. Konkurrens ochmarknadsvillkor är bra där de passar, men de fårinte tillåtas spela ut viktiga sociala villkor ivårt land. Därför är det vår bedömning att det krävslångtgående förändringar av kommissionens förslagför att ska kunna accepteratjänstedirektivet.Svenska lösningar på arbetsrättens område medkollektivavtal som modell får inte försvagas. Vislår vakt om de i valda formerna för tillexempel hälso- och sjukvård och andra väsentligaområden. Hälso- och sjukvården är en viktig del avvårt välfärdssystem. Den baseras på andra politiskavärden än rena marknadslösningar. Det är eninrikespolitisk diskussion, och vi kommer inte attmedverka till att ett tjänstedirektiv ändrarförutsättningarna för vår modell när det gällerhälso- och sjukvård.Vi har en tradition av hög skyddsnivå på områdensom rör till exempel miljö, hälsa och säkerhet. Detär viktigt att den kan bevaras. Konsumenter,arbetstagare och företag måste kunna känna sigtrygga.Debatten som har pågått och varit ganskalivlig har handlat om två andra områden:arbetsrätten och monopolen.Arbetsrätten var föremål för utfrågning iarbetsmarknadsutskottet . Därefter harregeringen och vårt regeringskansli arbetat mycketintensivt redan i de inledande diskussionerna iBryssel för att få gehör och förståelse för vårafrågor när det gäller kollektivavtalens ställning,rätten att vidta fackliga stridsåtgärder, krav pårepresentant, som var uppe till diskussion tidigare,och arbetsmiljöfrågorna. Det handlar för oss om attåstadkomma tydliga skrivningar, bland annat omundantaget i utstationeringsdirektivet frånursprungslandsprincipen.Hittills kan jag konstatera att vi i de inledandediskussionerna har mött gehör och förståelse frånkommissionen och från det holländskaordförandeskapet för svenska ståndpunkter. Det harockså börjat återspelglas i de textutkast som vi hartagit del av från ordförandeskapet. Vi är inteframme . Det återstår mycket arbete framöver. Menvårt arbetssätt, att vi har varit mycket aktiva,engagerade och visat på texter och förslag somskulle kunna säkerställa grundläggande svenskaintressen, har visat sig fungera. Men detär oerhört viktigt att vi ligger på och arbetar hårtpå de här områdena också i framtiden.Jag vill i sammanhanget passa på att säga att vihar valt att arbeta med mycket nära kontakter med defackliga organisationerna på hemmaplan för att få engemensam syn på vilka frågor som är centrala och föratt kunna driva de frågorna på de olika arenor därvi arbetar. Det har varit, tycker jag, ett mycketframgångsrikt sätt att arbeta. Med hänvisning tillIrene Wennemos inlägg om de krav som LO ställer villjag säga att det är krav som också regeringenställer, för vi ser dem som väldigt viktiga för atttjänstedirektivet ska fungera på vår arbetsmarknad.I fråga om våra monopol, ett annat debattområde,har kommissionen redan tydligt markerat attmedlemsstaternas möjlighet att bibehålla sinamonopol inte påverkas av tjänstedirektivet.Tjänstedirektivet reglerar inte hur medlemsstaternaväljer att organisera sina monopol eller övrigaallmännyttiga tjänster. Det är också texter somåterspeglas i ordförandeskapets arbete. Det ärviktigt att detta inte försvinner underdiskussionerna framöver.Nu ska förhandlingarna börja. Det stora flertaletmedlemsstater har enligt regeringens bedömning enganska positiv grundhållning till direktivet, mendet finns rader av invändningar. har valtatt i det inledande skedet lägga en allmängranskningsreservation på hela direktivet. Vi kommeratt driva våra frågor mycket klart och tydligt. Detär klart att det inte går att utesluta att vi kommeratt kräva undantag på väldefinierade områden om viinte ser att tjänstedirektivet ändras ordentligt påde punkter där vi har kritik att framföra.Det handlar om att skapa det som är positivt, engemensam reglerad tjänstesektor i Europeiskaunionen. Det är bra. Det är bra också för svenskekonomi. Men det handlar också om att tryggagrundläggande svenska intressen, inte minst att vårmodell på arbetsmarknaden och vårt sätt att regleravälfärden tryggas även när vi har etttjänstedirektiv på plats.Per (): Vi är nog ganska överens om att om viinte får ett bra tjänstedirektiv kommerLissabonprocessen att bli ett ännu större fiasko änden redan är.Jag skulle vilja fråga om regeringens strategi närdet gäller några saker. Hur ser vi till att vi delskan göra våra egna undantag - en del av dem är vipolitiskt överens om, andra inte - dels se till attvi på ett smidigt sätt kan förhandla ned den totalamängden undantag - det är alltså 25 länder som allahar långa listor på undantag - till någonting somgör att det inte blir en schweizerost av helatjänstedirektivet?Den andra frågan rör regeringens syn på temporäraundantag, det vill säga att man får tidsbegränsadeundantag. Är det en bra strategi?Den tredje frågan handlar om hur vi så långt detär möjligt kan se till att vi har en gemensamstrategi, det vill säga att regering och oppositionså långt möjligt har en gemensam strategi och driveren svensk position i detta arbete.Thomas , näringsminister: för del varit framgångsrik. Vi driverLissabonstrategins frågor väldigt offensivt och görframsteg på flera områden som ju lyfts fram i etteuropeiskt sammanhang. Det är klart att vi ocksåskulle ha nytta av att fler länder i görframsteg på Lissabonstrategins område. Då kantjänstedirektivet vara ett viktigt bidrag, men intepå bekostnad av att vi måste avveckla delar i vårmodell som i själva verket är nyckeln till att vi ärframgångsrika i Lissabonstrategin, till exempel vårarbetsmarknads funktionssätt som skapar flexibilitetoch trygghet på arbetsmarknaden och som gör attlöntagare vågar bejaka förändringar. Det är enväldigt viktig avvägning för oss.Det är klart att alla kommer att ha starkasynpunkter på direktivet. För svensk del kommer deti det här skedet att handla om att driva de frågorsom vi menar måste kännas trygga och garanterade föratt vi ska ställa upp på ett direktiv. För Sverigesdel handlar det inte om att avstå från våra frågorför att underlätta det gemensamma i det här skedet.Vi måste vara tydliga. Men det är klart att i ettläge där vi känner oss trygga med att degrundläggande frågorna för svensk del är lösta harvi goda möjligheter, tror jag, att bidra till enlösning på andra områden.Tempoära undantag? Inte om det gäller våragrundläggande frågeställningar. Det ser jag inte somen särskilt attraktiv väg.Gemensam strategi? Ja, om vi behåller en gemensamsyn på vad som är viktigt, som kollektivavtalensställning, fackföreningsrörelsens möjligheter attagera på vår arbetsmarknad. Om vi kan ha en gemensaminställning när det gäller sjukvården och skyddetför att ett tjänstedirektiv inte ska kommersialiseravår sjukvård ser jag inga problem. Kan vi hittaflera sådana områden kan vi säkert också utforma engemensam strategi.Gunilla Wahlén (v): Näringsministern sade i sininledning att vi inte kommer att acceptera attområden som vård, skola och omsorg drabbas negativt.Vi har ju varit inne lite grann på sjukvården, blandannat frågan om patientens rätt att välja vård i ettannat land som betalar. Det handlar omatt jag som konsument ska välja vilket företag somsköter det men det offentliga ska betala.Nu vet jag att vår näringsminister är mycketkunnig på ett annat område, nämligen skolan. Vi hari dag privata skolor i kommunerna. Kommunen betalaralltså till den privata skolan per elev. Kommer jagsom elev att också kunna välja att gå i skola i ettannat land och kommer pengarna i så fall att följamed till det andra landet? Om detta inte gällerundrar jag: Hur kan det komma sig att jag somkonsument på skolans område inte kan välja en skolautanför landet medan jag på sjukvårdens områdeskulle kunna göra det?Thomas , näringsminister: ordförande! Närdet gäller patienters möjlighet att välja sjukvård iannat land är det ett exempel på hur domstolenfattar beslut, vilket därmed blir praxis i helaEuropeiska unionen. Det har skett utan etttjänstedirektiv.När jag ser på de förslag som finns itjänstedirektivet är min bedömning den att det ärett försök att kodifiera det som domstolen redansagt ska gälla enligt de grundläggande fördragen.Man kan tycka att det är bra eller dåligt, men detändras inte av tjänstedirektivet utan är enuttolkning av de grundläggande fördragen som vi haratt leva med. Detta visar ett av alla dilemman i EU-arbetet, nämligen att om vi har för stora oregleradefält kommer domstolen att i efterhand göratolkningar av det som sägs i de grundläggandefördragen.Min bestämda åsikt är den att det inte finns någotsom talar för att det skulle gälla skolan. Jagtycker att det är alldeles fel att utforma skolan såatt det ska förekomma något slags tjänstehandel påskolans område. Det ska vi inte ha i , och vibör inte heller ha det på europeisk basis.Håkan (): Näringsministern sade att det,när förhandlingarna pågått ett tag, kan bli aktuelltatt kräva undantag på specifika områden. Därför villjag fråga: Menas det permanenta undantag ellertillfälliga undantag?Jag vill också fråga hur regeringen ser påbegreppet tillfällig tjänsteutövning. Hur lång tidär en tillfällig tjänsteutövning? Kan man komma ochgå lite nu och då och det anses som tillfälligtvarje gång? Vad kommer man från svensk sida att sägai förhandlingarna på det området? Det är väldigtviktigt att vi får veta det.Det kunde också vara intressant att höra hurministern ser på ursprungslandsprincipen som sådan.Thomas , näringsminister: ordförande! Detär klart att vi i en förhandlingsstrategi ocksåmåste ha möjlighet att säga att vi inte accepterardet här. Det ger oss inte den trygghet som vieftersträvar, och då kommer vi att begära undantag.Det är i det här skedet för tidigt att peka utsådana områden. Än så länge har vi i det inledandeskedet, tack vare ett aktivt arbete frånRegeringskansliet, nått vissa framgångar i det somär våra hjärtefrågor. Men de måste komma så långtatt vi kan känna tryggheten.Beträffande undantagen, om de ska vara permanentaeller tillfälliga, var jag inne på detta tidigare.När det gäller för oss verkligt grundläggande frågorser jag inte de tillfälliga undantagen som ensärskilt attraktiv lösning.Beträffande tillfällig tjänsteutövning är minbedömning egentligen den, som också andra gettuttryck för i diskussionen, att det är en fråga somi form inte är reglerad av , utanden måste vi fördjupa oss vidare i och föradiskussioner kring. Jag kan inte ange entidsperiod, och jag tror inte heller att dettakommer att regleras så att det blir en väldefinieradtidsperiod. I stället kommer det att skilja sig frånverksamhet till verksamhet. Det är emellertid enfråga som vi måste vara väldigt uppmärksamma på.Så till frågan om ursprungslandsprincipen. Härfinns naturligtvis ett starkt argument när detgäller tillfällig gränsöverskridande verksamhet somblir mer lätt att utföra om man har enursprungslandsprincip. Mot detta ska ställas vårtintresse av att förhindra social dumpning och att vikan arbeta med kollektivavtal som metod. Dessafrågor måste vägas mot varandra.Om vi får sådana skrivningar och lösningar frånkommission och ordförandeskap att vi kan känna osstrygga med att de utgångspunkter som vår fackligarörelse kräver fungerar ökar naturligtvismöjligheterna att hantera ursprungslandsprincipen.Utan dem blir det svårigheter. Det är därför viredan innan förhandlingarna börjat driver frågan omde fackliga rättigheterna så starkt, nämligen föratt skydda svensk arbetsmarknads modell ochintressen.Nils-Göran (): Fru ordförande! En frågasom vi diskuterade , innannäringsministern kom hit, var hur fort detta kommeratt gå. från kommissionen var lite merpositiv då han trodde att man skulle kunna hållatidsschemat till 2010, medan frånKommerskollegium trodde att det kommer att ta längretid.Vad gör näringsministern och förbedömning, kommer det tidsschema som är uppsattav kommissionen att hålla? Det är en fråga som ärintressant för hela samhället. Jag tänker närmast påden fackliga organisationen. Kommer det att ta dentid som sagts eller tar det ? Jagskulle vilja ha en liten bedömning av hurnäringsministern ser på det hela.Thomas , näringsminister: Det är en viktigfråga. Det är en fråga där jag också har enbedömning, men låt mig börja med att be ge sin bedömning med tankepå de procedurer vi har framför oss.Göran , : Det ärnaturligtvis i hög grad en kristallkulefrågasamtidigt som det finns en fastlagd tidtabell i detdirektivutkast som föreligger. Den absolut mestrealistiska bild man kan ge av detta är att sättadet i perspektivet av hur jobbar.Vi får nu veta att man kommer att ha ett yttrandeklart i mitten av 2005. Man har börjat arbetet medatt ta fram papper, och det hölls en hearing förraveckan.Om man ser till rådets arbete, inte minst i ljusetav de synpunkter och annat som andra medlemsstaterfört fram, tror jag att vi, efter att ha sett hurdet nederländska ordförandeskapet hanterar fråganinför ,kommer att kunna vara lite mer och därmedockså kunna berätta vad kristallkulan säger.Det man emellertid kan säga är att detgenomgående, sett till vad medlemsstaterna tycker,finns en positiv trend. Inte minst har det i olikautländska medier förkunnats vad framför allt störremedlemsstater sagt i den här frågan. Det är så gottjag kan svara på frågan nu.Thomas , näringsminister: bedömning är denatt det i stor utsträckning kommer att handla om hurkommande ordförandeskap bestämmer sig för atthantera frågan. Det finns risker för att det drar utpå tiden, men i och med att några storamedlemsländer uttalat sig i positiv riktning kan detge kraft för kommande ordförandeskap att driva påfrågan. Det återstår att se. Det ligger inte heltoch fullt i vår hand.Per (): Det har varit en lärorik och spännandedag. Det har, tycker jag, varit en klassiskt svenskdag. Vad menar jag med "klassiskt svensk"? Jo,finns här, LO finns här, TCOfinns här och våra fina myndigheter finns här.Tillsammans försöker vi skapa oss en gemensamverklighetsbild. Tillsammans försöker vi se hur vikan hitta en gemensam svensk ståndpunkt.Jag tror att just den politiska viljan att hittaen gemensam ståndpunkt är bra. Framför allt tyckerjag att den är bra om den handlar om att hitta engemensam verklighetsbild av hur nuläget är. Det trorjag är det viktigaste. Att vi sedan kommer att hablå idéer, röda idéer och gröna idéer omhur saker och ting kan göras ännu bättre är en sak,men låt oss så långt det är möjligt bli överens omvad detta tjänstedirektiv i alla sina detaljer faktisktinnebär och så långt det är möjligt ta reda på vad deolika principerna, som ibland korsar varandra,innebär för oss i . Om vi kan komma så långttror jag att vi kan ha en mycket spännande politiskdebatt.Vi tackar alla som kommit hit och förklararhärmed denna hearing avslutad.