bet · GS01KU20 · 2005-01-01 00:00:00 — bolagen har samma möjligheter att bidra med projektförslag i Nuteks produktutvecklingsprogram som andra aktörer. Den information som ges i budgetpropositionen om mål, inriktning, insat- ser och resultat utgör ett viktigt underlag dels för när den skall ta ställning till regeringens budgetförslag, dels för utskotten i deras arbete med uppföljning och utvärdering. Det är härvidlag en förutsättning att infor- mationen som ges är korrekt, tillgodoser och utskottens behov samt återspeglar innehållet i de regleringsbrev som regeringen utfärdar till Granskningen föranleder inte något ytterligare uttalande från utskottets 1.5 Utrikesminister besök i I en anmälan till , bilaga A1.5.1, begärs att utskottet granskar hur utrikesminister har skött utlovade kontakter med palestinier och representanter för fredsrörelsen under sitt besök i . Till grund för granskningen har bl.a. legat två promemorior upprättade inom , bilagorna A1.5.2 och A1.5.3. I ärendet har inkommit ytterligare en promemoria, upprättad inom , som svar på en begäran från utskottet om att få del av eventuella samtalsanteck- ningar förda vid kontakter mellan olika delar, inklu- 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL sive ambassaden i och konsulatet i , och israeliska respektive palestinska representanter. Begäran har avsett samtalsanteck- ningar rörande signaler från israeliska respektive palestinska representanter som ledde fram till bedömningen att det inte gick att kombinera besöket i med ett besök i de palestinska områdena. Till promemorian har fogats den skriftliga dokumentation som finns i departementets arkiv. En av hand- lingarna omfattas av sekretess enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100). Uppgiften att företräda en stat i mellanfolkliga relationer ligger främst på statsledningen, för vidkommande på regeringen, i vissa fall med en formell medverkan av statschefen. Att statsledningen har en sådan behö- righet på det internationella planet följer av folkrättsliga principer, särskilt om diplomatiska förbindelser och om traktaträtten (se t.ex. och , Grundlagarna med tillhörande för- fattningar, 1980, s. 341). Enligt och grundlagskommentar skulle regeringens uppgift att företräda riket utåt knappast kräva någon särskild grundlagsregel; att regeringen har denna kompetens följer av att, som det sägs i 1 kap. 6 § regeringsformen, regeringen styr riket (och , a.a. s. 341). Skriftligt svar på fråga 2003/04:1251 om resa till och de palestinska områdena I skriftligt svar till på fråga 2003/04:1251 av () har utrikesminister bl.a. uppgett föl- jande: Jag avser att besöka . När det gäller besök till de palestinska områdena är detta under planering. Vid besöket i är det min avsikt att träffa såväl civilbefolkning som representanter för fredsrörelsen och representanter för både och palestinier. Rapportering och intervju med i I en artikel som var införd i uppges att utrikesminister under sitt officiella besök i under den följande veckan kommer att träffa den israeliske utrikesministern samt Isra- els premiärminister. Vidare uppges i artikeln att inte kom- mer att träffa den palestinska regeringen vid detta besök utan troligen . I en intervju med som var införd i samma tidning uppger följande. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL EU:s politik är helt klar - vi måste behålla kontakten med palestinierna och , men godtar inte att vi möter dem vid samma tillfälle som vi besöker den israeliska regeringen. Jag valde att acceptera Isra- els villkor, för att kunna fortsätta dialogen med dem. Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt kommentarer till vad som anförs i granskningsanmälan, varav borde framgå om, när och varför planerna för besöket i ändrades i fråga om att träffa representanter för palestinierna. Vidare har utskottet genom en kom- pletterande skrivelse som sänts till begärt svar på föl- jande frågor: Vilka signaler från israeliska respektive palestinska representanter ledde fram till bedömningen att det inte gick att kombinera besöket i med ett besök i de palestinska områdena? När och i vilket sammanhang mottogs de signaler som avses i den föregående frågan? I skriftligt svar till på fråga 2003/04:1251 av () uppger utrikesministern att hon har för avsikt att träffa representanter för fredsrörelsen. Har dessa planer innefattat sammanträffande med enbart det s.k. Genève-initiativet? Av två inom upprättade promemorior, bilagorna A1.5.2 och A1.5.3, som inkommit som svar på utskottets begäran, framgår bl.a. följande. Planeringen inför utrikesministerns besök i skedde genom kontakter med israeliska företrädare i och på plats i Jeru- salem. Palestinska företrädare kontaktades på plats i . Planerna på att träffa representanter för fredsrörelsen innefattade sammanträffande med enbart det s.k. Genèveinitiativet. Kort efter utrikesministerns frågesvar till visade det sig att möten med företrädare för den palestinska myndigheten, det palestinska civila samhället och palestinska representanter för Genève- initiativet inte gick att kombinera med resans huvudsyfte, vilket var att föra samtal med höga israeliska företrädare. Däremot träffade utrikesministern representanter för det israeliska civila samhället och Genève-initiativet. Planeringen för ett besök av utrikesministern i både och de pales- tinska områdena (/) inleddes . Från svensk sida tillkännagavs tidigt utrikesministerns avsikt att den palestinska sidan skulle besökas möjligt efter resan till . Israeliska företrädare avvisade besöksplaneringen . Höga israeliska regeringsföreträ- dare avsåg inte att ta emot utrikesministern, sades det, med mindre än att åtog sig att under besöket avstå från markeringar om när och under vilka former utrikesministern avsåg att besöka den palestinska sidan. Där- utöver begärdes från israelisk sida att skulle förflyta mellan besöken. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL I ett tämligen sent skede i planeringen inför besöket () undersöktes ändå möjligheterna för utrikesministern att träffa före- trädare för den palestinska myndigheten och det palestinska civila samhäl- let i samband med besöket i . På departementets uppdrag kontaktade generalkonsulatet i den palestinska myndigheten. Generalkonsu- latet erhöll svaret att palestinska företrädare inte ansåg det lämpligt att träffa utrikesministern på israelisk mark om hon inte i direkt anslutning till resan också träffade president i (på Väst- banken). Även palestinska företrädare för Genèveinitiativet intog denna ståndpunkt. Ett besök i de palestinska områdena genomfördes , var- vid utrikesministern bl.a. träffade president . Det åvilar regeringen att bedriva utrikespolitiken, givetvis under parlamen- tariskt ansvar inför . Av det sagda följer att regeringen har att avgöra under vilka förutsättningar statsråd kan göra officiella besök i andra stater. Det material som utskottet har tagit del av ger inte underlag för att slå fast att de budskap som förts fram från sida under planeringen av utrikesministerns besök i varit stridande mot den hållning som utri- kesministern offentligt intagit i fråga om vem hon hade för avsikt att träffa vid besöket. Ärendet föranleder inget ytterligare uttalande från utskottet. 1.6 Utrikesminister uppgifter i en interpellationsdebatt I en anmälan till har anförts att utrikesminister lämnat vilseledande uppgifter till kammare i en inter- pellationsdebatt. Anmälaren menar att utrikesministern som förklaring till att det dröjt att svara på en interpellation oriktigt anfört att det inte gått att hitta som passade interpellanten. Anmälaren menar vidare att utrikesministern oriktigt anfört att det var formuleringen av interpellatio- nen som ledde till att svar lämnades gemensamt på helt olika frågor. Anmälaren begär att granskar utrikesministerns age- rande. Anmälningen återfinns i bilaga A1.6.1. Till grund för granskningen har bl.a. legat två yttranden som upprättats inom samt en promemoria från chefen för kammarkansli, bilagorna A1.6.2-A1.6.5. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Av 12 kap. 5 § regeringsformen framgår att en riksdagsledamot enligt bestämmelser i riksdagsordningen får framställa interpellationer eller frå- gor till statsråd i angelägenheter som angår statsrådets tjänsteutövning. är ett led i kontrollmakt. Närmare bestämmelser om interpellationer finns i 6 kap. 1 § riksdagsord- ningen med tilläggsbestämmelser. En interpellation skall ha bestämt inne- håll och vara försedd med en motivering. Den skall besvaras från det att den getts in. Om kammaren gör ett uppehåll i sitt arbete , förlängs tiden med vad som motsvarar uppehål- let. Om ett svar inte lämnas inom den angivna tiden, skall statsrådet meddela varför svaret uteblir eller anstår. En interpellation förfaller om den inte har besvarats vid det då den väcktes. I tilläggsbestämmelserna föreskrivs att en interpellation skall ges in till kammarkansliet. Talmannen anmäler den vid närmast följande samman- träde med kammaren och låter utan dröjsmål statsrådet få del av interpella- tionen. Talmannen bestämmer också efter samråd med statsrådet vid vilket sammanträde svaret skall lämnas. När en interpellation har lämnats in sänds den enligt kammarkansliets rutiner eller senast dagen efter över till . Där- efter avvaktas besked från statsrådet om vid vilket kammarsammanträde för interpellationsdebatter under den föreskrivna tvåveckorsfristen som statsrå- det kan besvara interpellationen. När beskedet har kommit in, lämnas det till interpellanten. En interpellant förväntas vara beredd att ta emot svaret vid de sammanträden som ligger inom tvåveckorsfristen. Vissa tidigare utskottsuttalanden om besvarande av interpellationer Statsråds besvarande av interpellationer behandlades i utskottets båda granskningsbetänkanden under /02. I betänkande 2001/02:KU10 behandlades en anmälan enligt vilken stats- råden regelmässigt bröt mot riksdagsordningens regel om att interpellatio- ner skall besvaras . I sin bedömning hänvisade utskottet till att riksdagsledamöternas möjlig- het att framställa interpellationer till statsråd är en del av kontrollmakten som ger ledamöter insyn i regeringens politiska arbete. Utskot- tet framhöll att huvudregeln är att en interpellation skall besvaras från det att den getts in och konstaterade att bestämmelsen åsido- satts i fråga om mer än hälften av alla interpellationer. Utskottet ansåg att detta var anmärkningsvärt samt att regeringen inte kunde undgå kritik för detta. Anmälningen föranledde inte utskottet till något ytterligare uttalande. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Inom kammarkansliet har på talmannens uppdrag upprättats en redogörelse för vad som förevarit i det fall som är aktuellt. Av den framgår i huvud- sak följande. lämnades den aktuella interpellationen in av . I en skrivelse meddelade Utri- kesdepartementet att interpellationssvaret skulle dröja till på grund av utrikesministerns resor. meddelade kammarkansliet berörda interpellanter, bland dem , att deras interpellationer till utrikesministern tagits bort från dag- ordningen för sammanträdet . Det var klart att interpellation skulle besvaras gemensamt med en annan interpellation av henne och med en interpellation av om kidnappade barn. Skälet för att interpellationerna tagits bort från dagord- ningen var att utrikesministern utsetts att i statsministerns frånvaro repre- sentera vid presidentinstallationen i . Kammarkansliet meddelade vidare att man skulle försöka hitta nya tider för interpellations- debatterna . Efter diskussioner genom kammarkansli- ets förmedling med berörda överenskoms att debatten skulle äga rum . Då hade man inte kunnat enas om att ta debatten vare sig den 21 eller . Det visade sig att presidentinstallationen i till följd av ett sent över- klagande inte kom att äga rum . När beslutet togs den 14 om att ta bort utrikesministerns interpellationssvar från listan för den följande tisdagen var det besked som stod att få att installationen var pla- nerad för den dagen även om en viss osäkerhet rådde om den skulle bli av. Riksdagskalendern har presstopp . Kammarkansliet valde då att hålla sig till det enda officiella besked som fanns om installationen och ta bort utrikesministerns sex interpellationssvar. den 17 nåddes kammarkansliet av beskedet att installationen skjutits upp och att utrikesmi- nistern var beredd att lämna interpellationssvaret som först planerats. Kammarkansliets bedömning var dock att det var för sent att så drastiskt ändra föredragningslistan för tisdagen. Utgångspunkten för ageran- det var att det skall stå klart vilka interpellationssvar som kommer att lämnas en viss given debattdag. fanns tillfällen för interpellationsdebatter , , den 10 decem- ber och . var det första tillfället för interpellationsdebatter efter juluppehållet. Kammarkansliet kontrollerar om en inlämnad interpellation har, som det heter i riksdagsordningen 6 kap. 1 §, ett bestämt innehåll och är försedd med en motivering. Kammarkansliet har dock ingen behörighet att påverka hur statsrådet väljer att besvara interpellationen, exempelvis genom att lämna ett gemensamt svar på flera interpellationer. Normalt utgör ett sådant 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL gemensamt svar inga problem för hanteringen, eftersom det ofta känns naturligt att ett gemensamt svar lämnas på flera interpellationer med samma Utskottet har genom en skrivelse som sänts till begärt en redovisning av vad som förevarit hos utrikesministern i frågan om tillfället för att besvara den interpellation som lämnade in den 18 och i frågan om att besvara interpellationen gemensamt med Utskottet begärde därtill de kommentarer som gransk- ningsanmälningen i övrigt kunde ge anledning till. Som svar har översänts en inom upprättad promemoria (bilaga A1.6.3). Av promemorian framgår följande. Med hänsyn till den tid som erfordrades för att inom bereda utrikesministerns svar på interpellation förelåg tillfällen för interpellationsdebatt samt den 3, 10 Kammarkansliet meddelade att freda- gen tillkommit för interpellationssvar. Utrikesministern var på grund av resor förhindrad att besvara interpella- tionen , och . återstående två tillfällena, den 10 respektive , var utri- kesministern kallad att närvara vid sammanträde i och bedömningen gjordes att tiden var alltför knapp att besvara de fem interpellationer i skilda ärenden som fanns . bakgrund meddelade UD:s expeditionschef att den i granskningsärendet aktuella interpellationen, liksom övriga obesvarade inter- pellationer, skulle besvaras , dvs. vid det första tillfälle som gavs efter juluppehåll. Beslutet att ställa in debatten den dagen fattades i fullt samförstånd mellan kammarkansliet och . om att den ukrainska presidentinstallationen med kort varsel flyttats till ett senare datum och att utrikesministern mot denna bakgrund var beredd att lämna sitt svar som planerat . Kammarkansliet valde dock att inte återinsätta debatten på programmet. Efter fortsatta diskussioner mellan kammarkansliet och ministerkansliet sattes datum för debatten till . Då hade interpellanten enligt uppgifter tillgängliga för tackat nej till att ta emot svaret i de interpellationsdebatter med utrikesministern som hölls den 21 Utrikesministerns beslut att besvara tre interpellationer i ett samman- hang fattades mot huvudsaklig bakgrund av att de behandlade frågor om regeringens hantering av ärenden rörande bortförda barn. tionerna innehöll därutöver en fråga rörande svensk katastrofberedskap. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Denna fråga besvarades med en relativt kortfattad redovisning mot bak- grund av bedömningen att kontrollmakt här främst skulle komma att utövas genom granskning i . Vad avser tidpunkten för besvarande av interpellationen hänvisade utri- kesministern i debatten till att det funnits flera datum där interpellanten inte kunde ta emot interpellationen. Hon uppfattade då att kritik riktats mot henne för att det dröjt från till innan svar lämnades. Först senare i debatten preciserade att hennes kritik handlade om tidsutdräkten fram till . I fråga om sammanläggningen av de tre interpellationerna gav utrikesmi- nistern uttryck för uppfattningen att ursprunget till den uppkomna situatio- nen stod att finna i det obestridliga faktum att en och samma interpellation innehöll två frågor på skilda områden. Yttrande från chefen för kammarkansliet Utskottet har inhämtat ett yttrande av chefen för kammarkansliet, bilaga A1.6.4. Av yttrandet framgår följande. Av den korrespondens som finns bevarad framgår att utrikesministern var beredd att lämna det gemensamma svaret på det tre interpellationerna fre- . Från kammarkansliet vidarebefordrades denna upp- gift till de båda interpellanterna och . Enochson anmälde att hon hade förhinder och föredrog tis- som datum för debatten. meddelade att han på grund av deltagande i Europarådsmöte hade förhinder såväl fre- som hela den . Dessa uppgifter vidarebefordrades till som återkom med förslaget att debatten skulle äga rum . Genom en skrivelse som sänts till har utskottet begärt vissa ytterligare uppgifter. Som svar har översänts en inom upprättad promemoria, bilaga A1.6.5. I prome- anförs att departementet i dialogen med kammarkansliet, som huvudsakligen fördes per telefon, meddelade att utrikesministern var beredd att lämna det gemensamma svaret på interpellationerna den 21 respektive . Kammarkansliet meddelade att interpellanterna inte kunde ta emot svaret . Vidare lämnades besked om att hade förhinder hela den . Det finns inga uppgifter som tyder på att UD nåddes av något besked om att skulle ha varit tillgänglig eller föredragit att ta emot svaret . 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL Utskottet noterar att det är respektive statsråd som själv bestämmer hur en interpellation skall besvaras. Beträffande tidsutdräkten vill utskottet notera vad utskottet anfört i betänkande 2001/02:KU10 om att huvudregeln är att en interpellation skall besvaras från det att den getts in. Utskottet var kritiskt till att denna regel åsidosatts i flera fall. Granskningen föranleder inte något ytterligare uttalande av utskottet. 1.7 Uppgifter av näringsminister i en interpellationsdebatt I en anmälan begärs att granskar statsrådet uppgifter under en interpellationsdebatt . Enligt anmälan har statsrådet lämnat oriktiga uppgifter om reducering av utsläpp, bilaga A1.7.1. Till grund för granskningen har bl.a. legat en promemoria från Närings- departementet, bilaga A1.7.2. Under den aktuella interpellationsdebatten om vilka åtgärder som planera- des med anledning av kritik till följd av en granskning av uttalade statsrådet bl.a. följande (prot. 2003/04:73 s. 1): har som ram för mitt arbete bestämt att det ska råda konkur- rensneutralitet och att det ska vara inom ramen för vad som är affärs- mässigt försvarbart. Det vore det inte om det skulle vara dyrare per kilowatt att vara kund hos än hos konkurrenterna för att har ålagts eller tagit på sig frivilligt en större samhällelig uppgift än vad som gäller konkurrenterna. Den balansgången har riks- dagen ålagt bolaget. I har man tagit över ett gammalt öst- tyskt energisystem som man har köpt. Det var ett risktagande. Vi har inte facit över vad det kommer att bli. Än så länge verkar det att ha gått väldigt bra ekonomiskt, men också miljömässigt. Koldioxidutsläppen från de verk man har köpt har minskat , svavel- utsläppen . Sotutsläppen har i det närmaste upphört under den tiden. Det tycker jag förtjänar ett annat omdöme än att de har hundra- faldigat sina utsläpp. Jag ska också berätta att jag träffade min tyske kollega . Han ville å sin och sin regerings vägnar berömma mig och för att är, som han uttryckte det, bäst i hela världen på att rena utsläppen från kolkraften. Han var stolt över att man i , på grund av investeringar, hade världens renaste kolkraftverk. I ett land som är starkt beroende av den typen av energiproduktion var detta mycket viktigt för honom. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL tycker jag kan vara värt för oss att då och då påminna oss i stället för att använda som jag tycker vilseledande beskrivningar som att Vatten- fall genom sina aktiviteter har hundrafaldigat utsläppen i , eller hur formuleringen nu var. Det leder i alla fall tanken helt fel. Verklig- heten är ju att man har reducerat utsläppen radikalt genom sina insat- ser i . förvärvade direkt och via sitt dotterbolag genom en rad affärer aktiemajoriteten i elproduktionsbolaget och gruvbola- get LAUBAG. På fanns en uppgift om att utsläpp i luften från elproducent i östra (tidigare Veag) har reducerats dramatiskt . På webbplatsen anges att koldioxidutsläppen har minskat , utsläppen av svaveldioxid och av kvävedioxid . Mängden partikelutsläpp har minskad . Vidare redovisades på webbplatsen hållbarhetsrapporter för respektive 2002. Beträffande koldioxidutsläppen i redovisades 71 787 2001 och 68 792 2002. Beträffande svaveldioxid- utsläppen i redovisades 44 432 2001 och 46 119 2002. Mängden kvävedioxidutsläpp i angavs vara 45 403 kiloton och 45 024 kiloton. Som svar på utskottets begäran om kommentarer till de frågor som ligger i anmälan har det upprättats en promemoria inom , bilaga A1.7.2. Enligt promemorian framgår det av uttalandet att statsrådet refererade till reduceringar som gjort alltsedan 1990. Detta år angavs som basår på grund av att Kyotoprotokollet tillkom detta år, vil- ket innefattar förpliktelser för de undertecknande länderna att vidta vissa utsläppsreduceringar. Det synes enligt promemorian vara svårt att finna stöd för att statsrådets uttalande om reduceringarna skulle innebära ett påstå- ende att de tyska bolagen gjort dessa reduceringar sedan blev delägare. För den som är insatt i ämnet är det enligt promemorian inte möjligt att missuppfatta statsrådets inlägg i debatten. Och även om någon del av inlägget skulle kunna misstolkas är det uppenbart att det inte var statsrådets avsikt att påstå att utsläppen minskat så kraftigt under den korta tid om två som ägt bolagen. Granskningen föranleder inte något uttalande från utskottets sida. 1 REGERINGENS FÖRHÅLLANDE TILL 1.8 Justitieminister svar på en skriftlig fråga om utvecklingen av brottsligheten I en anmälan, bilaga A1.8.1, begärs att utskottet granskar justitieminister tjänsteutövning i samband med det svar han gav på fråga 2004/05:244 om utvecklingen av brottsligheten i . Granskningen bör särskilt gälla om justitieministern har försökt att vilseleda genom att lämna oriktiga uppgifter om brottslighetens utveckling. Till grund för granskningen har bl.a. legat en promemoria från Justitie- departementet, bilaga A1.8.2. ställde riksdagsledamoten följande skriftliga fråga om utvecklingen av brottslighet i till justitieminis- ter . besökte justitieminister för att sammanträffa med en grupp medborgare som genomfört en namninsamling med krav på insatser för att öka rättstrygghet och rättssäkerhet på landsbygden. Upp- ropet som på denna korta tid samlat nästan 12 000 namn kom till stånd efter att en rad allvarliga våldsbrott inträffat inom ett relativt litet område i södra . Under sammanträffandet som varade fick Bod- ström bland annat en redogörelse av hur kom hem och hittade sin sambo ihjälslagen på ett bestialiskt sätt. Som svar på detta och även vid senare tillfällen under samtalet underströk gång på gång att brottsligheten i inte ökat . Att medborgarna fått intryck av att så skett förklarade med att mediernas fokusering på brott ökat starkt. En enkel genomgång av Brottsförebyggande rådets statistik visar emellertid att brottsligheten fördubblats och att också våldsbrotten, som diskussionen här gällde, ökat kraftigt. Min fråga till justitieministern är därför: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att de nya statistikkällor som regeringen använder sig av ska komma till allmän kännedom? lämnade justitieministern följande skriftliga svar. Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att de nya statistikkällor som regeringen använder sig av ska komma till allmän kännedom. Frågan är ställd mot bakgrund av de statistikuppgif- ter jag nämnde vid ett möte i . Vid mötet i diskuterades frågan om rättstrygghet och rätts- säkerhet på landsbygden.