bet · GS01SOU11 · 2005-04-07 00:00:00 — Vidare bör avslåtre motioner om grönområdens och trädgårdarsbetydelse för folkhälsan samt ettmotionsyrkande om hästens betydelse för sjukaoch handikappade.Jämför reservationerna 17 (m), 18 (kd) och 19(fp, c).MotionerEtt flertal motioner tar upp frågor om kostens ochmotionens betydelse för folkhälsan.I motion 2003/04:So409 av . (m) begärs ett tillkännagivande om kost ochmotion (yrkande 9). Kunskap om maten och dessbetydelse är en kunskap som var och en måste ha,anför motionärerna. Vidare har fysisk aktivitetpositiv betydelse för en rad sjukdomar och förbalansen.I motion 2004/05:So596 av . (m) begärs ett tillkännagivande om viktigafriskfaktorer såsom mat, motion och kärlek (yrkande4).I motion 2004/05:MJ332 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande ominformationsåtgärder kring fetma och folkhälsa(yrkande 10). Information är viktigt. bör inom befintliga budgetramarges befogenhet att bevilja projektbidrag ellerstipendier till frivilligorganisationer ochenskildas folkbildningsarbete om frågor kring kostoch folkhälsa, anför motionärerna.I motion 2003/04:So577 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att utreda vilkamöjligheter som står till buds för att minskaövervikten särskilt bland barn (yrkande 6).Motionärerna anser att regeringen bör ge i uppdrag att utreda detta.Utredningen bör pröva olika alternativ och geförslag till åtgärder.I motion 2003/04:Kr385 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om idrottsrörelsenoch folkhälsan (yrkande 13). Motionärerna anser attregeringen i större omfattning bör ta till varaidrottsrörelsens kunnande i ett samlat grepp förbättre folkhälsa.I motion 2004/05:So530 av och ()begärs ett tillkännagivande om vikten av åtgärderför att undvika överviktsproblem.I motion 2003/04:So363 av ()begärs ett tillkännagivande om behovet av åtgärderför att komma till rätta med överviktsproblem hosbarn och ungdomar. Motionären återkommer om detta imotion 2004/05:So562.I motion 2003/04:So557 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att utarbeta en nationellstrategi mot fetma. Motionärerna pekar på attfetmaproblematiken är multifaktorell och därförmåste angripas på flera olika samhällsnivåer.I motion 2004/05:So278 av ochMichael () begärs ett tillkännagivande ombehovet av åtgärder för att få till stånd förändradematvanor för en bättre hälsa.I motion 2004/05:So365 av () begärsett tillkännagivande om behovet av en bredinformation om kostens betydelse för hälsan.Två motioner tar upp frågor om hälsoklubbar ochlivsstilscentrum.I motion 2003/04:So644 av ()begärs ett tillkännagivande om stöd tillförsöksverksamheter med medicinska hälsoklubbar(Health Clubs) (yrkande 1). Motionären anföratt dessa klubbar kombinerar och integrerar fysiskaktivitet, som sport och träning i olika former, medhälsofrämjande komplementära medicinska åtgärder(massage, akupunktur m.m.). Här finns läkare ochannan sjukvårdspersonal. Den enskilda människansätts i centrum. Detta har visat sig ha mycket braförebyggande värde liksom rehabiliterande effekt.I motion 2003/04:So483 av m.fl. (c,kd, v) begärs ett tillkännagivande om att utredamöjligheterna och förutsättningarna för att skapaett nationellt livsstilscentrum enligt motionensintentioner. Motionärerna anser att regeringen börstödja idén om att öppna ett livsstilscentrum. Påett sådant skall man kunna träffa vårdpersonal ochkunna få hjälp av t.ex. en dietist och få recept påfysiska aktiviteter.Tre motioner tar upp grönområdenas betydelse förfolkhälsan.I motion 2003/04:So343 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om att i de nationellafolkhälsomålen uppmärksamma tillgången tillgrönområden (yrkande 6).I motion 2003/04:So459 av och () begärs ett tillkännagivande om att ifolkhälsoarbetet även medta åtgärder för attstimulera och bättre tillvarata trädgårdarnasbetydelse från folkhälsosynpunkt. I motion2004/05:So313 av och () framförs likande synpunkter.En motion tar upp hästens betydelse för sjuka ochhandikappade.I motion 2004/05:MJ505 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om hästensbetydelse för sjuka och handikappade (yrkande 2).Bakgrund och tidigare behandlingDen ökade förekomsten av övervikt och fetma ibefolkningen kan i väsentlig grad förklaras avändrade matvanor och fysisk inaktivitet. Genom attanta proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsanfastställdes ökad fysisk aktivitet som ett särskiltmålområde för folkhälsoarbetet (målområde 9). Godamatvanor och säkra livsmedel är förutsättningar fören god hälsoutveckling hos befolkningen ochfastställdes därför som ett särskilt målområde förfolkhälsoarbetet (målområde 10).Vid socialutskottets behandling av propositionenbehandlades ett antal motioner som gällde frågor omfysisk aktivitet, matvanor och övervikt (bet.2002/03:So7). Utskottet ställde sig bakom de avregeringen föreslagna målområdena och anförde bl.a.följande i bedömningen:Utskottet delar regeringens uppfattning attfysisk aktivitet är en förutsättning för en godhälsoutveckling. Utskottet noterar också medtillfredsställelse att de samlade insatserna inommålområdet inriktar sig på hela befolkningen.Även då så är fallet vill utskottet särskiltframhålla vikten av att fysisk aktivitet blirnågot positivt och regelbundet förekommande blandbarn och ungdomar. Detta eftersom grundläggandeav goda vanor torde ha en mycketpositiv inverkan på en persons framtidahälsotillstånd. Utskottet konstaterarsammanfattningsvis att ett omfattandearbete pågårpå området och anser mot denna bakgrund attmotionerna - - - får anses i huvudsaktillgodosedda. (s. 45) - - -Utskottet anser att inrättandet av detföreslagna målområdet 10 sammantaget med detomfattande arbete som bedrivs och har bedrivitspå området torde innebära goda förutsättningaratt ta ett samlat grepp på de frågor som hängersamman med matvanor och livsmedel såsom godakostvanor, övervikt, ätstörningar,födoämnesöverkänslighet m.m. harhär en viktig roll och har bl.a. i uppgift attöka medborgarnas, särskilt barns och ungdomars,kunskaper om god och säker mat så att de kan göramedvetna val samt att öka deras kunskaper omsambanden mellan kost och hälsa. Utskottet anseratt motionerna - - - får anses i huvudsaktillgodosedda. (s. 48)Motionerna avstyrktes (res. m och c). Riksdagenföljde utskottet (rskr. 2002/03:145).I budgetpropositionen anfördes mot bakgrundav att andelen människor som lider av övervikt ellerfetma i befolkningen har ökat markant under desenaste decennierna (prop. 2004/05:1 utg.omr. 9 s.73) att utvecklingen är oroande och att det för attvända trenden krävs insatser för att skapaförutsättningar för goda matvanor och ökad fysiskaktivitet. Vidare upplyste regeringen om att och har fått iuppdrag att ta fram ett underlag till enhandlingsplan för goda matvanor och ökad fysiskaktivitet bland befolkningen.Uppdraget redovisades genomrapporten till handlingsplan för godamatvanor och ökad fysisk aktivitet. De insatser somföreslås i rapporten är bl.a. följande:* Möjligheten till fysisk aktivitet i vardagen skaöka genom ett statligt program för finansieringav säker gång- och cykeltrafik. Den nationellacykelstrategin ska vidareutvecklas ochgenomföras. ** Utbudet och tillgängligheten av hälsosam mat skaöka i samhället. Serveringar, kiosker ochautomater i offentligt finansierade verksamheterska underlätta och uppmuntra till goda matvanor,bl.a. genom krav på sortiment videntreprenadupphandling. Det gäller t ex skolor,idrottsanläggningar, simhallar och sjukhus. ** Ett nationellt program ska upprättas för attinventera, rusta upp och förnya skol- ochförskolegårdar så att de inspirerar till lek,rörelse, idrott och utomhusundervisning. ** Riktlinjerna för maten i skolan ska utvecklas ochäven inkludera frukost, mellanmål, frukt ochkafeterior samt matmiljön. Riktlinjerna skaomfatta förskolan, ochgymnasieskolan.*1. Begränsningar av marknadsföring av mat riktadtill barn ska prövas och ska på EU-nivåverka för att TV-reklam för mat riktad till barnförbjuds. Konsumentorganisationerna föreslås fåresurser att bevaka marknadsföringen och väckadebatt om utbudet av söta drycker, godis, snacks,bakverk och glass. En samverkansgrupp mellanmyndigheter, livsmedelsindustrin ochreklambranschen för ansvarsfull marknadsföringska bildas.2. * Kommunikation om betydelsen av att äta rätt ochatt röra sig ska ingå på ett systematiskt sätt iverksamheten inom barn- och mödrahälsovården,skolhälsovården och tandvården. ** I kommunala beslut rörande naturvården börsärskilt möjligheter att bevara och utvecklafriluftslivet beaktas och friluftsorganisationerbör få ökat statligt stöd. ** En rejäl satsning föreslås på fortbildning avpersonal inom skola, vård och omsorg när detgäller betydelsen av goda matvanor och ökadfysisk aktivitet. ** Hälsokonsekvenser ska bedömas och beaktas vidförändringar av EUs jordbrukspolitik, specielltproduktionsdrivande jordbruksstöd. ** Idrottsrörelsen bör stimuleras att bredda sinverksamhet och att attrahera fler, specielltmänniskor med en stillasittande livsstil, medutländsk bakgrund och funktionshindrade. *Rapporten skall enligt uppgift frånSocialdepartementet sändas ut på remiss under våren2005.I svar på fråga för skriftliga svar (2004/05:525)anförde statsrådet bl.a. följande om utbildning i kost- ochnäringslära:Jag vill framför allt peka på insatser som görsför barn och ungdomar. Skolans ansvar för atterbjuda daglig fysisk aktivitet för alla barn ochungdomar har skrivits in i läroplanerna.Skolmyndigheterna har fått i uppdrag att följaupp hur skolorna arbetar med att förverkligadetta mål. Ett nationellt resurscentrum föridrott och hälsa har inrättats vid Örebrouniversitet. I har ämnet hem- ochkonsumentkunskap en viktig roll. Ämnet idrott ochhälsa är ett av kärnämnena i gymnasieskolan. Ettav de mål alla elever ska uppnå i ämnet ärkunskap om faktorer som påverkar människors hälsaoch att kunna diskutera sambanden mellan hälsa,livsstil och miljö. - - - Det är självklart såatt gymnasieutbildningar som riktar sig till demsom ska arbeta med vård och omsorg av gamla ochunga liksom till dem som ska arbeta med atttillaga och servera mat kan behöva ge ytterligarekunskap om sambanden mellan kost och hälsa utöverde grundläggande kunskaper som alla medborgarebehöver. - - - En del av den enskildesfärdigutbildning och kompetensutveckling kommerdärför att behöva ske i arbetslivet. I kommuneroch landsting finns till exempel nutritionisteroch andra kostexperter som kan medverka till attpersonalens kompetens höjs.När det gäller närhet till grönområden har följandeinformation om indikatorer för folkhälsan inhämtatsfrån :* Kommunala insatser för rörligt friluftsliv ochandra friluftsaktiviteter (Anmärkning: I"Kommunernas finanser" finns enbart uppgift omallmän fritidsverksamhet, idrotts- ochfritidsanläggningar och fritidsgårdar. - - -)** Tillgång till rekreationsområde inom 5 minutersgångavstånd** Förekomst av förskole- och skolgårdar somtillgodoser barns behov av lek, rörelse,stimulans och avkoppling** Förekomst av stimulerande utemiljöer i anslutningtill särskilda boendeformer för äldre ochfunktionshindrade (Anmärkning: ansvararför miljökvalitetsmålet "God bebyggd miljö". Dekan eventuellt utveckla frågorna i en enkät somställs till kommunerna)*Från har inhämtasinformation om att det inom förbundetsmedlemsklubbar finns en stor handikappverksamhet.Cirka 4 000 ryttare med funktionshinder får genomridsporten möjlighet till en meningsfullfritidssysselsättning. Majoriteten har ett kognitivtfunktionshinder och ofta ett eller flertilläggshandikapp. Ridsport ger även ca 1 500rörelsehindrade, drygt 100 hörselskadade och likamånga blinda och synskadade ryttare möjlighet aktiv fritid. Förbundet har en handikapp- ochutbildningskonsulent som bistår med råd omhandikappverksamhet inom ridsport.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar med stor tillfredsställelseatt det i det underlag till handlingsplan för godamatvanor och ökad fysisk aktivitet blandbefolkningen som tagits fram av och finns fleraförslag för att främja goda matvanor och ökad fysiskaktivitet. Utskottet, som med tillförsikt kommer attfölja det fortsatta arbetet, utgår från atthandlingsplanen kommer att ha positiv effekt förnationella, regionala och lokala aktivteter för enbättre folkhälsa. Genom förverkligande av förslageni handlingsplanen kan det enligt utskottetförutsättas bli enklare för den enskilde individenatt utöva fysik aktivitet och att göra hälsosammakostval.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet såledesatt ett omfattande arbete pågår på området och ansermot denna bakgrund att motionerna 2003/04:So363(kd), 2003/04:So409 (m) yrkande 9, 2003/04:So557(s), 2003/04:So577 (kd) yrkande 6, 2003/04:Kr385(kd) yrkande 13, 2004/05:So278 (s), 2004/05:So365(s), 2004/05:So530 (s), 2004/05:So562 (kd),2004/05:So596 (m) yrkande 4 och 2004/05:MJ332 (fp)yrkande 10 får anses i huvudsak tillgodosedda.I likhet med motionärerna i motionerna2003/04:So483 (c, kd, v) och 2003/04:So644 (m)yrkande 1 anser utskottet att det förebyggandehälsoarbetet är centralt för folkhälsan. Ettfungerande samspel mellan offentligfinansieradeinitiativ och de enskilda själva är enligt utskottetgrunden för en fortsatt god folkhälsoutveckling.Utskottet är emellertid inte berett att ställa sigbakom ett riksdagsinitiativ avseende stöd tillförsöksverksamheter med medicinska hälsoklubbareller till att utreda förutsättningarna för attskapa ett nationellt livsstilscentrum. Motionernaavstyrks därför.Utskottet kan instämma i uppfattningen attgrönområden och trädgårdar generellt har positivbetydelse för folkhälsan. Motionerna 2003/04:So343(c) yrkande 6, 2003/04:So459 (s) och 2004/05:So313(s) bör dock inte föranleda några tillkännagivandenav . Motionerna avstyrks.Utskottet ifrågasätter inte att hästar och ridningkan ha positiv betydelse för rehabiliteringen avsjuka och handikappade. Motion 2004/05:MJ505 (kd)yrkande 2 bör dock inte föranleda någotriksdagsinitiativ. Motionen avstyrks.Minskat bruk av tobak och alkohol, ettsamhälle fritt från narkotika ochdopning samt minskade skade-verkningar av överdrivet spelande(målområde 11) samt övrigt beroendeUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om attanlägga genusperspektiv på handlingsplanenmot dopning. bör vidare av-slå tvåmotioner om åtgärder för att förhindradopning. bör även avslå en motionom shoppingmissbruk och en motion omdataspelsberoende hos barn.MotionerI motion 2003/04:So395 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om anläggande av ettgenusperspektiv i handlingsplanen mot dopning(yrkande 6). Motionärernas uppfattning är attdopning även förekommer bland kvinnor och attregeringen vid beredningen av handlingsplanen därförbör anta ett könsperspektiv.I motion 2003/04:So366 av och () begärs ett tillkännagivande ominformation om dopningens skadeverkningar ochrisker. Motionärerna anser att missbruk avdopningspreparat bör jämställas mednarkotikamissbruk och att informationsinsatsernafrån samhällets sida bör ökas kraftigt.I motion 2003/04:So631 av och () begärs att tillkännager förregeringen som sin mening vad i motionen anförs omstraff för dopningsbrott. Motionärerna anser attminimistraffet för grovt dopningsbrott bör höjastill fängelse och straffmaximum till fängelse.Några motioner tar upp andra former av beroende.I motion 2004/05:So205 av ()begärs ett tillkännagivande om forskning om ochbättre vårdformer för shoppingmissbrukare.I motion 2004/05:So239 av ochBirgitta () begärs ett tillkännagivande omdataspelsberoende hos barn och ungdom.Bakgrund och tidigare behandlingAllmänt om målområdetSocialutskottet har i betänkande 2002/03:SoU7 Målför folkhälsan ställt sig bakom det aktuellamålområdet (s. 52). Utskottet anförde då bl.a. attdet delar regeringens uppfattning att detförebyggande och hälsofrämjande arbetet på detaktuella området, för att bli effektivt, måstebehandlas i ett sammanhang.DopningsfrågorI budgetpropositionen (prop. 2004/05:1utg.omr. 9) anfördes beträffande anslag 14:8Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder att fr.o.m.2003 har Dopingjouren förstärkts med 3 miljonerkronor (s. 97). Vidare anförde regeringen i sammaproposition (utg.omr. 17 s. 127) att den svenskaidrottsrörelsen gör betydande insatser för attbekämpa dopning inom idrotten. Enligt regeringen harSverige även internationellt gått i spetsen för ettsamarbete i denna kamp bl.a. genom aktivt arbeteinom ramen för IADA (the International Anti-DopingArrangement) och övervakningsgruppen förEuroparådets antidopningskonvention. bidrardessutom inom ramen för till att utarbeta englobal konvention mot dopning inom idrotten samttill att utveckla Världsantidopningsbyrån ().Under 2004 har också ett stort arbete lagts ned påatt inarbeta världsantidopningskodens krav iRiksidrottsförbundets dopningsföreskrifter (s. 134).Detta är den största förändringen av förbundetsantidopningsregler sedan dessa infördes i slutet av1970-talet. De nya reglerna trädde i kraft den 1juli 2004.Regeringen gav i uppdrag att genomföra enfördjupad kvantitativ och kvalitativ analys avfolkhälsopolitikens bestämningsfaktorer, inomsamtliga elva målområden, ur ettjämställdhetsperspektiv. Analysen skulle enligtuppdraget synliggöra kvinnors och mäns livsvillkoroch den ojämlikhet i hälsa som är en följd av skildalivsvillkor. skulleföreslå mål och åtgärder för de skillnader ilivsvillkor och hälsa som är mest angelägna attåtgärda. Uppdraget redovisades, i den del detomfattar målområde 7-11, . Beträffandedopingproblematiken anförs följande i rapporten:Kvinnors läkemedelsberoende är ett mycketunderskattat folkhälsoproblem, som är relativtoförändrat även ompreparaten är olika. Under 1990-taletsexdubblades förbrukningen av antidepressivamedel, pga. introduktionen av SSRI preparat (CAN2004). Försäljningen av dessa ökar brant varjeår; från 47,4 DDD/1000 kvinnor och dag till 61,9DDD ().Förbrukningen bland män är hälften så stor.Tänkbara förklaringar till könsskillnadernaLäkemedelsindustrins försök att medikaliseringsärskilt kvinnors problem hänger ihop medkommersiella intressen. Att läkarvetenskapenbidrar till denna medikalisering kan bero påmedicinens traditionella syn på kvinnor som svagaoch deprimerade (1997).ÅtgärdsförslagInförandet av generiska beteckningar (dvs. ickevarumärken) på alla läkemedel kan minskaöverdriven marknadsföring. * Ett genusinriktat forskningsprogram somanalyserar sjukvårdens medikalisering av kvinnorbör initieras. - - -*Gemensamma möjliga förklaringar tillnarkotika/dopning och överdrivet spelande* En tänkbar förklaring till mäns merriskfyllda spelande kan vara vilkahälsorelaterade föreställningar ochbeteenden som är kopplade till dendominerande formen av maskulinitetrespektive femininitet i vårt samhälle.Maskulinitetsforskare menar atthälsorelaterade föreställningar ochbeteende är ett sätt att demonstrerafemininitet och maskulinitet. Dendominerande formen av maskulinitet i vårtsamhälle är förenad med större risktagande,våldsuttryck och obenägenhet att söka vård(1996, 2000). Här kannarkotikaanvändning, dopning och riskfylltspelande vara ett sätt att uttrycka enmaskulinitet, som inte väjer för risker ilivet. Det saknas dock svensk och Europeiskkvalitativ forskning som kan förklaraproblematiken. En intressant frågeställningsom gäller både alkohol, droger ochöverdrivet spelberoende är om kvoteradföräldraledighet ökar männensansvarstagande för barn och familj ochdärmed möjligen minska deras riskfylldahälsovanor? Genusforskningen bör förstärkasför att analysera samband, orsaker ochlägga fram detaljerade åtgärdsförslag*Regeringen har uppdragit till att arbeta vidare med analysen.I betänkande 1998/99:SoU5 Kontroll av syntetiskadroger och åtgärder mot dopning behandladesocialutskottet med anledning av förslagen iproposition 1998/99:3 Åtgärder mot dopning bl.a.frågor om kriminalisering av bruket av dopningsmedeloch införande av brottet grovt dopningsbrott.Utskottet delade regeringens bedömning attövervägande skäl talar för en kriminalisering avbruket av dopningsmedel. Utskottet fäste avseendevid tanken att en kriminalisering innebär enmarkering av att alla former av icke-medicinskbefattning med dopningsmedel är socialt oacceptabla.Utskottet tillstyrkte således regeringens förslagtill att kriminalisera bruket av dopningsmedel ochavstyrkte en motion (res. v).Utskottet tillstyrkte även regeringens förslag attinföra brottet grovt dopningsbrott med straffskalanfängelse lägst och högst fyra år.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1998/99:139).Av 3 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissadopningsmedel följer att straffet för dopningsbrottav normalgraden är fängelse i högst . Vidringa brott är straffet böter eller fängelse i högstsex månader.I en nyligen avlämnad proposition om vissalagändringar beträffande hälsofarliga varor ochnarkotikaprekursorer (prop. 2004/05:127) harregeringen anfört att den har för avsikt attinitiera en översyn av lagstiftningen om bl.a.narkotika och dopningsmedel (s. 24). Översynen börenligt regeringen omfatta t.ex. frågor om vilkaförfaranden som bör vara straffbara, straffskaloroch förverkanden.Övriga frågor om beroendenStatens folkhälsoinstitut har enligt uppgift iregleringsbreven att utvecklainsatser mot spelberoende och dess socialakonsekvenser samt verka för att effektivakunskapsbaserade metoder för att minskaskadeverkningar av överdrivet spelande utvecklas.Institutet skall till regeringen återrapportera hurarbetet fortskrider.I en interpellationsdebatt (interpellation 2004/05:222) om dataspelsvanor hosbarn och ungdomar anförde statsrådet bl.a. följande:Medierådet, före detta ,arbetar på uppdrag av regeringen med att minskarisken för skadlig mediepåverkan på barn ochunga. Uppdraget omfattar bland annat datorspel.Rådet ska ägna våldsskildringar och pornografisärskild uppmärksamhet samt ha ett tydligtgenusperspektiv i sin verksamhet. I rådetsuppdrag ingår att driva på mediebranschernassjälvreglerande arbete för att skydda barn ochunga från skadlig mediepåverkan. harnyligen gett ut en broschyr med information tillföräldrar med dator- och tv-spelande barn. Deninnehåller bland annat sju tips till föräldrarsom tagits fram av MDTS, Sveriges branschföreningMultimedia, Dator- och TV-spel, i samverkan medMedierådet.Ett av tipsen är att respektera deåldersrekommendationer som spelen är märkta medenligt det europeiska PEGI-systemet. PEGI, PanEuropean Game Information, innehåller både enåldersrekommendation och symboler som visarvilken typ av innehåll konsumenten kan mötas avnär produkten används. Enligt MDTS informerar destora butikskedjorna sina kunder både muntligenoch skriftligen om åldersmärkningen.Riksförbundet är en ideellkonsumentorganisation som består av ett antalmedlemsföreningar. Goodgame arbetar med testningav spel enligt underhållningsaspekter,användbarhetsaspekter och etiska aspekter. Derastester finns på . - - -ämnar presentera en nyligengjord sammanställning av forskning som delvisspeglar den här frågeställningen i januari 2005.Statens folkhälsoinstitut kommer attpresentera den rapport om bl.a. dataspelsberoendebland barn och ungdomar som nämns iinterpellationssvaret ovan. Enligt uppgift fråninstitutet kommer det av rapporten att framgå attdet finns studier av hur barns och ungdomarskognitiva förmåga, aggressivitet och vikt påverkasav att de spelar dataspel. Däremot finns inte någrastudier som belyser om, och i så fall på vilketsätt, barn påverkas att spela dataspel ofta ochlänge. De studier som gjorts visar stöd för enstärkt kognitiv förmåga (t.ex. stärktreaktionsförmåga) hos barn och ungdomar som spelardataspel. Däremot visar befintliga studier intenågot egentligt stöd för att det finns ett sambandmellan dataspelande och aggressiva tankar, känsloroch beteenden i övrigt hos barn och ungdomar. Inteheller att det finns samband mellan dataspelande ochövervikt hos barn.I budgetpropositionen (a. anförderegeringen att spelmarknaden expanderar och i daghar en omsättning på (s. 72).Nya spelformer etableras med Internet som bas. Itakt med utvecklingen på spelmarknaden ökar ocksåantalet personer som riskerar att utveckla ettspelberoende.