bet · GS01UU10 · 2005-04-26 00:00:00 — Förgenomförandet och finansieringen av konkreta projekt inom ramarna förden nordliga dimensionen svarar i stället olika instanser såsom , EU:s olika finansiella instrument (bl.a. Tacis, Interregoch Phare), EU:s medlemsländer, ND-partnerländerna, de regionala råden(Östersjöstaternas råd, Barents euroarktiska råd, ,), internationella finansiella institut (, ,NIB), de lokala myndigheterna, medborgarorganisationerna och företagen.Utskottet noterar att de fyra regionala organisationer som har sitt"verksamhetsområde" i , dvs. Östersjöstaternas råd,, och , har givits ettutökat ansvar för genomförandet av handlingsplanen. är medlemi de förstnämnda tre organisationerna och involveras härigenom aktivti arbetet.Utskottet noterar att 2004 har ökat den nordligadimensionens betydelse, också som ett av flera instrument i unionensRysslandspolitik.Utskottet delar regeringens bedömning att merparten av det framtidasamarbetet inom ramen för ND kommer att inriktas på nordvästra nuvarande andra handlingsplan bör således, anser utskottet,följas av ett politisk-strategiskt ramdokument mellan EU och Rysslandvari den fortsatta ND-politikens uppgifter, mål och prioriteringarformuleras.Utskottet anser, liksom regeringen, att den nordliga dimensionen skallses i samband med EU:s övriga mera omfattande försök att främjarelationerna med . Samarbetet inom ND skulle således bl.a. tjänatill att genomföra och kanalisera nödvändiga, mellan unionen och Rysslandöverenskomna, ansträngningar i detta lands nordvästra delar, inklusiveKaliningrad.Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av nordligadimensionen-projekt, t.ex. avseende hantering av kärnavfall på Kolahalvönoch arbetet för att höja kärnsäkerheten i . Det sammansattautrikes- och försvarsutskottet har konstaterat att spridningen avmassförstörelsevapen (kärnvapen, kemiska och biologiska vapen) utgör ettav de största hoten mot internationell fred och säkerhet (bet. 2004/05:UFöU2Sveriges säkerhetspolitik).Utskottet anser att finansiering av samarbetsprojekt inom den nordligadimensionens ram också utgång bör komma från unionensolika instrument, dvs. i huvudsak från grannskapsinstrumentet (European Neighbourhood and ) med tillägg avbilateral och multilateral finansiering.Nordiskt samarbete och samsyn beträffande genomförandet av den nordligadimensionen är enligt utskottets mening viktigt. Det bidrar till attstärka och medvetandegöra en nordisk region och identitet samt underlättarför och att vara delaktiga i EU-gemenskapens samarbetsmönsteroch kontaktytor. Utskottet vill dock i sammanhanget understryka viktenav att också de övriga medlemsländerna i EU fortsatt känner ansvar förutvecklandet av de politiska, ekonomiska, sociala och kulturellarelationerna med partnerländerna inom EU:s nordliga dimension.Utskottet konstaterar att det samarbete som utvecklats inom ramen förUniversity of the Arctic mellan universitet och högskolor runt polcirkelnbl.a. omfattar , ochMitthögskolan. Utskottet noterar att regeringen stöder samarbetet inomUniversity of the Arctic genom ett bidrag till delprogrammet North-2-Northför att främja studentmobilitet mellan de deltagande lärosätena. är nationell kontaktpunkt för programmet i Sverige.Vidare noterar utskottet att , i sittbudgetunderlag för , har äskat medel för sitt deltagande i Universityof the Arctic. Denna begäran är under behandling inomramen för arbetet med nästa budgetproposition.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05U:211(kd), 2004/05:U237 (s), 2004/05:U309 (fp) yrkandena 1, 2, 5 och 6 samt2004/05:U312 (kd) yrkandena 2-5 och 7 kan avstyrkas.SkrivelsenEuropeiska grannskapspolitiken (European Neighbourhood Policy, ENP)Kommissionen presenterade ett meddelande med en övergripandestrategi för den europeiska grannskapspolitiken, och utifrån denna antogrådet slutsatser . De övergripande målen är att samverka medpartnerländerna i avsikt att stimulera politiska och ekonomiskareformprocesser, främja ekonomisk integrering och hållbar utveckling samtatt ge politiskt stöd och bistånd.Den europeiska grannskapspolitiken omfattar länderna inom Barcelonaprocessen,och antog rådet handlingsplaner för , ,, Palestinska myndigheten samt , utarbetade i partnerskapoch syftandes till att uppnå målen med ENP.MotionernaI partimotion 2004/05:K431 (fp) yrkande 5 anför att EU skallvara öppet för alla demokratiska länder som delar unionens mål, liggerhelt eller delvis i och som uppfyller de grundläggande politiskaoch ekonomiska kriterier för medlemskap som EU har slagit fast.I partimotion 2004/05:U242 (m) yrkande 1 anförs att inom EU börbidra till ökat fokus på , och samt enfortsatt hög närvaro på västra kommittémotion 2004/05:U267 (c) yrkande 3 anför motionärerna att frågorsom demokratisk utveckling, mänskliga rättigheter, gränsöverskridandebrottslighet, jämställdhet och miljö bör prioriteras i EU:s samarbetemed , och Moldavien.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att den europeiska grannskapspolitiken(ENP) ytterst syftar till att förebygga uppkomsten av nya barriärer ochskiljelinjer i genom att göra unionens nya grannstater i såvälöster som söder delaktiga i de säkerhetsmässiga och ekonomiska fördelarsom unionens utvidgning medför.ENP befinner sig alltjämt i ett formativt skede. I enlighet medkommissionens och Europeiska rådets önskan, uttryckt i kommissionensmeddelanden 104 (), 393 () samt kommissionens strategidokument("Den europeiska grannskapspolitiken", ), har EU i nära samrådmed de berörda staterna börjat utarbeta s.k. handlingsplaner, vilkaavser att reglera det framtida utbytet mellan dem och unionen i frågorsom rör bl.a. ländernas demokratiska utveckling, skyddet av mänskligarättigheter, jämställdhet och miljö samt arbetet mot den gränsöverskridandebrottsligheten. Förhoppningen är att dessa ansträngningar fr.o.m. 2007skall mynna ut i ett nytt sammanhängande "instrument" för politiken -"det europeiska grannskapsinstrumentet" (ENPI).Hittills har handlingsplaner utarbetats för , , ,, den Palestinska myndigheten, och (september2004). Vidare har kommissionen sammanställt s.k. landrapporter (utifrånvars rekommendationer handlingsplaner sedermera utarbetas) för ländernaArmenien, , , och ().Samarbetet över EU:s yttre gränser, såväl österut som söderut motNordafrika, har tidigare reglerats (och regleras alltjämt) dels genompartnerskaps- och samarbetsavtalen (PSA) i östlig riktning ochEuropa-Medelhavsavtalen (Barcelonaprocessen) i sydlig riktning, dels genomett antal olika instrument, t.ex. Interreg, Phare, Tacis, Cards ochMeda. Dessa instrument, vars syfte är att främja gränsöverskridandeprojekt i olika former, har sina egna respektive förordningar som angervilka projekt som skall prioriteras och hur de skall genomföras. MedENP avser unionen att få till stånd en större enhetlighet av regelverkenför dessa olika former för samverkan.Utskottet välkomnar EU:s strävan att genom ENP undvika alltför skarpapolitiska och ekonomiska skiljelinjer i i kölvattnet av 2004 årsutvidgning. Att det tämligen brokiga regelverk som har regleratdet gränsöverskridande samarbetet nu möjligtvis kan komma att blienhetligare är också lovvärt.Icke desto mindre anser utskottet att det finns ett antal frågeteckenoch problem med den europeiska grannskapspolitiken som förtjänar attdiskuteras. Utskottet konstaterar att ENP föregicks av en politik - Detnya grannlandsinitiativet och Det utökade , () - sommer distinkt rörde unionens relationer med dess östliga grannstater,, och . Till skillnad från ENP, som alltsårör EU:s relationer till de nya grannarna i öster och staterna utmedMedelhavets södra och östra stränder, hade således betydligt mer avgränsat fokus.Det är olyckligt, anser utskottet, att tyngdpunkten i unionensgrannskapspolitik, i dess nya tappning, tycks har förskjutits från grannstaternainom f.d. till att anta en geografiskt sett bredare ochmindre fokuserad inriktning. Det är av stor vikt, anser utskottet, attEU inte tappar sitt engagemang för den demokratiska utvecklingen i dessaländer.Utskottet anser vidare att det kan ifrågasättas huruvida så vitt skildaregioner, såväl i termer av socio-ekonomisk utveckling som historisktarv, som och verkligen bör inordnas i sammautrikespolitiska ENP-mall. De målsättningar för politiken som anges istrategidokumentet av torde bli svåra att applicera på ettlikvärdigt sätt i förhållande till så pass skilda samhällen. Att behandlarelationerna till inom samma ramverk som relationerna tillexempelvis eller riskerar att uppfattas som att EUnedprioriterar utvecklingen i unionens östra närområde.Utskottet konstaterar att EU:s finansiella engagemang för staterna iMedelhavsregionen respektive staterna i det östra närområdet präglas aven obalans till fördel. De biståndsmedel som hanterasinom ramarna för Barcelonaprocessen (5,för perioden2000-2006) är betydligt större än motsvarande medel för de östligagrannstaterna. Det är angeläget att den nya grannskapspolitiken inteleder till en liknande obalans på det politiska området.Utskottet vill understryka vikten av att regeringen framgent inom EUförmår garantera ett genuint politiskt ekonomiskt engagemang frånunionens sida för länderna i EU:s östra närområde.Såväl politiken för det utökade , , som den nyagrannskapspolitiken har haft som uttalat mål att erbjuda ett alternativtill medlemskap i unionen snarare än att utgöra en väg till anslutning.Utskottet anser, i kontrast till denna linje, att EU:s politik iförhållande till grannländerna , och börinnehålla ett medlemskapsperspektiv. Enligt unionsfördragets artikel 49får varje europeisk stat som respekterar de grundläggande principer somanges i fördragets artikel 6.1 ansöka om att bli medlem i unionen. Dennaprincip bör gälla också för EU:s östliga grannstater.Utskottet anser vidare att EU, i sitt fortsatta arbete med dessa länder,bör arrangera regelbundna högnivåmöten på regional basis. Sådana mötenhålls mellan EU och staterna i inom ramarna förBarcelonaprocessen, och samma koncept bör vara tillämpbart också i östligriktning. Härigenom möjliggörs multilaterala kontakter kring frågorvars lösning förutsätter internationellt samarbete på regional nivå,exempelvis gränsöverskridande brottslighet, sexslavhandel, smittspridningetc. Dessa möten bör omfatta , och , och pålängre sikt även Vitryssland.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna 2004/05:K431(fp) yrkande 5, 2004/05:U242 (m) yrkande 1 samt 2004/05:U267 (c) yrkande3 kan avstyrkas.SkrivelsenMoldavienUnder året låg EU:s fokus på främst på två områden: delsarbetet med den europeiska grannskapspolitiken, dels konflikten iTransnistrien, utbrytarrepubliken i östra . förnyaderådet de viseringssanktioner mot 17 nyckelpersoner i Transnistrien sominfördes i februari 2003.Vid rådet för allmänna frågor och yttre förbindelser antogsslutsatser om , där EU framhåller som en betydelsefullpartner och granne och betonar vikten av att Transnistrienkonfliktenlöses. blossade denna konflikt återigen upp efter uppmärksammadestängningar av skolor i Transnistrien. EU reagerade på detta genom attutöka viseringssanktionerna till att också omfatta dem som bar ansvaretför att skolorna stängts.Efter antagandet av rådsslutsatser om den europeiska grannskapspolitikeni juni utarbetades en handlingsplan, vilken antogs av rådet i december.Denna plan skall, på basis av det existerande partnerskaps- ochsamarbetsavtalet, ligga till grund för samarbetet mellan EU och Moldavienunder de kommande tre åren.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att den demokratiska utvecklingen i ,senast manifesterad i landets parlamentsval , uppvisar flerapositiva tecken. Det styrande , under president ledning, har blivit en uttalad anhängare av moldavisktEU-medlemskap. Det är angeläget att landets spirande demokratiska utvecklingoch dess uttalade strävan efter närmare integration och samarbete medEuropeiska unionen inte lämnas därhän.Landet har brottats med stora ekonomiska problem alltsedan Sovjetunionenskollaps och det efterföljande inbördeskriget med de separatistiskastyrkorna i utbrytarrepubliken . Fattigdomen är utbredd.Detta har bl.a. fått till följd att kvinnor utnyttjas i gränsöverskridandebrottslighet kopplad till sexslavhandel. Spridningen av smittsammasjukdomar såsom hiv/aids uppvisar oroande tendenser. Därtill skallunderstrykas att respekten för de mänskliga rättigheterna, den enskildesrättssäkerhet samt mediesituationen delvis alltjämt är otillfredsställande.Utskottet anser att EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP) bidrar tillatt försvåra ekonomiska situation. Det är därför viktigt attSverige inom EU verkar för att unionens bistånd till landet intensifierasoch effektiviseras.Utskottet anser vidare att det är mycket angeläget att få tillstånd en lösning på konflikten kring den separatistiska Transnistrienrepubliken- en konflikt som allvarligt har hämmat strävan till integrationmed EU och som kan komma att verka destabiliserande på den säkerhetspolitiskasituationen i EU:s östra närområde. Utskottet välkomnar därför att EUi lät utnämna en särskild representant till landet varsuppgifter bl.a. omfattar att få till stånd en lösning på denna konflikt.EU, liksom , måste därutöver oförtrutet fortsätta sitt arbete medatt förmå att respektera de s.k. Istanbulåtagandena, som nåddesvid i , om tillbakadragande av trupp frånTransnistrien.SkrivelsenRysslandEU:s och strävan att utveckla ett strategiskt partnerskapframskred med fortsatt hög ambitionsnivå. Bland annatgenomfördes två toppmöten, i och i ,och samarbetsformerna sågs över. Båda parter har mycket att vinna,både politiskt och ekonomiskt, på fortsatt integration och samarbete.Grunden för samarbetet mellan och utgörs av parnerskaps-och samarbetsavtalet. ratificerade duman avtalet attäven gälla EU:s nya medlemsstater. ratificerade duman ävenKyotoprotokollet, vilket varit en utestående fråga mellan EU och Rysslandunder lång tid.Det största framsteget under toppmötet i var att de bilateralaförhandlingarna mellan och inför ett ryskt WTO-medlemskapkunde avslutas. Toppmötet i fokuserade till största del påfärdplanerna för de fyra samarbetsområdena (ett gemensamt ekonomiskt område,extern säkerhet, rättsliga och inrikesfrågor samt utbildning, vetenskapoch kultur). Då det återstod ett antal frågor att lösa kunde de gemensammafärdplanerna inte antas. Flera framsteg gjordes dock under året.Under året har EU i dialogen med strävat efter att nå ett slutpå och att motverka och lagföra brott mot demänskliga rättigheterna. Respekten för demokratiska fri- och rättigheterär en grundförutsättning för att EU:s samarbete med skall kunnautvecklas.MotionenI den enskilda motionen 2004/05:U206 (m) yrkande 2 anför motionären attRyssland inte får isoleras och lämnas att ensamt möta framtiden. Handeloch nära politiskt samarbete måste prägla relationerna tillRyssland.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att grunden för samarbetet mellanEU och utgörs av partnerskaps- och samarbetsavtalet som träddei kraft . tillhör således inte den grupp länder varsrelationer med unionen regleras inom ramarna för ENP. EU och Rysslandhar i stället, i samband med toppmötet i ,lagt fast fyra prioriterade samarbetsområden ("spaces") vilka omfattarekonomi, rätts- och inrikesfrågor, extern säkerhet samt kultur ochutbildning. Arbetet med att konkretisera hur samarbetet kan fördjupasinom dessa områden fortgår.Utskottet anser att ett genuint partnerskap mellan och måstebaseras på gemensamma värderingar. Det måste finnas en grundläggandesamsyn som betonar det önskvärda i att uppnå, upprätthålla och försvaraett demokratiskt styrelseskick, frihet för medierna och den enskildesmänskliga rättigheter och rättssäkerhet. Detta är, menar utskottet, enförutsättning för en rak och ärlig dialog i alla typer av frågor som ärgemensamma för EU och . Utskottet noterar att förhandlingar medEU ibland kan vara komplicerade mot bakgrund av att unionen består av25 medlemsstater som ibland uppträder splittrat och inkonsekvent.Utskottet anser vidare att inom EU bör verka för fortsatt godaoch förtroendefulla relationer mellan och unionen. Rysslandhar nära historiska och kulturella band till unionens medlemsstater,och landets betydelse för säkerhet får inte underskattas.Den senaste tidens politiska utveckling i ger anledning tilloro. Övergången från totalitär diktatur till demokrati, rättsstat ochmarknadsekonomi, som initierades i samband med ,har kommit att ställas inför allvarliga hot och utmaningar.Centraliseringen av makten kring president , den alltmer kringskurnapress- och yttrandefriheten liksom övergrepp mot de mänskliga rättigheternautgör oroväckande tecken på att utvecklingen går åt fel håll. Det ärangeläget, menar utskottet, att omvärlden klart markerar sitt avståndstagandefrån alla typer av inskränkningar i de demokratiska fri- och rättigheternai Ryssland.Ryssland har alltsedan utbrottet av det andra kriget i (iaugusti 1999) utsatts för en rad allvarliga terrorattentat, såsomgisslandramat på en teater i , sprängningen av etttunnelbanetåg i , sprängningarna av två ryskatrafikflygplan samt kidnappningen och den efterföljandemassakern av skolbarn, föräldrar och lärare i Beslan i den1-3 september 2004. Utskottet anser att världssamfundet fortsatt måsteta avstånd från dessa illdåd och gemensamt arbeta för att oskyldigacivila inte blir offer för terrorhandlingar. Utskottet anser vidare attRysslands territoriella integritet måste respekteras och att landet äri sin fulla rätt att bekämpa terrorismen. Det är emellertid av störstavikt, menar utskottet, att terrorhandlingar inte tas till intäkt förinskränkningar av de demokratiska fri- och rättigheterna i Ryssland.Utskottet konstaterar att hantering av konflikten i ,särskilt överträdelserna av mänskliga rättigheter och situationen förcivilbefolkningen, har föranlett skarp kritik från EU och vidupprepade tillfällen. Utskottet vill ta tillfället i akt att understrykasitt avståndstagande från de övergrepp mot mänskliga rättigheter somhar skett såväl under det första kriget i (1994-1996) somunder det andra (fr.o.m. ). Den ryska arméns fortsattbrutala agerande i utbrytarrepubliken är, menar utskottet, oacceptabelt.Det förtjänar också att understrykas, anser utskottet, att nyckelntill ett effektivt bekämpande av terrorismen i består i att fåtill stånd en långsiktig lösning på . Denna lösningmåste vara legitim för såväl det ryska som det tjetjenska folket. Iarbetet med att uppnå detta bör EU spela en mer framträdande roll.Utskottet ser med oro på den ryska inställningen till den verksamhetsom bedrivs av Organisationen för samarbete och säkerhet i (),bl.a. dess valövervakning och dess övervakning av respekten för demänskliga rättigheterna. Den ryska vägran att förlänga mandatet förOSSE:s närvaro i efter var, anser utskottet,olycklig. Det är angeläget att åter förmås bli en aktiv ochkonstruktiv partner inom OSSE.När det gäller unionens långsiktiga förbindelser med är det avsärskild betydelse att utveckla det kulturella och vetenskapliga samarbetet.Utskottet noterar att vissa framsteg inom samarbetsområdet "kultur ochutbildning" har uppnåtts. är delaktigt i EU:s s.k.Erasmus Mundus-programm för utbytesstudier. Vidare har en principöverenskommelsenåtts om upprättandet av ett i där ca250 studenter skall beredas plats . En rad förslag för attåstadkomma en ökning av samarbetet inom högre forskning har skisseratsi det utkast till handlingsplan för samarbetsområdet som upprättadesunder . Arbetet med att konkretisera dessa förslag uppges pågå.Utskottet vill vidare understryka vikten av att handelsrelationernamellan unionen och utvecklas och att i högre grad fårtillgång till unionens marknad för sin export. Det är i ett längreperspektiv ohållbart att unionen begränsar export till unionengenom antidumpningsåtgärder och andra restriktioner. En ökad rysk exportär ett effektivt bidrag till att skapa tillväxt i landet och därmedförutsättningar för högre välstånd, och i förlängningen till att skapagrunder för en stabil politisk utveckling i landet. Enligt utskottetsuppfattning bör motsvarande motiv vara för handen för att utvecklahandelsrelationerna med , och Vitryssland.En övergripande målsättning för EU borde enligt utskottets mening varaatt det skapas ett frihandelsområde som - med en angiven tidshorisont- omfattar och de nya grannländerna , ochMoldavien. För att uppnå denna bör EU i första hand stödja Rysslandsoch ambitioner att bli medlemmar i är medlem avWTO . En sådan anslutningkommer att innebära flera viktiga steg mot anpassning till EU-ländernaslagstiftning. Därefter kan regionala frihandelsavtal vara ett sätt attytterligare fördjupa samarbetet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion 2004/05:U206 (m)yrkande 2 kan avstyrkas.SkrivelsenSödra KaukasienEU:s samarbete med de tre länderna i södra (,och ) utvecklas successivt. 1999 ingick EU partnerskaps-och samarbetsavtal med dem, och samarbetsråd har ägt rum medde tre länderna inom ramen för dessa avtal. De tre länderna har inkluderatsi den europeiska grannskapspolitiken, ENP. EU:s samarbete i regionenmed och har också utökats, och EU:s särskilde representantför södra har upprepade gånger besökt regionen.Georgien ägnades särskilt stor uppmärksamhet. antogsrådsslutsatser om stöd till landet mot bakgrund av den inrikespolitiskautvecklingen. EU påbörjade en ESFP-insats till stöd för detgeorgiska rättsväsendet. Frågorna om demokrati, pressfrihet och respektför de mänskliga rättigheterna ägnades fortsatt uppmärksamhet i regionen.MotionenCenterpartiet anför i kommittémotion 2004/05:U267 yrkande 5 att det ärviktigt att EU tydligt uppmanar och övriga aktörer att samarbetainom ramen för för att verka för en fredlig utveckling i Kaukasus.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis understryka vikten av ett tydligt engagemangoch intresse från EU:s sida gentemot de stater som kommer att varaunionens grannar på lång sikt. Detta gäller i synnerhet staterna i södraKaukasus. Utskottet välkomnar därför att kommissionen harutfärdat rekommendationer inför upprättandet av handlingsplaner för detre staterna.Kaukasus är den region inom f.d. som har drabbats hårdastav väpnade konflikter och krig . Den blodiga konflikten sominleddes mellan och om , ochsom alltjämt väntar på sin lösning, har krävt tusentals dödsoffer.Konflikterna i utbrytarrepublikerna och i ,som med varierande intensitet och blodspillan har präglat tiden efterSovjetunionens fall, liksom krigen i har också bidragit tillatt destabilisera regionen. och har därtillgenomlevt perioder av interna stridigheter om den politiska makten.Det är mot denna bakgrund tillfredsställande, anser utskottet, attmaktskiftet i , den s.k. rosenrevolutionen, då EduardSjevardnadzes regim ersattes av den demokratiskt valde ,kunde ske utan användande av våld och vapenmakt. Det är viktigt att EUnu förmår bistå det nya demokratiska ledarskapet i med såvälsuveränitets- och demokratistöd som ekonomiskt stöd i dess kamp mot denutbredda fattigdomen och korruptionen i landet. har en långhistoria av nära kulturella band till flera av de stater som ärmedlemmar av EU. Det är angeläget, anser utskottet, att landet på nyttkan integreras i den europeiska gemenskapen.Utskottet noterar att frågan rörande internationell övervakning av denrysk-georgiska gränsen ger anledning till oro. har vägratacceptera ett förlängt mandat för gränsövervakningsmission (BMO)mellan och . BMO är nu under avveckling och kommer attupphöra . Utskottet konstaterar att aktivt verkar föratt en oberoende övervakning av gränsen mellan och Rysslandskall kunna fortsätta att verka. Detta bör i första hand ske genom enfortsatt OSSE-närvaro vid gränsen.