bet · GT01FöU1 · 2005-11-22 00:00:00 — Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utskottet tillstyrker regeringens förslag i budgetpropositionen om anslag, bemyndiganden, investeringsplaner, avgiftsuttag, låneramar och krediter inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet för . Sammanlagt föreslås anslag inom utgiftsområdet på , varav inom politikområdet Totalförsvar och inom politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar. I anslaget till Försvarsmakten har beräknats för fredsfrämjande truppinsatser, vilket är en ökning med jämfört med innevarande budgetår. De borgerliga partierna har velat öka Försvarsmaktens anslag med jämfört med regeringens förslag. har vid olika tillfällen beslutat om hur insyn, styrning och uppföljning skall kunna förbättras. Utskottet anser att fler anslag än förbättrar möjligheter att utöva sin finansmakt och bestämma hur medlen för det militära försvaret skall användas. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om insatsorganisationen. Konstruktionen med de s.k. resursförbanden väcker dock ett antal frågor som behöver klarläggas. Utskottet förutsätter att regeringen återkommer med förnyad formell redovisning om insatsorganisationens olika delar. Utskottet kommer att fortsätta att noga följa uppbyggnaden av den nordiska snabbinsatsstyrkan. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anskaffning av viktigare materielprojekt . Utskottet förutsätter att den materielredovisning som regeringen gör utvecklas ytterligare till nästa budgetproposition. Utskottet anser också att regeringen bör återkomma med en proposition innan beslut fattas om renovering och modifiering av haubitssystem. Det finns 8 reservationer och 5 särskilda yttranden i betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut5 Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet9 Mål för politikområdet Totalförsvar16 Verksamhetsområdet Det militära försvaret18 Verksamhetsområdet Det civila försvaret59 Budget för politikområdet Totalförsvar62 Anslag 6:1 Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande truppinsatser m.m. och anslag 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling63 Anslag 6:4 Styrelsen för psykologiskt försvar80 Anslag 6:5 Totalförsvarets pliktverk81 Anslag 6:7 Försvarets radioanstalt84 Anslag 6:8 Totalförsvarets forskningsinstitut86 Anslag 6:9 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer87 Anslag 6:10 Nämnder m.m.88 Anslag 6:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor och exportstöd m.m.91 Politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar93 Mål, omfattning, insatser och resultat94 Inriktning av verksamhetsområdet mot olyckor för år 200695 Mål, omfattning, insatser och resultat99 Inriktning av verksamhetsområdet påfrestningar för år 2006100 Budgetförslag för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar102 Anslag 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra olyckor104 Anslag 7:3 Ersättning vid räddningstjänst m.m.105 Anslag 7:4 Samhällets skydd mot olyckor107 Anslag 7:6 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet113 Anslag inom utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet115 1.Anskaffning av viktigare materielprojekt (punkt3) (m,fp,kd,c)116 2.Styrning (punkt6) (m,fp,kd,c)117 3.Insatsorganisationen (punkt7) (m,fp,kd,c)118 4.Internationella insatser (punkt8) (m,fp,kd,c)120 5.Försvarsunderrättelse- och säkerhetsverksamhet (punkt9) (kd)122 6.Livstidsförlängning av förband (punkt10) (fp, kd, c)122 7.Materielförsörjning (punkt13) (kd)123 8.Rakelsystemet (punkt16) (kd)125 1.Utgifterna m.m. inom utgiftsområde 6 för (punkt 1) (m, fp, kd, c)126 2.Utgifterna m.m. inom utgiftsområde 6 för (punkt 1) (v)127 Utgifterna m.m. inom utgiftsområde 6 för (punkt 1) (mp)127 4.Insatsorganisationen (punkt 7) (m, fp, kd, c)128 5.Värnpliktsersättningar (punkt 11) (v)129 Förteckning över behandlade förslag130 Motioner från allmänna motionstiden 2003132 Motioner från allmänna motionstiden 2005132 Förslag till anslag inom utgiftsområde 6136 Utskottets förslag till riksdagsbeslut 1.Utgifterna m.m. inom utgiftsområde 6 för a) anvisar anslagen under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet för i enlighet med vad utskottet föreslår (bilaga 2). Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 17 och avslår motionerna 2005/06:Fö249 av m.fl. (c), 2005/06:Fö256 av m.fl. (kd), 2005/06:Fö259 av m.fl. (m). b) bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit på högst 40 i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 1. c) godkänner regeringens förslag till investeringsplan för Försvarsmakten för perioden 20062008. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 3. d) godkänner regeringens förslag till investeringsplan för för perioden 20062008. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 6. e) bemyndigar regeringen att låta disponera en kredit i på högst 28 för att tillgodose behovet av rörelsekapital. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 7. f) godkänner regeringens förslag till investeringsplan för för perioden 20062008. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 8. g) godkänner regeringens förslag till investeringsplan för , såvitt avser Samhällets skydd mot olyckor, för perioden 20062008. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 10. h) godkänner regeringens förslag till investeringsplan för Krisberedskapen för perioden 20062008. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 11. i) bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar på högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 13. j) bemyndigar regeringen att låta disponera en låneram i för beredskapsinvesteringar på högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 14. k) fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 15. l) fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 16. 2.Bemyndigande i fråga om ramanslag 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling bemyndigar regeringen att för ramanslag 6:2 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling besluta om beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst 59 efter 2006. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 4. 3.Anskaffning av viktigare materielprojekt godkänner vad regeringen föreslår om anskaffning av viktigare materielprojekt . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 5 och avslår motion 2005/06:Fö218 yrkandena 12 och 13 av m.fl. (c, m, fp, kd). Reservation 1 (m, fp, kd, c) 4.Bemyndigande i fråga om ramanslag 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturloyckor bemyndigar regeringen att för ramanslag 7:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebär utgifter på högst efter 2006. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 9. 5.Bemyndigande i fråga om ramanslag 7:5 Krisberedskap bemyndigar regeringen att för ramanslag 7:5 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder och åtgärder för att hantera svåra påfrestningar på samhället i fred, som inklusive tidigare gjorda beställningar medför utgifter på högst efter 2006. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 12. 2005/06:Fö218 yrkandena 4 och 11 av m.fl. (c, m, fp, kd). Reservation 2 (m, fp, kd, c) godkänner vad regeringen föreslår om inriktning för insatsorganisationens utformning . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 (utg.omr. 6) punkt 2. Reservation 3 (m, fp, kd, c) 2005/06:Fö218 yrkande 3 av m.fl. (c, m, fp, kd), 2005/06:U290 yrkande 24 av m.fl. (m). Reservation 4 (m, fp, kd, c) 2005/06:Ju480 yrkandena 3 och 7 av m.fl. (fp), 2005/06:Ju534 yrkande 5 av m.fl. (m), 2005/06:Ju564 yrkande 7 av m.fl. (kd). Reservation 5 (kd) 2005/06:Fö225 av m.fl. (fp, kd, c). Reservation 6 (fp, kd, c) 2005/06:Fö216 yrkandena 14 av och (), 2005/06:Fö245 yrkande 2 av m.fl. (v). 2005/06:Fö223 yrkandena 1 och 2 av (). 2005/06:Fö220 av (), 2005/06:Fö228 av m.fl. (s), 2005/06:Fö257 yrkandena 13 av (), 2005/06:Fö254 av m.fl. (kd, m, fp, c, v). Reservation 7 (kd) 2003/04:U350 yrkande 4 av m.fl. (kd), 2005/06:Fö214 yrkandena 1 och 2 av (), 2005/06:U384 yrkande 5 av m.fl. (kd). 2005/06:Fö246 yrkandena 1 och 2 av och (). 2005/06:Ju564 yrkande 8 av m.fl. (kd). Reservation 8 (kd) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). I betänkandet behandlas proposition 2005/06:1 Budgetproposition Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet samt motioner som väckts under den allmänna motionstiden vid 2005/. Utskottet har som ett led i sin beredning erhållit föredragningar från Försvarsdepartementet och Försvarsmakten. Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet Utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet omfattar politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor. politikområdet Totalförsvar består av verksamhetsområdet Det militära försvaret verksamhetsområdet Det civila försvaret. politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor består av verksamhetsområdet mot olyckor. Politikområde Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar Totalt för utgiftsområde 6 1 Inklusive tilläggsbudget i samband med ekonomiska vårproposition (bet. 2004/05:FiU21) och förslag på tilläggsbudget i samband med budgetpropositionen. Utskottets överväganden och förslag i korthet har vid olika tillfällen beslutat om och försvars- och finansutskotten uttalat sig om hur insyn, styrning och uppföljning av försvarets myndigheter skall kunna förbättras. Utskottet avstyrker flerpartimotion 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) yrkandena 4 och 11. Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c) beslutade med anledning av proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar om ett tillkännagivande om inflytande på materielförsörjningen (bet. 2004/05:FöU4, rskr. 2004/05:143). Tillkännagivandet innebär bl.a. att sammanhanget mellan forskning och teknikutveckling, utvecklingen av viktigare materielsystem och objekt samt anskaffning av viktigare materiel å ena sidan och förbandsutveckling och operativ effekt å andra sidan den s.k. spårbarheten bör utvecklas och förtydligas. Regeringen redovisar i denna budgetproposition, i samband med inriktningen för insatsorganisationen, en sådan spårbarhet. Tillkännagivandet innebär vidare att redovisningar och framställningar till bör utvecklas så att inflytande över materielförsörjningen tillgodoses genom formella ställningstaganden om utveckling och anskaffning av viktigare materielprojekt. har lämnat en delredovisning rörande beställningsbemyndiganden i försvaret. Utredningen föreslår bl.a. en förändrad modell för redovisning av Försvarsmaktens beställningsbemyndigande och anser att därmed får möjlighet att godkänna utveckling och anskaffning av viktigare materielprojekt m.m. Utredningen avser dock att återkomma i sitt slutbetänkande med ytterligare förslag rörande inflytande över materielförsörjningen. Regeringen konstaterar att de förändringar utredningen föreslår beträffande Försvarsmaktens beställningsbemyndiganden delvis avviker från den gängse modellen för beställningsbemyndiganden som tillämpas generellt på statsbudgeten. Delbetänkandet bereds och regeringen inväntar utredarens slutbetänkande. I avvaktan på utredningens slutbetänkande har regeringen i föreliggande proposition dock gjort vissa förändringar i redovisningen av materielförsörjningen, bl.a. vad gäller anskaffning av viktigare materielprojekt . I fyrpartimotionen 2005/06:Fö218 (c, m, fp, kd) av m.fl. framhålls att det är uppgift att besluta om försvarets långsiktiga inriktning och storlek. Regeringen tar sedan vid och fyller ut beställning. På papperet styr alltså indirekt genom regeringen och regeringen styr Försvarsmakten direkt genom Försvarsdepartementet. Den nuvarande svaga politiska styrningen av Försvarsmakten har utgjort ett problem. styrning av det militära försvaret är näst intill obefintlig, regeringens styrning är allmänt hållen och upp av ett resurssvagt och reaktivt Försvarsdepartement. styrningskapacitet är beroende av att regeringens återrapportering om försvarets verksamhet fungerar tillfredsställande. Det gör den inte. Regeringens redogörelser för försvarets verksamhet, som görs i den årliga budgetpropositionen, är endast allmänt deskriptiva och relateras inte till några tydliga mål för försvaret. Viss information redovisas även i försvarsmyndigheternas årsredovisningar. Sammantaget har ingen klar bild vare sig av hur målen uppfylls, av verksamhetens resultat eller av dess kostnader. Regeringen har av fått ett öppet mandat att skapa den insatsorganisation som beställt. Regeringen har misslyckats med att verkställa beställningen. Den uppföljning av det förra försvarsbeslutet som försvarsutskottet föranstaltat om visar tydligt att de förband som skulle produceras inte såg dagens ljus. Omställningen av det svenska försvaret från ett invasionsförsvar till ett flexibelt insatsförsvar är långt ifrån förverkligad. Ett problem är att regeringens regleringsbrev till Försvarsmakten är otydliga. Det är uppenbart att förhållandet mellan Försvarsdepartementet och Försvarsmakten måste förändras. En given utgångspunkt är att förändra Försvarsdepartements kompetens. Försvarsdepartementet måste, oberoende av vilka skäl som lett till dagens situation, öka rekryteringen av personal från andra håll än försvarsmyndigheterna. Prioriterade områden är bl.a. freds- och konfliktforskning, politisk historia, statsvetenskap och omvärldsanalys tillsammans med en strategisk analyskapacitet. Kompetens måste också finnas för att genomföra operativa analyser och bedöma vilken kapacitet som behövs för att Försvarsmakten skall kunna leverera det som efterfrågas. Den svagaste länken i styrningsstrukturen är medverkan. För att åtgärda bristen på styrning krävs därför, utöver det ovan nämnda, flera åtgärder. Ett första steg är att fattar tydligare beslut om mål för Försvarsmakten och genomför återkommande oberoende utredningar huruvida dessa har nåtts. Dessutom måste Försvarsdepartementet förbättra sin redovisning till och tydliggöra regleringsbreven till Försvarsmakten. Ett andra steg är att inriktning för Försvarsmakten separeras i ett långsiktigt och ett ettårigt perspektiv. Det vill säga, den långsiktiga planeringen i form av bemyndigande till regeringen måste särskiljas från den årliga budgeten. Den långsiktiga planeringen skall ange inriktning för personal- och materielförsörjning samt verksamhetsinriktningen. Den årliga budgeten skall utformas utefter den verksamhet som skall genomföras . Ett särskilt problem är bristen på oberoende expertis. Försvarsdepartementet måste förbättra sin förmåga att analysera information utifrån uppställda mål för försvarsverksamheten. En given åtgärd i sammanhanget är att utnyttja fristående och kompetenta utvärderingsorganisationer. Att snabbt och enkelt anpassa det svenska försvaret till förändrade hot och förutsättningar har visat sig vara såväl svårt som ekonomiskt kostsamt och ta än vad regeringen trott. Omstruktureringen kommer inte att kunna fullföljas med regeringens föreslagna och av beslutade ekonomiska ram. Insatsförbanden kommer att innehålla brister i såväl utbildning och samövning som vapen och annan nödvändig materiel. Att reducera en verksamhet som effektiviteten skall ökas i den nya och mindre försvarsorganisationen kräver i de flesta fall att den verksamhet som skall avvecklas organiseras i en avvecklingsorganisation. Detta ger tydlighet som möjligheterna att föra rätt personal och materiel till den nya och mindre organisationen ökar. Det krävs även kortare ledtider och minskade ekonomiska bindningar för att öka flexibiliteten. Detta är en grundläggande förutsättning för att åstadkomma de operativt användbara insatsförbanden och tillgodose den nödvändiga flexibiliteten i det svenska försvarets utveckling. Personal skall kunna korttidsanställas som ledtid och serielängd i materielbeställningarna reduceras. Det krävs också att lagar, regler och avtal förändras och omförhandlas för att passa den nya försvarsorganisationen. bör enligt motionärerna tillkännage för regeringen vad som anförs om förbättrad styrning av Försvarsmakten (yrkande 4). Vidare bör tillkännage för regeringen som sin mening vad i motionen anförs om planeringsförutsättningarna för Försvarsmakten (yrkande 11). har vid olika tillfällen beslutat om och försvars- och finansutskotten uttalat sig om hur insyn, styrning och uppföljning av försvarets myndigheter skall kunna förbättras. Det har bl.a. skett i betänkande 1994/95:FöU4 Försvarspolitiken 1995/96, betänkande 1996/97:FöU4 Styrning och uppföljning av totalförsvaret, yttrande 2002/03:FöU1y Ramar för utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet, yttrande 2002/03:FöU3y Styrning av försvarets fastigheter och anläggningar, yttrande 2003/04:FöU2y Tilläggsbudget för , betänkande 2003/04:FöU3 revisorers förslag angående Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik och vissa personalfrågor i försvaret, betänkande 2003/04:FöU5 Försvarsmaktens förbandsutveckling m.m. samt betänkande 2003/04:FöU6 Styrningen av det militära försvaret. Utskottet påpekade i betänkande 2003/04:FöU6 att i anslutning till försvarsutskottets yttrande till finansutskottet inför dess beredning av betänkande 2002/03:FiU14 Styrning av försvarets fastigheter och anläggningar (förs. 2002/03:RR7) delade försvarsutskottet revisorernas och flertalet remissinstansers uppfattning att borde låta regeringen analysera styr- och finansieringsformerna i försvaret. Enligt utskottets mening borde denna granskning ta ett helhetsgrepp, dvs. den borde omfatta såväl Försvarsmakten som samtliga myndigheter som lämnar stöd till Försvarsmakten. Den borde särskilt fokusera på hur och regeringens insyn, styrning och uppföljning skall kunna förbättras. bedömde att nuvarande ordning inte var tillfredsställande, vilket begränsade möjligheter att utöva sin finansmakt enligt regeringsformen (RF 9 kap.). anslöt sig (bet. 2002/03:FiU14) till försvarsutskottets uppfattning och framhöll i likhet med försvarsutskottet att det bör finnas någon form av parlamentarisk insyn i utredningens arbete men att det inte nödvändigtvis behövde innebära att utredningen skulle vara parlamentariskt sammansatt. beslutade tillkännage för regeringen som sin mening vad finansutskottet anfört om en utredning för att analysera och utvärdera styr- och finansieringsformerna i försvaret. har på nytt, efter yttrande från försvarsutskottet, i bet. 2003/04:FiU11 Tilläggsbudget 2 för , behandlat frågan om utredningen och därvid framhållit att den borde komma till stånd skyndsamt. Mot bakgrund av beslut har regeringen beslutat att tillsätta en särskild utredare för att utvärdera styr- och finansieringsformerna i försvaret (dir. 2004:12). Utredaren har haft i uppdrag att analysera och utvärdera styr- och finansieringsformer i det militära försvaret. Granskningen skulle omfatta såväl Försvarsmakten som samtliga myndigheter som lämnar stöd till Försvarsmakten. Den borde enligt utskottet särskilt fokusera på hur och regeringens tillsyn, styrning och uppföljning skulle kunna förbättras samt granska incitamenten i styrningen och finansieringen så att regelverket befordrar sparsamhet och effektivitet, inte minst på den lokala nivån inom Försvarsmakten. Utredaren skulle dessutom analysera och utvärdera tillämpningen av systemet med beställningsbemyndiganden inom försvaret samt formerna för redovisning av bemyndiganden till riksdag och regering. Utredaren har till sitt förfogande haft en referensgrupp med representanter för riksdagspartierna. Utredaren har informerat representanterna om resultatet av utredningsarbetet och berett dem tillfälle att komma med synpunkter på det som framkommit under utredningen. Utskottet har tidigare anfört att förutsättningarna för styrning och uppföljning av verksamheten inom totalförsvaret på olika sätt påtagligt har förändrats . Den finansiella styrningen och det finansiella regelverket har inneburit att myndigheterna getts ökad ekonomisk frihet och större ansvar att inom ramen för ett system med mål- och resultatstyrning disponera anvisade medel. Ansvaret för och finansieringen av investeringar i samt drift och underhåll av mark, anläggningar och lokaler har lagts om. Ansvaret för att utveckla och driva arbetsgivarpolitiken har decentraliserats även inom försvarets område. Utskottet har i betänkande 2003/04:FöU6 understrukit att en förutsättning för att skall kunna följa upp medelsanvändningen är att regeringen tydligt anger vilka ändamål som anslagen är tänkta att finansiera, så att kan ta ställning till förslaget. För att styrningen och uppföljningen av verksamheten från sida skall bli effektiv, måste regeringen lämna förslag till konkreta uppföljningsbara mål för de olika verksamheterna så att det blir meningsfull att följa upp dem samt redovisa resultat och effekter mer konkret än . Om inte ges reell möjlighet att ta en aktiv del i mål- och resultatstyrningen finns det betydande risker för att omläggningen av styrsystemet inte kommer att, som det var tänkt, innebära en starkare politisk styrning utan tvärtom. De nu gällande målen för politikområdet Totalförsvar respektive för politikområdet Skydd och beredskap mot olyckor och svåra påfrestningar är allmänt hållna och mycket svåra att följa upp. Utskottet har vid upprepade tillfällen tagit upp behovet av att målen och resultaten av verksamheten inom totalförsvaret formuleras på ett sådant sätt, t.ex. i budgetpropositioner, att ges förutsättningar att utöva den i regeringsformen fastslagna finansmakten samt för att styra verksamhetens inriktning och kontrollera resultatet och dess effekter. I sitt betänkande 2002/03:FiU2 delade finansutskottet försvarsutskottets bedömning att de mer generellt hållna målen inom utgiftsområde 6 bidrar till att försvarsutskottets insyn och möjligheter att påverka utvecklingen inom enskilda verksamhetsgrenar begränsas. Generella målformuleringar kan enligt finansutskottet framkalla tolkningssvårigheter vid arbetet med budget-frågor och medför att målen därmed förlorar sin roll som ett verkningsfullt styrinstrument. De faktiskt styrande besluten kommer därmed att fattas längre ned i beslutshierarkin. Målen inom politikområdet Totalförsvar är begränsat användbara för budgetarbetet samt verksamhetsuppföljningen i eftersom de saknar en tydligare koppling till anslagsdiskussionerna i regeringens budgetproposition. delade i betänkande 2003/04:FöU6 finansutskottets uppfattning att målformuleringar och resultatbedömningar borde kopplas ihop med budgetförslagen och ses som en helhet för att den ekonomiska styrningen av staten skall kunna förverkligas. Utskottet ansåg vidare i betänkande 2003/04:FöU6 att budgeten och resultatredovisningen, inom i första hand det militära försvarets område, borde utvecklas vad avser målformulering, kostnadsredovisning, anslagsstruktur och redovisning av uppnådda resultat. Det borde i sammanhanget även redovisas hur vissa s.k. nyckeltal kan få en ökad användning och bidra till en relevant resultatuppföljning. I betänkande 2003/04:FöU3 revisorers förslag angående Försvarsmaktens arbetsgivarpolitik och vissa personalfrågor i försvaret begärde utskottet att personalkostnaderna för olika kategorier inom Försvarsmakten, liksom avvecklingskostnaderna för personalen, fortsättningsvis redovisas för .