bet · GS01MJU9 · 2005-04-26 00:00:00 — Däremot tror man att en feromoninsatsi början av ett eventuellt granbarkborreangrepp kan göra större nytta.Bengt Ehnström: Det är oerhört viktigt när vi upparbetar det stormfälldavirket att vi snyggar till beståndskanter, så att vi inte har smalapalissader med mer eller mindre rotryckta träd kvar. De kommer med storsannolikhet att angripas . Man kan eliminera en del avståndskogsangreppen på det sättet.Man pratade mycket om de rotryckta träden - jagvet inte om det finns någon full kunskap om dem fortfarande. Om en granstår och gungar fram och tillbaka slits en del av rotsystemet sönder.Dessa träd blir då disponibla för barkborreangrepp i framtiden.Ethel : Jag har bara en lite tråkig begreppsförklaring. Feromonerbenämns och tänks ofta på som en biologisk bekämpning. De feromonpreparatoch feromonfällor som säljs på marknaden är kemiska bekämpningsmedel.Det är kemisk och syntetisk tillverkning på en kopia på ett biologisktförekommande ämne - så att vi vet vad vi talar om. Biologisktbekämpningsmedel har vi använt för till exempel myggbekämpning vid nedreDalälven.Anne-Li Fiskesjö: Jag kan redovisa att vi hade en storm i regionen 1995.Då tog vi hjälp av och hans kolleger, initierade ettforskningsprojekt och gav rådgivning till markägare med det vi kallarsök- och plockmetoden för att hitta de områden som pratadeom. När det väl har etablerat sig en mindre eller större granbarkborrepopulationoch man ser att cirklarna börjar sprida sig med röda granar, går markägarenin och upparbetar dem och ser till att de fort kommer ur skogen. Vi haren bra situation nu i vår region mot vad vi kunde ha haft om vi intehade haft förövningen storm.Alf (): klarar jag inte att hålla mig till en fråga, mendet blir två korta!Jag vänder mig först till , Kemikalieinspektionen, för ensakupplysning. De kemikalier vi talar om som ska användas vid bilvägar,hur är de verksamma så att de skyddar? Finns det substanskvar när virket sedan kommer in i industriprocesser?Den andra frågan gäller en ekonomisk beräkning som kanske SLU kan svarapå. Ni talar här om övertäckning kontra kemisk behandling. Finns detnågon uträkning över vilken av de båda metoder som är både effektivastoch lönsammast - minst kostsam.Lars , Kemikalieinspektionen, KEMI: Hur länge medlen kan varaverksamma: Hamnar de på marken bryts de ned fortare, en halveringstidpå tre . Men på barken blir de kvar längre och utövar sineffekt kanske en månad eller . Det beror på väder ochvind.Om timret tas med till en industriprocess börjar man med att skala avbarken. Där sitter nästan allt medel som eventuellt finns kvar. Detkommer inte in särskilt mycket i själva processen. Dessutom ska ämnenapassera en industriprocess som visserligen kan vara kort men som ärganska förödande för ämnena. Jag tror inte att man skulle hitta någoti andra änden.Bo Långström: Den ekonomiska jämförelsen mellan välttäckning och kemiskbehandling är jag egentligen inte rätt person att svara på eftersom detär en praktisk åtgärd. Det är möjligt att skogsbruket kan kompletteramin uppfattning. Jag tror att kemisk behandling blir billigare änvälttäckning. Det beror också på när det görs. Den kemiska behandlingenska ju helst vara gjord , det vill säga innan virket blirangripet. För de tidiga barkborrarna som är i gång redan nu är det försent, men för granbarkborren som börjar flyga finns detfortfarande tid att göra kemisk behandling. Detsamma gäller täckning avvältor. Det måste göras innan svärmningen. Båda två har sinabegränsningar, men jag tror att generellt är kemisk behandling billigare.Bengt-Anders (): Fru ordförande! Jag tror att vi alla äröverens om att vi så långt möjligt är ska undvika kemisk bekämpning.Jag tror inte att det finns någon delad mening på den punkten.När vi hör talas om att sjölagring ifrågasätts och i vissa avseenden ärspektakulärt kan åtminstone jag erinra mig att vi under hundratals århar använt flottning i stor utsträckning. Att använda vatten för transportoch lagring av virke är absolut ingenting nytt.Vem tar egentligen det övergripande ansvaret i avvägningen om det skabli en kemisk användning eller sjölagring? Den frågan måste man ställasig när man säger nej till sjölagring. Vem tar det ansvaret?Ordföranden: här behöver känna sig ansvarig, men om någon kansvara vem som borde vara ansvarig är det helt okej. Bra fråga!Ethel : , och Kemikalieinspektionenhar tillsammans diskuterat de olika lagringsalternativen och derasmiljöeffekter. Vi har gjort en gemensam bedömning att av de tre är kemiskbekämpning det som ger mest miljöskador. Vad jag förstår, och vad jaghar fått bekräftelse på , kommer sjölagring att bli aktuell förvissa volymer. Då tar jag för givet att i samråd medSkogsstyrelsen kommer att gå ut med riktlinjer. Om det sedan sker pålänsstyrelsenivå vågar jag inte säga, men jag tror att Naturvårdsverkethar en viktig funktion där.Per , Världsnaturfonden, WWF: Jag skulle vilja kommentera sjölagringhistoriskt, det vill säga att man har använt flottning historiskt. Jagtror inte att man kan säga att det är något som kan anses naturligt.Skogsbrukets historiska påverkan på sjöar och flottningsleder har varitenormt stor. Det är bara att vi inte ser det. Det är en enormt storekologisk påverkan historiskt. Det är därför även vi tycker att det ärviktigt att man faktiskt utvärderar konsekvenserna noggrant införsjölagring. Nackdelen är att det är enklare att se miljökonsekvenser ovanvattnet än under vattnet. Man måste vara försiktig även där.Björn Risinger, : Först och främst ska man komma ihågatt det finns åtskilliga omfattande miljöeffekter även vid sjölagring.Visst har vi haft flottning , och det har också skapatstora miljöproblem. Det är miljöproblem som vi inte behöver hanterapå motsvarande sätt. Det handlar om att fiskar och andra vattenlevandeorganismer kan dö av de ämnen som lakas ut av bark. Det blir syrefriamiljöer i bottnar och en hel del annat.Vi har gått ut med en hel del råd och upplysningar som också ärtillgängliga på vår hemsida för alla aktörer.Sedan ska man tänka på att varje sjölagringsprojekt är en ganska omfattandeverksamhet. Varje sjölagringsplats prövas i särskild ordning enligtmiljöbalken. Svaret på frågan om vem som tar ansvar är naturligtvisbland annat den som söker, som ska visa att åtgärden är miljöanpassad.Sedan har prövningsinstanserna i den ordning ansökningarna kommer bedöma om det är förenligt med . rolli sammanhanget är mer att ge ut råd och riktlinjer och att hjälpa tillvid de ansökningsprocedurer som finns.Kjell-Erik (): Fru ordförande! Jag vänder mig tillKemikalieinspektionen. Kan det över huvud taget komma i fråga att vattenbehandlakemikaliebehandlat virke när det kommer in på terminaler eller andralagringsplatser?Jag skulle vilja ställa en fråga till och någonlänsstyrelse: Finns det eller bör det finnas krav på vattenåteranvändning,uppsamling av vatten vid vattenbegjutning för insektsbekämpning? Vattnetinnehåller ju kemiska ämnen som har lakats ut från virket ochbarken.Lars : Det finns ingen anledning att vattenlagra kemisktbehandlat virke. Det är två skilda behandlingsmetoder för samma sak.Kjell-Erik (): Gällande svaret från KemI. Man kanske villbevattna för att timret inte ska spricka.Lars : Ja, då finns risk att kemiska medel kommer med i vattnet.De är visserligen inte så vattenlösliga, men en del kommer med i allafall. Förhoppningsvis ligger virket på något som inte släpper igenomvattnet men som ser till att samma vatten cirkulerar runt.Stefan : När det gällde farhågan att virke som är kemikaliebehandlatska sjölagras, vill jag komma med ett klarläggande. Skogsbruket ochSkogsstyrelsen har gjort en gemensam överenskommelse där vi triangelmärkervirke, antingen det är massaved eller timmer, med röda trianglar. Detär just för att säkerställa att allt virke som eventuellt kommer attkemikaliebehandlas inte ska hamna i vatten. Det är för att säkerställadetta ur miljösynpunkt. Det är inte aktuellt att flytta kemikaliebehandlatvirke till sjölagring.Mats : Jag får instämma i det säger. Det får inte hellerläggas på land för att vattenbesprutas. Besprutat virke och någon typav vattenbehandling får över huvud taget inte blandas.Jag måste passa på tillfället att säga att den diskussion som vi justnu för belyser de problem vi har att komma fram med till exempel sjölagring.Vi pratar om vad vi skulle kunna göra för att vara bättreberedda på ett sådant här katastrofläge. Det är att se till att vi kommerfram snabbare. har det faktiskt gått tre och en halv månader sedandet stormade, och vi har lyckats lägga timmer i en sjö. Flårenprojektetsom inte gick i land kommer att kosta Skogsägarna 300-400 miljoner kronor.Håkan : Det var en fråga om det här med återföring av vatten frånbevattnat virke. Det är klart att det är en fördel att göra det, för dåblir det mindre mängder vatten som totalt sett används. Det är möjligtatt göra det med lagring på hårdgjorda ytor. Då finns det möjligheteratt återföra. Då är det till och med lämpligt att återföra vatten. Ärdet inte det så är det väldigt svårt att fånga upp det här vattnet. Dågäller det att välja ett underlag som inte är så genomsläppligtför vatten så att man får ut substanser i sjöar och vattendrag. Lagringpå grus och sandiga jordar är då olämpligt.Ordföranden: är det för , , att ställafrågor.Eskil (): Fru ordförande! Så här långt har vi diskuteratväldigt mycket omkring skydd av den skog som ligger ned och den skogsom fortfarande står upp. Jag skulle vilja leda in diskussionen på dennya skog som vi ska försöka få fram och vänder mig då kanske i förstahand till . Anser ni att de metoder som vi har , ochde preparat som är tillgängliga, är tillräckliga för att få en återbeskogningsom är bra nu när det på de mycket stora ytor som är skoglösa ej ärmöjligt att markbereda?Ordföranden: . Då knäpper från påsin mikrofon.Tomas , : Jag kommer att komma in lite på dettasenare vid min presentation. Det här kommer att bli ett problem. Precissom du säger är ju det här landskap med områden som är svåra att markbereda.Vi kommer att få vegetationsproblem och annat. Det blir problem. Iprincip kommer det att gå, men det kommer att bli större avgångar iplantorna än normalt och det kommer att bli dyrare.Ordföranden: mycket riktigt sade kommer vi att kommain på de här delarna när vi har nästa tema, om återbeskogning. Min frågaär då till och , som begärde ordet,om det är något som kommer att komma upp där eller om ni har något somni känner att ni vill säga nu.Björn : Ja, det är väl risk att man glömmer bort det annars såjag tar det mycket kort. När det gäller markbehandling finns detmekaniserade metoder som kommer att fungera även där det är väldigt mycketrotvält.Christer Segerstéen: Det är viktigt att vi inte missuppfattar varandra.Det är ju två bitar när det gäller kemisk behandling. Det ena ärvirkesupplagring. Där kommer vi att vara restriktiva. När det gällerbehandling av plantor som ska ut i skogen kommer vi att använda kemiskamedel med tanke på den enormt stora snytbaggepopulation som det kommeratt bli.Ordföranden: för det , som alltså kommer frånLRF Skogsägarna Södra. Då har vi , Folkpartiet.Marie (): Min fråga riktar sig till representanterna för SLU.Det gäller tanken på det långsiktiga kunskapsinhämtandet rörande vadsom har hänt. Ni nämnde någonstans problemen med kortsiktiga projekt.Om ni skulle lägga fram ett projekt för att inhämta kunskap från denhär stormen, ungefär hur skulle det behöva pågå och vad skulledet ungefärligen innehålla?Ordföranden: ger ordet till och BoLångström.Bo Långström: Den diskussionen pågår bland forskarna redan nu.Stormfällningen är i och för sig en naturkatastrof, men den är också ettunikt tillfälle att inhämta ny kunskap. De diskussioner vi för iforskarkåren handlar till exempel om den här skogsskyddsaspekten, som ärrelativt kortvarig. Då pratar vi om tre perspektiv. Men sedanhar vi den här andra aspekten, mångfaldsaspekten, som lite grann. Vad vi diskuterar är ett forskningsprojekt där manskulle reservera ett antal ytor där varierande mängder stormfälld skoglämnas kvar. De behöver alltså följas eller längre om man skafå med den här mångfaldsaspekten också.Ordföranden: för det. Då går frågan vidare. Det är ,. Varsågod, !Cecilia (): Tack, fru ordförande. Låt mig fortsätta med enfråga till SLU. Jag trodde att regeringen gav så flexibla anslag att nihade möjlighet att omprioritera för den här typen av forskningsprojekt.Om så inte är fallet är det bra att när politikerna är samlade lämnaen summa för den typ av forskning som ni eftersökte. Till Skogsindustriernavill jag ställa frågan: Vad är det värsta scenariot vid ett optimaltinsektsangrepp? Jag vill gärna ha det belyst ur både miljösynpunkt ochmarknadssynpunkt.Bo Långström: Apropå det här med forskningsprioriteringen vill jag sägaatt vi har ett ramanslag inom . Detramanslaget är i stort sett helt och hållet uppbundet till löner. Undermina på SLU har man aldrig någonsin kunnat omfördela någontingmellan fakulteterna. Det här tycker nog inte min ledning om att jagsäger, men så är det.Den här akuta ansökan som vi gått in med till Formas, Forskningsrådetför miljö, areella näringar och samhällsbyggande, ligger på 2 miljonerkronor för vårt vidkommande. Men det är bara . Ska vigöra det här uppföljningsprogrammet behöver vi i stort sett samma beloppunder två, tre, . Det handlar om någonstans mellan 5 och 10miljoner kronor totalt för det mest akuta. Om man däremot skulle viljagöra något seriöst med de här feromonfällorna så finns det nya idéer omkombination mellan antiferomoner och feromoner som innebär att man styrbort barkborrarna från de antiferomonbehandlade träden och fångar uppdem i feromonfällorna. Då är det ett stort och dyrbart forskningsprojekt.Den andra delen av frågan, om kostnaderna för en barkborrehärjning, harjag gjort en liten kalkyl på. Innan jag lämnar ordet till Skogsstyrelsenkan jag nämna två saker. Stormen 1969 fällde 35 miljoner kubikmeterskog. Efter stormen fick vi en granbarkborrehärjning som totalt under1970-talet dödade skog. Tillväxtförlusterna sommärgborrarna orsakade var i sammastorleksordning.Ordföranden: går vidare till , , ochLinda , Näringsdepartementet.Håkan : Jag ska bara komplettera och säga att vi försökeromprioritera så hårt vi kan både inom skogsvårdsstyrelserna och inomskogsvårdsorganisationen i stort. Vi har ju gått in med en begäran om extramedel på 50 miljoner. Av dem är 8 miljoner tänkta just för det här medinsektsövervakning. Vi har ju fått 15 miljoner i ett beslut, och det ärklart att det ställer ytterligare krav på omprioriteringar, hårdareprioriteringar. Vi vet inte exakt vad det kommer att innebära förinsektsövervakningen men helt klart underlättar det inte saken att detblev 15 miljoner i stället för 50.Linda : Jag vill bara kommentera att staten finansierar det mestaav forskningen via våra forskningsråd. I det här fallet är detForskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas,som har medel att finansiera forskningen. De har redan utlyst en extraansökningsomgång för korta, snabba projekt som gäller stormen. Också ideras ordinarie ansökningsomgång för större projekt avser de naturligtvisatt behandla den här typen av ansökningar i positiv anda.Ordföranden: Det ska inte uppstå någon debatt här men , SLU,har du något som är en sakupplysning?Bo Långström: Formas hade en hearing om forskningsbehoveti stormens spår. Den samlade svenska skogliga expertisen var på plats,och då gjordes en överslagsberäkning som landade på att det akutaforskningsbehovet var någonstans i intervallet 50-100 miljoner per årunder en tioårsperiod för att utföra forskningen, den eftersattaforskningen och den forskning som bedömdes som nödvändig. Formas akutansökanomfattar 3 till 4 miljoner.Ordföranden: Då har vi, som avslutning av den här rundan, . Varsågod!Stefan : Jag tycker att den här diskussionen illustrerar behovetav att ha ett helhetsperspektiv på frågan om insektsbekämpning och hurman ska hantera kemikalier. Inom skogsbruket har vi ju en väldigt tydligprioriteringslista där prioritet ett är att upparbeta så mycket virkesom möjligt och direkt förädla det i industrin, antingen i sågverk elleri massapappersindustrier. Prioritet två är att lagra det, antingen påland med vattenbegjutning eller i sjöar med sjölagring. Som en sistaprioritet finns kemisk behandling om det blir nödvändigt. Jag sägerdetta, för ju mer vi kan ägna oss åt prioriteringarna ett och två, destomindre kommer vi att tvingas använda kemikalier.Sjölagring och olika lagringssystem är också en miljöfråga. Det är lättatt glömma det. När man tittar på de olika alternativ vi har förstårjag, och håller med om, att det finns miljörelaterade problem kring demalla. Glöm då inte att sjölagring är en miljöfråga i sig, för ju mer vikan sjölagra, desto mindre blir vi tvingade att eventuellt så småningomanvända kemikalier.Sedan fick vi frågan om vad konsekvenserna kan bli om det här problemetgår oss ur händerna. Vi har inget klart och tydligt svar på den frågan,och det är väl en illustration i sig av behovet av ytterligare forskningkring insektspopulationernas utveckling. Jag ger fullt stöd åt SLU sombehöver forska ytterligare kring detta. Vi tror att om insektspopulationernagår oss ur händerna kan direkt uppemot dödas avinsekterna. kan det handla om två tre årsavverkningarsom går från frisk, stående granskog till död skog som vi måste avverka.Det innebär att de här stormskadorna och avverkningen i anslutningtill stormskadorna kommer att fortsätta till och att det ärdöd ved vi måste ta hand om i stället för frisk ved, som är vad marknadenefterlyser.Ordföranden: har jag fem frågeställare kvar på listan i den häromgången innan det är dags att gå över till nästa område, som äråterbeskogning. Då går vi tillbaka till det vi brukar. Vi riktar upp ossoch styr upp frågan och håller den ganska kort. Först ut är det Sven-ErikSjöstrand, . Varsågod, !Sven-Erik (): Tack, fru ordförande. Jag har en fråga tillEthel . Du nämnde att det är begränsad grupp som kan användakemiska bekämpningsmedel. Du pratade också om behörighet. Är det så attni på KemI ger de här personerna behörighet eller vilken myndighet ärdet? Fordras det någon typ av utbildning? Och gäller det i så fall, omdet nu fordras en utbildning, också dem som kommer att få dispens avJordbruksverket för skogsplantering? Kommer de också att ha en utbildningom de ska använda kemiska bekämpningsmedel?Ordföranden: , KemI!Ethel : Tack. Normalt krävs en tredagarskurs för att få behörighetför spridning av bekämpningsmedel av klass 2. Det är som jag sade enbegränsad grupp som har den behörigheten, och det är Jordbruksverketsom håller i att dela ut behörigheterna. Däremot finns det en störregrupp som har behörighet och har genomgått en kortare utbildning. Denbehörigheten handlar om att använda samma bekämpningsmedel i behandlingenav skogsplantor. Då har efter samråd bestämt sig föratt ge dispens för den större gruppen, som har begränsad behörighet, såatt de kan få en behörighet som gör att man kan använda bekämpningsmedelockså på timmer, till exempel upplag vid skogsvägar och sådant. Dendispensen ger man nu så att inte antalet personer medbehörighet blir en begränsande faktor för ett snabbt och effektivt skyddmot skadeinsekterna.Ordföranden: så mycket för det, , som är generaldirektörpå KemI, vilket alltså står för Kemikalieinspektionen. Då går fråganvidare. är det , . Varsågod, !Åsa (): Tack. Jag har en fråga till någon av er från SLU. Jagundrar: Hur viktigt är valet av plats för virkesupplägg för att minimerainsektsangrepp?Bengt Ehnström: Jag kan möjligen försöka svara på det. Det är inte heltlätt men det är självklart, speciellt om man tänker sig en kemiskbehandling, att det ska ligga på ett sådant sätt att man så mycket sommöjligt kan eliminera risken att bekämpningsmedel far ned med vatten,i vattentäkter. Det var mycket bråk om det där , dåman lade en del virkeslager mycket nära kommunala vattentäkter och såvidare. Det är väl en av de viktiga sakerna.Ska man bevattna virket bör man ju helst cirkulera vattnet. Då vet jagatt man asfalterade terminalytor så att man kunde recirkulera vattnet- jag vet inte hur . Det var ett av de råd som vi varinblandade i . Det är väl en av de viktiga sakerna. Med tankepå att granbarkborren flyger väldigt långa sträckor är det nog väldigtsvårt att så där lätt, geografiskt, isolera virket på det sättet.Bo Långström: Jag kan fylla på med några synpunkter till. I mellerstaoch norra kan man åstadkomma mycket med att lägga virket iskuggiga lägen. Man sänker temperaturen och fördröjer utvecklingen hosbarkborrarna så att en del av dem inte hinner utvecklas klart. Vi vetinte hur läget är i . Det har en mindre effekt i södraSverige. Sedan är det klart att om man fick önsketänka skulle man läggatallvirke i granskogen och tvärtom. Då skulle man försvåra för barkborrarnaatt hitta fram. Men det fungerar ju inte i praktiken.Ordföranden: hörde vi alltså som kompletterade.Båda två är från , . Då ger jag ordettill , Socialdemokraterna.Christin (): Jag har två frågor. Den första är till Skogs- ochträfacket. Det är en fortsättning på fråga. Hurtycker ni att man uppfyller det här med utbildning, certifiering avanvändning av växtskyddsmedel och hur man sedan arbetar med de besprutadestammar och det virke som ligger ute? Den andra frågan är till BoLångström och till LRF Skogsägarna. Den gäller hur man nu tillsammansmellan SLU och näringen jobbar med den här kunskapen om barkborrar ochandra insektsangrepp med tanke på den erfarenhet som man har skaffatsig sedan stormarna på 60-talet.Ordföranden: Då blev det plötsligt tre som skulle svara. Vem ska börja?Anders från Skogs- och träfacket, varsågod!Anders : Tack. Från Skogs- och träfackets sida tycker vi attdet är något märkligt att man ger tillstånd att bespruta virkestravartill folk som inte har en relevant utbildning.Ordföranden: Det var ett kort och koncist svar. Vi skickar frågan vidare.Bo Långström hade också fått frågan.Bo Långström: Kunskapsöverföringen fungerar alldeles utmärkt, alltså avden befintliga kunskapen. Vi kommunicerar med både LRF och Skogsindustriernaoch framför allt , som är den storarådgivningsorganisationen. Ganska tidigt kom ut med sittStormeko,där man sammanfattade erfarenheterna från stormen så långt. Där hadevi på SLU skrivit fyra fem sidor om skogsinsekterna i stormens spår.Sedan har vi den hemsida som uppdateras kontinuerligt med omfattandeinformation. Sedan har vi som sagt direktkontakt med de berördaorganisationerna. Så det finns inga problem med överföringen av den befintligakunskapen. Problemet är att få fram den nya kunskap som behövs.Ordföranden: för det. Då går vi vidare till Skogsägarna och MatsSandgren.Mats : Det var ett så bra svar att jag bara kan tillägga attdet här med besprutningen är en liten fråga för dagen. Jag tycker attvi tenderar att göra den större än den i själva verket är just . Viska ju försöka låta bli att spruta helt och hållet . För attytterligare spä på när det gäller hur vi har tagit till oss kunskap ska vipå Södra i alla fall prova att skumma vältorna, kallar vi det för, detvill säga att flytta bort de översta vältlagren på massavedsfälten föratt skydda mot granbarkborren. Det blir en väldigt bra metod, vad jagförstår, både ur ekonomisk synvinkel och miljömässigt.Ordföranden: för de svaren. Då går vi vidare, och vi har tvåfrågeställare kvar. Det är först , Socialdemokraterna.Carina (): Jag har också en fråga som handlar om utbildningoch dispenser. Jag hoppas, som sades här sist, att det blir så att maninte ska behöva använda det här i någon större omfattning. Men det ärändå bra att ha med alla perspektiv. Vi har hört mycket om ekologiskaoch ekonomiska perspektiv, men vi vet kanske inte lika mycket om detsociala perspektivet och folkhälsoperspektivet. Det är ändå bra, föratt slippa människors oro, att ha med sig det från början.Detta gäller, om det skulle bli besprutning, dem som kommer att utföradetta, för vi vet att det inte är ofarliga preparat. Det gäller ocksåinformation till allmänheten och så vidare.