bet · GS01KRU8 · 2005-03-08 00:00:00 — Även förslag om ändringav TV-avgiftens syfte kommer att prövas. bör inte föregriparesultatet av regeringens prövning. I sammanhanget vill utskottetemellertid framhålla att motionärens förslag skulle innebära en ökadbelastning på domstolsväsendet. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 2003/04:Kr345 (fp).Utvärdering av SVT:s nyhetsutbudUtskottets förslag i korthetEn motion om utvärdering av SVT:s nyhetsutbud bör avslås av riksdagen.Regeringen får bedöma om en särskild utvärdering av nyhetsrapporteringenbehöver göras.BakgrundSVT:s styrelse beslutade att förändra företagets nyhetsorganisation.Omorganisationen innebar bl.a. att en central nyhetsdesk inrättadessom fungerar som en samordnings- och bokningscentral för olika funktioner.Redaktionerna inom SVT hämtar de resurser som behövs för att utföraolika nyhetsuppdrag. Till nyhetsdesken har knutits produktionspersonal,reportrar, översättare m.fl. Varje nyhetsredaktion, t.ex. Rapport ochAktuellt, har behållit ett antal nyckelmedarbetare. I proposition2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005 framhöll regeringenatt det var av stor vikt att med en central nyhetsdeskinte skulle leda till en centralisering av de redaktionella bedömningarna.Regeringen föreslog att SVT:s nyhetsverksamhet skulle bedrivas så attde olika självständiga nyhetsredaktionerna inom företaget oberoende avvarandra skulle kunna fatta beslut med skilda perspektiv (prop. 35f.). godkände regeringens förslag18Bet. 2000/01:KrU8, rskr.2000/01:268..och TV har fått regeringens uppdrag attunder utvärdera mångfalden i SVT:s nyhetsutbud.Kommittén om radio och TV i allmänhetens tjänst har i sitt betänkanderedovisat resultatet av studie. Kommittén anser attprogrambolagens trovärdighet inom områden som nyheter, fakta och samhällehar stor betydelse för allmänhetens förtroende för public service.Kvalificerad nyhetsverksamhet och samhällsbevakning hör till de mestcentrala uppgifterna för en radio och TV i allmänhetens tjänst.Redaktionell självständighet är en förutsättning för att motverka enlikriktning av nyhetsverksamheten. Förändringar i SVT:s nyhetsorganisationfår inte leda till att de redaktionella bedömningarna centraliseras.Kommittén bedömer att nuvarande riktlinjer på området är ändamålsenligaoch bör gälla också i fortsättningen. Kommittén anser emellertid attdet är viktigt att SVT fortlöpande följer och redovisar hur nyhetsverksamhetensorganisation påverkar mångfalden. Det kan också - menar kommittén -finnas anledning att ge fortsatt uppdrag att studeranyhetsmångfalden i SVT19SOU 2005:1 s. 26 och 199 f..MotionenI motion Kr401 (s) erinras om att det nu gått SVT omorganiseradesin nyhetsverksamhet genom att slå samman två nyhetsredaktioner. Motionärenanser att det finns starka skäl för att en utvärdering ska göras skyndsamt,vilket också föreslås.Utskottets ställningstagandeÄven utskottet anser att nyhetsrapporteringen hör till de mest centralauppgifterna för public service-företagen. Utgångspunkter som mångfaldoch skilda perspektiv i rapporteringen bör vara självklara även framgent.Utskottet förutsätter att sådana aspekter kommer att beaktas i regeringensarbete med den aviserade public service-propositionen. Det får ankommapå regeringen att bedöma om en särskild utvärdering av nyhetsrapporteringenbehöver göras.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr401 (s).ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Statens roll i mediepolitiken, punkt 1 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om statens roll i mediepolitiken. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:K444 yrkande 7 och 2004/05:K227 yrkande 6.StällningstagandeI likhet med motionärerna bakom motionerna 2003/04:K444 (m) yrkande 7och K227 (m) yrkande 6 anser vi att statens överordnade uppgift imediepolitiken ska vara att se till att det finns en lagstiftning somslår vakt om respekten för tryck- och yttrandefriheten. Detta förutsätteratt staten verkar för att garantera största möjliga utrymme för detfria ordet inom alla typer av medier. För att garantera största möjligayttrandefrihet, tryckfrihet och etableringsfrihet i medierna ska statense till att det finns ett regelverk med tydliga spelregler som ärlikvärdiga för alla. Härigenom säkerställs mediernas självständighetgentemot både staten och andra, men också en kontroll av den politiskamakten på medborgarnas villkor.Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifallamotionerna 2003/04:K444 (m) yrkande 7 och K227 (m) yrkande 6.2. Inriktningen på den framtida public service-verksamheten, punkt 2(m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inriktningen på den framtida publicservice-verksamheten. Därmed bifaller motionerna 2003/04:K444 yrkande5 och 2004/05:K227 yrkande 4 och avslår motionerna 2003/04:Kr359 yrkande1 och 2004/05:Kr366 yrkande 2.StällningstagandeLiksom motionärerna bakom motionerna 2003/04:K444 (m) yrkande 5 ochK227 (m) yrkande 4 eftersträvar vi ett modernt public service-tänkande.Public service bör enligt vår mening betraktas som en del av programutbudetoch inte ses som en konkurrerande verksamhet. Den programverksamhet somska finansieras med offentliga medel bör ha följande utgångspunkter.Public service-uppdragets kärna är att underlätta demokratins arbetegenom att bidra till goda förutsättningar för en allsidig samhällsdebatt.Offentlig finansiering ska användas för program och verksamheter somkompletterar och bidrar till att utveckla programutbudet i dess helhet,både innehållsmässigt och kvalitetsmässigt.Public service-programmen ska komma alla till del. Offentligt finansieradeprogram måste präglas av god kvalitet. Nyhets- och samhällsprogrammenska präglas av saklighet och opartiskhet.Den redaktionella självständigheten och mångfalden är grundläggande.En radio och TV i allmänhetens tjänst ska - menar vi - koncentrera sigpå att erbjuda ett programutbud inriktat på hög kvalitet som avgränsasmot vad andra aktörer erbjuder. På det viset uppnås största möjligasammantagna mångfald och utbud för publiken. Programmen ska komma allatill del, vilket inte betyder att de måste nå så många tittare sommöjligt vid varje givet tillfälle, utan snarare att "rätt" tittare tittarpå "rätt" program.Public service-utbudet ska enligt vår mening bidra till att vitaliserasvenskt kulturliv och ge fler aktörer en möjlighet att nå en publik.Staten ska ange vilka uppgifter som ska anses nödvändiga, även om deinte är kommersiellt bärkraftiga. Till sådana uppgifter hör dramatiseringarur det svenska kulturarvet eller det moderna kulturlivet, program förminoriteter, nyhetsrapportering som annars inte kommer till stånd samtandra högkvalitativa program som riktar sig till olika målgrupper.Värnandet av språket ska vara en huvuduppgift.Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifallamotionerna 2003/04:K444 (m) yrkande 5 och K227 (m) yrkande 4 samt avslåmotionerna 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 1 och Kr366 (fp) yrkande 2.3. Inriktningen på den framtida public service-verksamheten, punkt 2(fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om inriktningen på den framtida publicservice-verksamheten. Därmed bifaller motionerna 2003/04:Kr359yrkande 1 och 2004/05:Kr366 yrkande 2 och avslår motionerna 2003/04:K444yrkande 5 och 2004/05:K227 yrkande 4.StällningstagandeI likhet med motionärerna bakom motionerna 2003/04:Kr359 (fp) yrkande1 och Kr366 (fp) yrkande 2 konstaterar vi att radio och TV är mediersom har stor genomslagskraft och att deras betydelse som förmedlare avkultur- och samhällsliv, inte minst för unga människor, är mycket stor.När det gäller inriktningen på den framtida public sevice-verksamhetenbör SR:s, SVT:s och UR:s utbud främst präglas av kvalitet och bildning.Med tanke på det enorma utbudet av lättare underhållning i de kommersiellakanalerna bör public service-kanalerna mer fokuseras på kvalitetsproduktionän vad som är fallet . underhållningsprogram och visssportbevakning kräver enligt vår mening inte offentlig finansiering föratt produceras och distribueras. Vi vill också understryka att utbudetav kvalificerade kommenterande program, svenska filmer och pjäser samtbarnprogram av hög kvalitet bör öka. Slutligen anser vi att SVT bör hatvå rikstäckande, fullbemannade nyhetsredaktioner.Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifallamotionerna 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 1 och Kr366 (fp) yrkande 2 samtavslå motionerna 2003/04:K444 (m) yrkande 5 och K227 (m) yrkande 4.4. Renodling av Utbildningsradion, punkt 4 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om renodling av Utbildningsradion. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2003/04:Kr359 yrkande 8 och 2004/05:Kr366 yrkande10.StällningstagandeVi anser - i likhet med motionärerna bakom motionerna 2003/04:Kr359(fp) yrkande 8 och Kr366 (fp) yrkande 10 att UR:s uppdrag ska renodlasoch enbart gälla produktion av program med tydligt utbildningssyfte.Företaget bör således enligt vår mening inte ägna sig åt förlagsverksamhet.Produktionen av läromedel bör i stället läggas ut på andra förlag efterupphandling.Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifallamotionerna 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 8 och Kr366 (fp) yrkande 10.5. Riktlinjer för programverksamheten, punkt 5 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riktlinjer för programverksamheten. Därmedbifaller motionerna 2003/04:K444 yrkande 9, 2003/04:Kr313 och2004/05:K227 yrkande 8 och avslår motionerna 2003/04:Kr224, 2003/04:Kr225,2003/04:Kr266, 2003/04:Kr281 yrkande 3, 2003/04:Kr286 yrkande 2,2003/04:Kr310, 2003/04:Kr326 yrkandena 33-36, 2003/04:Kr342, 2003/04:Kr343,2003/04:Kr344, 2003/04:Kr353 yrkande 2, 2003/04:Kr359 yrkande 4,2003/04:Kr377, 2003/04:Kr378, 2003/04:Kr386 yrkandena 4-6, 2003/04:Ub517yrkande 5, 2004/05:Kr204, 2004/05:Kr225, 2004/05:Kr240, 2004/05:Kr241,2004/05:Kr251, 2004/05:Kr261 yrkande 3, 2004/05:Kr292, 2004/05:Kr323,2004/05:Kr344, 2004/05:Kr366 yrkande 6, 2004/05:Kr397, 2004/05:Kr398,2004/05:Kr406 och 2004/05:MJ510 yrkande 5.StällningstagandeI likhet med motionärerna bakom motionerna 2003/04:K444 (m) yrkande 9och K227 (m) yrkande 8 anser vi att public service ska präglas avmångfald och att det ska finnas två självständiga nyhetskanaler så längeSVT förfogar över dagens kanaler. Dessa båda nyhetsredaktioner ska varasjälvständiga inom företaget. Vidare anser vi liksom motionären bakommotion 2003/04:Kr313 (m) att SVT åter ska förmedla TV-teater. Dennafråga bör aktualiseras av regeringen inför nästa tillståndsperiod.Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla dessamoderata motionsyrkanden. Övriga motioner som behandlas i detta sammanhangbör avslås.6. Riktlinjer för programverksamheten, punkt 5 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riktlinjer för programverksamheten. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Kr326 yrkande 33, 2003/04:Kr359yrkande 4, 2003/04:Kr386 yrkande 4, 2004/05:Kr225 och 2004/05:Kr366yrkande 6 och avslår motionerna 2003/04:K444 yrkande 9, 2003/04:Kr224,2003/04:Kr225, 2003/04:Kr266, 2003/04:Kr281 yrkande 3, 2003/04:Kr286yrkande 2, 2003/04:Kr310, 2003/04:Kr313, 2003/04:Kr326 yrkandena 34-36,2003/04:Kr342, 2003/04:Kr343, 2003/04:Kr344, 2003/04:Kr353 yrkande 2,2003/04:Kr377, 2003/04:Kr378, 2003/04:Kr386 yrkandena 5 och 6,2003/04:Ub517 yrkande 5, 2004/05:K227 yrkande 8, 2004/05:Kr204, 2004/05:Kr240,2004/05:Kr241, 2004/05:Kr251, 2004/05:Kr261 yrkande 3, 2004/05:Kr292,2004/05:Kr323, 2004/05:Kr344, 2004/05:Kr397, 2004/05:Kr398, 2004/05:Kr406och 2004/05:MJ510 yrkande 5.StällningstagandeVi anser att en rad åtgärder bör vidtas för att förbättra funktionshindradestillgång till public service-företagens programutbud. Som framgår avmotionerna 2003/04:Kr359 (fp) och Kr366 (fp) bör ochSveriges Television i möjligaste mån undvika bakgrundsljud och bakgrundsmusiksom kan försvåra för hörselskadade att ta del av programutbudet. Vivill också framhålla dövas rätt till information på teckenspråk och attSVT har ett ansvar för både dövas och hörselskadades tillgång till kulturpå teckenspråk.Vidare delar vi den uppfattning som förts fram i motionerna 2003/04:Kr386(kd) yrkande 4, 2003/04:Kr326 (c) yrkande 33 och Kr225 (c) att det äroroande att SVT i allt högre utsträckning väljer att sända gudstjänsterfrån studio. Enligt vår mening bör inriktningen vara att gudstjänsternaska sändas från kyrkor.Vad vi här har anfört bör framgå av kommande sändningstillstånd. Motionerna2003/04:Kr326 (c) yrkande 33, 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 4, 2003/04:Kr386(kd) yrkande 4, Kr225 (c) och Kr366 (fp) yrkande 6 tillstyrks således.Övriga i sammanhanget behandlade motionsyrkanden avstyrks.7. Riktlinjer för programverksamheten, punkt 5 (kd)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riktlinjer för programverksamheten. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Kr326 yrkande 33, 2003/04:Kr386yrkande 4, 2003/04:Ub517 yrkande 5 och 2004/05:Kr225 samt avslår motionerna2003/04:K444 yrkande 9, 2003/04:Kr224, 2003/04:Kr225, 2003/04:Kr266,2003/04:Kr281 yrkande 3, 2003/04:Kr286 yrkande 2, 2003/04:Kr310,2003/04:Kr313, 2003/04:Kr326 yrkandena 34-36, 2003/04:Kr342, 2003/04:Kr343,2003/04:Kr344, 2003/04:Kr353 yrkande 2, 2003/04:Kr359 yrkande 4,2003/04:Kr377, 2003/04:Kr378, 2003/04:Kr386 yrkandena 5 och 6, 2004/05:K227yrkande 8, 2004/05:Kr204, 2004/05:Kr240, 2004/05:Kr241, 2004/05:Kr251,2004/05:Kr261 yrkande 3, 2004/05:Kr292, 2004/05:Kr323, 2004/05:Kr344,2004/05:Kr366 yrkande 6, 2004/05:Kr397, 2004/05:Kr398, 2004/05:Kr406och 2004/05:MJ510 yrkande 5.StällningstagandeI likhet med vad som anförs i motion 2003/04:Kr386 (kd) vill jag framhållaatt SVT har ett ansvar att spegla och förmedla olika former av kulturi hela landet. En del av denna kultur utgörs av gudstjänster i olikakyrkor. Minst lika många människor besöker gudstjänster och arrangemangi kyrkor som idrottsevenemang. Studiogudstjänster fyller sin roll ochbehövs men det är oroande att SVT sänder allt färre TV-gudstjänsterfrån kyrkor. Dessa gudstjänster ses av många äldre, sjuka, funktionshindradeoch andra som av olika orsaker är förhindrade att besöka en kyrka.TV-publiken får en kulturell upplevelse genom att kyrkobyggnader frånolika tidsepoker visas. För att tittarna ska få en riktig upplevelsebör inriktningen hos SVT vara att TV-gudstjänsterna ska sändas frånkyrkor. Detta bör framgå av kommande sändningstillstånd.Vidare vill jag - med anledning av vad som framförs i motion 2003/04:Ub517(kd) - påminna om den bestämmelse i radio- och TV-lagen som säger attprogram med våldsskildringar ska föregås av en varning i ljud. Dennabestämmelse syftar till att hjälpa föräldrar att styra barns TV-tittande.SVT har valt att framföra varningen i tal vid påannonseringen avprogrammen. Jag anser att en ljudsignal skulle vara bättre, eftersom denkan dra uppmärksamheten till sig även om föräldern inte befinner sigalldeles i närheten. Enligt min uppfattning bör det därför vara ettkrav i kommande sändningstillstånd för SVT att en ljudsignal ska föregåprogram med våldsskildringar.Vad jag här har anfört bör framgå av kommande sändningstillstånd.Motionerna 2003/04:Kr326 (c) yrkande 33, 2003/04:Kr386 (kd) yrkande 4,2003/04:Ub517 (kd) yrkande 5 och Kr225 (c) tillstyrks således. Övrigai sammanhanget behandlade motionsyrkanden avstyrks.8. Riktlinjer för programverksamheten, punkt 5 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om riktlinjer för programverksamheten. Därmedbifaller motionerna 2003/04:Kr326 yrkandena 33-35, 2003/04:Kr386yrkande 4 och 2004/05:Kr225 samt avslår motionerna 2003/04:K444 yrkande9, 2003/04:Kr224, 2003/04:Kr225, 2003/04:Kr266, 2003/04:Kr281 yrkande3, 2003/04:Kr286 yrkande 2, 2003/04:Kr310, 2003/04:Kr313, 2003/04:Kr326yrkande 36, 2003/04:Kr342, 2003/04:Kr343, 2003/04:Kr344, 2003/04:Kr353yrkande 2, 2003/04:Kr359 yrkande 4, 2003/04:Kr377, 2003/04:Kr378,2003/04:Kr386 yrkandena 5 och 6, 2003/04:Ub517 yrkande 5, 2004/05:K227yrkande 8, 2004/05:Kr204, 2004/05:Kr240, 2004/05:Kr241, 2004/05:Kr251,2004/05:Kr261 yrkande 3, 2004/05:Kr292, 2004/05:Kr323, 2004/05:Kr344,2004/05:Kr366 yrkande 6, 2004/05:Kr397, 2004/05:Kr398, 2004/05:Kr406och 2004/05:MJ510 yrkande 5.StällningstagandeAv motion 2003/04:Kr326 (c) framgår att antalet gudstjänster som erbjöd minskades väsentligt på grund av att mångaförsamlingar slagits samman. Detta drabbar framför allt människor sombor på landsbygden. För dessa kan TV-gudstjänsten vara ett alternativ.Därför är det oroande att SVT i allt större utsträckning väljer attsända gudstjänster från studio i stället för att som tidigare skettgenomföra sändningar på plats i en kyrka. TV-gudstjänsterna ses även avmånga äldre, sjuka och funktionshindrade som av olika anledningar intekan besöka hembygdens kyrka. För människors andliga upplevelser spelarkyrkorummet stor roll och en studio kan inte ge samma atmosfär. Ikommande sändningstillstånd bör det därför vara ett krav att SVT fortsätteratt sända från kyrkor i hela landet. Vidare bör SVT - i enlighet medvad som anförs i motion Kr225 (c) - undvika att sända TV-gudstjänsteri repris. Gudstjänsterna bör nämligen vara aktuella och kopplade tilldet som sker i vår omvärld just nu.I likhet med vad som anförs i motion 2003/04:Kr326 (c) vill jag understrykaatt det finns ungefär 500 0000 människor i landet som är mer eller mindrehörselskadade. För denna del av radio- och TV-publiken vållar bakgrundsljudeni programmen problem. SR och SVT bör i kommande sändningstillståndåläggas att minska bakgrundsljuden i sina sändningar.SVT ska vid utgången av innevarande tillståndsperiod texta minst 50 %av förstagångssändningar med svenskspråkigt ursprung. Jag anser attdetta krav bör höjas i kommande sändningstillstånd så att en ännu högreandel av programmen textas.Vad jag här har anfört bör framgå av kommande sändningstillstånd.Motionerna 2003/04:Kr326 (c) yrkandena 33-35, 2003/04:Kr386 (kd) yrkande4 och 2004/05:Kr225 (c) tillstyrks således. Övriga i sammanhangetbehandlade motionsyrkanden avstyrks.9. Täckningen för sändningar, punkt 7 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om täckningen för sändningar.Därmed bifaller motion 2003/04:Kr223 och avslår motion2004/05:Kr260.StällningstagandeI likhet med motionären bakom motion 2003/04:Kr223 (m) anser vi att debrister som finns i lokalradions täckning t.ex. då det gäller Åstorpskommun bör avhjälpas så att boende i kommunen kan få ta del av nyheterm.m. Detta bör vara ett krav i det sändningstillståndsom nu förbereds. bör således bifalla motion 2003/04:Kr223(m) och avslå motion Kr260 (fp).10. Finansieringen av programföretagens verksamhet, punkt 8 (m)av (), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om finansieringen av programföretagens verksamhet.Därmed bifaller motion 2004/05:K227 yrkande 2 och avslårmotionerna 2003/04:Kr359 yrkande 2 och 2004/05:Kr366 yrkande 3.StällningstagandeMed en modern definition av public service-begreppet upphör motiven föratt behålla en särskild mottagaravgift. Vi anser därför - i likhet medmotionärerna bakom motion K227 (m) - att avgiftsfinansieringen av publicservice-företagen ska avskaffas. I stället anser vi att verksamhetenska finansieras med skattemedel på samma sätt som annan verksamhet sombefinns vara omistlig för allmänheten.Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifalla motionK227 (m) yrkande 2 och avslå motionerna 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 2och Kr366 (fp) yrkande 3.11. Finansieringen av programföretagens verksamhet, punkt 8 (fp)av () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om finansieringen av programföretagens verksamhet.Därmed bifaller motionerna 2003/04:Kr359 yrkande 2 och2004/05:Kr366 yrkande 3 och avslår motion 2004/05:K227 yrkande 2.StällningstagandeSom framhålls i motionerna 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 2 och Kr366 (fp)yrkande 3 bör ett nytt system införas för att finansiera publicservice-verksamheten. Det nya systemet bör inte bygga på skatter ellerreklamintäkter, vilket skulle riskera mediernas oberoende ställning. Istället föreslår vi att flera fristående fonder ska bildas för att stödjaproduktion av public service-program med hög kvalitet inom radio, TVoch nya medier. De olika programföretagen ska enligt vår modell ansökaom medel från fonderna för att producera och distribuera kvalitetsprogram.Public service-fonderna ska ge stöd till programproduktion och säkrasådana distributionskanaler att public service-utbudet kan nå publiken.Även kommersiella radio- och , liksom webbplatser, skakunna få stöd från fonderna.Vi föreslår att fonderna ska finansieras dels genom att staten byggerupp ett grundkapital, dels genom årliga tillskott. Grundkapitalet kanbyggas upp genom överföringar av medel från försäljning av statligtägda företag. Det årliga tillskottet ska komma från intäkter frånnätavgifter, intäkter från auktionering av radiofrekvenser och årligakoncessionsavgifter för TV-sändningar.Med hänvisning till det anförda anser vi att bör bifallamotionerna 2003/04:Kr359 (fp) yrkande 2 och Kr366 (fp) yrkande 3 ochavslå motion K227 (m) yrkande 2.Särskilda yttranden1. Renodling av Utbildningsradion, punkt 4 (m)(), () och () anför:I en reservation till betänkandet Radio och TV i allmänhetens tjänst -Riktlinjer för en ny tillståndsperiod (SOU 2005:1 s. 290) har Moderatasamlingspartiets syn på Utbildningsradion (UR) framförts. Där framhållsatt UR har en alldeles för låg kostnadseffektivitet. Med ett samutnyttjandeav teknik och produktionsresurser med och () skulle programverksamheten bli betydligt billigareutan att kvaliteten försämrades. UR:s program borde sändas i en särskilddistributionskanal för utbildning under SR och SVT. Vidare borde del av utbildningsproduktionen kunna köpas in från andrautbildningsproducenter än SVT. På så sätt skulle UR bli effektivare och bättre.2. Riktlinjer för programverksamheten, punkt 5 (c)() anför:Jag vill påminna om att i motion 2003/04:Kr326 har betonatatt det är angeläget att TV-programmen även görs tillgängliga försynskadade genom uppläsning av textremsan. Uppläst textremsa kan ocksåvara till hjälp för andra publikgrupper som av olika skäl har svårt atthinna läsa texten.Vidare vill jag påminna om vad som föreslås i motion Kr204 (c) om attSVT bör visa flera olika idrottsgrenar. Det är nämligen mångfalden somutgör idrottens själ.