bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — Kommunsektorn behövertillföras ytterligare resurser och regeringen avseratt återkomma om detta i budgetpropositionen för 2006.Svensk hälso- och sjukvård håller hög kvalitet och personalen har godkompetens, men långa väntetider på vissa håll och larmrapporter ommissförhållanden på enskilda sjukhus gör att många oroar sig över sjukvården.Utskottet ser mot den bakgrunden med tillfredsställelse på de satsningarsom regeringen gör . införs ennationell vårdgaranti, som innebär att ingen ska behöva vänta mer än 3månader från beslut till planerad behandling. Dessutom genomförs ensärskild satsning på psykiatrin och omsorgen om personer med psykiskafunktionshinder. Därutöver höjs det generella stödet till kommuner ochlandsting, så att fler kan anställas i både vården och omsorgen. Utskottetvill även betona vikten av att utveckla vården ur ett jämställdhetsperspektiv.Socialstyrelsen har i en rapport med titeln vård pekat påatt tillgången till vissa delar av den högspecialiserade vården ärsnedfördelad mellan kvinnor och män. Denna rapport bereds för närvarandei Regeringskansliet.Regeringen fullföljer nu den satsning på grund- och gymnasieskolan sominleddes under förra mandatperioden. anställs 15000 fler lärare och andra specialister i grund- och gymnasieskolan. Ettprogram i 11 steg genomförs för en bättre gymnasieskola. Exempelvisinförs en gymnasieexamen, kursbetyg ersätts av ämnesbetyg och historiablir ett nytt kärnämne. införs individuellautvecklingsplaner för alla elever i . För att förbättraundervisningeni de skolor som verkar i utsatta områden tillskjuter regeringen 70respektive 2006 och 2007. Regeringen föreslår ävenen utökning av den särskilda lärarutbildningen för obehöriga lärare.Insatser för ökad jämställdhetUtskottet tvingas konstatera att arbetsmarknaden är långt ifrån jämställd.Kvinnor har i jämförelse med män sämre arbetsvillkor, tjänar mindre,blir oftare sjukskrivna och når mer sällan ledande befattningar. Föratt höja den kvinnliga förvärvsfrekvensen ytterligare måste jämställdhetenöka, både i familjelivet, på arbetsmarknaden och i samhället i stort.Som nämndes tidigare i betänkandet avser regeringen att presentera ennationell handlingsplan mot könsdiskriminerande löneskillnader under2005.Lönenivån i kvinnodominerande yrken inom den offentliga sektorn behöverhöjas. Utskottet ser därför positivt på att regeringen bedömer attkommunsektorn behöver tillföras ytterligare resurser för de närmasteåren. Regeringen avser att återkomma till detta i budgetpropositionenför 2006. Överläggningar kommer att ske med kommuner ochlandsting för att inför nästkommande avtalsförhandlingar klargöraförutsättningarna för att bl.a. minska lönegapet mellan kvinnor och män.Många kvinnor arbetar deltid, ofta ofrivilligt. Antalet deltidsarbetslösakvinnor är fler än antalet heltidsarbetslösa kvinnor. Detta trots attdeltidsarbetslösheten fallit kraftigt . Att bekämpa ofrivilligdeltid är en viktig del i arbetet med att öka antalet arbetade timmar.Regeringen har tillsatt en utredning för att stärka rätten till heltid.Regeringen har även tillsatt en utredning med uppdrag att göra enöversyn av jämställdhetspolitikens mål, inriktning, organisation ocheffektivitet.Utskottet kan konstatera att trots att det finns mycket kvar att görapå jämställdhetsområdet så ligger bra till i ett internationelltperspektiv. Det framgår av en nyligen publicerad internationellundersökning av (). har undersökt 58 länder(däribland samtliga ) ur ett könsperspektiv genom att tittapå fem områden: ersättning för arbete, tillgång till arbetsmarknaden,politisk makt samt möjlighet till utbildning och hälsa. Enligt undersökningenhamnar , tillsammans med de övriga nordiska länderna, i topp närdet gäller likheten mellan könen i ovan uppräknade avseenden.Fördelningspolitik för ökad rättvisaSverige tillhör den grupp av länder som har lägst andel hushåll med ensvag ekonomi. Ändå är de ekonomiska klyftorna alltför stora.I bilaga 3 till vårpropositionen finns en redogörelse förhushållens inkomster och inkomstfördelning sedan början av 1990-talet.Här framgår att hushållens ekonomiska standard ökade mellan1991 och 2003. Ökningen är något lägre för män () än för kvinnor(12,). Mest gynnsam har utvecklingen varit för ålderspensionärer,där den ekonomiska standarden ökade för sammanboende pensionäreroch för ensamstående pensionärer. Minst gynnsam har utvecklingenvarit för ungdomar i åldern . För sistnämnda grupp ökade denekonomiska standarden med . Lönespridningenminskar efter att ha ökat kontinuerligt under hela1990-talet. Även inkomstspridningen har bromsats upp efter 2000 ochminskar nu för tredje året i rad.Som komplement till arbetslöshets- och sysselsättningsmålet har regeringenfastställt rättvisemålet, som innebär att behovet av socialbidrag skahalveras . minskade behovet avsocialbidrag . avtog minskningstakten ochunder ökade behovet av socialbidrag något. Den främsta orsakentill att målet inte nåddes inom utsatt tid var den svaga utvecklingenpå arbetsmarknaden. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionenför 2006 med en närmare avstämning av rättvisemålet. Vidare har regeringentillsatt en utredning för att se över socialbidraget. Utredningen skalämna förslag som stärker de ekonomiska drivkrafterna för arbete ochförtydligar och förbättrar arbetsfördelningen mellan stat och kommun.Det handlar om att underlätta för människor att gå från bidrag tillarbete och att stärka samhällets insatser för de mest utsatta grupperna.I detta sammanhang vill utskottet tydligt ta avstånd från Moderaternasförslag om kraftigt sänkta ersättningsnivåer för några av de mest utsattagrupperna i samhället; de sjuka och de arbetslösa. Detsamma gäller ävenCenterpartiets förslag, där dock sänkningarna är mindre omfattande. Imotion Fi13 skriver att man noga kommer att följa utvecklingenoch vidta åtgärder om "konsekvenserna för vissa grupper blir orimliga".Detta är enligt utskottets mening en cynisk inställning och ett uttryckför att vilja experimentera med människors välfärd.Biståndspolitik för minskad fattigdomDet är nu FN lade fast millenniemålen, som syftar till attgöra världen mer rättvis till 2015. tillhör den lilla grupp avfem länder som lever upp till FN:s rekommendation om att avsätta minst0,av BNI till internationellt utvecklingssamarbete. Utskottet kankonstatera att den svenska biståndsramen har ökat kraftigt sedan 1997och 2006 kommer av BNI att anslås till bistånd. I absoluta tal ärSverige världens åttonde största biståndsgivare och det svenska biståndetär betydelsefullt i kampen mot världens fattigdom.Utskottet noterar att det råder stor oenighet i synen på biståndspolitikenbland allianspartierna. liberalerna och Kristdemokraternastår i princip bakom regeringens politik medan nårenprocentsmålet först . föreslår däremot att biståndetsänks kraftigt i förhållande till regeringens förslag. Utskottet finnerdet anmärkningsvärt att genomför kraftiga besparingar påbiståndsområdet då sådana besparingar kan väntas få allvarliga konsekvenserför de mest utsatta i världen. måste utskottet emellertidkonstatera att besparingar i detta sammanhang är helt ilinje med flera av deras övriga förslag. Det gäller inte minst de sänktaersättningsnivåerna för arbetslösa och sjuka, som ju främst drabbar demi samhället som redan har det svårt.För många utvecklingsländer är de rika ländernas handels- ochjordbrukspolitik viktigare än biståndspolitiken. Det är därför enligtutskottetoerhört betydelsefullt att fattiga länder ges tillträde till internationellamarknader utan snedvridande subventioner och regleringar. Regeringenarbetar för att EU:s handels- och jordbrukspolitik ska bli merutvecklingsfrämjande och för att i i december2005 ska ta ett viktigt steg mot ett mer öppet och rättvist politisktregelverk. Regeringen har vidare infört ett mål om att alla politikområdenska bidra till en rättvis och hållbar utveckling.Det är enligt utskottet viktigt att även bidrar till en rättvisglobalisering genom en human asyl- och flyktingpolitik. Utskottet ärdärför positivt till att ersätts med ett domstolsförfarandeunder 2006, i syfte att göra asylprocessen tydligare och mer öppen.Denna fråga behandlas mer ingående i betänkande 2004/05:FiU21 underutgiftsområde 8.Investeringar i kommande generationers miljöHållbar utveckling är ett övergripande mål för regeringens politik.Alla beslut ska utformas så att de beaktar ekonomiska, sociala ochmiljömässiga konsekvenser. Basen för miljöpolitiken är de 15 nationellamiljömålen. Regeringen har lämnat en miljömålsproposition(2004/05:150), som utgör en första utvärdering av arbetet med att nå deav beslutade delmålen. Av denna framgår att miljöpolitikenunder varit framgångsrik. Effekterna av försurning ochövergödning har avtagit och påverkan på människors hälsa av föroreningari utomhusmiljön har minskat. Regeringens uppfattning är att den tydligamiljömålsstruktur som har etablerats effektiviserar mål- ochresultatstyrningen av arbetet med att lösa de stora miljöproblemen, särskiltsom den kombineras med ett tydligt uppföljningssystem. Men trots attmiljösituationen i många avseenden har förbättrats ,kvarstår svårlösta problem som innebär risker för människor. I propositionenföreslår regeringen att systemet med miljökvalitetsmål kompletteras medett sextonde mål om biologisk mångfald. Nya delmål för de nuvarandefemton miljökvalitetsmålen presenteras också, tillsammans med åtgärderoch strategier för att säkerställa att det långsiktiga målet uppnås.Utskottet delar regeringens bedömning att en av de största utmaningarnapå miljöområdet är klimatfrågan. En stor majoritet av forskarsamhälletanser att utsläppen av växthusgaser redan lett till temperaturförändringar.Sverige har satt upp målet att minska utsläppen mellan 1990och 2008-2012.Regeringen har beslutat att skapa ett nationellt forum för hållbarutveckling i syfte att öka erfarenhetsutbytet mellan lokala och regionalaaktörer, näringsliv och organisationer.För en ekologiskt hållbar utveckling spelar också den gröna skatteväxlingenen central roll. har en skatteväxling på 13,6 miljarder kronorgenomförts. fullföljs en skatteväxling på ytterligaredrygt . Regeringen avser att i budgetpropositionenför 2006 ange riktlinjer för den fortsatta skatteväxlingen. Regeringenser också över möjligheterna att förbättra de skattemässiga villkorenför en övergång från direktverkande el i bostadshus till mer effektiva,energisnåla och miljövänliga uppvärmningssystem.En politik för hållbar och kostnadseffektiv energiförsörjningUtskottet anser att energipolitik ska skapa förutsättningarför en hållbar och kostnadseffektiv energiförsörjning med låg inverkanpå hälsa, miljö och klimat. satsar påalternativa energikällor. Regeringen vill ytterligare stimuleraanvändningen av förnybara energikällor och föreslår att anslagen tillenergiforskningen ökar med 2006 respektive 2007.Utskottet kan konstatera att flera av oppositionspartiernas förslaginom energiområdet står mycket långt från regeringens satsningar på enmer hållbar, miljövänlig och framåtblickande energipolitik. Moderaternasäger i Fi13 exempelvis nej till miljöbonusen för vindkraftsel. Därutövervill slopa skattestödet till källsorteringslokaler och tillmiljöinvesteringar i offentliga lokaler. I liberalernasmotion Fi14 föreslås en ny energipolitik som innebär att avvecklingenav kärnkraften avbryts och att möjligheterna öppnas för att bygga flerkärnkraftverk på platser där kärnkraft redan produceras. Vidare avvisarFolkpartiet liberalerna regeringens ökade satsning på energiforskning.Med och förslag skulle ta ett klivtillbaka när det gäller att hitta lösningar inom energiområdet som hållerpå lång sikt och för kommande generationer.Utskottet noterar att energipolitiken är ett av de områdendär de inbördes motsättningarna mellan de borgerligas politik framstårsärskilt tydligt. Den bakåtsträvande energipolitik som framför alltModeraterna och representerar står i skarp kontrast tillCenterpartiets förslag i motion Fi16 om satsningar på alternativabränslen och en miljö- och energipolitik som gör världsledandeinom den nya tekniken.Regionalpolitik för att motverka utflyttning och arbetslöshetUtskottet ställer sig bakom regeringens satsningar på jobb och tillväxti de regioner som berörs mest av försvarsomställningen. Regeringenaviserade i försvarspropositionen (prop. 2004/05:5) flera åtgärder föratt möta de påfrestningar som omställningen av försvaret innebär förregionerna , , /och . Påuppdrag av regeringen har en särskild utredare övervägt och föreslagitlämpliga lokaliseringar av statliga arbetstillfällen.Lokaliseringsutredningensslutrapport (N2004:15) överlämnades till regeringen . Regeringenuppger att den kommer att genomföra betydande omlokaliseringar av statligverksamhet till de nämnda regioner som drabbats av nedläggningar avförsvaret. Dessa omlokaliseringar ska ske på ett sådant sätt attverksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Kostnadenför omlokaliseringen skiljer sig åt mellan de olika myndigheterna, liksommyndigheternas ekonomiska situation. Därför kommer varje myndighet attbedömas utifrån sina förutsättningar så att merkostnaderna föromlokaliseringen finansieras. Regeringen uppger att man följer utvecklingenpå arbetsmarknaden noga och att man kommer att föreslå fler åtgärder ibudgetpropositionen , om det visar sig nödvändigt.Utskottet ser regeringens ansträngningar på det regionalpolitiska områdetsom viktiga, inte minst mot bakgrund av att man i vissa delar av landethar stora problem med utflyttning och hög arbetslöshet. AMS siffrorfrån april visar att den sammanlagda arbetslösheten, dvs. öppenarbetslöshet plus arbetsmarknadspolitiska åtgärder, var 13, i Norrbottenslän och 12, i . Motsvarande siffror för Stockholmslän låg på . Men trots att det finns stora skillnader isysselsättning och inkomster mellan olika regioner försvinner dessa ipraktiken när värdet av olika offentliga transfereringar räknas in. Detsker således en kraftfull regional utjämning genom de offentliga systemen.Denna utjämning skulle enligt utskottets mening starkt hotas avModeraternas förslag i Fi13 om sänkta ersättningsnivåer samt förslaget omatt avskaffa riksnormen för socialbidrag. vill utskottet betonaatt det självklart krävs aktiva lokala insatser i alla delar av landetför att förbättra förutsättningarna för tillväxt och högre sysselsättning.Under de senaste åren har också en rad viktiga åtgärder inom dettaområde beslutats. Exempelvis har högskolan decentraliserats, ett antalstora infrastrukturinvesteringar har satts i gång och det pågår ettantal olika projekt för att stärka särskilda regioner och för att stärkakonkurrenskraften i vissa näringsgrenar.De s.k. tillväxtavtalen som varit verksamma under perioden 1998-2003ersätts av regionala tillväxtprogram. Programmenska identifiera specifika regionala behov och möjligheter och föreslåen så effektiv samordnad resursanvändning som möjligt för att möta dessabehov och utnyttja möjligheterna fullt ut. Fokus ska vara att utvecklalokala och hållbara arbetsmarknadsregioner utifrån ett näringsperspektiv.Samtidigt ska programmen, genom ett effektivare resursutnyttjande påden lokala nivån, också bidra till en hållbar nationell tillväxt.Stöd till dem som drabbats av flodvågen och stormenUnder slutet av 2004 blev vi brutalt påminda om naturens krafter.Flodvågen i södra tog hundratusentals människors liv. Stormen isödra fällde skog motsvarande avverkning i helalandet. Utskottet välkomnar därför regeringens initiativ till stöd fördem som drabbats.Regeringen har tillsatt ett nationellt råd för samordning och stöd förde som drabbades av flodvågen. Rådet har i uppgift att kartlägga befintligaresurser, identifiera behov, samordna myndigheternas åtgärder ochinformation, underlätta kontakter mellan myndigheterna och de drabbadeoch anhöriga och ge förslag till eventuella författningsändringar.Regeringen anslår därutöver för att täcka direktakostnader i samband med katastrofen.Med anledning av stormen i har en rad åtgärder vidtagits.Dieselskatten för skogsmaskiner i det berörda området slopas temporärti syfte att öka avverkningskapaciteten i . Stödet uppgår till200 2005 och 2006. avsätts tillekonomiskt stöd för att lagra det stormfällda virket. 100 miljoner kronorsatsas på ett schablonstöd för att återställa skogsbilvägar och skogsmarkefter ökade transporter. Drabbade skogsägare får därutöver ett särskiltstöd på per kubikmeter av det virke som forslas ut ur den stormfälldaskogen. Detta stöd utformas som en skattereduktion och uppgår totalttill 2005 och 2006. Dessutom får 15miljoner kronor för flyginventering av stormfälld skog och kartläggningav insektsangrepp.Utskottet noterar att det i flera av motionerna föreslås en annanutformning av stöden till dem som drabbades av flodvågen och stormen.Centerpartiet vill exempelvis bilda ett s.k. katastrofkonto genom enårlig avsättning till en fond utanför statsbudgeten. Avsättningen tillfonden ska enligt förslaget ske ur utdelningen från statligt ägda bolag.Den konstruktion som föreslår innebär att statsbudgetenvarken belastas när medel tillförs fonden eller när de tas i anspråksamt att kringgås. De budgetmässiga problem som uppstår medCenterpartiets förslag till katastrofkonto behandlas ingående längrefram i betänkandet i avsnitt 4.2 om riktlinjer för budgetpolitiken.Utskottets sammanfattande ställningstagandeMed hänvisning till vad som anförts ovan tillstyrker utskottet propositionenyrkande 1, i denna del och avstyrker motionerna Fi13 (m) yrkande 1,Fi14 (fp) yrkande 1, Fi15 (kd) yrkandena 1 och 2 samt Fi16 (c) yrkande1.3 Mål för budgetpolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslag om att ändra utformningen av målenför budgetpolitiken.Jämför reservation 2 (m, fp, kd, c).Riksdagen har lagt fast ett långsiktigt mål för finanspolitiken sominnebär att de samlade offentliga finanserna ska uppvisa ett överskottpå i genomsnitt av BNP sett över en konjunkturcykel. Eftersom BNPför närvarande uppgår till innebär dettamål uttryckt i nominella termer att de samlade inkomsterna för staten,kommunerna och ålderspensionssystemet ska överstiga utgifterna med igenomsnitt ca under en konjunkturcykel.Överskottet kan ett visst år vara högre eller lägre, men för periodensom helhet ska det motsvara av BNP.Överskottsmålet på av BNP innebär att statsskulden kan minska somandel av BNP som tillgångar byggs upp inom det allmännapensionssystemet.Riksdagen har också lagt fast ett utgiftstak för de närmastetre åren, vilket sätter en gräns för hur stora utgifter som staten kandra på sig. Utgiftstaket omfattar dels de egentliga utgifterna påstatsbudgeten exklusive statsskuldsräntorna, dels utgifterna förålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftstaket fastställsalltid med viss marginal, och skillnaden mellan de takbegränsade utgifternaoch utgiftstaket benämns budgeteringsmarginalen. Om belastningen på detakbegränsade utgifterna ökar kommer budgeteringsmarginalen att minska,och i princip försvagas då också budgetsaldot eller saldot förålderspensionssystemet med ett lika stort belopp.3.1 MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion Fi13 att ankaret i finanspolitikenbör vara ett mål för den offentliga sektorns skuldsättning. Med ettsådant mål innebär oväntade överskott att det blir enklare att förafinanspolitiken . När skuldmålet är uppnått är det tillräckligtatt upprätthålla balans i de offentliga finanserna, skriver motionärerna.Den offentliga sektorns skuldsättning bör reduceras från dagens ca50 % till av BNP. För att åstadkomma detta bör den offentligasektorns strukturella sparande uppgå till minst de kommandefem åren. Därefter finns det skäl att överväga om ytterligare skuldreduktionbör ske. Eftersom pensionssystemet är autonomt och kommuner och landstingomfattas av ett balanskrav bör det operativa målet för finanspolitikenavse ett årligt mål för statens finansiella sparande.Folkpartiet skriver i motion Fi14 att man har kritiserathur målet för de offentliga finanserna formuleras. Pensionssystemet ärautonomt och dess tillgångar kan inte användas till andra utgifter.Detta kommer att markeras när kommer att rensabort premiepensionen ur de offentliga finanserna. För kommunerna finnssedan tidigare ett balanskrav och detta bör bibehållas. Målformuleringenbör mot denna bakgrund inte avse hela den offentliga sektorn utan endaststaten. Kravet bör vara att statens finansiella sparande ska vara ibalans över en konjunkturcykel och med detta avses en period ,skriver motionärerna. Ett sådant mål för staten innebär att statsskuldenförblir oförändrad i kronor och att den minskar i relation till BNP.Kristdemokraterna anser i motion Fi15 liksom tidigare att nuvarandeöverskottsmål för de offentliga finanserna bör kompletteras och på siktersättas av ett balansmål för statens finansiella sparande, och att ettsådant mål måste trappas in stegvis. Ålderspensionssystemet är autonomtoch kommunsektorn är ålagd ett balanskrav. Balans i statens finansiellasparande innebär då att statsskulden inte ens i nominella termer ökaröver tiden. En fördel med ett balansmål för staten, anser motionärerna,är att det inte kommer att innebära krav på överskott i staten den dagpensionssystemet till följd av den demografiska utvecklingen får ettminskande finansiellt sparande.Motionärerna anser också att skuldkvoten bör minska till av BNPsenast till 2007, vilket vid sidan av en stramare finanspolitik änregeringen också kommer att kräva försäljningar av statliga företag.3.2 ställningstagande till målen för budgetpolitikenFråganom hur målet för det finansiella sparandet bör vara utformat behandladesutförligt av utskottet (bet. 2003/04:FiU20, s. 58-67).Oppositionspartierna framförde då förslag med samma innebörd som ,nämligen att målet skulle ändras så att det avser statens, och inte heladen offentliga sektorns, finansiella sparande. Utskottet ansåg då inteatt det fanns någon anledning att ompröva dagens mål och anförde en radargument för detta. Exempelvis ansåg utskottet att ett mål för hela denoffentliga sektorn är lämpligare än ett mål för staten ur ettstabiliseringspolitiskt perspektiv och att det är mindre känsligt förorganisatoriska förändringar. Utskottet konstaterade vidare att dagens målöverensstämmer med internationell standard och att om målet ändradessom motionärerna förespråkar skulle komma att använda ett måli den inhemska politiken och ett annat i EU-sammanhang, vilket skulleriskera att göra finanspolitiken mindre tydlig.Utskottet ansåg också att om oppositionen är ute efter en stramarefinanspolitik än regeringens vore ett höjt mål för den offentliga sektornsfinansiella sparande att föredra framför att bryta ut staten och skapaett mer begränsat mål.Utskottet ser ingen anledning att ompröva sina tidigare ställningstagandeni denna fråga och avstyrker därmed motionerna Fi13 (m) yrkande 2 i dennadel, Fi14 (fp) yrkande 3 och Fi15 (kd) yrkandena 3 och 4.4 Riktlinjer för budgetpolitikenUtskottets förslag i korthetUtskottet tillstyrker regeringens och samarbetspartiernas förslag tillriktlinjer för budgetpolitiken och avstyrker de alternativa förslag somframförts av Moderata samlingspartiet, liberalerna,och Centerpartiet.Jämför reservationerna 3 (m), 4 (fp), 5 (kd) och 6 (c).4.1 BudgetutvecklingenUnder de båda senaste mandatperioderna har de offentliga finansernaförbättrats dramatiskt. När budgetkrisen var som djupast uppgickunderskottet till av BNP. med omfattandebesparingsprogram hade de offentliga finanserna återhämtat sig så mycketatt de åter uppvisade överskott. Överskottet växte snabbt och var somstörst 2000 då det uppgick till av BNP. stramades alltsåde offentliga finanserna upp med av BNP. Därefter har enavmattning skett, men fortfarande har i motsats till flertaletandra EU-länder överskott i de offentliga finanserna.Med de tidigare stora underskotten ökade också skuldbördan snabbt. Denoffentliga sektorns bruttoskuld hade vuxit till nästan74 % av BNP, vilket var mer än vad skuldkriteriet iMaastrichtfördraget tillåter.