bet · GT01NU1 · 2005-11-29 00:00:00 — Regeringen ämnar att kompensera myndigheten för den engångspremie som en särskild pensionsersättning medför. Anslaget undantas vidare från den generella reduktionen som företrädesvis genomförs på anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Om myndighetens kostnader ökar med anledning av flytten, kommer regeringen senare att ta ställning till disposition av eventuellt anslagssparande och till behov av en ökad anslagskredit. Vidare avser regeringen att noga följa utvecklingen av myndighetens ekonomiska situation så att verksamheten långsiktigt kan fungera med bibehållen kvalitet. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. Bidrag till FoU inom experimentell teknik m.m. (38:12) Från anslaget lämnas bidrag till forskning och utveckling inom experimentell teknik vid (). Vidare lämnas bidrag för teknisk informationsförsörjning till AB och för informationsspecialister. Från anslaget har t.o.m. lämnats bidrag till standardiseringsråd för att verka för svensk standardisering. Regeringen föreslår att dessa medel överförs till ett för nytt anslag under politikområde Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande, Bidrag till standardiseringen (39:6) - se vidare i det följande. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader (38:13) Under anslaget anvisas medel till förvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen. Rymdstyrelsen utgör en expertmyndighet med ansvar för svensk rymdverksamhet och rymdforskning. Verksamheten bedrivs till stor del inom ramen för det europeiska rymdsamarbetet - (). Rymdstyrelsen fördelar också medel till verksamhet som bedrivs nationellt eller i bilaterala samarbeten med framför allt . Myndigheten bereder även ärenden om tillstånd att bedriva rymdverksamhet från svenskt territorium och utövar kontroll av sådan verksamhet. Anslaget föreslås minska med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. Rymdverksamhet (38:14) Under anslaget anvisas medel för industriutvecklingsprojekt, fjärranalys och forskning, som bedrivs inom ramen för deltagande i internationellt samarbete, framför allt genom det europeiska rymdsamarbetet - . Verksamheten kan också bedrivas i nationella eller bilaterala program. Vidare bekostas vissa informationsinsatser från anslaget. Regeringen föreslår ett bemyndigande om ekonomiska åtaganden även för . Detta möjliggör att det för delar av verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden som exempelvis omfattar långsiktiga program under en flerårig planeringsperiod. För att säkerställa ett fortsatt svenskt deltagande i det europeiska bärraketprogrammet tillfördes anslaget för . föreslås anslaget tillföras för detta ändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Regeringen begär vidare, som nämnts, bemyndigande att för anslaget Rymdverksamhet ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst och . I motion 2005/06:N480 (kd) görs bedömningen att en besparing på är rimlig, genom en effektivisering av verksamheten. Motionärerna anser dock att det är viktigt att fortsätta delta i ESA:s olika program och konstaterar att av anslaget används till det europeiska rymdsamarbetet. bör anmoda regeringen att ge Rymdstyrelsen sådana direktiv att det är möjligt att inrikta rymdverksamheten även mot , främst , inom områden där svensk industri är internationellt konkurrenskraftig, anförs det i motion 2005/06:N321 (kd). En sådan inriktning bör dock inte innebära en nackdel för det europeiska programmet, säger motionären. Det bemyndigande som regeringen begär avseende anslaget Rymdverksamhet innebär, som redovisats, åtaganden dels avseende , dels avseende tid . När det gäller tiden anges inget slutår. För att det skall vara möjligt att överblicka de framtida åtaganden som staten gör bör emellertid ett slutår anges. Efter kontakt med har klarlagts att slutåret bör anges till 2013. Utskottet behandlade ett yrkande likartat det här aktuella i motion 2005/06:N321 (kd) - av samme motionär. Utskottet redovisade då vad som gäller för inriktningen av rymdverksamheten. Enligt finns det inte något som hindrar att Rymdstyrelsen riktar verksamhet även mot . Rymdstyrelsens instruktion specificerar inte vilka länder Rymdstyrelsen skall samarbeta med. Enligt förordning (1996:80) med instruktion för Rymdstyrelsen skall Rymdstyrelsen (2 §) särskilt verka internationellt genom att a) bereda ärenden om internationellt rymd- och fjärranalyssamarbete, b) vara kontaktorgan för samarbete med internationella organisationer och utländska institutioner på rymd- och fjärranalysområdet samt c) sluta för verksamheten nödvändiga överenskommelser med motsvarande utländska organ och internationella organisationer under förutsättning att överenskommelserna inte kräver eller medverkan. Det finns således ingenting som hindrar att Rymdstyrelsen deltar i bilaterala samarbeten utanför och sådant samarbete förekommer, enligt . Rymdstyrelsen beslutar om deltagande i ESA-projekt, andra internationella projekt och nationella projekt utifrån kriterier som tillgängliga medel, projektens kvalitet, uppfyllelse av Rymdstyrelsens mål m.m. Ett exempel på samarbete som sträcker sig utanför är den svenska forskningssatelliten som utvecklades tillsammans med , och . Rymdstyrelsen har även samarbetsavtal eller liknande med olika rymdorganisationer i flera länder, däribland och . Den svenska rymdverksamheten bedrivs dock huvudsakligen inom ramen för , som i sin tur samarbetar med olika i många projekt; det mest kända är den internationella rymdstationen (ISS) som är ett globalt samarbete. är ett viktigt samarbetsland för . Rymdforskning och jordobservation är exempel på områden inom vilka samarbeten med förekommer. Inom vissa områden har uttalat att det är viktigt att ha egen kapacitet, det gäller bärraketen för satellituppsändningar och satellitnavigeringssystemet som är under utveckling. Ett annat exempel på ett globalt samarbetsinitiativ inom rymdområdet är (Group on Earth Observation), som tillkommit på amerikanskt initiativ och där är fullvärdig medlem. I diskuteras hur ett sammanhållet system för jordobservation kan åstadkommas för att tillgodose vetenskapliga, ekonomiska och sociala behov av data om hela jordens miljö. I svarar för den svenska representationen, med bistånd från bl.a. Rymdstyrelsen. Bidrag till (38:15) () är en sammanslutning av invalda ledamöter som är verksamma inom teknik, industriell produktion och ekonomi. IVA:s huvuduppgift är att följa, analysera och informera om den tekniska och industriell-ekonomiska utvecklingen samt att skapa och initiera samverkan mellan olika teknikområden. Från anslaget lämnas statens bidrag till IVA:s grundläggande verksamhet, t.ex. ledningsfunktion, utrednings-, informations- och ekonomiverksamheterna. IVA:s verksamhet inriktas på att följa, analysera och sprida information om aktuella utvecklingstendenser samt på att skapa och initiera samverkan mellan olika aktörer i samhället. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. är central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor. Under anslaget anvisas medel till förvaltningskostnader för . Anslaget föreslås minska med till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . I motion 2005/06:N477 (m) föreslås en ökning av anslaget med . För ekonomins funktionssätt är en väl fungerande och stark konkurrensövervakning viktig, säger motionärerna. De menar att bör stärkas och ges ett vidare mandat - verket bör bl.a. ge ökad prioritet åt att belysa de konkurrenssnedvridningar som kan följa av den offentliga sektorns monopol samt kommunalt och statligt ägande av bolag som konkurrerar med privata företag. och bör slås samman till en ny myndighet med namnet , anförs det i motion 2005/06:N211 (m). Såväl som har till uppgift att tillvarata intressen hos kunder på en marknad, säger motionären. Han beklagar därför att regeringen i propositionen om konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald (prop. 1999/2000:140) inte förordade en samordning av dessa myndigheter till en gemensam organisation. En myndighet som ägnar sig åt att bekämpa kartellbildningar och konkurrensbegränsningar borde med fördel kunna kombineras med en som slår vakt om behovet av information till konsumenterna kring samma problemområden, menar motionären. Han hävdar att förekomsten av två myndigheter innebär ett onödigt dubbelarbete och att en samordning skulle medföra vinster. Som ett led för att stärka konkurrensen på den fria marknaden föreslås i motion 2005/06:N437 (fp) en höjning av anslaget till med . Även i motion 2005/06:N480 (kd) föreslås en ökning av anslag - med totalt . Motionärerna vill öka möjligheter att driva viktiga konkurrensmål och föreslår därför ytterligare för detta ändamål. De föreslår vidare att () skall göras till en självständig del av och att skall föras över från utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, varifrån NOU finansieras . I motion 2005/06:N467 (c) föreslås en ökning av anslaget till med för att verket på ett bättre sätt skall kunna kartlägga konkurrenssituationen i och t.ex. kunna öka antalet gryningsräder. avslog (bet. 2004/05:NU1) ett motionsyrkande om sammanslagning av , liknande det här aktuella i motion 2005/06:N211 (m). Utskottet redovisade att frågan om en sammanslagning av de båda myndigheterna hade tagits upp 2001. I budgetpropositionen för (prop. 2002/03:1) sades dock att frågan hade analyserats inom och att slutsatsen var att synergierna inte var så stora att de motiverade en sammanslagning. Däremot bör det samarbete som redan existerar mellan myndigheterna i frågor där detta gynnar konsumentintresset förtydligas, ansåg regeringen. Utskottet delade denna ståndpunkt. Konkurrensforskning (38:17) disponerar medel under anslaget för att främja konkurrensrelaterad forskning inom i första hand disciplinerna ekonomi och juridik. Enligt förslag på tilläggsbudget i den aktuella budgetpropositionen skall föras till anslaget Väghållning och statsbidrag inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Anslaget till konkurrensforskning föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget Konkurrensforskning bör tillföras ytterligare anförs det i motion 2005/06:N477 (m). Inte minst i ett EU-perspektiv är det viktigt att ligger väl till inom konkurrensforskningens område, säger motionärerna. Som ett led för att stärka konkurrensen på den fria marknaden föreslås även i motion 2005/06:N437 (fp) en höjning av anslaget till forskning i konkurrensfrågor - med . Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen (38:18) Anslaget disponeras för kostnader i samband med upprustning och drift av kanalen. beslöt (prop. 1991/92:134, bet. 1991/92: NU33) bl.a. att finansieringen av kanalens upprustning skall tillförsäkras genom statsmakternas försorg. Varje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har anvisat för upprustning och drift av kanalen. De statliga insatserna har bidragit till att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål ökat. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Inga motioner har väckts på detta område. Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. (38:19) Anslaget finansierar kostnader för omstrukturering, genomlysning och försäljning av företag med statligt ägande. förvaltas 57 företag och affärsverk, varav 43 är helägda av staten. Värdet av de förvaltade bolagen är ca . lämnades ca i utdelningar. Svenska staten är den största ägaren på Stockholmsbörsen. Detta medför ett stort ansvar och ställer krav på att regeringens ägarförvaltning är långsiktig och professionell. Det övergripande målet är att skapa värde för ägarna, det svenska folket. I regeringens arbete med bolagsförvaltningen ingår att arbeta med olika typer av ägarfrågor. Regeringen arbetar också med att både förbereda och genomföra de beslut fattat avseende det statliga ägandet och ett antal specifika bolag. Regeringen lämnar en skrivelse till med en redogörelse för företag med statligt ägande. Genomlysning är ett viktigt verktyg i utvärderingen av förvaltningen av den del av statens tillgångar som finns i företag med statligt ägande. Regeringen framställer därför en verksamhetsberättelse och fyra kvartalsrapporter för den statliga bolagssfären. Statens förvaltningskostnad för företag med statligt ägande uppgick till , varav avsåg externt köpta tjänster. Extern rådgivning är ett komplement till löpande ägarförvaltning. Anslaget föreslås minska med som en del av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget bör avvecklas, anförs det i motion 2005/06:N477 (m). En central ståndpunkt för Moderata samlingspartiet är att staten som huvudregel inte skall äga företag, säger motionärerna. De anser att om staten skall äga företag krävs det mycket goda skäl för detta. Det är oklart vilka försäljningar av statligt aktieinnehav regeringen planerar, varför det inte kan uteslutas att de aktuella medlen i praktiken är tänkta att användas till förvaltning av statligt ägda bolag, vilket motionärerna finner anmärkningsvärt. Bolagen skall, enligt motionärerna, själva stå för förvaltningen, och de kostnader som uppstår i samband med de försäljningar som kan komma att ske skall täckas av försäljningsintäkten. Även i motion 2005/06:N437 (fp) föreslås att anslaget skall tas bort. Samma förslag framställs i motion 2005/06:N480 (kd). Företag som är verksamma på en konkurrensutsatt marknad skall inte ägas av staten, anför motionärerna. De anser därför att statliga företag bör avyttras i den takt som marknaden kan absorbera dem och att försäljningen bör finansieras inom bolagen. Slutligen föreslås också i motion 2005/06:N467 (c) att anslaget skall avvecklas. Anslaget är omotiverat, då de berörda kostnaderna skall bäras av företagen själva, såsom privata företag gör, anför motionärerna. Kapitalinsatser i statliga bolag (38:20) Regeringen begär godkännande av att få vidta åtgärder för en förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda företag enligt de villkor som redovisas i propositionen. Anslaget finansierar kapitalinsatser i statliga bolag. I finns ett konto dit extra utdelningar om högst kan föras från statliga bolag i syfte att användas för kapitalinsatser i statliga bolag (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21 och prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU1). beslutar om kapitaltillskott i varje enskilt fall. Före finansieringen av kapitaltillskottet till har förts till och tagits i anspråk från det särskilda kontot . beslöt (prop. 2003/04:127, bet. 2003/04:NU15) att bemyndiga regeringen att vidta åtgärder i samt att finansiera dessa åtgärder inom de ramar fastställt skall gälla för finansiella omstruktureringar inom den statliga bolagssfären. Regeringen beslöt att utbetala till , och medlen utbetalades genom att det här aktuella anslaget överskreds. Anslaget kommer att återställas genom att underskottet och upplupen ränta återbetalas till anslaget från det särskilda kontot som kommer att tillföras medel genom extra utdelningar från ett eller flera statliga bolag före utgången av . Kostnaderna för åtgärderna i uppgick till ca och avser rådgivningstjänster inom marknad, ekonomi och finans samt juridik. Dessa kostnader har dock belastat anslaget Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. (38:19). fanns på kontot ca som utgör ränta på den behållning som funnits på kontot. Enligt regeringens uppfattning har den ordning som formats för att kapitalstrukturen i statliga bolag skall kunna förbättras förutsättningar att svara mot behoven. Regeringen anser därför att ordningen med ett konto i och ett anslag som får överskridas bör tillämpas även . Sammanfattningsvis bör följande villkor gälla för kapitaltillskott till statliga bolag och finansiering av tillskotten. Regeringen bör även få föra extra utdelningar från statliga bolag till kontot i och efter beslut i varje särskilt fall använda medlen för kapitaltillskott i statliga bolag. Den sammantagna ramen, dvs. inklusive de åtgärder som vidtagits , bör även vara . Motsvarande villkor för anslagets utnyttjande som beslutade 2005 bör gälla även för , vilket betyder att anslaget endast skall belastas om det vid tillfället för en kapitalinsats inte finns medel på kontot i . Anslaget bör under loppet av få överskridas med högst . Endast om överskridande av anslaget skett skall medel från kontot i föras till anslaget. Om anslaget belastas skall hela underskottet inklusive ränta återbetalas före utgången av genom att medel från kontot, dvs. medel från extra utdelningar, tillförs anslaget. Anslaget skall således inte vara belastat vid utgången av . Medel som finns på kontot vid utgången av bör få användas för avsett ändamål även . Regeringen beräknar anslaget för till . I motion 2005/06:N477 (m) avvisas regeringens begäran om godkännande av att få vidta åtgärder för en förbättrad kapitalstruktur i statligt ägda bolag. Med motsvarande argument som redovisades avseende det förra anslaget - Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. - vill motionärerna avveckla det här aktuella anslaget Kapitalinsatser i statliga bolag. Även i motionerna 2005/06:N437 (fp) och 2005/06:N319 (fp) föreslås att anslaget skall avskaffas. Att staten inte är någon normal ägare av företag framgår av de konstlade sätt som tillgrips för att skaffa kapital till de statliga företagen, sägs det i den sistnämnda motionen. Ett exempel på detta är det särskilda kontot i , där regeringen ålägger statliga vinstgivande företag att sätta in medel, vilka sedan kan utnyttjas av regeringen utan att hänsyn behöver tas till utgiftstaket, anför motionärerna. De erinrar om att syftet med bruttoredovisning och utgiftstak i budgetprocessen är att regering och riksdag skall prioritera bland utgifterna för att hålla tillbaka en offentlig utgiftsexpansion. Detta har regeringen, enligt motionärerna, kringgått genom att kanalisera inkomster på till staten vid sidan om budgeten. Att använda avkastningen från statliga företag, som i flera fall har en monopolställning, för att ge kapitaltillskott till företag som är konkurrensutsatta innebär att skattemedel används för att subventionera de statliga konkurrensutsatta företagen. motsätter sig också förslaget om ett anslag på till kapitalinsatser i statliga bolag, och i motion 2005/06:N480 (kd) föreslås därför en besparing på . Slutligen föreslås även i motion 2005/06:N467 (c) en avveckling av det här aktuella anslaget - med motsvarande argument som i motionen anfördes beträffande det förra anslaget Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag. godkände regeringens förslag att, i samband med en översyn av kapitalstrukturen i statligt ägda bolag, högst i form av extra utdelningar från de statliga bolagen fick överföras till ett särskilt konto i och användas för insatser i av staten hel- eller delägda bolag (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21). ansåg att det fanns goda skäl att skapa en ordning som underlättar kapitalomstruktureringar i den statliga företagssfären genom att tillämpa specialdestination. Staten bör kunna agera på samma sätt som ett moderbolag som ger koncernbidrag till vissa dotterbolag och finansiera detta med medel från andra dotterbolag. underströk dock att förslaget bör ges en sådan form att inflytande på ett rimligt sätt garanteras och att ges möjlighet att på ett korrekt sätt utöva finansmakten. Av detta skäl skall besluta om kapitaltillskott i varje enskilt fall. Vidare uttalade finansutskottet att underskott ej får uppkomma på kontot, dvs. någon kredit skall inte vara knuten till kontot. I den mån kapitaltillskott behövs och de ej kan finansieras med tillgängliga medel på kontot bör tillskottet i stället tillskjutas genom att anslag anvisas över statsbudgeten. I reservationer (m, fp, c; kd) avvisades regeringens förslag och andra förslag till lösningar framfördes. Sammanfattningsvis innebar beslut följande: - Ett konto har inrättats i dit extra utdelningar i de statliga bolagen förs. - beslutar i taget om hur stort belopp som skall tillföras kontot. fick kontot tillföras högst . - Från kontot förs utgifter för kapitaltillskott eller utnyttjande av hembudsavtal i den statliga företagssfären. beslutar om utgifterna i varje enskilt fall. - Lån till statliga bolag hanteras ej över kontot. - Om behoven av kapitaltillskott överstiger tillgängliga medel på kontot får skillnaden tillskjutas genom att anslag anvisas över statsbudgeten. Underskott får ej uppkomma på kontot. - Regeringen förutsätts göra en tydlig presentation i budgetpropositionen av hur kontot skall finansieras och utnyttjas. Huvudprincipen bör vara att i anslutning till det s.k. rambeslutet fattar beslut om ramarna för verksamheten genom att ange hur stort belopp som beräknas tillföras kontot nästa budgetår. Därefter fattar beslut i varje enskilt fall om tillskotten till de statliga bolagen. I den ekonomiska vårpropositionen (prop. 2003/04:100) föreslog regeringen att behållningen på det särskilda kontot vid utgången av skulle få användas även för kapitaltillskott till SJ. Regeringen föreslog vidare att den skulle få utnyttja kontot genom att tillföra kontot medel för insatser i av staten hel- och delägda bolag på de villkor som tidigare fattat beslut om med två tillägg. Regeringen föreslog att kontot skulle ha en kredit på högst och om krediten utnyttjades skulle den ha återbetalats inklusive ränta med extra utdelningar från statligt ägda bolag före utgången av . Vidare föreslog regeringen att den sammanlagda ramen för extra utdelningar som skulle få tillföras kontot därmed skulle höjas till totalt . beslut, med delvis bifall till regeringens förslag, innebar sammanfattningsvis följande (bet. 2003/04:FiU21): - Inklusive den tidigare medgivna ramen på högst bör högst i form av extra utdelningar från de statliga bolagen få tillföras det särskilda kontot i . - Underskott får inte uppkomma på kontot. - Ett nytt ramanslag, Kapitalinsatser i statliga bolag, om anvisas på tilläggsbudget för under utgiftsområde 24 Näringsliv. Regeringen bemyndigas att överskrida anslaget med högst . I den takt som medel tillförs anslaget från kontot avräknas dessa mot anslaget. Avsikten är att anslaget inte skall belastas . - Behållningen på kontot vid utgången av får användas även för kapitaltillskott till SJ. delade den uppfattning som framfört i ett yttrande om vikten av att regeringen återkommer till med förslag till en permanent ordning för kapitalomstruktureringen i den statliga företagssfären, om regeringen menar att erfarenheterna talar för att en sådan ordning bör finnas. Riksdagsbesluten och bör därvid ligga till grund om regeringen återkommer till med förslag till en permanent ordning. En reservation (m, fp, kd, c) avlämnades. beslöt , på förslag i budgetpropositionen, att reglerna för kapitalinsatser i statliga bolag som tillämpats får tillämpas även (prop. 2004/05:1 utg.omr. 24, bet. 2004/05:NU1). Regeringens förslag avvisades i en reservation (m, fp, kd, c). Avgifter till vissa internationella organisationer (38:21)