bet · GT01NU2 · 2005-11-29 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utveckling Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen (totalt ca ) och bemyndigandena för inom utgiftsområde 19 Regional utveckling. Samtliga motioner som tar upp regeringens förslag om anslag och bemyndiganden m.m. avstyrks av utskottet. Företrädarna i utskottet för Moderata samlingspartiet, liberalerna, och har avstått från att delta i detta beslut. De erinrar i särskilda yttranden om de budgetförslag som lagts fram av respektive parti. I förhållande till regeringens förslag ville Moderata samlingspartiet minska utgiftsramen med , med och med . ville höja ramen med . I fråga om den allmänna inriktningen av den regionala utvecklingspolitiken stöder utskottet det utvecklingsarbete som regeringen bedriver i syfte att ytterligare förstärka inriktningen av politiken mot en hållbar tillväxt i hela landet. Detta arbete tar sig bl.a. uttryck i den förändring av de regionala företagsstöden och av målet för verksamhetsområdet kapitalförsörjning för regional näringslivsutveckling som regeringen genomfört. Utskottet uttalar i detta sammanhang även sitt stöd för uppfattningen att det inte bara är välfärden som är beroende av tillväxten utan att även det omvända gäller, dvs. att välfärden är en förutsättning för att alla skall kunna vara med och bidra till tillväxten. I en reservation (m, fp, kd, c) framhålls att den regionala utvecklingspolitiken skall skapa förutsättningar för olika regioners och människors möjligheter till utveckling. Tillväxt skapas i första hand regionalt, varför det lokala inflytandet över beslut som rör lokalbefolkningen bör öka. Ett gott företagsklimat är den bästa satsningen för regional tillväxt. För de företagsstöd som trots allt behövs bör inriktningen i huvudsak ligga på generella stöd. Utskottet föreslår vidare att styrelses redogörelse angående styrningen av regionala stöd (2005/06:RRS3) läggs till handlingarna. Motionsyrkanden med anledning av redogörelsen avstyrks av utskottet med hänvisning till det utvecklingsarbete som pågår i linje med rekommendationer. Utskottet välkomnar dock granskning och anser att det är värdefullt att styrningen av regionala stöd genomlyses på det sätt som gjort. Motionsyrkandena följs upp i en reservation (m, fp, kd, c). Ett enigt utskott avstyrker motionsyrkanden rörande växelkursen för strukturfonderna. Utskottet förutsätter att den prövning av valutakursen som regeringen avser att göra kommer att leda till att den aktuella förordningen förändras i syfte att skall få ett maximalt återflöde från EU. Sammanlagt har företrädarna i utskottet för Moderata samlingspartiet, , och lämnat 10 reservationer till betänkandet. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Allmän inriktning av den regionala utvecklingspolitiken avslår motionerna 2005/06:N276, 2005/06:N277, 2005/06:N288, 2005/06:N329, 2005/06:N348, 2005/06:N364, 2005/06:N382 yrkandena 1, 6 och 9, 2005/06:N383 yrkandena 1, 2 och 6, 2005/06:N398, 2005/06:N423, 2005/06:N439 yrkandena 1 och 5, 2005/06:N443 yrkande 1, 2005/06:N450, 2005/06:N472 yrkande 4, 2005/06:N474 yrkande 1, 2005/06:N479 yrkandena 1-3 och 7 samt 2005/06:N481 yrkandena 1 och 2. Reservation 1 (m, fp, kd, c) EG:s nuvarande struktur- och regionalpolitik avslår motion 2005/06:N328. styrelses redogörelse angående styrningen av regionala stöd avslår motion 2005/06:N1 yrkandena 1-9 och lägger redogörelse /06:RRS3 till handlingarna. Reservation 2 (m, fp, kd, c) avslår motionerna 2005/06:N304 yrkande 13 och 2005/06:N344 yrkandena 1 och 2. Reservation 3 (m, fp, kd, c) avslår motion 2005/06:N475 yrkande 2. Reservation 4 (m, fp) - motiveringen Reservation 5 (kd, c) avslår motionerna 2005/06:MJ449 yrkande 12, 2005/06:N252 och 2005/06:N383 yrkande 11. Reservation 6 (fp, c) avslår motionerna 2005/06:MJ447 yrkande 5, 2005/06:N300, 2005/06:N439 yrkande 3, 2005/06:N472 yrkande 3 och 2005/06:N481 yrkande 19. Reservation 7 (m, fp) Reservation 8 (kd) Reservation 9 (c) Valutakursen vid stöd från avslår motion 2005/06:N453 yrkandena 1-5. Kostnader för omlokalisering av myndigheter avslår motion 2005/06:N236. Reservation 10 (m, fp, kd) Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regional utveckling Bemyndigande för anslaget 33:1 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder göra ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst 3 . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 19 punkt 1. Bemyndigande för anslaget 33:5 bemyndigar regeringen att för ramanslaget 33:5 Europeiska regionala utvecklingsfonden göra ekonomiska åtaganden som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst 1 . Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 19 punkt 2. Anslagen under utgiftsområde 19 Regional utveckling anvisar för anslagen under utgiftsområde 19 Regional utveckling enligt regeringens förslag i bilaga 2. Därmed bifaller proposition 2005/06:1 Utgiftsområde 19 punkt 3. Motioner rörande utgiftsområde 19 Regional utveckling avslår motionerna 2005/06:Kr382 yrkande 24, 2005/06:N232 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N241 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N243 yrkande 6, 2005/06:N254 yrkandena 1 och 2, 2005/06:N292, 2005/06:N347, 2005/06:N437 yrkande 9, 2005/06:N472 yrkandena 1, 2 och 5, 2005/06:N475 yrkande 1 och 2005/06:N479 yrkande 9. Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), ()1, ()2, (), ()3, (), (), ()4, ()5, (), ()6 och ()7. Avstår från ställningstagande under punkt 10 Avstår från ställningstagande under punkt 10 Avstår från ställningstagande under punkt 10 Avstår från ställningstagande under punkt 10 Avstår från ställningstagande under punkt 10 Avstår från ställningstagande under punkt 10 Avstår från ställningstagande under punkt 10 I detta betänkande behandlas dels proposition 2005/06:1 (budgetproposition) såvitt gäller utgiftsområde 19 Regional utveckling, dels styrelses redogörelse /06:RRS3 angående styrningen av regionala stöd, dels en motion som väckts med anledning av redogörelsen, dels 35 motioner från allmänna motionstiden. Synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats av företrädare för för kvinnor. Förslagen i budgetpropositionen och i motionerna återges i bilaga 1. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslag för inom utgiftsområde 19 redovisas i bilaga 2. En förteckning över aktuella utredningar inom området för regional utveckling finns i bilaga 3. Allmän inriktning av den regionala utvecklingspolitiken Utskottets förslag i korthet bör avslå motionsyrkanden om inriktningen av den regionala utvecklingspolitiken. Utskottet står fast vid den politik som har gällt och anser inte att motionskraven kan ligga till grund för en förändrad inriktning. Jämför reservation 1 (m, fp, kd, c). Målet för den regionala utvecklingspolitiken är väl fungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet. Den samlade nationella tillväxten utgörs av summan av den tillväxt som skapas lokalt och regionalt. Den regionala tillväxtpolitiken bedrivs därför i såväl gles- och landsbygd som i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att lyfta fram städernas och stadsregionernas betydelse för den regionala utvecklingen, inte bara för staden själv utan också för dess omgivning. De lokala arbetsmarknadsregionerna kan i sin helhet stärkas genom samarbete och samspel mellan städer, samt mellan städer och glesare befolkade områden. Syftet med regional utvecklingspolitik är att utveckla en sammanhållen politik för alla delar av landet som kan anpassas till såväl lokala som regionala skillnader och förutsättningar. Det finns även behov av riktade insatser för geografiskt avgränsade områden, som ur ett europeiskt och nationellt perspektiv bedöms behöva särskilda åtgärder för att stärka sina tillväxtförutsättningar. Politiken handlar om att förutse och förebygga strukturproblem, att skapa regional konkurrenskraft. Den långsiktiga tillväxten och välfärden behöver stärkas, inte minst med hänsyn till demografiska utveckling. Åtgärderna skall därför ha ett fokus på en långsiktigt hållbar utveckling. Statens viktigaste roll är att skapa goda grundförutsättningar för en sådan utveckling. Kommande generationer kvinnor och män skall kunna erbjudas sunda ekonomiska, sociala och ekologiska förhållanden. Ökad jämställdhet mellan kvinnor och män och en ökad förståelse för integrationens och mångfaldens stora betydelse för en hållbar regional utveckling är därvid av central betydelse. Hållbar tillväxt skapas på lokal och regional nivå, av kvinnor och män, i företag, och med hjälp av den service som framför allt kommunerna runt om i landet svarar för. Den regionala och lokala nivån är även viktig för ett företags konkurrenskraft eftersom dess innovationsförmåga ökar om en fungerande kunskapsöverföring och samspel med andra företag samt med kommuner, landsting och organisationer kommer till stånd. Det är regeringens uppfattning att arbete i partnerskap i hög grad bidrar till en nödvändig regional och lokal mobilisering. Eftersom förutsättningarna och villkoren varierar över landet, är större regional och lokal handlingsfrihet viktig för en god regional utveckling. Statliga, kommunala och andra aktörer skall, i en tydlig ansvarsfördelning, samverka för kvinnors, mäns och företags bästa. Regeringens ambition är att utveckla en sammanhållen politik för en hållbar regional utveckling, inom vilken nationella sektorsmål och prioriteringar på ett systematiskt sätt kan utformas med hänsynstagande till skilda regionala behov och förutsättningar. Enligt regeringens uppfattning behövs det en väl utvecklad systemsyn och väl fungerande verktyg för sektorssamordning på central nivå för att lokal och regional samverkan skall kunna genomföras på ett effektivt sätt. Såväl horisontell samordning mellan sektorer och politikområden som vertikal samordning mellan planeringsnivåerna på lokal, regional, nationell och EU-nivå behövs. För att skapa en hållbar tillväxt och säkra välfärden i alla delar av landet skall alla statliga myndigheter ta regionala hänsyn. Detta framgår av verksförordningen (1995:1322) och förordningen (2003:595) om regionalt utvecklingsarbete. Regeringen har tre verktyg för att nå målet för politikområdet. Dessa är Nationell samordning och regionala hänsyn för hållbar regional tillväxt, Lokal och regional samverkan för hållbar regional tillväxt och Stimulansåtgärder för hållbar regional tillväxt. Utgiftsområdet är indelat i de tre verksamhetsområdena Programlagt regionalt utvecklingsarbete, Kapitalförsörjning för regional näringslivsutveckling och Kommersiell service. Verksamhetsområde Programlagt regionalt utvecklingsarbete består av Regionala utvecklingsprogram, Regional projektverksamhet, Regionala tillväxtprogram 2004-2007, EG:s strukturfondsprogram och Central projektverksamhet, m.m. Målet för verksamhetsområdet är att medverka till ökad samverkan mellan olika politikområden för hållbar regional utveckling. På regional nivå, inom ramen för de regionala tillväxtprogrammen, sker en sektorssamverkan för att nå samsyn kring prioriteringar av insatser i länen för att främja näringslivets tillväxtförutsättningar. Programmen medfinansieras genom den regionala projektverksamheten. Projektverksamhetens viktiga flexibla och sektorsövergripande medel kan anpassas till den lokala och regionala nivåns förutsättningar och prioriteringar. Den regionala projektverksamheten kan därmed fungera som överskridande och samordnande instrument mellan olika politikområden. Därutöver bedrivs projekt dels av Verket för näringslivsutveckling (), dels av regeringen. var det första genomförandeåret för regionala tillväxtprogram. Enligt Nuteks uppföljning av tillväxtprogrammen har dessa generellt sett god förankring i länen. En stor majoritet av partnerskapsdeltagarna anser att tillväxtprogrammen utgår från näringslivets behov. Näringslivsorganisationer och enskilda företag som deltar i partnerskapen har en något mer negativ syn på detta. Partnerskapsdeltagarna ser ett stort värde i att ha ett samlat program för tillväxtarbetet i länet. Flertalet partnerskapsdeltagare tycker att samverkan mellan aktörer i länets tillväxtprogramarbete fungerar bra och bedömer att intensiteten i samverkan mellan aktörer i länets tillväxtprogramarbete är hög och att intensiteten ökat . De svagheter som framkommer avser i huvudsak vertikal samverkan mellan nationella myndigheter och regionala aktörer. Kontakterna mellan de nationella myndigheterna och länens ansvariga för tillväxtprogrammen har generellt sett varit svagt utvecklade . Detta gäller även kontakterna mellan nationella myndigheter. Såväl deltagande myndigheter som partnerskapsdeltagare anser dock att deras deltagande i tillväxtprogrammen ger ett mervärde, dels för berörd region och dels för den egna verksamheten. I budgetpropositionen konstaterar regeringen att strukturfonderna är viktiga instrument i den politik för ekonomisk och social sammanhållning som bedrivs inom Europeiska unionen. Av de geografiskt inriktade strukturfondsinsatserna i får områden med låg befolkningstäthet störst andel medel. Åtgärderna inriktas främst på insatser för små och medelstora företag. De syftar bl.a. till att stimulera nyföretagande, distansutbildning och bredbandsutbyggnad. har beslut fattats om ca för målen 1 och 2, Interreg IIIA samt och , vilket även inkluderar strukturfondsmedel inom andra utgiftsområden. Detta motsvarar av EU-medlen för programperioden. Den nationella offentliga medfinansieringen i dessa projektbeslut uppgår till ca och den privata medfinansieringen till ca t.o.m. . Av den nationella medfinansieringen har för målen 1 och 2 samt och , kommunerna stått för , länsstyrelserna , landstingen och övrig statlig medfinansiering t.o.m. . Totalt har av de beslutade medlen, av den totala ramen för nämnda program, utbetalats till projekten t.o.m. . (I ovanstående redovisning är ramarna beräknade på /euro.) Förväntat resultat är enligt programdokumenten för mål 1 och 2 att insatserna skall bidra till att skapa 32 800 nya arbetstillfällen och 12 600 bevarade arbetstillfällen och ca 8 000 nya företag. Målsättningen är att nära hälften av dessa skapade arbetstillfällen och nya företag skall tillfalla respektive ägas av vartdera könet när programperioden summeras. Avslutade projekt t.o.m. redovisar att de har bidragit till att skapa ca 34 900 nya arbetstillfällen, varav ca 13 400 tillfallit kvinnor och ca 21 500 män. Antal bevarade arbetstillfällen redovisas till ca 16 000, varav ca 6 500 tillfallit kvinnor och 9 500 män. Cirka 13 000 nya företag har startats, varav ca 4 400 ägs av kvinnor och ca 7 700 av män. Enligt skall halvtidsutvärderingarna uppdateras i syfte att ytterligare förbättra genomförandet och förbereda efterhandsutvärderingen av de nuvarande programmen. Innehållet i de uppdateringar som har påbörjats kommer även att vara till nytta för kommande programperiod. Kapitalförsörjning för regional näringslivsutveckling Med kapitalförsörjning för regional näringslivsutveckling avses de selektiva regionala företagsstöden regionalt investeringsstöd (tidigare Regionalt utvecklingsbidrag), regionalt bidrag till företagsutveckling (tidigare landsbygdsstöd), sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Dessutom ingår det generella regionala företagsstödet transportbidrag. Regeringen har omformat de regionala företagsstöden fr.o.m. . Det nya målet för stöden är en hållbar tillväxt i stödföretagen som bidrar till en hållbar regional utveckling. Stöden skall alltså tydligare bidra till en hållbar regional utveckling. Regeringen bedömer att förändringarna av de regionala företagsstöden möjliggör en ökad användning av medel för regional projektverksamhet. Resultatindikatorerna för de selektiva regionala företagsstöden, förutom såddfinansiering, är förväntat antal nya arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män, genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft uppdelat på kvinnor och män samt investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. Dessutom mäts antal kvinnor respektive män som finns anställda på ledningsnivå på arbetsstället och i styrelsen i organisationen. För regionalt investeringsstöd finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten såsom förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal. Enligt fattades beslut om totalt ca i olika former av selektiva företagsstöd (exklusive såddfinansiering) i samband med investeringar. Stöden beräknas bidra till ca 5 300 nya arbetstillfällen, varav ca 3 300 förväntas tillfalla män och ca 1 900 tillfalla kvinnor, inom främst stödområde A och B. Genomsnittlig subvention per arbetstillfälle uppgår till ca . Totalt uppskattas investeringar som delfinansieras med dessa stöd uppgå till i storleksordningen . har gjort en jämförelse mellan de tre stödformerna regionalt utvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag och landsbygdsstöd för att se vilken typ av stödföretag som haft den bästa utvecklingen . Enbart aktiebolag ingår i jämförelsen, vilket innebär att av de företag som fått landsbygdsstöd ingår. Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att det är de företag som fått regionalt utvecklingsbidrag som är mest lönsamma , men det är företagen som fått sysselsättningsbidrag som visar på den bästa utvecklingen avseende resultatmåtten. De landsbygdsstödsföretag som ingått i studien visar också de på en god lönsamhet. Endast sysselsättningsbidraget når upp till kvoteringsvillkorets stipulerade fördelning, dvs. att av det antal arbetstillfällen som tillkommer till följd av stöden skall förbehållas ettdera könet. Detta kan enligt regeringen förklaras av att sysselsättningsbidrag till stor del går till personalintensiva företag inom framför allt tjänstenäringen till skillnad från övriga regionala företagsstöd som till stor del beviljas företag inom industrin. har genomfört en analys av transportbidraget (Transportbidraget. En analys av motiv, effekter och alternativ, R2004:15). Regeringen avser att använda Nuteks analys och förslag i den översyn av de regionala företagsstöden som skall göras i samband med att för regionalstöd träder i kraft. Nuvarande transportbidrag är godkänt av t.o.m. . Insatser inom verksamhetsområdet består dels av finansiellt stöd i form av investeringsbidrag, servicebidrag, landsbygdslån och hemsändningsbidrag, dels av särskilda uppdrag och programverksamheter. Stödmottagare är kommuner och näringsidkare med fasta försäljningsställen för försäljning av dagligvaror och drivmedel. Stöd kan i vissa fall även lämnas till fackhandelsservice och varubussar. Målet för verksamhetsområdet service är en god tillgång till kommersiell service för kvinnor och män. Under beviljades stöd till kommersiell service med sammanlagt ca , vilket är en ökning med ca jämfört med föregående år. Regeringen redovisar att antalet orter som förlorade sin sista dagligvarubutik ökade jämfört med föregående år, men inte i förhållande . Andelen av befolkningen som har mer än en mil till närmaste butik har ökat . Konsekvenserna av nedläggningarna bedöms däremot som små för kvinnor och mäns tillgång till kommersiell service. Affär på landet bedöms av , länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen vara en effektiv insats för att bevara och utveckla servicen på orten. Regeringens analys och slutsatser Några samlade utvärderingar av den nya regionala utvecklingspolitiken har ännu inte gjorts. Regeringen instämmer i Statskontorets slutsats (Det regionalpolitiska experimentet, Statskontoret 2004:5) att de viktigaste hindren för politikens genomförande ligger i den bristande samordningen av politikens olika sektorer. Regeringen har därför inlett ett utvecklingsarbete med syfte att skapa förutsättningar för en förbättrad samordning av sektorspolitikens mål och ökad horisontell styrning av statliga myndigheter. Dessa frågeställningar omfattas även av arbete. Den lokala och regionala miljön är viktig för företagens konkurrenskraft. Utvecklingen av kvinnors och mäns lokala arbetsmarknadsregioner har därmed ett nära samband med olika näringars konkurrenskraft. ekonomiska utveckling blir därför i hög grad beroende av hur väl de lokala arbetsmarknadsregionerna fungerar. Förutsättningarna för att åstadkomma väl fungerande lokala arbetsmarknadsregioner för kvinnor och män varierar dock över landet, bl.a. beroende på skillnader i faktorer som bidrar till ett högt nyföretagande, innovationsförmåga, flexibilitet och ständigt lärande. Den regionala befolkningsutvecklingen har följt relativt stabila mönster . Befolkningen i storstadsregioner och i universitets- och högskoleregioner har ökat kraftigt medan den minskat i mindre lokala arbetsmarknadsregioner. Det långsiktiga mönstret väntas bestå även . För att följa utvecklingen i landets regioner använder regeringen indikatorerna regional lönesumma för kvinnor och män för alla sysselsatta respektive andelen kvinnliga och manliga förvärvsarbetande i åldern , uppdelat på lokala arbetsmarknadsregioner. Den totala lönesumman i riket har i genomsnitt ökat . Ökningen av lönesumman var störst, , i regionfamiljen . Lägst ökning hade Småregioner med privat sysselsättning, . I riket, liksom i alla län, var kvinnors lönesumma per sysselsatt lägre än männens . var spridningen, skillnaden mellan de högsta och lägsta nivåerna, mellan länen betydligt större för män än för kvinnor. I 17 län var den procentuella ökningen i lönesumma per sysselsatt högre bland kvinnor än bland män. I övriga län var förändringen relativt likartad. Totalt har förvärvsintensiteten ökat något för kvinnor och minskat något för män när jämförs med . Det finns även klara regionala skillnader i förvärvsintensitet mellan landets lokala arbetsmarknadsregioner. Det finns könsmässiga skillnader i antal och storlek för de lokala arbetsmarknadsregionerna. Detta innebär att kvinnor och män har skilda förutsättningar för yrkesmässig utveckling, men också att tillgång till arbetskraft begränsas för arbetsgivare. Enligt regeringens bedömning har tillväxtprogrammens regionala förankring varit god med en tydlig inriktning på att främja näringslivets hållbara tillväxtförutsättningar. Intensiteten i samverkan mellan aktörerna har ökat , som det förekommer svårigheter vad gäller samverkan mellan den regionala nivån och de nationella myndigheterna. De regionala tillväxtprogrammen har medverkat till en ökad systemsyn i frågor som berör det regionala näringslivets konkurrensförmåga. Detta avspeglas inte minst i intresset för att arbeta med utveckling av innovationssystem och kluster. Ett antal av de program som regeringen presenterade i propositionen om en politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop. 2001/02:4) har slutredovisats till regeringen. Inom samtliga program har medel från utgiftsområde 19 Regional utveckling till stor del växlats upp med annan finansiering, både offentlig och privat. Genomgående visar slutredovisningarna på goda resultat, trots den begränsade programtiden. Flertalet av programmen har genomförts i nära koppling till de regionala tillväxtprogrammen, och regeringen gör bedömningen att insatserna har bidragit med kunskap och stöd i utformningen och genomförandet av tillväxtprogrammen. Vad gäller kapitalförsörjning kan det, enligt regeringens bedömning, finnas ett underutbud av reguljärt finansieringskapital i vid bemärkelse i vissa delar av landet. En del av underutbudet täcks av bl.a. Stiftelsen AB:s låneverksamheter och de regionala företagsstöden. Olika typer av regionala företagsstöd har bidragit till att utveckla näringslivet genom att bl.a. delfinansiera investeringar på . Studier visar att de företag som beviljats bidrag utvecklas väl och har en god lönsamhet. Vidare sägs i budgetpropositionen att förändringar i servicestrukturen i många fall medför att servicetillgången försämras. Genom statligt stöd till kommersiell service har dock ytterligare försämringar motverkats.