bet · GT01MJU3 · 2005-10-27 00:00:00 — Enligt regeringen högt prioriterade områden är härvidlag förestående revideringen av växtskyddsdirektivet (91/414/EEG), förhandlingen om ett kommande förslag till tematisk strategi för hållbar användning av växtskyddsmedel liksom pågående omregistrerings- och godkännandeprocedurer för växtskyddsmedel respektive biocider. inledde en ogiltighetstalan i mot godkännanden av ogräsmedlet parakvat. Av budgetpropositionen för , utgiftsområde 20, framgår att , och lämnade in inlagor till domstolen till stöd för synpunkter. Kommissionen förväntas lägga fram förslag till revidering av växtskyddsdirektivet och till en tematisk strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel. Av budgetpropositionen framgår även att har bidragit med underlag under utarbetandet av förslaget. Registreringen av biocidprodukter under biociddirektivet (dir. 98/8/EG) påbörjades och kommer tillsammans med utvärdering och prövning av produkterna att innebära ett omfattande arbete för KemI och andra berörda myndigheter. Revideringen av växtskyddsmedelsdirektivet är tillsammans med åtgärder inom ramen för det nationella handlingsprogrammet för växtskyddsmedel enligt utskottets mening av avgörande betydelse för de svenska möjligheterna att minska riskerna vid användning av bekämpningsmedel både på nationell nivå och inom EU. Bekämpningsmedel används även i skogsbruket, om än i mindre volymer än i jordbruket. Som regeringen anför bör även i skogsbruket den återstående användningen av bekämpningsmedel fortsätta att begränsas så att den blir långsiktigt hållbar. Berörda myndigheter bör därför fortsätta att verka för minskad användning av bekämpningsmedel i skogen och ökad tilllämpning av alternativa metoder, och arbetet med att stimulera utvecklingen av sådana metoder bör fortsätta. Av propositionen framgår att genomgången av biocidprodukter, dvs. bekämpningsmedel som används inom andra områden än jordbruket, har påbörjats under biociddirektivet (98/8/EG). Direktivet är utformat så att produktvalsprincipen kan tillämpas vid godkännande av biocider, bl.a. genom att respektive produktgrupp behandlas samlat. Nationellt har KemI arbetat med översyn av flera kategorier av biocider, t.ex. träskyddsmedel och båtbottenfärger, i syfte att minska riskerna med dessa produkter. Som ett led i riskminskningsarbetet har också behörighetsutbildningar för professionella användare samt informationskampanjer till konsumenter genomförts. I likhet med regeringen anser utskottet det lämpligt att avvakta erfarenheterna från arbetet under direktivet och utifrån detta ta ställning till behovet av ytterligare åtgärder nationellt och inom EU. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 24 lämnas utan vidare åtgärd från sida. Ändrat delmål 5 om riktvärden för miljökvalitet Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrad lydelse för delmål 5 om riktvärden för miljökvalitet. Delmål 5 om riktvärden för miljökvalitet har följande lydelse: För minst 100 utvalda kemiska ämnen, som inte omfattas av delmål 3, skall det finnas riktvärden fastlagda av berörda myndigheter. Riktvärdena skall ange vilka halter som får förekomma i miljön eller vilka halter som människor högst får utsättas (exponeras) för. Syftet är att riktvärdena skall fastställas som miljökvalitetsnormer. Regeringen föreslår att delmål 5 skall ha följande lydelse: För minst 100 utvalda kemiska ämnen, som inte omfattas av delmål 3, skall det finnas riktvärden fastlagda av berörda myndigheter. Enligt regeringens bedömning kommer delmåletatt nås inom utsatt tid. Utskottet konstaterar att regeringen bedömer att delmålet kan nås inom utsatt tid och tillstyrker regeringens förslag om ändrat delmål 5 om riktvärden för miljökvalitet. Nya delmål 6 och 7 om efterbehandling av förorenade områden Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om nya delmål 6 och 7 om efterbehandling av förorenade områden med den lydelse som föreslås i propositionen. Därmed avstyrker utskottet två motionsyrkanden (m, fp, kd, c) om avslag på regeringens förslag om uppdelning av delmål 6 och om ny lydelse av delmålet. Med hänvisning till tidigare uttalanden och till pågående åtgärder på området avstyrker utskottet ett motionsyrkande (c) om sanering av taggtråd och bilvrak. Jämför reservation 54 (m, fp, kd, c). Delmål 6 om förorenade områden har följande lydelse: Förorenade områden skall vara identifierade, och för minst 100 av de områden som är mest prioriterade med avseende på riskerna för människors hälsa och miljön skall arbetet med sanering och efterbehandling ha påbörjats . Minst 50 av de områden där arbete påbörjats skall dessutom vara åtgärdade. Regeringen föreslår att nuvarande delmål 6 skall ersättas av delmålen 6 och 7 med följande lydelse: Delmål 6: Samtliga förorenade områden som innebär akuta risker vid direktexponering och sådana förorenade områden som , eller , hotar betydelsefulla vattentäkter eller värdefulla naturområden skall vara utredda och vid behov åtgärdade vid utgången av . Delmål 7: Åtgärder skall ha genomförts vid så stor andel av de prioriterade förorenade områdena att miljöproblemet i sin helhet i huvudsak kan vara löst allra . Regeringen gör bedömningen att nuvarande delmål 6 inte kommer att uppnås inom utsatt tid. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) bör förslaget att dela upp delmål 6 under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö i två delmål avslås. Det nuvarande delmål 6 har inte uppnåtts i sin helhet . Det är därför viktigt att identifiering och upprättande av åtgärdsplaner fortsätter i samma takt som tidigare (yrkande 12). bör vidare besluta att delmål 6 om efterbehandling av förorenade områden skall ha följande lydelse. En fortsatt kartering av förorenade områden måste ske fram . Områden som innebär akuta risker vid direkt exponering och sådana förorenade områden som eller hotar betydelsefulla vattentäkter eller naturområden skall vara utredda och vid behov åtgärdade vid utgången av . För övriga områden skall tidsplaner för utredning och åtgärder ha lagts fast . Dessa skall syfta till att säkerställa att miljöproblemet i sin helhet kan vara löst . För de områden som har identifierats och anses prioriterade skall flertalet åtgärder genomföras (yrkande 13). I motion 2003/04:MJ206 (c) behandlas frågan om sanering av taggtråd och bilvrak. Taggtråden kan skada både djur och människor, och bilvraken förfular landskapet och utgör en fara för djurlivet. gjorda erfarenheter har visat att efterbehandling av förorenade områden är komplicerad, tidskrävande och kostsam, och antalet förorenade områden är betydligt större än vad som har antagits. Som regeringen anför är det därför osäkert om det är möjligt att åtgärda alla områden som innebär mycket stor eller stor risk inom en generation. Nuvarande delmål 6 har inte nåtts i sin helhet . Regeringen gör bedömningen att identifieringen av förorenade områden har slutförts i enlighet med delmålet. För att bidra till att miljökvalitetsmålet Giftfri miljö skall kunna nås inom rimlig tid och till acceptabel kostnad måste, som regeringen anför, arbetet med förorenade områden prioriteras till rätt objekt och utföras med lämplig ambitionsnivå. Utgångspunkten måste vara att endast de förorenade områden som tillhör den högsta riskklassen kommer att kunna efterbehandlas, och enligt regeringens bedömning kan av de ca 1 300 områden som bedöms utgöra mycket stor risk för människors hälsa och miljön vara åtgärdade . Av propositionen framgår att regeringen avser att återkomma med förslag till nya delmål i samband med nästa fördjupade utvärdering av miljömålen och inom ramen för utvärderingen även se över möjligheten att höja ambitionsnivån i arbetet med efterbehandling av förorenade områden. Enligt regeringen innebär förslaget till nya delmål att huvuddelen av problemet med förorenade områden bör ha lösts allra senast . Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning. I likhet med regeringen gör utskottet bedömningen att bl.a. följande åtgärder och styrmedel behövs för att infria delmålen 6 och 7. Länsstyrelser och övriga berörda myndigheter bör genom sin tillsyn bidra till att fler krav om efterbehandlingsåtgärder för förorenade områden riktas mot ansvariga verksamhetsutövare. Statliga myndigheter, som genom sin verksamhet har givit upphov till förorenade områden, bör utreda och vid behov åtgärda dessa. anslag för efterbehandling bör kunna disponeras för utrednings- och åtgärdskostnader som återkrävs av den som är ansvarig att bekosta återställning enligt . Härigenom ges möjlighet att förskottera kostnader i de fall en rättslig prövning eller frivilliga överenskommelser med ansvariga verksamhetsutövare innebär att angelägna åtgärder annars inte kan genomföras inom rimlig tid. Utlagda belopp skall återföras till staten genom efterkrav mot de ansvariga. Mot bakgrund av svårigheterna att nå delmålen vill utskottet betona vikten av att verksamheten i sin helhet är effektiv. Som regeringen anför kan en effektiv organisation uppnås genom att de aktörer som har ansvar för att genomföra efterbehandlingsprojekten, dvs. verksamhetsutövare, markägare, entreprenörer och kommuner, får det stöd de behöver för att kunna bedriva arbetet på ett kvalificerat sätt. Av propositionen framgår att en kartläggning som geologiska undersökning (SGU) har genomfört på uppdrag av regeringen visar att det finns ett hundratal objekt som kan ha förorenats av statlig verksamhet. Bilden kompliceras dock av att staten har agerat som verksamhetsutövare i både bolags- och myndighetsform. Frågan kommer att beredas vidare inom . Det anförda innebär att utskottet tillstyrker regeringens förslag att nuvarande delmål 6 skall ersättas av delmålen 6 och 7 med av regeringen förslagen lydelse. Därmed avstyrker utskottet motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkandena 12 och 13. Frågan om taggtråd i naturen behandlades av utskottet . Utskottet hade då inhämtat att idecember 2001 redovisade regeringens uppdrag att isamråd med och andra berördamyndigheter göra en översyn av gällande bestämmelserför användande av taggtråd i syfte att undersöka omytterligare eller ändrade bestämmelser behövs (bet. 2004/05:MJU3, rskr. 2004/05:41).Verkets bedömning var att det inte finnsanledning att införa ett totalförbud mot användandetav taggtrådsstängsel inom djurhållningen, bl.a. därför att användandet av taggtråd håller på att fasas ut och att taggtrådsstängsel är mindre vanliga . Skador orsakade av taggtråd var, enligt vad som framkommit, relativt få till antalet medan sårskador av andra orsaker är betydligt mer frekventa. har däremot i sina djurskyddsföreskrifter infört en bestämmelse om att stängsel skall vara utformat och anordnat på sådant sätt att djur som hålls inom stängslet under normala förhållanden inte skadas. Stängsel som innehåller taggtråd får inte vara elektrifierade. Det största djurskyddsproblemet med taggtråd är enligt verkets uppfattning emellertid den taggtråd som blir kvarlämnad i naturen och som inte längre fyller någon funktion. Enligt gällande lagstiftning i och föreskrifter är den som bedriver en verksamhet respektive djurhållaren skyldig att hålla markerna rena från taggtråd.När det gäller problemet med bilvrak i naturenvill utskottet erinra om att, , lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall har förtydligats så att det klart framgår att cyklar och andra oregistrerade fordon kan flyttas med stöd av lagens bestämmelser. Vidare har markägarens möjlighet att begära att ett fordon flyttas utvidgats till att gälla även om markägaren inte har förbjudit parkering eller ställt upp villkor för parkering enligt bestämmelserna i lagen (1984:318) om kontrollavgift vid olovlig parkering. Vid behandling av regeringens förslag till lagändring förutsatte trafikutskottet att en ingående uppföljning av den nya lagstiftningen kommer att ske så att regelsystemet inte får oönskade konsekvenser för enskilda markägare eller motverkar syftet att effektivisera möjligheten att forsla bort övergivna fordon (bet. 2003/04:TU2). anförde vidare att flyttning av fordon ofta sker i markägarens eget intresse. Även med den höjda skrotningspremien och det aktiva arbete som Stiftelsen bedriver för att forsla bort och skrota övergivna fordon kan det enligt trafikutskottet dock inte uteslutas att enskilda markägare kan komma att drabbas av orimliga kostnader. förutsatte därför att en ingående uppföljning kommer att ske av den nya lagstiftningen så att regelsystemet inte får oönskade konsekvenser för enskilda markägare eller motverkar syftet att effektivisera möjligheten att forsla bort övergivna fordon. I det sammanhanget bör man också se över vilka effekter producentansvarets införande får på skrotfonden och om skrotfonden möjligen kan användas för detta ändamål i framtiden.Eftersom, enligt trafikutskottets mening, övergivna fordon vid vägkanter och i naturen kan utgöra ett allvarligt miljöproblem framhöll trafikutskottet som angeläget att övergivna bilar kan forslas bort och skrotas. välkomnade därför att regeringen i den då aktuella propositionen föreslog sådana ändringar i lagen om flyttning av fordon, så att bl.a. flyttning av övergivna bilar i naturen underlättas. hänvisade också till den skrotbilskampanj som bedrivs av Stiftelsen . En viktig del av kampanjen är att skrotbilarna skall tas om hand på ett miljöriktigt sätt, så att gifter som bl.a. bly och kvicksilver inte läcker ut. hade drygt 83 000 skrotbilar anmälts till kampanjen. Enligt vad miljö- och jordbruksutskottet därefter inhämtat har som den landsomfattande kampanjen har pågått fler än 110 000 skrotbilar tagits om hand. Med det anförda föreslår utskottet att motion 2003/04:MJ206 (c) lämnas utan vidare åtgärd. Nya delmål om dioxin i livsmedel och om kadmium Utskottets förslag i korthet Med hänvisning till utskottets ställningstaganden ovan om delmålen under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö avstyrker utskottet två motionsyrkanden (m, fp, kd, c) om nya delmål om dioxiner i livsmedel och om kadmium. På samma grund avstyrker utskottet även två motionsyrkanden (mp, -) om delmål för utsläpp av oavsiktligt producerade kemiska ämnen och om ekologisk odling samt ett motionsyrkande (kd) om tydligare delmål. Utskottet hänvisar till tidigare uttalanden i frågan och avstyrker ett motionsyrkande (mp, -) om sänkt mervärdesskatt på ekologiskt odlade livsmedel. Jämför reservationerna 55 (m, fp, kd, c, mp), 56 (mp) och 57 (mp). I fem motionsyrkanden föreslås nya delmål under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Enligt motion 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) bör två nya delmål införas under miljökvalitetsmålet. Det krävs enligt motionärerna större tydlighet i förebyggandet av och åtgärderna mot skadliga ämnen. Dioxiner i fisk och andra livsmedel är potentiellt allvarliga problem som bör belysas, liksom problemen med kadmium i jordbruksprodukter. Ett delmål bör därför ha rubriken i livsmedel och lyda: skall tydliga åtgärdsprogram som medför kontinuerlig minskning av halterna av för människan skadliga dioxiner i livsmedel ha etablerats (yrkande 14). Det andra delmålet bör ha rubriken och lyda: skall exponeringen av kadmium till befolkningen via föda och arbete vara på en sådan nivå att den är säker ur ett långsiktigt folkhälsoperspektiv (yrkande 15). Även i motion 2004/05:MJ38 (mp, -) föreslås två nya delmål. Ett av delmålen skall avse utsläpp av oavsiktligt producerade kemiska ämnen. Regeringen bör ge ansvariga myndigheter i uppdrag att ta fram ett sådant delmål som skall ligga i linje med Nordsjödeklarationen och Helcom . Delmålet skall ange att utsläpp, spill och läckage av oavsiktligt producerade naturfrämmande och naturligt förekommande ämnen kontinuerligt minskar med målet att helt ha upphört , och att nivåerna sedan blir nära noll eller nära bakgrundsnivåerna. Alternativt bör delmål 3 ändras så att det får denna innebörd (yrkande 33). I motionen föreslås även ett nytt delmål om ekologisk odling med följande lydelse: skall av åkerareal odlas ekologiskt. Detta delmål stämmer enligt motionärerna väl överens med målsättningen i utredningen om hållbar konsumtion, Hållbara laster (SOU 2004:19), att av konsumtionen inom den offentliga sektorn skall vara ekologisk (yrkande 34). Eftersom det som är miljömässigt riktigt och förenligt med en långsiktigt hållbar utveckling bör vara billigt för konsumenten bör mervärdesskatten på ekologiska livsmedel sänkas (yrkande 35). Tydligare mål och delmål efterlyses i motion 2004/05:MJ498 (kd). Regeringen bör återkomma med förslag till förtydligande huruvida mål och delmål gäller för nationell, regional eller lokal nivå och om målen bör formuleras främst i termer av åtgärdade objekt eller med avseende på uppnådda miljöeffekter (yrkande 25). Utskottet har tidigare under detta avsnitt tillstyrkt regeringens förslag om ändring av tidigare beslutade delmål och om nya delmål under miljökvalitetsmålet Giftfri miljö med den utformning som regeringen föreslår. Enligt utskottets mening är de frågor som tas upp i motionerna 2004/05:MJ37 (m, fp, kd, c) yrkandena 14 och 15, 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 33 och 2004/05:MJ498 (kd) yrkande 25 väl tillgodosedda inom ramen för regeringens förslag om redan gällande och nya delmål. Motionerna avstyrks därför. När det gäller motion 2004/05:MJ38 (mp, -) om nytt delmål om ekologisk odling vill utskottet härutöver erinra om att regeringen har aviserat en skrivelse från regeringen om mål för den ekologiska odlingen. Med hänvisning härtill och till vad utskottet anfört ovan avstyrks även motionens yrkande 34. behandlade skatteutskottet motioner om mervärdesskatt (bet. 2003/04:SkU23). konstaterade då att varken mervärdesskattelagen eller EG-direktivet om mervärdesskatt innehåller några särbestämmelser om miljömärkta eller rättvisemärkta produkter. Sådana varor beskattas således enligt generella regler. hänvisade även till rapporten på ekologiska livsmedel (Ds 2002:51) där det slås fast att den s.k. likabehandlingsprincipen i EG-rätten innebär att inte kan införa olika momssatser för miljömärkta (ekologiska) livsmedel och andra livsmedel. En ensidig svensk differentiering bedöms i rapporten inte kunna utformas så att den blir EG-konform. Vidare visar den ekonomiska analysen att mervärdesskatten inte är det mest lämpliga miljöpolitiska styrmedlet, bl.a. med hänsyn till instrumentets trubbighet och osäkra kostnadseffektivitet, och till att en differentiering till förmån för ekologiska livsmedel kan sägas gå emot den allmänt accepterade principen att förorenaren skall betala. I sitt betänkande hänvisade skatteutskottet även till sin tidigare avvisande inställning till förslag om differentierad skattesats till förmån för miljömärkta livsmedel eftersom det skulle innebära olika skatt på varor som är av samma slag men tillverkade på olika sätt. En sådan ordning skulle enligt skatteutskottets mening bli svår att administrera och än svårare att kontrollera, bl.a. mot bakgrund av gränsdragningsproblemen. hade inte någon annan uppfattning när det gäller s.k. rättvisemärkta livsmedel. Med hänsyn härtill och då frågan om möjligheten och lämpligheten i att sänka mervärdesskatten på miljömärkta livsmedel hade varit föremål för en utredning vars slutsatser även kan tillämpas på rättvisemärkta livsmedel avstyrkte skatteutskottet den då aktuella motionen. Med hänvisning till skatteutskottets tidigare ställningstagande avstyrker miljö- och jordbruksutskottet motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 35. Det av fastställda miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt lyder: Ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. För miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt har ett delmål om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen fastställts. Utskottet gör samma bedömning som regeringen i fråga om att fortsatt kraftfulla insatser i det internationella arbetet är en förutsättning för att nå miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt. Utskottet välkomnar att regeringen avser att även i fortsättningen vara aktivt pådrivande i förhandlingarna om Montrealprotokollet om ozonnedbrytande ämnen. Som framgår av propositionen bör ytterligare åtgärder för att minska utsläppen av ozonnedbrytande ämnen också vidtas på nationell nivå. Delmål 1 om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen Utskottets förslag i korthet Utskottet konstaterar att regeringen bedömer att delmål 1 om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen bör ha oförändrad lydelse och att delmålet kan nås om regelverket följs och ytterligare åtgärder vidtas. Utskottet avstyrker motionsyrkanden (mp, -) om ändrad lydelse för delmålet och om avveckling av ozonnedbrytande ämnen. Jämför reservation 58 (mp). Delmål 1 om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen har följande lydelse: skall utsläpp av ozonnedbrytande ämnen till största delen ha upphört. I motion 2004/05:MJ38 (mp, -) yrkande 41 föreslås attdelmål 1 får följande lydelse: "skall utsläppen av ozonnedbrytande ämnen liksom exporten av varor innehållande ozonnedbrytande ämnen till största delen ha upphört." Ändringen avser att förhindra att exempelvis utrangerade vitvaror säljs utomlands. Uppfyllandet av det svenska delmålet betyder inget om problemet endast flyttas utanför gränser, framhåller motionärerna.Enligt yrkande 42 bör användningen av HCFC förbjudas fr.o.m. den 1 januari 2008.Yrkande 43 tar upp frågan omundantag från Montrealprotokollet vad gäller metylbromid.Det är oacceptabelt att år ge industriländer som undantag från Montrealprotokollet för fortsatt produktion, anser motionärerna. Vidare är det till stor skada att EU söker större undantag än vad som är möjligt enligt det egna regelverket.I yrkande 44 framhålls vikten av att utveckla kretsloppsanpassad avfallshantering vid byggnad och rivningar för produktgrupper innehållande CFC och HCFC. Utskottet konstaterar att regeringen bedömer att delmål 1 om utsläpp av ozonnedbrytande ämnen bör ha oförändrad lydelse och att delmålet kan nås om regelverken följs och ytterligare åtgärder vidtas. Som framgår av propositionen har de svenska utsläppen av ozonnedbrytande ämnen minskat kraftigt tack vare att kraftfulla åtgärder har vidtagits. är förbrukningen begränsad till några få områden där undantag från förbud har beviljats eller dispenser givits, framför allt inom försvarets verksamheter. De utsläpp som sker beror främst på läckage från äldre varor och produkter, i vilka ozonnedbrytande ämnen används som köldmedier eller isoleringsmaterial. Delmålet är enligt regeringen formulerat utifrån att det är viktigt att miljöpåverkan från den historiska användningen av ozonnedbrytande ämnen minskas. Eftersom det är svårt att fullständigt identifiera, samla in och destruera de varor och produkter som innehåller ozonnedbrytande ämnen är delmålet formulerat så att utsläppen till största delen skall ha upphört . Utskottet anser i likhet med regeringen att avvecklingen av produkter som innehåller ozonnedbrytande ämnen bör påskyndas. Vidare behöver det säkerställas att produkter som innehåller ozonnedbrytande ämnen omhändertas på ett tillfredsställande sätt i avfallsledet. Av propositionen framgår att har inlett ett arbete med flera åtgärder som skall leda till att hanteringen av kasserade kylmöbler förbättras. Verket har på regeringens uppdrag tagit fram en nationell avfallsplan, med syfte att bl.a. begränsa utförseln av sådana produkter. Uppdraget redovisades (Strategi för hållbar avfallshantering, avfallsplan, , dnr 641-7007-03 Rp). Utskottet konstaterar att regeringen kommer att göra de nödvändiga förordningsändringar som behövs för att förhindra utförsel av utrangerade kylmöbler som innehåller ozonnedbrytande ämnen. Ändringarna kommer att ske med beaktande av EG-rätten och särskild hänsyn kommer att tas till behovet att vidmakthålla effektiviteten hos Försvarsmaktens insatsförband. Inom EU regleras ozonnedbrytande ämnen genom och rådets förordning (EG) 2037/2000 av om ämnen som bryter ned ozonskiktet. Förordningen, som trädde 2000, innehåller regler för användning och produktion av och handel med ozonnedbrytande ämnen.