bet · GT01KrU6 · 2005-11-22 00:00:00 — Statligt stöd för kvinnors organisering I betänkandet behandlas proposition 2005/06:4 Statligt stöd för kvinnors organisering med följdmotioner samt motioner från allmänna motionstiden . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemokratiska regeringen, och . Utskottet tillstyrker regeringens förslag att det nuvarande statsbidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet ska ersättas av ett nytt statsbidrag för kvinnors organisering. Syftet med det nya statsbidraget ska vara att stödja kvinnors organisering i egna sammanslutningar. Bidraget ska främja kvinnors deltagande i den demokratiska processen och i samhällslivet. Bidraget ska också möjliggöra för kvinnor att bevaka sina rättigheter och driva sina krav. Av syftet framgår inte att organisationen ska arbeta för att stärka kvinnans ställning i samhället. Utskottet betonar särskilt att detta ska vara ett villkor för statsbidraget. Utskottet delar regeringens bedömning att det nya statsbidraget till kvinnors organisering bör bestå av följande delar: Organisationsbidraget ska stödja etablerade organisationers verksamhet som helhet medan etableringsbidraget möjliggör stöd till nybildade kvinnoorganisationer. Verksamhetsbidraget är avsett som stöd till särskilda aktiviteter. Utskottet delar i huvudsak regeringens bedömning att mottagare av organisationsbidrag bör vara kvinnoorganisationer och paraplyorganisationer för kvinnoorganisationer med den huvudsakliga inriktning som regeringen angivit. I enlighet med regeringens förslag bör kvinnoorganisationen ha till uppgift att stärka kvinnans ställning i samhället. Utskottet anser att även en paraplyorganisation bör arbeta för kvinnans ställning i samhället för att få stöd från statsbidraget. Politiska partier och deras kvinnoorganisationer bör i enlighet med regeringens bedömning uteslutas från möjligheten att få organisationsbidrag. Utskottet förutsätter dock att regeringen tillsammans med övriga riksdagspartier löser frågan om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer och avstyrker därmed motionsförslag om stöd till politiska partiers kvinnoorganisationer. Utskottet delar i huvudsak regeringens bedömning om vilka villkor som bör gälla för att kvinnoorganisationer och paraplyorganisationer för kvinnoorganisationer ska kunna få organisationsbidrag. Enligt regeringens bedömning bör en sådan organisation - bedriva verksamhet som tillgodoser syftet med statsbidraget, - vara demokratiskt uppbyggd, - vara riksomfattande med lokalt och regionalt förankrad verksamhet i minst fem län eller ha ett riksintresse samt - ha bedrivit verksamhet under före ansökan om bidrag. Enligt utskottets bedömning bör demokrativillkoret kompletteras med att kvinnoorganisationens verksamhet inte får strida mot demokratins idéer. Utskottet anser vidare att regeringen ytterligare bör överväga kravet på lokalt och regionalt förankrad verksamhet samt närmare precisera begreppet riksintresse. Motionsförslag om särskilda satsningar i på kvinnor med utländsk härkomst avstyrks av utskottet. Regeringen gör bedömningen att mottagare av etableringsbidrag bör vara nybildade kvinnoorganisationer. Politiska partier och deras kvinnoorganisationer bör uteslutas från möjligheten att få etableringsbidrag. Utskottet delar denna bedömning men anser att regeringen bör överväga att även låta nybildade paraplyorganisationer omfattas av etableringsbidraget. Utskottet delar regeringens bedömning att samma villkor bör gälla för etableringsbidrag som för organisationsbidrag, med den skillnaden att det inte bör ställas krav på en viss minsta verksamhetstid. Dessutom bör organisationen ha en utvecklingsplan där målen för verksamheten framgår. Etableringsbidraget bör kunna lämnas under högst . Utskottet delar i huvudsak regeringens bedömning att mottagare av verksamhetsbidrag bör vara - paraplyorganisationer för kvinnoorganisationer, - kvinnonätverk som inte är ideella föreningar och Utskottet förutsätter dock att begreppet kvinnonätverk kan ges en tydlig definition och att regeringen på något sätt avgränsar de stiftelser som kan komma i fråga för bidrag. I enlighet med regeringens bedömning bör politiska partier och deras kvinnoorganisationer uteslutas från möjligheten att få verksamhetsbidrag. Utskottet delar i huvudsak regeringens bedömning att verksamhetsbidrag bör kunna ges för verksamheter som tillgodoser syftet med statsbidraget och som engagerar kvinnor för ett visst ändamål och som har ett riksintresse. Verksamhetsbidraget bör inte finansiera ordinarie verksamhet. Enligt utskottets bedömning bör ett villkor för verksamhetsbidrag även vara att organisationen ska vara demokratiskt uppbyggd och att verksamheten inte får strida mot demokratins idéer. Verksamhetsbidrag bör enligt regeringens bedömning få lämnas för internationella kontakter. Utskottet delar denna bedömning men anser att begreppet internationella kontakter bör preciseras närmare. Utskottet välkomnar att regeringen har för avsikt att delegera bidragshanteringen till en delegation och avstyrker motionsförslag om risk för godtycke i bidragsgivningen. Utskottet anser det vara av stort intresse att noga följa upp användningen av det nya statsbidraget och dess effekter. Information som, enligt utskottets mening, kan vara av intresse för är bl.a. hur stödet fördelar sig på de olika bidragsformerna, hur många organisationer som beviljats stöd inom respektive bidragsform och vilken typ av organisationer det är fråga om samt statsbidragets effekter. Utskottet ser det också som värdefullt att kunna få del av delegationens erfarenheter av tillämpningen av bidragsförordningen. Slutligen anser utskottet att en utvärdering av statsbidraget bör genomföras när har förflutit. Utskottet avstyrker motionsförslag om återrapporteringskrav ur ett könsmaktsperspektiv för bidragsgivare och mottagare av bidrag samt motionsförslag om kvalitetssäkring av statligt stödda organisationer som arbetar med jämställdhetsfrågor. Utskottet behandlar i betänkandet sammanlagt nio motionsyrkanden väckta i anslutning till propositionen eller under allmänna motionstiden . Samtliga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandet finns fyra reservationer och ett särskilt yttrande. Utskottets förslag till riksdagsbeslut Ett nytt statsbidrag för kvinnors organisering godkänner regeringens förslag till ett nytt statsbidrag för kvinnors organisering. Därmed bifaller proposition 2005/06:4. avslår motionerna 2005/06:Kr11, 2005/06:Kr12, 2005/06:Kr13 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:Kr14 yrkande 1. Reservation 1 (m) Reservation 2 (kd) avslår motion 2005/06:N305 yrkande 4. Ekonomiska konsekvenser och handläggningen av statsbidraget avslår motion 2005/06:Kr14 yrkande 2. Reservation 3 (kd) avslår motionerna 2005/06:Kr245 och 2005/06:A260 yrkande 2. Reservation 4 (v) Följande ledamöter har deltagit i beslutet: (), (), (), (), (), (), (), (), (), i (s), (), i (s), (), (), (), () och (). Ett nytt statsbidrag för kvinnors organisering Utskottets förslag i korthet Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag om att det nuvarande statsbidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet ska ersättas av ett nytt statsbidrag för kvinnors organisering. Syftet med det nya statsbidraget ska vara att stödja kvinnors organisering i egna sammanslutningar. Bidraget ska främja kvinnors deltagande i den demokratiska processen och i samhällslivet. Bidraget ska också möjliggöra för kvinnor att bevaka sina rättigheter och driva sina krav. I propositionen lämnar regeringen förslag om att det nuvarande statsbidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet ska ersättas av ett nytt statsbidrag för kvinnors organisering. Syftet med det nya statsbidraget är att stödja kvinnors organisering i egna sammanslutningar. Bidraget ska främja kvinnors deltagande i den demokratiska processen och i samhällslivet. Bidraget ska också möjliggöra för kvinnor att bevaka sina rättigheter och driva sina krav. Det nuvarande bidraget till kvinnoorganisationer utgår enligt förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet. Med kvinnoorganisation förstås enligt förordningen en organisation som har till främsta uppgift att arbeta för kvinnans ställning i samhället och aktivt arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män. ska ha fler än 1 500 medlemmar. Flertalet av medlemmarna ska vara kvinnor. Under de som det nuvarande stödet till kvinnoorganisationer funnits har 15-18 organisationer fått stöd. har 18 kvinnoorganisationer fått stöd. I den utredning som ligger till grund för regeringens proposition uppskattade utredaren att det finns ungefär 100 kvinnoorganisationer som inte uppfyller villkoren för det nuvarande bidraget.1[Kvinnors organisering (SOU 2004:59).] Dessa kvinnoorganisationer bedriver enligt utredarens bedömning sådan verksamhet som svarar mot syftet med statsbidraget. Ett nytt bidragssystem bör, enligt propositionen, vara ett tydligare folkrörelsestöd till skillnad från det nuvarande stödet. Det bör därför på ett bättre sätt än tidigare kunna stödja kvinnors organisering i egna sammanslutningar och kvinnors deltagande i den demokratiska processen. En sådan förändring ökar kvinnors möjligheter att arbeta för jämställdhet. Regeringen bedömer att det nya bidragssystem som föreslås kommer att medföra att fler kvinnoorganisationer än kommer att ansöka om och kunna beviljas statsbidrag. De skäl som regeringen för fram för att införa ett nytt statsbidrag som ska ersätta det nuvarande statsbidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet finner utskottet välgrundade. Det nuvarande systemet har tillämpats och ett begränsat antal organisationer har kunnat få bidrag från detta system. Det finns åtskilliga kvinnoorganisationer som bedriver verksamhet som svarar mot syftet med det nuvarande statsbidraget men som inte uppfyller villkoren. I takt med att jämställdhetsarbetet förändrats bör även statens stöd till sådant arbete utvecklas, anser utskottet. Det nuvarande statsbidraget ges till kvinnoorganisationer som har till främsta uppgift att arbeta för kvinnans ställning i samhället och aktivt arbeta för jämställdhet mellan kvinnor och män. I den proposition som låg till grund för det nuvarande stödet till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet (prop. 1981/82:155) behandlades begreppet kvinnoorganisation. I denna proposition slogs fast att en organisation där en majoritet av medlemmarna var kvinnor inte automatiskt hörde till gruppen kvinnoorganisationer. Detta gällde exempelvis ungdoms-, idrotts- och nykterhetsorganisationer och fackliga organisationer eller invandrarorganisationer i allmänhet. Skälen till detta var främst att angivna organisationer inte i första hand arbetar för kvinnans ställning i samhället utan har andra huvudmål för sin verksamhet. Vidare får vissa av dessa organisationer annat stöd från samhällets sida. Det föreslagna syftet med det nya statsbidraget är att stödja kvinnors organisering i egna sammanslutningar och därigenom främja kvinnors deltagande i den demokratiska processen och i samhällslivet samt möjliggöra för kvinnor att bevaka sina rättigheter och driva sina krav. Syftet är allmänt hållet och med få begränsningar avseende ändamålen med statsbidraget. Jämfört med nuvarande bidragssystem har syftet således fått en betydligt vidare formulering. Utskottet tolkar den vida formuleringen av syftet som en markering av att statsbidraget ska vara ett tydligare folkrörelsestöd. Som utskottet har förstått förslaget till nytt statsbidrag är det alltjämt kvinnoorganisationer som arbetar för att stärka kvinnans ställning i samhället som statsbidraget ska vara avsett för. Detta framgår inte tydligt av det föreslagna syftet men indirekt av de villkor som regeringen ställer upp för mottagarna av statsbidraget. Utskottet vill särskilt betona att statsbidraget ska användas för att stödja organisationer som arbetar för att stärka kvinnans ställning i samhället. Enligt utskottets mening behöver det vida syftet kompletteras med tydliga definitioner av mottagare och villkor för de olika bidragsformerna för att kunna ligga till grund för beslut om statsbidrag. Utskottet återkommer till detta under respektive bidragsform. Med denna förutsättning tillstyrker utskottet regeringens förslag till syfte. Regeringen föreslår att det nya statsbidraget till kvinnors organisering bör bestå av följande delar: Organisationsbidraget ska stödja organisationernas verksamhet som helhet och motiveras av att kvinnoorganisationernas verksamhet bedöms vara av ett allmänt intresse för hela samhället. Etableringsbidraget ger möjligheter att ge stöd till nybildade kvinnoorganisationer. Verksamhetsbidraget ger möjligheter att stödja aktiviteter som syftar till att engagera kvinnor för ett visst ändamål och som bedöms vara av ett allmänt intresse för hela samhället. Beståndsdelarna har till sitt innehåll stora likheter med strukturen i det nuvarande bidragssystemet med en fast del, som ett grundstöd, och en rörlig del för utveckling och förnyelse av kvinnoorganisationernas verksamhet. Statsbidraget bör enligt regeringen bestå av tre delar, organisationsbidrag, etableringsbidrag och verksamhetsbidrag. Organisationsbidraget ersätter grundbidraget i det nuvarande bidragssystemet medan verksamhetsbidraget ersätter det rörliga bidraget. Etableringsbidraget blir en ny bidragsform på området som dock har sin motsvarighet i annan statlig bidragsgivning, t.ex. vad gäller bidrag till ungdomsorganisationer. Utskottet har inget att invända mot dessa tre bidragsformer utan de förefaller ändamålsenliga. Väsentligt är att de tre bidragsformerna kan hållas isär på ett tydligt sätt i bidragsgivningen, vilket är beroende av hur mottagare och villkor definieras för respektive bidragsform. Utskottet återkommer till detta under respektive bidragsform. Med det anförda delar utskottet regeringens bedömning om hur statsbidraget bör vara uppbyggt. Utskottets förslag i korthet Utskottet delar i huvudsak regeringens bedömning att mottagare av organisationsbidrag bör vara kvinnoorganisationer och paraplyorganisationer för kvinnoorganisationer med den huvudsakliga inriktning som regeringen angivit. I enlighet med regeringens förslag bör kvinnoorganisationen ha till uppgift att stärka kvinnans ställning i samhället. Utskottet anser att även en paraplyorganisation bör arbeta för kvinnans ställning i samhället för att få stöd från statsbidraget. Politiska partier och deras kvinnoorganisationer bör uteslutas från möjligheten att få organisationsbidrag. Utskottet förutsätter dock att regeringen tillsammans med övriga riksdagspartier löser frågan om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer och avstyrker därmed motionsförslag om stöd till politiska partiers kvinnoorganisationer. Jämför reservationerna 1 (m) och 2 (kd) samt särskilt yttrande (v). Regeringen gör bedömningen att mottagare av organisationsbidrag bör vara kvinnoorganisationer och paraplyorganisationer för kvinnoorganisationer. Med en kvinnoorganisation avses enligt propositionen: - en ideell förening där en majoritet av medlemmarna är kvinnor och där föreningen har till uppgift att stärka kvinnans ställning i samhället, eller - en sammanslutning av kvinnor inom en ideell förening som arbetar för att stärka kvinnans ställning i samhället. Politiska partier och deras kvinnoorganisationer bör uteslutas från möjligheten att få organisationsbidrag. Med paraplyorganisation avses en organisation som samlar flera olika medlemsorganisationer. De är som regel uppbyggda som ideella föreningar med stadgar och styrelse. Syftet med paraplyorganisationen är att stärka och samordna medlemsorganisationernas verksamhet samt att tillvarata gemensamma intressen. Enligt nu gällande regler kan inte paraplyorganisationer för kvinnoorganisationer få statsbidrag. Regeringen anser dock att det nya bidragssystemet bör tillåta att även paraplyorganisationer kan få organisationsbidrag. Ett skäl för detta är att staten ger bidrag till paraplyorganisationer inom andra politikområden, t.ex. inom ungdomspolitiken och handikappolitiken, och att det i möjligaste mån bör finnas en likhet i bidragsgivningen. När det gäller en sammanslutning av kvinnor inom en organisation anser regeringen att det bör vara moderorganisationen, i egenskap av juridisk person, som ansöker om och beviljas statsbidrag. Bidraget bör i sådant fall förenas med särskilda villkor om att det ska användas för den särskilda sammanslutningens verksamhet. Med politiska partier avses i detta sammanhang huvudsakligen riksdagspartier och andra sammanslutningar eller grupper av väljare, som avser att ställa upp i val under särskild beteckning. I det nuvarande stödsystemet får Centerkvinnorna, och (S-kvinnor) statsbidrag, eftersom dessa är självständiga kvinnoförbund. Övriga partier har inte självständiga kvinnoförbund och därmed har inte något statsbidrag utgått till dessa partier. Frågan om hur politiska partiers kvinnoorganisationer ska behandlas ska, enligt propositionen, utredas vidare. En sådan översyn bör påbörjas . Tills vidare bör dock riksdagspartiers kvinnoorganisationer beredas möjlighet till stöd för sin organisering och verksamhet i särskild ordning. Moderata samlingspartiet föreslår i motion 2005/06:Kr12 att regeringen för ska presentera förslag på hur det ekonomiska stödet till de politiska kvinnoförbunden ska lösas. I propositionen finns inget förslag som löser de politiska kvinnoorganisationernas ekonomiska situation. Regeringen skriver att riksdagspartiernas kvinnoorganisationer ska kunna få stöd i särskild ordning. Vad denna särskilda ordning innebär berörs dock inte, påpekar motionärerna. I motion 2005/06:Kr14 av anser motionärerna att de politiska kvinnoorganisationerna bör få stöd från det nya bidragssystemet för kvinnors organisering. De politiska kvinnoorganisationerna uppfyller väl de kriterier som ställs upp för stödet då de har en god demokratisk förankring och är väl etablerade i samhället. Motionärerna finner det därför obegripligt att de politiska kvinnoorganisationerna utesluts och de anser det vara oacceptabelt att skjuta beslutet genom att lägga frågan i en särskild utredning. Särskilt anmärkningsvärt är att regeringen inte framför några skäl till varför de politiska kvinnoorganisationerna utesluts (yrkande 1). I motion 2005/06:Kr11 av m.fl. (s) förordas ett kortsiktigt och ett långsiktigt säkerställande av stödet till riksdagspartiernas kvinnoförbund eller motsvarande utifrån mandatfördelning och att stödet utgörs av av det statliga partistödet. Enligt propositionen ska riksdagspartiers kvinnoorganisationer beredas möjlighet till stöd i särskild ordning. S-kvinnor förutsätter att detta löses på ett sätt som innebär ett ökat stöd även till politiska kvinnoorganisationer. I den översyn som ska göras för att säkerställa en långsiktig lösning för bidraget till politiska kvinnoorganisationer bör möjligheten till en överenskommelse mellan de politiska partierna övervägas, så som har skett i . I motion 2005/06:Kr13 av m.fl. (m) förutsätter motionärerna att regeringens skrivningar i propositionen innebär att frågan om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer löses på både kort och lång sikt. Den kortsiktiga lösningen och fram till dess att ett definitivt förslag föreligger måste enligt motionärerna innebära att samtliga riksdagspartiers kvinnoorganisationer erhåller statligt bidrag på samma villkor, oavsett hur man har organiserat sig (yrkande 1). Avseende den långsiktiga lösningen förordar motionärerna en överenskommelse mellan de politiska partierna. Ett exempel där sådant genomförts är uppgörelsen som skett i . Motionärerna förordar att en sådan överenskommelse ska innebära att en del av partistödet avsätts till kvinnoorganisationerna och detta stöd bör ligga . Partistödet bör då räknas upp till samma nivå som överenskommelsen motsvarar (yrkande 2). Enligt regeringens bedömning bör mottagare av organisationsbidrag vara kvinnoorganisationer och paraplyorganisationer för kvinnoorganisationer. Enligt propositionen bör med en kvinnoorganisation avses: - en ideell förening där en majoritet av medlemmarna är kvinnor och där föreningen har till uppgift att stärka kvinnans ställning i samhället, eller - en sammanslutning av kvinnor inom en ideell förening som arbetar för att stärka kvinnans ställning i samhället. Politiska partier och deras kvinnoorganisationer bör uteslutas från möjligheten att få organisationsbidrag. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det är av stor vikt att den bidragsberättigade kvinnoorganisationen ska arbeta för att stärka kvinnans ställning i samhället. Som utskottet redan har berört framgår detta inte av syftet med statsbidraget, varför det måste klargöras när mottagarkretsen definieras. I jämförelse med det nuvarande statsbidragssystemet vidgas mottagarkretsen till att, utöver ideella föreningar med enskilt anslutna medlemmar, även omfatta en sammanslutning av kvinnor inom en ideell förening samt paraplyorganisationer för kvinnoorganisationer. Till skillnad från nuvarande system bör dock politiska kvinnoförbund undantas från statsbidraget, enligt regeringens förslag. Bidrag till sammanslutning av kvinnor inom en ideell förening Regeringen föreslår att även en sammanslutning av kvinnor inom en ideell förening bör kunna få statsbidrag om sammanslutningen arbetar för att stärka kvinnans ställning i samhället. Enligt propositionen bör det vara moderorganisationen, i egenskap av juridisk person, som ansöker om och beviljas statsbidrag. Bidraget bör, enligt propositionen, i sådant fall förenas med särskilda villkor om att det ska användas för den särskilda sammanslutningens verksamhet. Såvitt utskottet kan bedöma finns det inget statsbidrag som lämnas till sammanslutningar inom en ideell förening. Det är värdefullt att kretsen av bidragsmottagare kan vidgas men måste formerna för denna helt nya ordning övervägas noga. Vilka krav ska exempelvis ställas på moderorganisationen för att bidrag ska kunna betalas ut? Enligt utskottets mening är det endast den juridiska personen som kan vara ansvarig för användningen av statsbidraget, vilket i det här fallet innebär moderorganisationen. Det är alltså moderorganisationen som blir redovisningsskyldig och i förekommande fall återbetalningsskyldig. Det innebär även att särskilda krav bör kunna ställas på moderorganisationen avseende såväl dess ansvar som den verksamhet denna organisation bedriver. Utskottet förutsätter att tydliga krav definieras som grund för att även en sammanslutning av kvinnor inom en ideell förening ska kunna få statsbidrag. Med paraplyorganisation avses, enligt propositionen, en organisation som samlar flera olika medlemsorganisationer. Dessa är som regel ideella föreningar. Skälet till att dessa ideella föreningar inte är bidragsberättigade i det nuvarande bidragssystemet är att paraplyorganisationerna inte har enskilt anslutna medlemmar. Utredaren förordade inte att paraplyorganisationer skulle omfattas av organisationsbidraget. Skälen som angavs för detta var bl.a. att samarbete mellan olika riksorganisationer bör vara ett ansvar för organisationerna själva och att ett bidragssystem som inte innehåller medel som är specialdestinerade för samarbete, blir administrativt enklare. Utredaren ansåg att staten kunde stödja kvinnoorganisationernas samarbetsorgan genom direkta bidrag i form av verksamhetsbidrag till olika projekt. Flera remissinstanser hade dock invändningar mot utredarens bedömning på denna punkt och förordade att även paraplyorganisationer skulle omfattas av organisationsbidraget. Regeringen delar dessa remissinstansers syn och pekar även på att paraplyorganisationer inom bl.a. ungdomspolitiken och handikappolitiken erhåller statsbidrag. Utskottet har inhämtat att inom handikappolitiken utgår statsbidrag till paraplyorganisationen () med stöd av förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer.