bet · GS01FÖU11 · 2005-05-24 00:00:00 — Krishanteringsberedskap på nationell nivå SammanfattningUtskottet kan konstatera att det för närvarandepågår en omfattande utrednings- ochberedningsprocess om krishanteringsfrågor.Regeringen har sålunda efter överläggningar medriksdagens partier fattat beslut om att tillsätta enoberoende kommission för att utvärdera det svenskasamhällets förmåga att hantera de påfrestningar somnaturkatastrofen i inneburit.Konstitutionsutskottet har vidare beslutat att tainitiativ till en granskning av regeringenshandläggning av naturkatastrofen i Asien.Försvarsberedningen kommer i en rapport att behandlasamhällets krishantering och behovet av fredstidaförstärkt förmåga. Regeringen kommer att lämna enproposition till om samhällets säkerhetoch beredskap.Utskottet har informerats av attdet kommer att inrättas en särskild enhet iStatsrådsberedningen som skall svara föromvärldsbedömningar, bearbetning av information samttidig delgivning och kontinuerlig information vidallvarliga händelser.Utskottet ser det som angeläget att regeringenfortsätter att utveckla formerna för en förstärktkrishanteringsförmåga på nationell nivå i linje medvad som redovisats för utskottet. Utskottetförutsätter dessutom att regeringen återkommer tillriksdagen i dessa frågor i den aviseradepropositionen om samhällets säkerhet och beredskapoch om det som en följd av pågående utredningsarbetei övrigt skulle visa sig påkallat.Utskottet avstyrker motionsförslagen eftersomutskottet anser att de i hög grad är tillgodosedda.I betänkandet finns en borgerligfyrpartireservation i vilken motionsförslagentillstyrks.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Krishanteringsberedskap på nationell nivåRiksdagen avslår motion 2004/05:Fö39 yrkandena 1-3.Reservation 1 (m, fp, kd, c)den 24 maj 2005På försvarsutskottets vägnarEskil ErlandssonFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: EskilErlandsson (c), (s), (),(), (), BerndtSköldestig (s), (), BeritJóhannesson (v), (), (), (), (), KarinEnström (m), (), ()och ().2004/05FöU11Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningUtskottet behandlar i detta betänkande denborgerliga fyrpartimotionen 2004/05:Fö39Krishanteringsberedskap på nationell nivå (väcktenligt 3 kap. 13 § riksdagsordningen med anledningav händelse av större vikt).Utskottet har som ett led i sin beredning fåttföredragningar av företrädare för Regeringskansliet.Utskottets övervägandenUtskottets förslag i korthetUtskottet kan konstatera att det förnärvarande pågår en omfattande utrednings-och beredningsprocess omkrishanteringsfrågor. Regeringen har sålundaefter överläggningar med partierfattat beslut om att tillsätta en oberoendekommission för att utvärdera det svenskasamhällets förmåga att hantera depåfrestningar som naturkatastrofen i Asieninneburit. har vidarebeslutat att ta initiativ till en granskningav regeringens handläggning avnaturkatastrofen i . Försvarsberedningenkommer i en rapport att behandla samhälletskrishantering och behovet av fredstidaförstärkt förmåga. Regeringen avser att lämnaen proposition till om samhälletssäkerhet och beredskap.Utskottet har informerats avRegeringskansliet att det kommer att inrättasen särskild enhet i Statsrådsberedningen somskall svara för omvärldsbedömningar,bearbetning av information samt tidigdelgivning och kontinuerlig information vidallvarliga händelser.Utskottet ser det som angeläget attRegeringen fortsätter att utveckla formernaför en förstärkt nationellkrishanteringsförmåga i linje med vad somredovisats för utskottet. Utskottetförutsätter dessutom att Regeringenåterkommer till i dessa frågor iden aviserade propositionen om samhälletssäkerhet och beredskap och om det som enföljd av pågående utredningsarbete i övrigtskulle visa sig påkallat.Syftet med motionsförslagen anses därmedkomma att tillgodoses.Jämför reservation (m, fp, kd, c).MotionenI fyrpartimotionen av Allians för Sverige2004/05:Fö39 (m, fp, kd, c) av . framhålls att vi lever i därnaturkatastrofer, internationell terrorism,klimatförändringar, globala epidemier,massflyktssituationer och andra faktorer kan utsättadet fredstida samhället för extrema påfrestningar.Akuta krissituationer kan inträffa när som helst. Isådana lägen krävs att vi har högsta möjligaberedskap på nationell, regional och lokal nivå. Detvore oansvarigt att inte under lugna förhållandengöra allt vad vi kan för att säkerställa att Sverigeskall vara förberett när det värsta inträffar.Sverige har drabbats av en rad allvarliga kriserunder : ,Göteborgsbranden, flodvågskatastrofen i Sydostasienoch stormen i . Samtliga dessa kriser harställt höga krav på en väl fungerande krisberedskapi samhället. Det är just vid nationellapåfrestningar och kriser som medborgarna måste kunnasätta sin tillit till dem som är satta att styralandet.I är det statsministern ochStatsrådsberedningen som har det övergripandeledningsansvaret i katastrofsituationer. Attsäkerställa att regeringen och centrala myndigheterhar samövat och är väl förberedda inför en kris ären viktig uppgift för varje statsminister. I ettkrisläge måste regeringen kunna fatta nödvändigabeslut så snabbt som möjligt. För att säkerställaatt regeringen har denna kapacitet krävs attberedskapen på nationell nivå är hög (yrkande 1).Ett antal utredningar har konstaterat att krisberedskapen på nationellnivå är bristfällig. Flera av dessa utredningarpekar på behovet av en nationellkrishanteringsfunktion. För att säkerställa attsamhället har god förmåga att hanteraakuta krissituationer är det viktigt att ettnationellt krishanteringsorgan i linje med vad somföreslagits i Sårbarhets- och säkerhetsutredningen(SOU 2001:41) kan inrättas i (yrkande 2). kanhantera komplexa katastrofsituationer kan betydaskillnaden mellan liv och död i akuta situationer.Krishanteringsorganet skall inte vara ensjälvständig myndighet, utan ha en samordnandefunktion. Organet skall aktiveras i allvarligakrissituationer där berörda myndigheter och andraaktörer inte förväntas klara situationen på egenhand.Regeringen bör i en skrivelse tillriksdagen redovisa de regler, system, fasta rutineretc. för krishantering och krisberedskap som finns iRegeringskansliet. Regeringen bör även redovisa deövningar, seminarier och andra utbildningar etc. somgenomförts (yrkande 3).Den medborgarkommission som tillsatts för attbl.a. granska regeringens agerande underflodvågskatastrofen skall i december år 2005presentera förslag om eventuella framtida åtgärderför att förbättra svensk krishantering. Redan numåste emellertid skyndsamt försäkra sig omatt det finns högsta möjliga krishanteringsberedskappå nationell nivå. Detta är av avgörande vikt föratt säkerställa att svenska medborgare får bästamöjliga stöd i akuta krissituationer som kaninträffa när som helst framöver.UtskottetUtskottet har tidigare behandlat motioner omkrishantering på nationell nivå. Det har skett iförsvarsutskottets betänkande 2001/02:FöU2Försvarsbeslut för 2002-2004 (s. 70-72) och iförsvarsutskottets betänkande 2001/02:FöU10Samhällets säkerhet och beredskap (s. 36-37).Utskottet anförde i betänkande 2001/02:FöU2 i etttillkännagivande till regeringen bl.a. att utskotteti likhet med motionärerna kunde se vissa fördelarmed ett särskilt krishanteringsorgan iRegeringskansliet i enlighet med Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningens förslag. Ett sådant organskulle i förväg kunna planera och öva för att fåfram bästa möjliga information för regeringensagerande och beslutsfattande. Samverkan och ledningi en kris skulle härigenom kunna bli effektivare.Samtidigt ansåg dock utskottet att varje kris harsina egna förutsättningar. Det ligger i självakrisens natur att den som regel kommer överraskande,i tiden och till sitt innehåll. Spännvidden i vadsom kan inträffa är sålunda mycket stor. Det kansålunda ligga fördelar i att mer flexibelt kunnabilda krishanteringsgrupper som sammansätts efterbehov och förstärks med erforderliga experter frånberörda myndigheter. Utskottet erinrade i dettasammanhang om att det etablerats ensamordningsfunktion för säkerhetspolitiskaunderrättelsefrågor i . Denna bordeenligt utskottet vara lämpad att behandla vissafrågor av det slag som aktualiserats.Utskottet framhöll också i betänkande 2001/02:FöU2bl.a. att en allvarlig kris blir en frågasom regeringen måste hantera. Uppgiften att styrariket i en allvarlig kris kan inte överlämnas tillnågot särskilt krisorgan. Detta ledde utskottet tillslutsatsen att den organisatoriska frågan kanskeinte är den viktigaste. Utskottet anförde att det ärviktigare att det finns ett aktuellt regelverk somär anpassat till, och täcker in, det slags krisersom skall kunna hanteras. Lika viktigt är det attbeslutsfattare och deras medarbetare har rättkompetens för de situationer som kan inträffa ochockså är mentalt förberedda. Härav följer attregelbundna seminarier om hot och hotutvecklingarsamt övningar, även med de verkliga beslutsfattarna,är utomordentligt viktiga. Utskottet skulle välkomnaen sådan utökad utbildningsverksamhet.Utskottet ansåg också i betänkande 2001/02:FöU2att det borde ankomma på regeringen att organiseraarbetet i så att det på bästa sätttäcker in ett rimligt spektrum avkrishanteringssituationer.Utskottet konstaterade därefter i betänkande2001/02:FöU10 att regeringen väl hörsammatutskottets tillkännagivande i denna fråga och ipropositionen om Samhällets säkerhet och beredskap(prop. 2001/02:158) bl.a. redovisat att en viktigutgångspunkt för att täcka in ett rimligt spektrumav krishanteringssituationer har varit vilkaantaganden som kan göras i fråga om de mer konkretakraven på i en allvarligsituation. En annan viktig utgångspunkt i arbetetmed att förbättra krishanteringsförmågan, somredovisades i propositionen, var att det finns ettsammanhang mellan regeringens beredskapsplaneringför olika extrema situationer i fred och för höjdberedskap inklusive situationer där insatser frånFörsvarsmakten krävs.Utskottet pekade också på vad regeringen ipropositionen framhöll om att inrättandet av ettkrishanteringsorgan i enlighet med Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningens förslag skulle medföra vissakonstitutionella problem. Det gällde bl.a. förslagetatt krishanteringsorganet, som en del avRegeringskansliet, i vissa fall skulle kunna fattabeslut som riktar sig till det övriga samhället,efter bemyndigande av regeringen.Utskottet ansåg i betänkande 2001/02:FöU10 ilikhet med regeringen att det var viktigt attsystemet när det gäller former och regler är käntoch accepterat av de nyckelpersoner inomRegeringskansliet som i första hand skall svara förkrishanteringen. Utskottet bedömde också attStatsrådsberedningen får en central roll i enallvarlig krissituation.Utskottet såg i bet. 2001/02:FöU10 positivt på denhandlingsplan som regeringen utarbetat för ett antalaktiviteter. Utskottet såg det som utomordentligtangeläget att aktiviteterna kom till stånd,så att ansvar och roller kan identifieras. Det varenligt utskottet genom att upprätthålla en övad ochsamkörd beredskap som krishanteringsförmågan iRegeringskansliet säkerställs. Utskottet avvisadedärmed bl.a. förslagen om inrättandet av ettsärskilt krishanteringsorgan inom Regeringskanslietoch avstyrkte aktuella motioner.Företrädare för har införutskottet redovisat vilka åtgärder som vidtagits ochsom planeras för att förstärka Regeringskanslietskrishanteringsförmåga. Utskottet har därvid fåttinformation om principerna för Regeringskanslietskrishantering, handlingsplaner som utarbetats samtden utbildnings- och övningsverksamhet somgenomförts.Utskottet har vidare fått information om åtgärdersom planeras i t.ex.· förbättrad informations- och analysfunktion· utökad kapacitet för lägesbedömning· förändrad organisation för säkerhet,beredskap och krishantering· samverkansövningar· utökad samverkan med andra länder· ytterligare förstärkningar av IT, tele, eloch lokaler· fortsatt samverkan med iberedskapsfrågor.Utskottet har vid en särskild uppföljandeföredragning av statssekreteraren om att det kommer att inrättas en förRegeringskansliet gemensam enhet iStatsrådsberedningen som skall svara föromvärldsbedömningar, bearbetning av information samttidig delgivning och kontinuerlig information vidallvarliga händelser.Utskottet kan konstatera att det för närvarandepågår en omfattande utrednings- ochberedningsprocess om krishanteringsfrågor.Regeringen har sålunda efter överläggningar medriksdagens partier fattat beslut om att tillsätta enoberoende kommission för att utvärdera det svenskasamhällets förmåga att hantera de påfrestningar somnaturkatastrofen i inneburit. Uppdraget skallredovisas senast den 1 december 2005.Konstitutionsutskottet har vidare beslutat att tainitiativ till en granskning av regeringenshandläggning av naturkatastrofen i Asien.Försvarsberedningen - i vilken samtligariksdagspartier medverkar - kommer i en rapport attföreslå en samlad strategi för det fortsatta arbetetmed att stärka samhällets förmåga inför framtida hotoch risker. Försvarsberedningen skall vidarebehandla samhällets krishantering och behovet avfredstida förstärkt förmåga. När det gäller detfortsatta arbetet med att förbättra samhälletskrishanteringsförmåga avser regeringen att lämna enproposition till som kommer att handla omsamhällets säkerhet och beredskap.Utskottet kan vidare konstatera att landet utsattsför ett antal allvarliga händelser ,vilket har aktualiserat betydelsen av en godkrisberedskap i samhället. Utskottet ser det somangeläget att regeringen fortsätter att utvecklaformerna för en förstärkt nationellkrishanteringsförmåga i linje med vad som redovisatsför utskottet. Utskottet förutsätter dessutom attregeringen återkommer till i dessa frågor· i den aviserade propositionen om samhälletssäkerhet och beredskap och· om det som en följd av pågåendeutredningsarbete i övrigt skulle visa sigpåkallat.Med vad utskottet har anfört är därmed syftet medmotionsförslagen i hög grad tillgodosedda varför deavstyrks.ReservationUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservation. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i avsnittet.Krishanteringsberedskap på nationell nivå(punkt 1) (m, fp, kd, c)av , och (alla m), och (båda fp),() samt ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut underpunkt 1 borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motion 2004/05:Fö39 yrkandena 1-3.StällningstagandeVi lever i där naturkatastrofer,internationell terrorism, klimatförändringar,globala epidemier, massflyktssituationer och andrafaktorer kan utsätta det fredstida samhället förextrema påfrestningar. Akuta krissituationer kaninträffa när som helst. I sådana lägen krävs att vihar högsta möjliga beredskap på nationell, regionaloch lokal nivå. Det vore oansvarigt att inte underlugna förhållanden göra allt vad vi kan för attsäkerställa att skall vara förberett när detvärsta inträffar.Sverige har drabbats av en rad allvarliga kriserunder de senaste dryga tio åren: ,Göteborgsbranden, flodvågskatastrofen i Sydostasienoch stormen i . Samtliga dessa kriser harställt höga krav på en väl fungerande krisberedskapi samhället. Det är just vid nationellapåfrestningar och kriser som medborgarna måste kunnasätta sin tillit till dem som är satta att styralandet.I är det statsministern ochStatsrådsberedningen som har det övergripandeledningsansvaret i katastrofsituationer. Attsäkerställa att regeringen och centrala myndigheterhar samövat och är väl förberedda inför en kris ären viktig uppgift för varje statsminister. I ettkrisläge måste regeringen kunna fatta nödvändigabeslut så snabbt som möjligt. För att säkerställaatt regeringen har denna kapacitet krävs attberedskapen på nationell nivå är hög.Ett antal utredningar har konstaterat att krisberedskapen på nationellnivå är bristfällig. Flera av dessa utredningarpekar på behovet av en nationellkrishanteringsfunktion. För att säkerställa attsamhället har god förmåga att hanteraakuta krissituationer är det viktigt att ettnationellt krishanteringsorgan i linje med vad somföreslagits i Sårbarhets- och säkerhetsutredningen(SOU 2001:41) kan inrättas i . AttRegeringskansliet kan hantera komplexakatastrofsituationer kan betyda skillnaden mellanliv och död i akuta situationer.Krishanteringsorganet skall inte vara ensjälvständig myndighet, utan ha en samordnandefunktion. Organet skall aktiveras i allvarligakrissituationer där berörda myndigheter och andraaktörer inte förväntas klara situationen på egenhand.Regeringen bör i en skrivelse tillriksdagen redovisa de regler, system, fasta rutineretc. för krishantering och krisberedskap som finns iRegeringskansliet. Regeringen bör även redovisa deövningar, seminarier och andra utbildningar etc. somgenomförts under året.Den medborgarkommission som tillsatts för attbl.a. granska regeringens agerande underflodvågskatastrofen skall i december år 2005presentera förslag om eventuella framtida åtgärderför att förbättra svensk krishantering. Redan numåste emellertid skyndsamt försäkra sig omatt det finns högsta möjliga krishanteringsberedskappå nationell nivå. Detta är av avgörande vikt föratt säkerställa att svenska medborgare får bästamöjliga stöd i akuta krissituationer som kaninträffa när som helst framöver.Med hänsyn till det anförda tillstyrks motion2004/05:Fö39.BilagaFörteckning över behandlade förslagMotion (väckt enligt 3 kap. 13 §riksdagsordningen med anledning avhändelse av större vikt)2004/05:Fö39 av m.fl. (m, fp, kd, c):1. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionenanförs om att måste ha hög beredskap att hantera akuta krissituationer.2. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförsom att omgående bör upprätta ett nationelltkrishanteringsorgan i Regeringskansliet.3. tillkännager för regeringen som sin mening vad i motionen anförs oregeringen i en skrivelse bör redovisa vilka åtgärder som vidtagits inoRegeringskansliet för att höja svensk beredskap att hantera akuta krissituation