bet · GT01SoU5 · 2005-11-22 00:00:00 — har 1999 beslutat om en strategi för att förverkliga . Strategin anger bl.a. att barnkonsekvensanalyser skall göras vid alla statliga beslut som rör barn. Trots detta framgår det av senaste undersökning om förverkligande av att mindre än en tredjedel av de tillfrågade myndigheterna gjort barnkonsekvensanalyser och att endast elva myndigheter dokumenterat de analyser som gjorts. En del av myndigheterna anförde att de använt enklare förfaringssätt för att bl.a. spara tid och resurser. Såvitt vi vet är det lika illa inom den kommunala sektorn, även om det förekommer att kommunerna i stället använder enklare barnchecklistor eller liknande. Mot bakgrund av det anförda anser vi att regeringen bör precisera kraven på myndigheter och kommuner så att de använder barnkonsekvensanalyser på tillfredsställande sätt. De bör vara verklighetsanpassade och upplevas som bra instrument av alla parter. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barnbilaga till statsbudgeten, punkt 5 (v, mp) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So21 yrkande 1 och 2005/06:So699 yrkande 43. I anförs bl.a. att det saknas mål och strategier för arbetet med att förverkliga samt att barnkonsekvensanalyser sällan görs. Vi anser att barnperspektivet är av så stor betydelse att det till statsbudgeten bör lämnas en "barnbilaga". I barnbilagan bör alla förslag analyseras ur ett barnperspektiv. Där bör också redovisas hur stor del av samhällets resurser som går till barn och hur de föreslagna förändringarna i budgeten förväntas påverka barn. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barnombud och barnbalk, m.m., punkt 6 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So23 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So273, 2004/05:So588 och 2004/05:So659 samt avslår motionerna 2004/05:So637, 2004/05:So660 och 2005/06:So699 yrkande 42. Vi arbetar för att det i varje kommun skall finnas en barnombudsman som företräder alla barn, ungdomar och föräldrar. En barnombudsman enligt vår modell skall inte ha utredande eller myndighetsutövande funktion. Det skall vara en ombudsman som har god kännedom om lagstiftningen som rör barn och som kan fungera som nätverksbyggare mellan verksamheter som rör barn. De kommunala barnombudsmännens uppgifter kan variera utifrån kommunernas olika behov. Vidare skulle små kommuner kunna samverka för att finansiera en barnombudsman. Vi föreslår att regeringen inför nästa budgetproposition överväger att införa ett stimulansbidrag för att få kommunerna att inrätta kommunala barnombudsmän. Trots allt tal om , barns bästa och barnperspektiv saknas enligt oss en samlad lagstiftning där barnets rätt står i fokus. Regeringen bör därför överväga att införa en barnbalk. En barnbalk skulle tydliggöra att lagstiftning som rör barn skall utgå från . Barnbalken skulle kunna innehålla delar av , , socialtjänstlagen och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barnombud och barnbalk, m.m., punkt 6 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So699 yrkande 42 och avslår motionerna 2004/05:So23 yrkandena 1 och 2, 2004/05:So273, 2004/05:So588, 2004/05:So637, 2004/05:So659 och 2004/05:So660. Barns rätt till trygghet och utveckling skall ligga till grund för alla politiska beslut. Det är beslutat i att alla statliga beslut som rör barn skall underställas en barnkonsekvensanalys. Metoder för detta är nu under utarbetande. Barnperspektivet skall användas i alla statliga utredningar och i alla förslag som läggs fram till . Jag anser att en särskild "barnenhet" bör bildas inom , som genom "mainstreaming" kan föra in barnperspektivet i alla beslut. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Införlivande av i svensk lag, punkt 7 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So512 yrkande 6 och 2005/06:So557 yrkande 6 och bifaller delvis motionerna 2004/05:So381, 2004/05:So395 yrkande 1, 2004/05:So427 och 2005/06:So499 yrkande 1. Enligt artikel 34 skall konventionsstaterna skydda barn mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. För detta skall konventionsstaterna vidta alla lämpliga nationella, bilaterala och multilaterala åtgärder för att förhindra att sådana utnyttjanden eller övergrepp sker. I artikel 19 fastslås att konventionsstaterna skall vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder, administrativa och sociala åtgärder samt åtgärder i utbildningssyfte för att skydda barnet mot alla former av fysiskt eller psykiskt våld. Enligt min erfarenhet har förebyggande arbete mot sexuella övergrepp internationellt kommit att innebära riktade insatser till barn i förskola och grundskola. I har endast ett fåtal åtgärder med förebyggande arbete, riktat mot barn, genomförts. Inte heller någon forskning om förebyggande arbete med barn har publicerats i . Mot bakgrund av det anförda anser jag att krav på förebyggande arbete mot bl.a. sexuella övergrepp måste implementeras i svensk lag. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Införlivande av i svensk lag, punkt 7 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So381 och 2005/06:So499 yrkande 1 och bifaller delvis motionerna 2004/05:So395 yrkande 1, 2004/05:So427, 2004/05:So512 yrkande 6 och 2005/06:So557 yrkande 6. "Vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndigheter eller lagstiftande organ, skall barnets bästa komma i främsta rummet." Detta stycke utgör hörnstenen i den av underskrivna och ratificerade . Ändå kan vi konstatera att inte vid alla åtgärder som rör barn sätter barns främsta i första rummet. Detta gäller på såväl statlig nivå som landstings- och kommunnivå. Vi tycker inte att det är tillfredsställande att endast anpassa befintliga lagar till . Vi föreslår att inkorporeras i svensk rätt. En fördel med inkorporering är, som vi ser det, att blir direkt tillämplig hos svenska domstolar och myndigheter. Den enskilde får möjlighet att göra konventionens rättigheter gällande och domstolen eller myndigheten har att besluta i enlighet med konventionens bestämmelser. Som argument mot en inkorporering brukar anföras att innehåller många bestämmelser av generell karaktär och ett inte obetydligt inslag av målsättningsartiklar, som siktar till ett gradvist genomförande. Det stämmer delvis, men det finns också bestämmelser som är tekniskt och rättsligt detaljerade, t.ex. artikel 21 om internationella adoptioner. innehåller inte heller några för svensk rätt främmande principer. Vi kan jämföra med de diskussioner som föregick inkorporeringen av , vilken nu har varit inkorporerad utan att några särskilda problem uppkommit vid rättstillämpningen. Vi anser således att det är hög tid att göra till svensk lag. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Införlivande av i svensk lag, punkt 7 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So395 yrkande 1 och 2004/05:So427 samt bifaller delvis motionerna 2004/05:So381, 2004/05:So512 yrkande 6, 2005/06:So499 yrkande 1 och 2005/06:So557 yrkande 6. Barn har ett eget människovärde och deras tillvaro måste präglas av trygghet. Barndomen har ett värde i sig, och barn har ett särskilt behov av omvårdnad och skydd, vilket också omfattar ett rättsligt skydd. införlivande i svensk lagstiftning måste, enligt min uppfattning, ytterligare harmoniseras, fördjupas och förstärkas. Alla svenska lagar som rör barn och ungdomar skall enligt min bedömning prövas utifrån . Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Föräldrastöd, punkt 8 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Sf354 yrkande 1, 2004/05:Sf363 yrkandena 5-9, 2004/05:So578, 2004/05:So600 yrkande 1, 2004/05:A352 yrkandena 20 och 23, 2005/06:Sf432 yrkandena 21-23, 2005/06:So267, 2005/06:So337, 2005/06:So636 yrkande 1, 2005/06:So704 yrkande 1, 2005/06:So711 yrkande 1 och 2005/06:A370 yrkandena 21 och 27 samt avslår motionerna 2004/05:So395 yrkande 4, 2004/05:So604 yrkande 5 och 2004/05:A321 yrkande 8. anser att varje samhälle har ett särskilt ansvar för att skapa förutsättningar för att familjegemenskapen skall fungera så bra som möjligt. Jag anser därför att föräldraskapet måste uppvärderas i politiska beslut och genom attitydbildning. Enligt min uppfattning vill föräldrar i allmänhet göra det bästa för sina barn. Ingen kan heller bättre än föräldrarna avgöra vad som är bäst för det egna barnet. Jag anser att denna grundsyn måste komma till klart uttryck i samhället. Många föräldrar känner dock osäkerhet i sin föräldraroll. Att diskutera med andra föräldrar och få stöd i sin föräldraroll tror jag de flesta föräldrar upplever mycket positivt. Mot denna bakgrund anser jag att kommunerna kontinuerligt bör erbjuda alla föräldrar föräldrautbildning och inte bara när barnet är nyfött. Positivt är att alltfler familjecentraler växer upp i . Deras syfte är att arbeta förebyggande bland barn och familjer för att erbjuda en mötesplats, främja en god hälsa och stärka det sociala nätverket runt barn och föräldrar. Jag skulle gärna se minst en familjecentral med god tillgänglighet i varje kommun. Statens uppgift kan vara att stå för en nationell uppföljning av verksamheten. Vidare anser jag att ett bra sätt att främja familjestabilitet är kompetent och kostnadsfri familjerådgivning. har tidigare medverkat till en förstärkning av familjerådgivningen. Varje kommun är skyldig att erbjuda familjerådgivning, men de senaste årens besparingar har dessvärre drabbat verksamheten, varför väntetiderna är alltför långa. har i ett uttalande rekommenderat att förbättra möjligheterna till familjerådgivning. Mot denna bakgrund föreslår jag en familjerådgivningspeng, som kan ge möjlighet att välja privata rådgivare. Ensamstående föräldrars situation ser annorlunda ut än situationen för de föräldrar som lever tillsammans. Att ensam försöka uppfylla alla de krav som ställs på en förälder kan vara svårt. För den som inte har släktingar eller annat nätverk bör samhället kunna erbjuda nätverksstöd i form av en stödperson eller en stödfamilj. Särskilda stödprogram för pappor vore också betydelsefullt. Mot bakgrund av det ovan anförda anser jag således att det är hög tid att regeringen nu lägger fram förslag till åtgärder för att stimulera olika typer av föräldrastödjande verksamheter. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Föräldrastöd, punkt 8 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:So395 yrkande 4 och avslår motionerna 2004/05:Sf354 yrkande 1, 2004/05:Sf363 yrkandena 5-9, 2004/05:So578, 2004/05:So600 yrkande 1, 2004/05:So604 yrkande 5, 2004/05:A321 yrkande 8, 2004/05:A352 yrkandena 20 och 23, 2005/06:Sf432 yrkandena 21-23, 2005/06:So267, 2005/06:So337, 2005/06:So636 yrkande 1, 2005/06:So704 yrkande 1, 2005/06:So711 yrkande 1 och 2005/06:A370 yrkandena 21 och 27. Jag anser att stödet till familjer måste bli mycket bättre anpassat efter olika familjers livsvillkor, förhållanden och önskemål. Jag vill genom bättre ekonomiska förutsättningar uppmuntra föräldraskap. föreslår i sin budgetmotion och i en skattemotion att en skattereform skall genomföras som kraftigt sänker skatten för de grupper som bäst behöver det. För att ytterligare stärka självbestämmandet och möjligheten till mer tid med barnen under småbarnsåren föreslår vi också en fördubbling av barnbidraget. Det kan ge föräldrarna ett utrymme för att förkorta arbetstiden och tillbringa med barnen. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Föräldrastöd, punkt 8 (mp) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:A321 yrkande 8 och avslår motionerna 2004/05:Sf354 yrkande 1, 2004/05:Sf363 yrkandena 5-9, 2004/05:So395 yrkande 4, 2004/05:So578, 2004/05:So600 yrkande 1, 2004/05:So604 yrkande 5, 2004/05:A352 yrkandena 20 och 23, 2005/06:Sf432 yrkandena 21-23, 2005/06:So267, 2005/06:So337, 2005/06:So636 yrkande 1, 2005/06:So704 yrkande 1, 2005/06:So711 yrkande 1 och 2005/06:A370 yrkandena 21 och 27. Jag anser att ett sätt att påverka män att ta ansvar för sina barn är genom föräldrautbildningar. Det borde finnas föräldrautbildningar som vänder sig särskilt till män med syfte att stödja män i att förbereda sig inför sitt kommande faderskap. Jag anser att det arbete som bedrivs med detta syfte bör vidareutvecklas och stimuleras, så att alla blivande fäder har tillgång till sådan verksamhet. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador, punkt 12 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 12 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2004/05:So551 yrkandena 1 och 2. Det föds mellan 100 och 150 barn i med skador som orsakats av att modern druckit alkohol under graviditeten, s.k. fetalt alkoholsyndrom (FAS). Därtill kommer 200-300 barn som får mindre omfattande skador, men som får ett bestående handikapp. Den mänskliga tragedin bakom dessa siffror är oerhörd. Dessutom är kostnaderna för barn med FAS betydande. Enligt vad jag vet finns det beräkningar som visar att merkostnaden för samhället för ett FAS-barn under uppväxten är ca , dvs. den totala kostnaden för FAS-barnen är . Om de här pengarna i stället kunde användas till t.ex. upplysning om alkoholens risker för unga kvinnor, och till vård och rehabilitering av kvinnliga missbrukare, skulle barnen besparas en tragedi och samhället spara pengar. Vad jag nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Kunskapscenter för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador, punkt 13 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So398 yrkande 5, 2004/05:So670, 2005/06:So258 och 2005/06:So556 yrkande 7. Vi anser att kunskapen kring barn med alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador och deras behov av stödinsatser behöver samlas. Därför anser vi att det behövs ett nationellt kunskapscenter för alkohol- och narkotikarelaterade fosterskador. Ett sådant center skulle kunna bistå bl.a. mödrahälsovård, barnhälsovård, skola, socialtjänst och föräldrar med kunskap om de här barnens behov. Den vetenskapliga och medicinska kunskapen finns för svensk del hos ett fåtal personer, i huvudsak i Göteborgs- och Stockholmsregionerna. Men även där är det svårt för berörda familjer att få tillgång till stöd och hjälp. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förebyggande arbete kring utsatta barn, punkt 15 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:So556 yrkande 12 och avslår motionerna 2004/05:So391 yrkande 2, 2004/05:So498, 2004/05:So576, 2005/06:Ju533 yrkande 1, 2005/06:So499 yrkande 6 och 2005/06:So556 yrkandena 4 och 11. Vi anser att mödra- och barnavårdscentralerna bättre måste uppmärksamma vilka grupper som tackar nej till stödinsatser och ständigt vara beredda att ändra utformningen av verksamheten så att den blir mer attraktiv. () föreslår i rapporten verktyg för föräldrar bl.a. en telefonstödlinje för föräldrar, en Internetsida med råd och diskussionsgrupper samt att en videofilm eller dvd-skiva med information om gott föräldraskap delas ut till nyblivna föräldrar. Det är åtgärder med bevisat god effekt, vilka kan underlätta för fler grupper att ta emot stöd och som heller inte kostar så mycket. Vi ställer oss bakom de förslagen och anser att FHI skall få resurser att fortsätta utvecklingen på området. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Förebyggande arbete kring utsatta barn, punkt 15 (fp, kd) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 15 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So498, 2004/05:So576, 2005/06:Ju533 yrkande 1 och 2005/06:So556 yrkandena 4, 11 och 12 samt avslår motionerna 2004/05:So391 yrkande 2 och 2005/06:So499 yrkande 6. Enligt socialtjänstlagen skall socialnämnden verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga förhållanden. Förebyggande arbete är enligt vår uppfattning en enormt viktig investering, såväl för de enskilda individerna som för samhället i stort. Det finns effektiva metoder för förebyggande föräldrastöd, men trots insikten om vikten av tidiga insatser och en allmänt uttalad strävan att prioritera förebyggande arbete, är det enligt vår uppfattning alltför ofta detta arbete som dras ned när resurserna krymper. Mödra- och barnavårdscentralerna (MVC och BVC) behöver enligt vår uppfattning bli bättre på att uppmärksamma föräldrar som tackar nej till insatser och överväga hur verksamheterna kan bli mer attraktiva för föräldrar i olika situationer och med olika förutsättningar. Särskilt gäller det föräldrar med missbruk eller psykisk sjukdom och dem som finns inom kriminalvården, eftersom deras barn är särskilt utsatta. Den förebyggande verksamheten inom t.ex. MVC, BVC och är enligt vår uppfattning särskilt angelägen för de barnen. För att verksamheten skall ges goda förutsättningar att växa och utvecklas behövs dock verktyg och resurser. Enligt vår bedömning finns det en rad åtgärder som kan vidtas för att förbättra det förebyggande arbetet, t.ex. - utbildningsinsatser för personal vid MVC, utbildning, riktlinjer och metoder samt ett upparbetat samarbete med socialtjänst och vuxenpsykiatri för att kunna erbjuda hjälpinsatser till blivande föräldrar, - riktade föräldrastödjande insatser till familjer i en utsatt situation, - hembesöksprogram, dvs. möjlighet till hembesök av utbildad personal, med början redan under graviditeten och kontinuerligt , - insatser mot missbruksproblem, - utbildning och träning för föräldrar till förskolebarn med allvarliga beteendestörningar, stöd till barnen, stödpersoner och extra resurser till barnen när de vistas i förskolan. Intressant är också att () i rapporten verktyg för föräldrar föreslår bl.a. en telefonstödlinje för föräldrar, en Internetsida med råd och diskussionsgrupper samt att en videofilm eller dvd-skiva med information om gott föräldraskap delas ut till nyblivna föräldrar. Sådana åtgärder skulle förhoppningsvis kunna medföra att ännu fler föräldrar tar emot stöd. Vi ställer oss bakom de förslagen och anser att FHI skall få resurser att fortsätta utvecklingen på området. Vi föreslår också att ges i uppdrag att tillsammans med landstingen ordna utbildningsverksamhet i ett urval av effektiva föräldrastödjande metoder. Slutligen anser vi att det är viktigt att det finns ett gott samarbete mellan och och kommunens socialtjänst. Vi anser att FHI skall få resurser att fortsätta följa utvecklingen på området. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barn med missbrukande, kriminella eller psykiskt sjuka föräldrar, punkt 16 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:So395 yrkande 3, 2004/05:So398 yrkande 6, 2004/05:So520 yrkande 1, 2004/05:So602 yrkande 6, 2004/05:So640 yrkande 9, 2005/06:So313 yrkande 6, 2005/06:So662 yrkande 9 och 2005/06:So695 yrkandena 3 och 4 samt bifaller delvis motionerna 2004/05:Ju331 yrkandena 10 och 11, 2004/05:So362, 2004/05:So410 yrkande 21, 2004/05:So611 yrkande 2, 2005/06:So606 yrkande 18 och 2005/06:So632 yrkandena 1 och 2. Vi anser att barn till föräldrar med psykisk sjukdom eller missbruk och till intagna inom kriminalvården inte blir tillräckligt uppmärksammade av samhället. Dessa barn far ofta illa, och det är enligt vår uppfattning av yttersta vikt att de sociala myndigheterna tidigt får kontakt med de barnen och erbjuder dem hjälp. Vi har erfarit att i vården om individer med psykisk sjukdom glöms deras barn ofta bort. Detta påpekades i betänkandet Det gäller livet - Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem (SOU 1998:31), vari föreslogs en bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) om att sjukvården skall uppmärksamma barns behov av information och stöd när föräldrarna har allvarliga sjukdomstillstånd. Mot denna bakgrund anser vi att vuxenpsykiatrimottagningarna regelbundet skall ta reda på om en patient har barn , och om så är fallet kontakta . Över 200 000 barn växer upp i familjer där en eller båda föräldrarna missbrukar alkohol. Vi har erfarit att i genomsnitt tre barn i varje klass - på grund av missbruk i familjen - känner oro för vad som väntar dem då de kommer hem från skolan. De här barnen är en försummad och utsatt grupp. En genomgång av kommunernas arbete med barn till missbrukare visar att av alla barn till missbrukare har tillgång till en stödgrupp. Vi anser att detta är oacceptabelt. I lever tusentals barn som har en förälder inom kriminalvården. Ett barns kontakt med sin mamma eller pappa under dennes anstaltstid är viktigt för barnets utveckling. Vi anser därför att barns möjligheter att skapa och upprätthålla ett gott förhållande till föräldern under dennes anstaltsvistelse måste underlättas. har de här barnens situation uppmärksammats av bl.a. . Vi efterfrågar en samlad redovisning av vad som görs för att stödja de här barnen. Sammanfattningsvis föreslår vi att regeringen återkommer till med förslag om ytterligare åtgärder för att ge barn till psykiskt sjuka, missbrukare och intagna inom kriminalvården stöd. Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Barn med missbrukande, kriminella eller psykiskt sjuka föräldrar, punkt 16 (v) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 16 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2004/05:Ju331 yrkandena 10 och 11, 2004/05:So410 yrkande 21 och 2005/06:So606 yrkande 18 och bifaller delvis motionerna 2004/05:So362, 2004/05:So395 yrkande 3, 2004/05:So398 yrkande 6, 2004/05:So520 yrkande 1, 2004/05:So602 yrkande 6, 2004/05:So611 yrkande 2, 2004/05:So640 yrkande 9, 2005/06:So313 yrkande 6, 2005/06:So632 yrkandena 1 och 2, 2005/06:So662 yrkande 9 och 2005/06:So695 yrkandena 3 och 4. Vi anser att barn som har föräldrar som omhändertas inom rättspsykiatrin är en bortglömd grupp. Svårigheterna för dem är dubbla.