bet · GS01SFU10 · 2005-03-17 00:00:00 — I programmet ges den externadimensionen av asyl och migration en framskjutenposition. EU:s politik bör inriktas på att i en andaav delat ansvar bistå tredjeländer i att förbättrasin kapacitet att hantera migration och skydd avflyktingar genom långsiktiga lösningar. Kommissionenuppmanas att utarbeta regionala EU-skyddsprogram ipartnerskap med tredjeländer och i nära samråd medUNHCR. Programmen skall även innehålla ettfrivilligt EU-gemensamt program förvidarebosättning.SkrivelsenI skrivelsen anges att regeringen verkar förutvecklandet av en EU-politik med gemensammabestämmelser om asyl och migration som utgår frånhumanitet och solidaritet samt bygger påfolkrättsliga förpliktelser, framför allt 1951 årsGenèvekonvention angående flyktingars rättsligaställning. Ur svensk synvinkel är det också av storvikt att en EU-politik på asyl- ochmigrationsområdet utformas utifrån etthelhetsperspektiv som beaktar andra politikområden.Den senaste femårsperioden har enligt skrivelseninneburit ett omfattande arbete inom EU för attutveckla gemensamma regler och miniminormer för asyloch invandring. En redogörelse lämnas för beslut ochlagstiftningsarbete inom EU och om roll idetta sammanhang.Av skrivelsen framgår att regeringen planerar fören proposition med anledning av det nyakonstitutionella fördraget, som undertecknades i Romden och som - förutsatt att samtligamedlemsstater då ratificerat fördraget - träder ikraft den 1 november 2006.I kommissionens meddelande om förbättrad tillgångtill långsiktiga lösningar, KOM(2004) 410, föreslåsregionala EU-program som skydd för att komma tillrätta med utdragna flyktingsituationer. Programmenskall vara flexibla och situationsanpassade ochutformas i nära samarbete med länderna i denaktuella regionen. Som en del i skyddsprogrammenföreslår kommissionen ett vidarebosättningsprogrampå EU-nivå. Detta skall vara flexibelt ochmedlemsstater skall kunna välja om de vill deltaeller inte. En handlingsplan för programmet föreslåsläggas fram och ett regionaltskyddsprogram bör stå färdigt senast i december2005. I skrivelsen anges att regeringen är positivtill ökade ansträngningar på EU-nivå när det gälleratt förstärka skyddskapacitet och långsiktigalösningar genom ökat samarbete med berörda länder.Sverige har , tillsammans med många andraländer, ett omfattande humanitärt bistånd ochutvecklingsbistånd till ursprungsländer genom UNHCR.Regeringen har dock understrukit att syftet med deföreliggande förslagen måste vara att hjälpa dessaländer och inte på något sätt stjälpa över ettstörre ansvar på dem. För att undvika att endastSverige och de medlemsstater som harvidarebosättning skall bidra till programmet harregeringen framfört att principen omansvarsfördelning bör vara vägledande för alla delari skyddsprogrammen. Regeringen har även framförtönskemål om skyndsam redovisning av hur de regionalaskyddsprogrammen skall finansieras.Återtagandeavtal har enligt skrivelsen blivit ettallt vanligare instrument för migrationspolitiken. Iavtalen regleras procedurer och kriterier för attden ena parten skall återta personer som vistas utantillstånd på den andra partens territorium. Avtalenomfattar normalt återtagande av egna medborgare,tredjelandsmedborgare, statslösa samt transitering.De tjänar även som en grund för ett vidare samarbetei migrationspolitiska frågor mellan länderna.Den 19 februari 2004 antogs en förordning ominrättandet av ett nätverk av sambandsmän förinvandring i tredjeland. Enligt förordningen skallsambandsmännen för invandring utbyta information ombl.a. förekomsten av och verksamheten för brottsligaorganisationer som är inblandade i människosmugglingsamt de metoder som används för förfalskning avidentitets- och resehandlingar. Informationsutbytetskall ske med hjälp av ett säkert webbaseratdatasystem (ICONET). Ett formellt beslut ominrättandet av ICONET har ännu inte fattats.MotionerBo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf15 yrkande 9ett tillkännagivande om EU:s gemensammaflyktingpolitik och behovet av att försvara engenerös flyktingpolitik med höga krav på humanitetoch rättssäkerhet.I motion Sf277 av m.fl. (fp)yrkandena 1, 12 och 14 begärs tillkännagivanden omatt asylrätten i och måste värnas ochatt det är nödvändigt att samordna EU:smedlemsstaters minimiansvar på det flyktingpolitiskaområdet. Vidare är den enda rätta vägen att bekämpamänniskosmuggling att tillämpa en mer humaneuropeisk flyktingpolitik. EU:s gemensammamigrations- och asylpolitik måste utformas medGenèvekonventionen som grund.I motion K431 av m.fl. (fp)yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om åtgärderför ökad solidaritet och öppenhet gentemot omvärldengenom den gemensamma asyl- och flyktingpolitiken.Motionärerna anför bl.a. att överströmningseffektermellan EU-länderna måste motverkas och att dengemensamma politiken måste bygga på minimiregler.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf351 yrkandena1 och 2 tillkännagivanden om att måste verkaför en mer generös och rättighetsbaserad europeiskflyktingpolitik med full respekt för internationellaåtaganden samt att inslaget av finansiellsolidaritet i EU:s flyktingpolitik måste öka.I motion Sf266 av m.fl. (v) begärs iyrkandena 5, 7, 9, 11 och 12 tillkännagivanden omatt regeringen dels bör fortsatt tillbakavisaförslag om att lägga asylprövningsförfarandetutanför EU beträffande människor som rest in i EUför att söka asyl, dels påkalla nya förhandlingar avdirektivet och rambeslutet om människosmuggling,dels använda sin vetorätt mot ytterligare repressivaförslag inom området asyl och immigration innandirektiv som syftar till att garantera vissaminiminivåer för skyddsregler och mottagandevillkorantagits, dels påkalla omförhandling avfamiljeåterföreningsdirektivet för att rättigheternaskall överensstämma med vad Europeiska rådetbeslutade i och artikel 8 i deneuropeiska konventionen om de mänskligarättigheterna, dels ta initiativ till att det inomEU genomförs en studie av konsekvenserna av deantagna rättsakterna på asylområdet för möjlighetenatt få tillträde till asylproceduren. I motionenanförs att om visum, transportörsansvar,kampen mot olaglig invandring och de nya direktivenpå asylområdet ökar svårigheterna för asylsökandeatt få skydd i . I yrkande 8 begärmotionärerna att regeringen tar initiativ till enförändring av EU:s politik beträffandeåtertagandeavtal. Motionärerna anser attåtertagandeavtal inte har haft någonmärkbar effekt på effektiviteten i verkställandet avavvisningar från EU-länder. De medför också storarisker för EU internationellt då politiken kanmedföra att regeringar i tredjeländer delegitimerasi de egna medborgarnas ögon. I yrkandena 13-15begärs tillkännagivanden om att regeringen bör i EUta initiativ till en ny rättsakt för att garanterarätten till skydd och tillgången till enasylprocedur. Vidare måste asylprocedurdirektivetomarbetas grundligt för att tillgodose de mestfundamentala rättssäkerhetskraven. Motionärernaanser att direktivet måste omförhandlas föratt bringas i överensstämmelse med medlemsstaternasåtaganden i grundläggande . Slutligenyrkas att regeringen i EU bör ta initiativ till ettnytt direktiv om minimigarantier avseendeindividuell frihet, säkerhet och rättvisa förtredjelandsmedborgares fria rörlighet inom EU. Imotionen anförs att ett nederländskt organ harpresenterat ett direktivförslag om minimigarantierför individuell frihet, säkerhet och rättvisa ifråga om beslut som gäller personers rörlighet ochsom ger rätt till överklagande avseendetredjelandsmedborgares status i EU.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf12yrkande 11 ett tillkännagivande om att Sverigeständigt skall arbeta för att EU:s gemensammaflyktingpolitik skall genomsyras av generositet,rättssäkerhet och respekt för internationellaåtaganden.I motion Sf400 av m.fl. (mp)yrkandena 3-5 begärs tillkännagivanden om dels attEU borde, på samma sätt som mottortyr, kunna utfärda rekommendationer ombevisföring i asylfall, utan att flyktingpolitikenför den skull harmoniseras, dels erfarenhetsutbyterörande domstolsprövning av asylansökningar, ochdels en mer aktiv roll för som i störreutsträckning skulle kunna ingripa mot beslut somstrider mot grundläggande rättigheter. I yrkandena15 och 16 begärs tillkännagivanden om att införandetav systemet med flygplatsagenter måste stoppas ochatt EU:s sanktioner gentemot flyktingländer ochtransitländer som inte stoppar "illegala" utresorskall avskaffas. I yrkande 17 begärs etttillkännagivande om att skall utträda urSchengensamarbetet. bör enligt motionärernaagera aktivt för att montera ned stenarna i muren.Ett lämpligt sätt att visa på denna viljeinriktningvore att lämna . Slutligen begärsi yrkande 18 ett tillkännagivande om att idén meduppsamlingsläger för asylsökande inom eller utanförEU måste motverkas.Utskottets ställningstagandeEtt av EU:s mål är att utveckla unionen som ettområde med frihet, säkerhet och rättvisa. År 1999antog i etthandlingsprogram för bl.a. arbetet med att upprättaen gemensam asyl- och migrationspolitik inom EU.Genomförandet skulle ske frånAmsterdamfördragets ikraftträdande . Iprincip har de punkter som ingick i programmet nugenomförts.I det nya fördraget föreskrivs att unionen skallfastställa en gemensam politik avseende asyl,alternativt skydd och tillfälligt skydd i enlighetmed internationell flyktingrätt, och en gemensaminvandringspolitik som innebär en effektivförvaltning av migrationsströmmar och en rättvisbehandling av tredjelandsmedborgare som är lagligenbosatta i medlemsstaterna. Utskottet kan konstateraatt målet för EU:s flyktingpolitik enligt det nyafördraget är att upprätta ett gemensamt ochenhetligt asylsystem som skall säkerställa en högoch jämn skyddsnivå för flyktingar och andra i behovav internationellt skydd inom hela unionen.Grundläggande rättigheter, såsom de garanteras iEuropakonventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna och istadgan om de grundläggande rättigheterna i detkonstitutionella fördraget liksom Genèvekonventionenangående flyktingars rättsliga ställning, måstedärvid iakttas fullt ut.I utskottets yttrande till det sammansattakonstitutions- och utrikesutskottet över skrivelse2003/04:13 Europeiska konventet om EU:s framtidansåg utskottet sig kunna dela regeringensinställning att inriktningen på konventets förslagsom syftar till en framtida gemensam europeisk asyl-och invandringspolitik bör stödjas. Utskottetuttalade att det då också är nödvändigt att beslutkan fattas av rådet med kvalificerad majoritet.Utskottet menade att för att uppnå en asyl- ochinvandringspolitik som verkligen är gemensam är detäven nödvändigt att alla medlemsstater har ihuvudsak överensstämmande regler och att dettasamtidigt kommer att medföra att den samladepolitiken för alla medlemsstater blir mer humanitäroch rättssäker än om olika regler tillåts. Utskottetdelade även regeringens uppfattning att dengemensamma asyl- och invandringspolitiken skall haen hög nivå vad avser humanitet, tillämpning avasylrätt och internationella åtaganden.Vid Europeiska rådets möte enadesEU:s medlemsstater om ett nytt flerårigtarbetsprogram för att skapa ett område med frihet,säkerhet och rättvisa, Haagprogrammet. Programmet,som återspeglar de strävanden som kommer tilluttryck i fördraget om upprättande av , tar bl.a. hänsyn tillEuropaparlamentets rekommendation beträffandeövergång till omröstning med kvalificerad majoritetoch medbeslutande på området för asyl, invandringoch gränskontroll. Den externa dimensionen av asyl-och migrationsfrågorna ges en framskjuten plats iprogrammet och politiken bör bl.a. inriktas på attbistå tredjeländer i att förbättra sin kapacitet atthantera migration och skydd av flyktingar genomlångsiktiga lösningar.Rådet för rättsliga och inrikes frågor träffade idecember 2004 en politisk överenskommelse om att,efter yttrande från , senast den1 skall en övergång till omröstning medkvalificerad majoritet och medbeslutande ske påområdet för asyl, invandring och gränskontroll.Enhällighet skall dock enligt beslutet fortsattgälla beträffande villkor för tredjelandsmedborgaresinresa och bosättning m.m. samt villkor för s.k.varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rätt attbosätta sig i annan medlemsstat.I kommissionens meddelande om förbättrad tillgångtill långsiktiga lösningar föreslås att flexiblaregionala EU-program för skydd i utdragnaflyktingsituationer skall inrättas. Programmen skallutformas i nära samarbete med länderna i denaktuella regionen. En grundförutsättning för attskydd skall kunna erbjudas i regionen är attrespekten för internationella och nationellarättsinstrument och principer upprätthålls.Kommissionens meddelande innehåller också ettvidarebosättningsprogram på EU-nivå. Utskottet delarregeringens uppfattning i skrivelsen att ökadeansträngningar på EU-nivå när det gäller attförstärka skyddskapacitet och långsiktiga lösningargenom ökat samarbete med berörda länder är positivtmen att syftet måste vara att hjälpa dessa länderoch inte på något sätt stjälpa över ett störreansvar på dem. Även för vidarebosättningsprogrammenpå gemenskapsnivå bör principen om ansvarsfördelningvara vägledande, något som regeringen ocksåframfört.Enligt utskottets mening krävs det ett ökat inslagav finansiell solidaritet i EU:s flyktingpolitik.Den europeiska flyktingfonden, som har inrättats föratt stödja projekt i medlemsländerna, och vars medeläven kan användas för s.k. akutåtgärder föreskrivnai direktivet om tillfälligt skydd vid massflykt,fyller här en funktion. Vidare anser utskottet attarbetet med att förebygga och undanröja orsaker tillflykt och påtvingad migration kräver en helhetssynoch en samordning av olika politikområden inom EU.Utskottet kan också konstatera att iinternationella sammanhang och inom EU poängterarvikten av förebyggande insatser och att stöd inärområdet ges. Utskottet förutsätter också attregeringen även fortsatt verkar för en asyl- ochmigrationspolitik inom EU som tillgodoser högarättssäkerhetskrav.När det gäller återtagandeavtal kan nämnas att des.k. Gemenskapsavtalen om återtagande förhandlas avkommissionen på uppdrag av medlemsländerna. Det ärsedan medlemsländerna själva som tillämpar avtalen isyfte att underlätta ett återvändande och att utökasamarbetet med ursprungsländer och transitländer.Rådet har i sina slutsatser omen gemensam återtagandepolitik angett attkommissionens förhandlingsarbete bör bli föremål fören återkommande utvärdering. Av skrivelsen framgårockså att arbetar för att kommissionenspågående förhandlingar om återtagandeavtal skallslutföras, innan kommissionen ges ytterligaremandat.I motion Sf266 begärs tillkännagivanden om att EG-direktiv eller förslag till direktiv, om bl.a.familjeåterförening, asylprocedurer ochmottagandevillkor, skall omförhandlas ellertillbakavisas. Utskottet kan konstatera attutredningar pågår eller utredningsförslag lagts framoch propositioner aviserats avseendeimplementeringen av nämnda direktiv. mening bör det vidare arbetet avvaktasoch skäl saknas att tillstyrka yrkanden omtillkännagivanden i dessa fall.Utskottet återkommer nedan i skilda avsnitt tillolika EG-rättsliga frågor, direktivförslag m.m.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf12 yrkande 11, Sf15 yrkande 9, Sf266 yrkandena 5,7-9 och 11-15, Sf277 yrkandena 1, 12 och 14, Sf351yrkandena 1 och 2, Sf400 yrkandena 3-5 och 15-18samt K431 yrkande 6.TransportörsansvarUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motioner omtransportörsansvar. Jämför reservation 9 (fp,v, c, mp).Gällande ordningI , artikel 26, föreskrivs bl.a.att de avtalsslutande parterna skall införa reglerom att transportören är skyldig att vidta allanödvändiga åtgärder för att försäkra sig om att enutlänning, som transporteras luft- eller sjövägen,är innehavare av de dokument som krävs för inresatill de avtalsslutande parternas territorium. Vidareskall, om inte annat följer av förpliktelser isamband med anslutning till samtmed hänsyn till sin egen grundlag, de avtalsslutandeparterna förbinda sig att införa sanktioner mottransportörer som luft- eller sjövägen från tredjeland till deras territorium befordrar utlänningarutan nödvändiga resedokument.Rådet antog direktivet 2001/51/EGom komplettering av bestämmelserna i artikel 26 ikonventionen om tillämpning av avden (transportörsansvaret). Genomdirektivet skall en harmonisering ske av staternaslagar om ekonomiska sanktioner för transportörer somförsummar sin skyldighet att kontrollera att demedborgare i tredjeland som de befordrar tillstaternas territorium har giltiga resehandlingar.Kontrollskyldigheten lagregleras i 5 kap. 2 a §utlänningslagen (1989:529), UtlL, och enligt 7 kap.10 § UtlL skall transportörer som inte uppfyller sinkontrollskyldighet kunna påföras en sanktionsavgift.MotionerI ett antal motioner begärs tillkännagivanden omtransportörsansvaret.Lars m.fl. (fp) vill i motion Sf277yrkande 15 ha en rättslig prövning i avtransportörsansvaret.I motion Sf266 av m.fl. (v) yrkande 6påkallas nya förhandlingar om direktivet omtransportörsansvar.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf12yrkande 10 att i EU skall verka för attbestämmelserna om transportörsansvar rivs upp.Även i motion Sf400 av m.fl. (mp)yrkande 9 begärs ett upprivande avtransportörsansvaret.Utskottets ställningstagandeDen infördes, med anledning av rådetsdirektiv /51/EG, nya regler i utlänningslagen omskyldighet för transportörer att kontrollera attutlänningar innehar pass och andratillståndshandlingar för inresa (prop. 2003/04:50,bet. 2003/04:SfU11, rskr. 2003/04:214). Därvidklargjorde utskottet att inskränkningar i rätten attsöka asyl aldrig kan accepteras. Utskottet utgickockså från att regeringen i de fortsattadiskussionerna inom EU om utformningen avasylpolitiken kommer att fortsatt värna asylrätten.Utskottet, som angav att det är viktigt att denfortsatta tillämpningen av lagen och EG-regelverketi blir på avsett sätt, ansåg att regeringeninom kort borde genomföra en förnyad översyn avtransportörsansvaret. gjorde etttillkännagivande härom och om att regeringendärefter bör återkomma till med enredovisning och analys, varvid även möjligheternaatt inom EU på nytt behandla frågan omtransportörsansvaret bör belysas. Enligt utskottetsmening finns inte nu skäl att göra något förnyatuttalande.Motionerna Sf12 yrkande 10, Sf266 yrkande 6, Sf277yrkande 15 och Sf400 yrkande 9 avstyrks med detanförda.InvandringspolitikenFamiljeåterföreningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden bl.a. omanhörigbegreppet, försörjningskrav och DNA-prov. Jämför reservationerna 10 (m), 11 (fp),12 (c), 13 (fp, kd, v, c, mp) och 14 (c).Gällande bestämmelserI 2 kap. 4 § UtlL regleras i vilka falluppehållstillstånd får ges till en utlänning som äranhörig till någon som är bosatt i eller harfått uppehållstillstånd för bosättning här. Deanhöriga som omfattas enligt paragrafen är make ochsambo, ogifta barn , om de är eller harvarit hemmavarande, samt annan nära anhörig somingått i samma hushåll som anknytningspersonen.Homosexuella förhållanden likställs medheterosexuella. Om makar eller sambor har sammanbottstadigvarande utomlands ges uppehållstillstånd. Enförutsättning för att tillstånd skall beviljas makeeller sambo i ett förhållande som inte är etableratsedan tidigare är att förhållandet bedöms somseriöst och att särskilda skäl inte talar mot atttillstånd beviljas. Tillstånd kan också ges till enutlänning som på annat sätt har särskild anknytningtill Sverige.Vid prövning av en ansökan om uppehållstillståndbeaktas om utlänningen kan förväntas föra enhederlig vandel.SkrivelsenAv skrivelsen framgår att rådets direktiv /86/EGom rätt till familjeåterförening är tillämpligt påvissa anhöriga till tredjelandsmedborgare som harett uppehållstillstånd med en giltighetstid på minstett år och som har välgrundade utsikter att få ettvaraktigt uppehållstillstånd. Vissa kategorier ärundantagna från direktivets tillämpningsområde,bl.a. personer som fått tillfälligt skydd.Direktivet ger make och minderåriga barn enprincipiell rätt till familjeåterförening.Direktivet skall vara genomfört i svensk rättsenast , och en särskild utredarehar fått i uppdrag att ta ställning till hur detskall genomföras i (dir. 2003:181).Utredningen skall även undersöka vilka möjligheterdet finns att införa ett försörjningskrav för andraanhöriga än makar och sambor i etableradeförhållanden och minderåriga barn. I uppdraget ingårockså att utreda hur förslagen i Anhörigkommitténsdelbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13)förhåller sig till bestämmelserna i (dir. 2004:171) skalluppdraget redovisas i ett delbetänkande den 15 mars2005 och i ett slutbetänkande den 30 juni 2005.MotionerI motion Sf221 av () begärs i yrkande1 ett tillkännagivande om att DNA-prov skall kunnautgöra grund för familjeåterförening, i fall därskriftlig dokumentation saknas eller bedöms habrister. I samma motions yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att huvudregeln bör vara attutförande av DNA-prov medges för att fastställagrund för återförening, när detta begärs av enskildperson.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf284 yrkande7 ett tillkännagivande om en mer flexibellagstiftning i när det gälleranhöriginvandring och vikten av att nya regler föranhöriginvandring i linje med Anhörigkommitténsförslag presenteras för . Enligtmotionärerna slår dagens system fel mot t.ex.åldriga föräldrar till personer som haruppehållstillstånd i . I samma motionsyrkande 8 begärs ett tillkännagivande om vikten avanhöriginvandring och i yrkande 9 etttillkännagivande om att införa ettförsörjningsansvar för arbetskraftsinvandrare ochandra invandrare som vill ta med sina anhöriga samtatt tiden för detta försörjningsansvar bör uppgåtill . I yrkande 10 begärs etttillkännagivande om sanktioner omförsörjningsansvaret inte uppfylls. Motionärernaanser att sådana bör tillgripas endast iundantagsfall.Bo Könberg m.fl. (fp) begär i motion Sf15 yrkande1 ett tillkännagivande om att ytterligare förseningav förslag till nytt regelverk för anhöriginvandringinte får ske.Sven m.fl. (kd) begär i motion Sf351 yrkande18 ett tillkännagivande om anhörigbegreppet och dens.k. Motionärerna anseratt bestämmelsen bör återinföras. I yrkande 19begärs ett tillkännagivande om ett vidgatfamiljebegrepp i utlänningsärenden. I många kulturerär det enligt motionärerna brukligt att man taransvar för sina äldre.Lars m.fl. (v) begär i motion Sf266 yrkande16 ett tillkännagivande om att regeringen snarastbör förelägga en proposition om mindrerestriktiva regler för anhöriginvandringen.Motionärerna anser att kravet på att ett barn skallha varit hemmavarande bör tas bort och att sistalänken-bestämmelsen skall återinföras. Däremotavvisar de krav på försörjning.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf360yrkande 9 ett tillkännagivande om att underlätta föranhöriga utanför kärnfamiljen att fåuppehållstillstånd i förutsatt attanknytningspersonen har försörjningsansvar för denanhörige. Försörjningsansvaret bör som huvudregelgälla högst två år.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf12yrkande 4 ett tillkännagivande om en utökadanhöriginvandring i linje med Anhörigkommitténsförslag. Motionärerna anser att det skall varamöjligt att ansöka om uppehållstillstånd i Sverigeoch att möjligheterna bör vidgas så att ävenanhöriga utanför kärnfamiljen kan flytta tillSverige.Utskottets ställningstagandeRådets direktiv om rätt till familjeåterförening gersom redan nämnts make och minderåriga barn enprincipiell rätt till familjeåterförening. Förövriga anhöriga finns inga bindande regler, utan detlämnas åt varje medlemsstat att avgöra i vilken måndessa skall beviljas återförening. Exempelvis kan iden nationella lagstiftningen en registrerad partnerjämställas med make.