bet · GT01MJU1 · 2005-12-01 00:00:00 — Vi håller på med kostnader och målkonflikter. Det är väsentliga påpekanden. De måste finnas med i diskussionerna. Jag pekade på att när man säger att vi på ett enhetligt sätt ska beskriva drivkrafter och orsaker till miljöproblemen kommer man in på en väldigt stor frågeställning. Ska vi dessutom vara en utredande institution, , som tar över väldigt stora delar av miljödiskussionen? Det är en annan fråga. Ordföranden: tackar , som är ordförande. (): berörde som hastigast de nya gifter som finns i barnens vardagsmiljö, bromerade flamskyddsmedel med flera. Där har också Världsnaturfonden och Kungliga Tekniska högskolans undersökning visat att den typen av gifter finns i högre utsträckning i den yngre generationen än hos de äldre. När du sedan visade bilder på mer åtgärdsinriktade saker som ni ska gripa er an fanns inte åtgärder på giftområdet med. Med tanke på att det är saker som finns i barnens vardagsmiljö - i kläder, leksaker, elektroniska produkter och så vidare - vill jag ändå fråga om inte ser detta som ett problem. Hur tänker ni i så fall tillsammans med andra gripa er an detta? : Vi ser defintivt detta som ett område där man behöver arbeta och vidta åtgärder. Det görs också i samarbete med till exempel Kemikalieinspektionen. Den gör ett väldigt aktivt arbete internationellt för att lyfta frågorna och försöka att få åtgärder vidtagna. Vi jobbar på alla fronter vi kan med att pusha för att forskningen ska få medel på det här området så att man kan få en bättre bild av hur det ser ut. (): Ni vet på att vi bygger väldigt mycket i det här landet, . Det har varit stiltje . Vi har stadsförnyelse och nybyggnation. Min fråga till är: Den kompetens och kunskap som vi nu har på den höga nivån i och i verket, finns den i kommuner, i bostadsbolagen och hos byggherrar? Eller bygger vi nu igen bostadsområden som ska hålla som har precis samma problematik med dålig miljö som också påverkar människors hälsa och speciellt våra barns hälsa? : Tyvärr är skillnaden i kompetens, kunskap och resurser i kommunerna väldigt stor. Där finns det ett helt stort kontor som är mycket större än hela . Där finns det naturligtvis oerhört mycket kompetens. En liten kommun som också behöver bygga och komplettera under dessa har i den mån den har haft kompetens tidigare av olika skäl varit tvungen att lämna ifrån sig den. Där finns det ett stort problem. Det är samma sak när det gäller bostadsbolagen och byggherrarna. Hos de stora finns särskilda kontor för detta, och det finns också på konsultsidan. Men när man kommer ned i den mycket fragmenterade branschen finns det väldigt många som inte alls har den här kunskapen. Vi har precis i bygga-bo-dialogen nu startat ett kompetensutvecklingsprogram för dem som ska jobba med detta. Det heter Hands on. Det gäller byggnadsarbetare och fastighetsskötare. Det ska också gå vidare via fackföreningarna till ett bredare program där vi tar upp frågorna. Vilka konsekvenser får det om man gör fel? av kostnaderna för fel i byggandet beror på att man har slarvat. Det läggs sedan på bostadskostnaderna. Det pågår en del arbete. Vårt utbildningsprogram är precis i början. Men det har mött mycket positiva signaler. (): Jag vet inte om jag ska ställa frågan till eller . Ni får väl lyssna och avgöra. Det gäller barns miljö och buller. Barn kan som bekant inte välja miljö. Ju mindre de är desto mindre möjligheter har de. Jag läser här i rapporten på s. 12. Man konstaterar att barns problem med hörseln har ökat och ökar snabbt. Man läser också i tidningarna att tinnitus ökar. Sedan konstaterar man också att det i förskolor och skolor har uppmätts så höga ljudnivåer att de i vissa fall överskrider gränsen för när hörselskydd måste bäras enligt arbetsmiljölagstiftningen. När jag då vänder på bladet och läser hur miljömålsarbetet kan förbättras konstaterar man att det är ett nytt mål som ska tas fram i stället för att åtgärda problemet. Varför gör man på det viset när man har konstaterat att det är ett problem? , : Jag skulle vilja svara att det är två olika saker. Det är självklart att vi i vårt tillsynsarbete nationellt och framför allt lokalt i kommunerna måste gå ut och aktivt titta på hur skolmiljön är och hur det är i daghem och fritidshem och se till att ljudnivåerna sänks. Det kanske krävs mindre barngrupper på skolor och daghem. Det kanske är andra åtgärder som måste till. Problemet måste man lösa precis där det uppstår. Det är kommunerna som har den direkta operativa tillsynen. De har också verktygen. Men det är ett bekymmer med för stora barngrupper. Ordföranden: så mycket, . Jag får nog be er ändå att försöka rikta in er så tydligt som möjligt när ni ska ställa frågan, även om jag vill ge utrymme för bakgrundstext. (): Jag vänder mig till . När man fokuserar på barnen blir allting väldigt tydligt. När det gäller radon gör samhället skillnad på barn. Barn som bor i småhus omfattas av det stöd som finns för radonsanering men inte de som bor i flerfamiljshus. Finns det någon statistik där man ser de barn som är utsatta när det gäller boendeform? Har haft synpunkter på att stödet är på det sättet och inte omfattar barn i flerfamiljshus? Jag tycker att det är väldigt orättvist och konstigt. : Vi har inte haft synpunkter på att det skulle vara orättvist. För flerfamiljshusen är det ofta en verksamhetsutövare som hyr ut bostäder på något sätt och därför är ansvarig för sin verksamhet. Där ingår att ha radonproblematiken som del av det. : Man kan säga att det är samma riktvärde oavsett om det är flerfamiljshus eller andra bostäder, villor och annat. Kraven är desamma. (): Min fråga går till . Mycket av det som diskuterades om buller handlade om trafikbuller och skapande av en tyst sida. När det gäller tyst sida funderar jag över insidan av våra byggnader. Vi behöver inte spänna öronen mycket för att höra bakgrundsljudet i den här lokalen. Hur är den negativa påverkan och förhållandet mellan det buller som kommer utifrån och det som genereras på insidan av våra byggnader. : Vi har koncentrerat oss på trafikbuller. Men det lågfrekventa bullret är också ett problem. ligger det inte precis i den här diskussionen, men vi har i andra sammanhang diskuterat detta i form av den goda inomhusmiljön. Det är de långsiktiga besvären som är svåra att komma åt. Det handlar om nivåer på 55 och . Men det kan ändå vara skadligt . Vi har uppe den frågan och vi diskuterar den i samband med att vi har den goda inomhusmiljön i fokus. Det är inte minst viktigt när vi talar om energifrågor och ventilation. (): Jag har också en fråga till . Jag ser en väldigt stark konflikt här mellan olika saker, som tog upp. Det gäller det som jag har satt inom ruta. Det är meningen: Det är inte tillåtet att bortse från risken för bullrets påverkan på människors hälsa. Sedan finns den lite mer tillåtande attityden: Det finns en möjlighet att göra avslag. beskrev vilka resurser har för att ha kunskap om dessa frågor. Det kan väl inte rimligtvis vara så att barnen i är tåligare än barnen i övriga landet för utveckling av tinnitus och öronsus? Vad har för förslag till oss lagstiftare i ? Ska vi följa försiktighetsprincipen och förbjuda buller över en viss nivå där barn ska vistas och bo? Barn väljer som sagt heller inte själva. Det är vi som måste besluta för dem. : Svaret på frågan är att det är väldigt svårt att med dagens lite trubbiga riktvärden säga att man ska lagstifta om det. Det är möjligt om man kommer fram till en annan modell för riktvärden för natt, kväll och dag att man då skulle kunna gå vidare i den diskussionen. Det är för trubbiga riktvärden för att ligga till grund för en lagstiftning. Det är min uppfattning . Däremot är det naturligtvis inte så att stockholmsbarnen är tåligare än gällivarebarnen. (): Min fråga går till . Du visade i din första genomgång ett antal exempel på barns ökade känslighet, problem med astma och annat. Ni lägger nu fram förslag på nya delmål när det gäller buller. Med anledning av den genomgång som du gjorde - ser ni att vi också skulle behöva andra delmål på andra områden? Eller har vi valt ut rätt frågor att syssla med? : Ett nytt delmål för partiklar för frisk luft är föreslaget. Det är ett mål som vi anser vara viktigt. Vi jobbar inte med att arbeta fram egna delmålsförslag, utan vi arbetar via de målansvariga myndigheterna. Vi för alltså in våra synpunkter till , som har ansvar för frisk luft, och kanaliserar våra synpunkter där. Där har det lagts fram ett nytt förslag till delmål. de (): Ordförande! Jag skulle vilja ha en kommentar från ordförande om den målkonflikt som finns mellan buller och utsläpp. börjar man bygga ganska mycket i storstäderna eftersom det finns en stor efterfrågan på bostäder. Då bygger man på områden där man inte har byggt tidigare eftersom man har tyckt att de har varit bullerstörda. Jag tänker då speciellt på spårbunden trafik. Det finns en konflikt där. Spårbunden trafik ger ju inga utsläpp, men det blir buller. Jag skulle vilja ha en kommentar till detta. I håller nu en hel del bostäder på att stoppas beroende på bullernivåerna. Men om de får byggas så får man tillgång till den spårbundna trafiken och slipper utsläpp. Jag vill visa på konflikten mellan byggnation, buller och utsläpp. : Jag har inget svar på det, framför allt inte något kort svar. Det finns förstås massor av den här typen av målkonflikter inrymda i de bedömningar som görs. Hälsofrågorna väger naturligtvis tungt, och därför lades det ganska stor vikt vid att man noterade att partikelutsläppen har ökat i stadsmiljöer över huvud taget. Det har naturligtvis samband med dubbdäck och med trafiken. Kollektivtrafiken inrymmer ju andra värden än det som gäller buller, om det nu är spårvagnar eller vad det kan vara. Men den typen av konflikter finns det legio av, och då får man göra en bedömning av vad som är viktigast. , (-): Mot bakgrund av de negativa effekter i form av buller och hälsoskadliga luftföroreningar från vägtrafiken som barnen blir utsatta för tycker jag att förslagen om mjukare beläggningar och andra däck är alldeles otillräckliga för att nå målen. Jag har en fråga till . I det kapitel i miljömålsredovisningen som fokuserar på barn undrar jag varför ni inte redovisar det enda som kan uppnå någon verklig effekt, det vill säga åtgärder som står under etappmål 1, under det 15:e målet. Det handlar alltså om god miljö och åtgärder som minskar bilanvändningen. Bilanvändningen är för övrigt den vanligaste dödsorsaken bland barn i . : Jag vet inte om jag ska hänvisa till mina kolleger. har varit mer inne i den diskussionen. Jag kan bara säga att vi har den typen av strategier uppe. Vi ska mäta de mål som är uppsatta, men visst behövs det en fördjupad diskussion om de stora målkonflikterna. Vad gör man åt de grundläggande problem som orsakar mycket av miljöproblemen? Vi har fått en anmodan nu om att lägga större vikt vid och ägna mer intresse åt de frågorna. Det kommer vi också att göra. Något annat svar har jag inte. Ordföranden: blir det en kort kaffepaus. Ordföranden: fortsätter nu seminariet där vi går igenom den senaste om våra miljökvalitetsmål. Vi har ju pratat buller . är det att gå över på den andra avdelningen, som handlar om övergödningen och havet. Jag kan nämna för er som tittar där hemma att kommer vi dessutom att ha en debatt i kammaren om havsmiljön. Detta känns alltså extra angeläget. Först ut i detta avsnitt är från . , : Jag ska inleda detta mycket kort genom att visa två bilder. Den första är den bild som speglar den diskussion som förs om havsmiljön. Den är tagen från en satellit och den visar när algblomningen stod på topp. Jag tycker att det är viktigt att säga att det även finns ett liv utanför alla eventuella miljömål, och framför allt delmål. Havsmiljön är hotad på många olika sätt, och man måste jobba brett och på alla fronter. Det jag visar här är en bild som kommer med i en bok som vi presenterade . Det är en stor syntes av var kunskapen står när det gäller den svenska havsmiljön. Detta visar hur pass komplext det är redan utifrån de geografiska förhållandena. Förutom övergödningsproblematiken har vi en miljögiftsproblematik. Det råder en miljögiftssituation där gifterna faktiskt har slutat att minska. Det kan till och med finnas tecken på att vissa gifter ökar. Vi har ett problem när det gäller det hållbara utnyttjandet av fiskebestånden i den miljön. Det gäller såväl i - den bild jag visar här visar och den speciella geografiska situation som finns där - som i , där detta är välkänt. Vi har också ett fjärde område med framför allt potentiella hot om en ökad sjötrafik, med en flotta som ibland lämnar en del övrigt att önska. Jag tror att det är viktigt att se att hoten mot den miljön kommer både när det gäller det som sker i den miljön och från omgivningarna till den miljön. Det gäller alltså mer än övergödningen. Därmed lämnar jag över ordet till . Ordföranden: så mycket! Och välkommen, ! , : har vi miljökvalitetsmålet om ingen övergödning. Övergödningen orsakas av att vi släpper ut stora mängder av näringsämnena fosfor och kväve. Eftersom vi vet att mängden algblomningar och dess frekvens ökar vid övergödning är självfallet bilden efter sommarens kraftiga algblomning att det är långt kvar till målet. Det känns som om det har blivit lite sämre. Frågan är om det görs någonting åt det här. Och hur går det? Mitt svar är att det faktiskt görs en hel del. Miljökvalitetsmålet om ingen övergödning består av fyra delmål som går ut på att vi ska minska belastningen av näringsämnen i vårt land. Detta ska vara uppnått som ett steg på vägen mot miljökvalitetsmålet. Det ska i sig vara uppnått . Det innebär egentligen att vi har ett tillstånd som är fritt från övergödning. Jag tänker berätta lite om hur det går med övergödningsmålet. Belastningen minskar såväl i som i övriga . Vi närmar oss samtliga delmål. Vi har tydliga minskningar av utsläppen till luft när det gäller kväveoxid och ammoniak. Men även utsläppen till vatten av fosfor och kväve minskar betydligt. Det går i alla fall åt rätt håll här, alltså. Jag ska också gå in lite mer specifikt på delmålen. Delmål 1 har föreslagits utgå, så det tar jag inte upp här. Delmål 2 berör utsläpp av fosfor till vatten och innebär att vi ska minska utsläppen kontinuerligt års nivå. Här beräknas utsläppen ha minskat . Utsläppen har minskat från jordbruket - egentligen mest på grund av att vi har fått färre boskapsdjur, så det är väl ingen riktig åtgärd. Även reningsverk och industri har minskat sina utsläpp. Det är dock svårt att följa upp detta delmål. Vad är en kontinuerlig minskning? Hur definierar man det? Dessutom har vi bara data från jordbruket att jämföra med. Den beräkningsmodell som vi har är dessutom inget vidare. Vi har stora kunskapsluckor när det gäller jordbruksåtgärdernas effekt. Vi vet inte riktigt vad vi får för effekt när vi vidtar en åtgärd mot jordbruksläckage av fosfor. Slutsatsen blir därför att bedömningen av måluppfyllelsen helt enkelt är osäker. På regeringens uppdrag har vi preciserat målet, eller i alla fall lämnat ett förslag. Om det går igenom i miljöpropositionen , kommer det nya delmålet att innebära att vi ska minska detta . Åtgärder ingår också i förslaget. Delmål 3 gäller utsläpp av kväve till havsområden söder om . Det handlar om en 30-procentig minskning . Även här har det minskat . Det är en betydande minskning, och det har minskat därefter också. Det är framför allt punktkällorna och utbyggnaden av kväverening i de kommunala reningsverken som har slagit igenom här. Men alldeles färska uppgifter visar också att läckaget från jordbruket minskar. Det är någonting som vi inte riktigt trodde förut. Det gäller särskilt , då de nya åtgärderna via miljömålen slog igenom. Det är åtgärder som fånggrödor, som man planterar in för att minska kväveläckaget. Det är också ökad vårbearbetning och rådgivning om gödsling till jordbrukarna så att de gödslar optimalt. Men det handlar även om att åkermarken har minskat i . Det är ju inte direkt någon åtgärd, och knappast särskilt önskvärt alls. Men det är ändå så att om vi har mindre så får vi mindre läckage. Nya modellberäkningar visar också att vi hade större utsläpp än vad vi trodde tidigare. Den gamla siffran på kväve har ändrats till . Det innebär att vi måste minska mer på kvävet - med ungefär . De här 4 500 tonen som vi ytterligare måste minska med har vi inga åtgärder planerade för . Där finns alltså en lucka. Vi har även ett mål för ammoniak. Där ska vi minska . Där går det riktigt bra. Utsläppen har minskat . Det är framför allt inom jordbruket som minskningen har skett, och det är den stora källan. Det beror delvis på en halvering av antalet boskapsdjur - vilket kanske inte är meningen - och delvis på en förbättrad gödselhantering bland jordbrukarna. Jordbruket är alltså den största källan, och det har minskat . Den enda smolket i glädjebägaren här är väl att utsläppen har ökat från övriga sektorer som personbilar och industri. Det gäller främst massa- och pappersindustrin. Men de utsläppen utgör dock av de totala utsläppen. Det är alltså inte så oroande ändå, men vi måste hålla koll på det. Om man räknar in de åtgärder som är planerade och beslutade, ser det rätt ljust ut för det här målet. Det ser ut som om vi kan nå det utan ytterligare åtgärder. Men minskningen av antalet djur innebär egentligen bara att vi föder upp grisarna i i stället, så utsläppen där kommer till stor del att falla ned i ändå. Delvis har vi alltså bara flyttat problemet utanför våra gränser, och vi får kanske tillbaka det ändå. Det är viktigt att komma ihåg. Sedan har vi målet om kväveoxider till luft. Detta kommer framför allt från förbränning och transporter. Det har minskat . Det är också en rejäl minskning. Kväveavgifterna, katalysatorerna på bilar med mera är viktiga åtgärder som har gett effekt här. Det handlar också mycket om internationella åtgärder. har utsläppen från personbilar minskat trots att vi har fått fler bilar och ökad trafik. Å andra sidan har de ökat från de tunga lastbilarna, som inte har några katalysatorer. Där har vi en oroande utveckling. Tunga lastbilar står för av vägtrafikens utsläpp. Utifrån den prognos som vi har gjort når vi inte riktigt delmålet med de åtgärder som vi har planerat. Vi når bara till 160 000 av . Här behövs ytterligare åtgärder, och det har vi också föreslagit. Men det finns inget beslutat om dem . Delmålet bör kunna nås om man vidtar ytterligare åtgärder. Men en oroande utveckling finns för vägtrafiken eftersom den ökar. går vi in på miljökvalitetsmålet. Där är det snarare så att det är långt kvar. Det beror delvis på den definition som vi har av miljökvalitetsmålet; vi ska egentligen inte ha några effekter av övergödning i vare sig mark eller vatten. En viktig faktor här är att även om vi minskar våra utsläpp väldigt kraftigt - vilket vi ju också har gjort nu - så visar miljöövervakningen inga tydliga förbättringar ute i miljön. Det gäller den riktiga miljön, till exempel vårt hav. Lokala förbättringar kan vi se, men inga storskaliga. En anledning till detta är att vi påverkas till stor del från andra länder. Vi kan helt enkelt inte nå miljökvalitetsmålet själva. Kraftiga åtgärder måste genomföras i hela , främst genom EU. Vi ser EU som det primära verktyget för att nå målet. Det gäller till exempel olika EU-direktiv som EU:s ramdirektiv för vatten. Det ser vi som det kanske viktigaste verktyget för att nå målet. Vad gäller övergödningen av sjöar och vattendrag kan vi dock nå målet med nationella åtgärder eftersom vi kan kontrollera fosforutsläppen internt i landet. Vi har ju inte heller något luftnedfall av fosfor. Det här kan vi i alla fall fixa! Dessutom har vi, som jag sade tidigare, en hög ambitionsnivå i målet. Dit är det mycket långt. Vi har fördröjningseffekter av åtgärder som vi vidtar. Vi har återhämtningstiden i miljön, som ställer till det för oss. Till exempel kan gamla fosforsynder läcka ur sediment . Detsamma gäller för kväveupplagring i skogsmarker. Det kan också ta innan det återhämtar sig. Detta blir alltså svårt att nå. Slutsatsen blir att även om vi stänger alla kranar så kommer vi inte att kunna nå det tillstånd som anges i miljökvalitetsmålet . Man kan givetvis fundera på det. Ska vi formulera om målet? Det är någonting som vi kommer att överväga i nästa fördjupade utvärdering. Om vi går tillbaka till delmålen kan vi fråga oss: Räcker våra åtgärder? På luftsidan ser det ganska bra ut även om det behövs lite mer när det gäller kväveoxid. Men på vattensidan behöver vi som sagt mer. Det gäller delvis kväveberäkningen som har gjorts om och som gör att vi behöver ytterligare . Där finns det alltså inga åtgärder. Motsvarande gäller för jordbruket eftersom det finns ett förslag om precisering av delmålet. Där har vi även föreslagit åtgärder för till exempel enskilda avlopp och jordbruk. Men dessa är inte beslutade . Det är bara förslag. Summan blir helt enkelt att det krävs ytterligare åtgärder för både fosfor och kväve. utvärderar vi självfallet kontinuerligt om vi vidtar rätt åtgärder, på rätt plats och så vidare. Blåstången kan bli så fin i som jag visar på den här bilden - vilket den ofta inte alls är. Det har vi tittat lite mer på, och jag tänkte låta min kollega berätta lite mer om det . Per , : Jag ska berätta lite grann om en studie som har gjorts som en följd av den fördjupade utvärdering som har utfört. Ett av de förslag som fanns i den var att man skulle göra en genomgång av vilka av näringsämnena fosfor och kväve som är väsentliga att åtgärda. Jag ska först ge en mycket kort bakgrund till varför vi tyckte det. har redan lite grann visat att vi inte har haft några påtagliga förbättringar i . Det här är någonting som visar detta. Det här är totalmängderna av kväve i hela egentliga vatten. Det visar ungefärligen samma nivå och . Det är möjligtvis en liten minskning. När det gäller totalmängden fosfor har vi en likartad bild, men här ser vi faktiskt att vi har en ökning av nivåerna och mängderna fosfor i öppna . När man lade upp den strategi för åtgärder som man har hade man ett underlag som visade på en kvävebudget för som låg på i runda tal en miljon ton från föroreningstillförsel. Dinitrifikation är havets förmåga till självrening, att omvandla växttillgängligt kväve till fri kvävgas som går upp till atmosfären. Sedan hade man kvävefixering som är det omvända, alltså att cyanobakterier kan omvandla kvävgas från atmosfären till växttillgängligt kväve. Så där såg bilden ut . När vi nu tittar lite närmare på de data som gäller för mitten av 90-talet - det är så recenta data som vi har kunnat använda oss av nu - vet vi att vi har minskat tillförseln av kväve ganska ordentligt. Vi ligger på . Vi har en dinitrifikation som kanske är avsevärt högre än vad de tidigare uppskattningarna innebar. Framför allt har man räknat upp den kvävefixering som de här cyanobakterierna står för till . Det finns uppskattningar som ligger på . Det finns till och med de som säger att det kan vara uppåt en miljon ton. Alltså har bilden förändrats ganska dramatiskt när det gäller kvävebudgeten i . Vi tycker då att det är viktigt att man gör en utvärdering av vad det här betyder för och för de åtgärder som vi kan vidta för att reda ut problemen. Vi hade också vetskap om att vi haft problem att nå konsensus bland forskare här i om vad man ska göra och framför allt när det gäller kvävebilden. Vi tyckte i det här läget att vi borde kalla in en extern internationell expertgrupp som skulle hjälpa oss med detta. Vi har bjudit in en mycket kompetent grupp som dessutom alla är våra förstahandsval. De har med liv och lust ställt upp i det här arbetet och kommer med sina rekommendationer. De här rekommendationerna har kommit ut som preliminära rekommendationer som har lagts på . Den här gruppen arbetar fortfarande med nya data. De här åtgärderna på kvävesidan har vi vidtagit ganska sent. Det finns inte så långa tidsserier för att se om det här har givit effekter eller inte, men de tittar på det för tillfället.