bet · GT01JuU1 · 2005-12-06 00:00:00 — 2004/05:88 Nya regler om dödförklaring överför regeringen till utgiftsområde 3, anslag 3:1 . Domstolsväsendet behöver enligt regeringen tillföras ytterligare resurser som ett resultat av en ändring i lagen om offentlig upphandling vilken innebär att bl.a. leverantörer får möjlighet att ansöka om överprövning av tilldelningsbeslutet. Anslaget ökas därför engångsvis med . Regeringen anför vidare att det i regeringens sysselsättningspaket ingår ett förslag för att förbättra arbetsmarknaden för arbetslösa akademiker genom att förstärka beredningsorganisationen med en tillfällig ökning av antalet notarieplatser med 100. För detta ändamål tillförs domstolsväsendet35 . Anslagspost 4 Vissa domstolsutgifterflyttas från anslaget för Domstolsväsendet. Med anledning av detta överförs från anslaget till anslag 4:12 Rättshjälpskostnader m.m.Anslaget minskas med motsvarande av anslaget, som en åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . I motion Ju559 (m) föreslås en höjning av anslaget med eftersom satsningar på polis- och åklagarväsendet medför en ökad måltillströmning och därför att en satsning på rättsväsendet också kräver en satsning på domstolarna. Anslagsökningen skall dessutom täcka kostnaderna för en högre ersättning till nämndemännen. I motion Ju508 (fp) föreslås att anslaget ökas med för att stärka domstolsorganisationen till följd av en ökad måltillströmning. Av samma skäl föreslås i motion Ju540 (kd) en anslagshöjning om utöver regeringens förslag och i motion Ju502 (c) en ökning av anslaget om i förhållande till regeringens förslag. I nedanstående tabell återfinns en jämförelse av regeringens och oppositionens förslag till anslag till Kriminalvården . (beloppen anges i tusental kronor) Anslag 2005 inkl. TB uppgår kriminalvårdens anslag, inklusive medel som föreslås tillföras på tilläggsbudget, till . Vid ingången av året hade en anslagskredit om utnyttjats. Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår ett ramanslag för på . För att ge kriminalvården förutsättningar att bl.a. fortsätta utbyggnaden av anstalts- och häkteskapaciteten samt för att förbättra säkerheten föreslår regeringen att anslaget tillförs . Av tillskottet skall användas till en fortsättning på den särskilda narkotikasatsning inom kriminalvården som inleddes (se prop. 2001/02:91). Anslaget tillförs vidare i enlighet med vad som aviserades i föregående års budgetproposition. I anslagsberäkningen har hänsyn även tagits till beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. I ett antal motioner yrkas att anslaget skall höjas i förhållande till regeringens förslag. I motion Ju559 (m) begärs en höjning av anslaget med ytterligare för att dels öka antalet platser på häkten och anstalter, dels möjliggöra ett överförande av institutionsvården av unga lagöverträdare från till kriminalvården. Även i motion Ju410 (m) begärs att institutionsvården av unga lagöverträdare överförs till kriminalvården. I motion Ju508 (fp) begärs en höjning av anslaget med ytterligare . Beloppet skall användas till en ökad utbyggnad av anstalts- och häktesplatser, till förbättrad säkerhet, till mer och bättre utbildad personal samt till en förbättrad behandlingsverksamhet och till bekämpande av narkotika på anstalterna. I motion Ju414 (fp) begär motionären att ett häkte skall lokaliseras i anslutning till , och i motion Ju529 (fp) begär motionärerna fler anstalts- och häktesplatser med en målsättning om högst beläggning på anstalterna. I motion Ju540 (kd) begärs en höjning av anslaget med ytterligare . De ökade medlen skall bl.a. användas till fler anstaltsplatser, till mer utbildningsinsatser för anställda som arbetar nära de intagna samt till att öka narkotikabekämpningen. I motion Ju459 (kd) begärs att kriminalvården skall ges tillräckliga resurser och att antalet häktesplatser skall utökas. I motion Ju502 (c) begärs en höjning av anslaget med för att bl.a. kunna inrätta fler anstalts- och häktesplatser samt för att förbättra missbruksbehandling och övrig programverksamhet för de intagna. I nedanstående tabell återfinns en jämförelse av regeringens och oppositionens förslag till anslag till . (beloppen anges i tusental kronor) uppgår BRÅ:s anslag till ca . Vid årets ingång fanns ett anslagssparande på . Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår ett ramanslag för på såvitt gäller BRÅ. Av detta anslag avser medel för fortsatt medlingsverksamhet. I anslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Anslaget minskas med , motsvarande av anslaget, som en åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . I motion Ju559 (m) föreslås att anslaget till BRÅ skall minskas med . Enligt motionärerna bör en tydligare akademisk frihet och ett bredare perspektiv inom det kriminalpolitiska området eftersträvas, varför verksamheten inom BRÅ bör minska. I motion Ju508 (fp) föreslås också att anslaget till BRÅ skall minskas med . I nedanstående tabell återfinns en jämförelse av regeringens och oppositionens förslag till anslag till för . (beloppen anges i tusental kronor) Vid utgången av saknade anslagssparande och utnyttjade i stället anslagskrediten med ett mindre belopp. uppgår anslaget till . Utgiftsprognosen för är beräknad till . I anslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. För att finansiera polisens ökade kostnader till följd av avgiftsfinansiering av rättsintyg överförs från anslag till anslaget till . Vidare minskas anslag med , motsvarande av anslaget, som en åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . I motion Ju559 (m) yrkas en höjning av anslaget med . Dessa ytterligare medel skall användas till att finansiera stöd och utbildning för läkare inom sjukvården som utfärdar rättsintyg samt för forskning inom myndighetens område. I nedanstående tabell återfinns regeringens förslag till anslag till . (beloppen anges i tusental kronor) Nämnden skall bl.a. följa den nationella och internationella utvecklingen på genteknikområdet. Vid utgången av uppgick nämndens anslagssparande till . uppgår anslag till . Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår ett ramanslag till för på . I anslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknade utgiftsökningar för bl.a. löner och lokaler. Anslaget minskas med , motsvarande av anslaget, som en åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . I nedanstående tabell återfinns en jämförelse av regeringens och oppositionens förslag till anslag 2006. (Beloppen anges i tusental kronor) uppgår anslag till . Vid ingången av året uppgick anslagssparandet till . Anslagssparandet har ställts till regeringens disposition. Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår ett ramanslag för på . I anslagsberäkningen har hänsyn tagits till beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler och övriga förvaltningskostnader. Vidare har anslaget minskats med , motsvarande av anslaget, som en åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . I motion Ju559 (m) begärs en höjning av anslaget med . Anslagshöjningen skall finansiera genomförandet av ett förslag som innebär att vid sin prövning av brottsskadeersättningens storlek skall vara bunden av domstols sakprövning av skadestånd i de fall en lagakraftvunnen dom föreligger. I motion Ju540 (kd) begärs en höjning av anslaget med för att skall ha möjlighet att korta handläggningstiderna för brottsskadeärenden. I motionerna Ju306 och A370 (båda kd) begärs att handläggningstiden för brottsskadeärenden skall vara högst . Ersättning för skador på grund av brott I nedanstående tabell återfinns regeringens förslag till anslag till Ersättning för skador på grund av brott för . Anslag till Ersättning för skador på grund av brott (Beloppen anges i tusental kronor) Anslag 2005 inkl. TB Från anslaget betalas ersättning av statsmedel enligt brottsskadelagen (1978:413) för skador på grund av brott. Utgifterna på anslaget är huvudsakligen beroende av antalet beviljade ansökningar om brottsskadeersättning och ersättningarnas storlek. Anslaget disponeras av . uppgår anslaget, efter tillskott på tilläggsbudget till denna proposition med , till nästan . Vid ingången av året hade en anslagskredit om utnyttjats. Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår ett ramanslag för på nästan . I anslaget ligger en minskning med , motsvarande av anslaget, som en åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . har bedömt att belastningen på anslaget kommer att öka eftersom antalet ansökningar om brottskadeersättning kan förväntas öka. Regeringen avser att noga följa utgiftsutvecklingen för anslaget. I nedanstående tabell återfinns en jämförelse av regeringens och oppositionens förslag till anslag till Rättshjälpskostnader m.m. . Anslag till Rättshjälpskostnader m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Anslag 2005 inkl. TB uppgår anslaget inklusive tillskott på tilläggsbudget, till . förbrukades mer medel än vad som anslagits, vilket har lett till att utnyttjandet av anslagskrediten har ökat. Vid budgetårets slut hade anslagskrediten utnyttjats med . Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på . För att finansiera överföringen av rätten att överklaga beslut från till Justitiekanslern (prop. 2004/05:41) föreslår regeringen att överförs till anslaget 46:2 Justitiekanslern. Anslagspost 4 Vissa domstolsutgifter flyttas från anslag 4:5 Domstolsväsendet m.m. till anslaget för rättshjälpskostnader. Med anledning av detta överförs från anslaget till anslag 4:12 Rättshjälpskostnader m.m. Som kompensation för ökade priser och timkostnader föreslår regeringen en uppräkning av anslaget med . I motion Ju559 (m) yrkas en höjning av anslaget med för att möjliggöra att målsägandebiträde förordnas i alla de mål där brottsoffret varit utsatt för våldsbrott. I motion Ju508 (fp) föreslås en höjning av anslaget med för att utöka möjligheten för den enskilde att få rättshjälp. Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. I nedanstående tabell återfinns regeringens förslag till anslag för kostnader för vissa skaderegleringar m.m. . Anslag för kostnader för vissa skaderegleringar m.m. (beloppen anges i tusental kronor) Anslag 2005 inkl. TB Från anslaget, som disponeras av Justitiekanslern, betalas statens kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Det rör sig bl.a. om ersättning till frihetsberövade enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder samt skadestånd enligt bestämmelserna om fel och försummelse vid myndighetsutövning i skadeståndslagen (1972:207). I anslutning till att sådan ersättning utbetalas kan ersättning även utgå för ombuds- och rättegångskostnader. Rättegångskostnader som tillfaller staten från motparter i sådana mål tillgodoräknas anslaget. uppgår anslaget till . Härtill kommer som tillförts på tilläggsbudget. Vid utgången av redovisade anslaget ett överskott på . Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på . Anslaget förblir härigenom oförändrat jämfört med innevarande budgetår, sånär som på att anslaget minskas med , motsvarande av anslaget, som en generell åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . Avgifter till vissa internationella sammanslutningar I nedanstående tabell återfinns regeringens förslag till anslag för avgifter till vissa internationella sammanslutningar . Anslag för avgifter till vissa internationella sammanslutningar (beloppen anges i tusental kronor) Från anslaget betalas årsavgifter till för internationell privaträtt, i för unifiering av privaträtten (UNIDROIT), Association Internationale des Hautes Jurisdictions Administratives, för Kriminologi (NSfK) samt Bernunionen (). Från anslaget betalas också bidrag till FN:s Crime Prevention and som stöd för aktiviteter inom för kriminalpolitik (HEUNI). Även bidrag till vissa andra internationella sammanslutningar med anknytning till område betalas från anslaget. uppgår anslaget till . Vid utgången av redovisade anslaget ett överskott om . Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår ett ramanslag för på . Anslaget förblir härigenom oförändrat jämfört med innevarande budgetår, sånär som på att anslaget minskas med , motsvarande av anslaget, som en generell åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete I nedanstående tabell återfinns en jämförelse av regeringens och oppositionens förslag till anslag för bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete . Anslag för Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete (beloppen anges i tusental kronor) uppgår anslaget till Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete till . Vid ingången av året fanns ett mindre anslagssparande om . Utgiftsprognosen för är beräknad till . Regeringen föreslår ett ramanslag för på . Anslaget är oförändrat jämfört med innevarande budgetår, sånär som på att anslaget minskas med , motsvarande av anslaget, som en generell åtgärd för att undvika överskridande av utgiftstaket för . I motion Ju540 (kd) yrkas en höjning av anslaget med . Dessa ytterligare medel skall användas till det brottsförebyggande arbetet i kommunerna, till föräldrautbildning samt till bebyggelseinriktade åtgärder mot brott. I motion 2003/04:MJ63 (kd) begärs också mer resurser till lokalt brottsförebyggande arbete. Som framgår ovan har just beslutat om utgiftsramen för , ett beslut som utskottet tillstyrkte. Ett bifall till här aktuella yrkanden skulle innebära att utgiftsramen överskrids. Mot den bakgrunden föreslår utskottet att avslår i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden, se bilaga 4. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag till fördelning på anslag inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, se bilaga 3. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt behandlas ett stort antal motionsyrkanden rörande olika kompetenshöjande insatser inom rättsväsendets myndigheter samt om bemötande och information från rättsväsendets företrädare. Utskottet föreslår, bl.a. med hänvisning till att dessa frågor löpande uppmärksammas inom rättsväsendets myndigheter, att avslår samtliga motionsyrkanden. Jämför de särskilda yttrandena 5 (m, fp, kd, c), 6 (v) och 7 (mp). I ett stort antal motioner förespråkas olika åtgärder för att öka kompetensen inom rättsväsendets myndigheter och för att myndigheternas företrädare bättre skall bemöta och lämna information till dem som i olika sammanhang kommer i kontakt med myndigheterna. Sålunda anförs i motionerna Ju299 (c), Ju362 (fp), Ju418 (s), Ju446 (kd), Ju476 (c, kd, m, fp, v, mp), L292 (v), L340 (fp) och So647 (kd) att åtgärder bör vidtas för att förbättra barnkompetensen inom rättsväsendet. I motionerna Ju299, Ju418, L292, L340 och So647 preciseras yrkandet till att gälla domstolarna i allmänhet, och i motionerna Ju446 och Ju476 till dem som handlägger sexualbrott mot barn. I motion So467 framhålls vikten av specialkompetens hos dem som arbetar med förhör av barn. I motion Ju309 (s) anförs att polisens kompetens behöver öka avseende faktorer som kan ligga till grund för egenmäktighet med barn. I motion Ju533 (fp) förespråkas åtgärder för en ökad specialistkompetens bland åklagare och domare när det gäller ungdomsbrott. I motionerna Ju306 (kd), Ju380 (fp), Ju381 (fp) och Ju483 (kd) påtalas vikten av ett bättre bemötande av och en ökad kompetens om brottsoffer inom rättsväsendet. I motion Ju380 preciseras yrkandet till att gälla brottsoffer vid sexualbrott. Flera motionsyrkanden rör myndigheternas kunskap om våld mot kvinnor och behovet av genusutbildning. I motionerna Ju333 (v), Ju368 (v), Ju380 (fp), Ju402 (v), Ju422 (mp, -), Ju506 (c), Ju532 (c), Ju554 (s) och So471 (-) anförs att kompetensen inom rättsväsendet rörande bl.a. våld och sexualbrott mot kvinnor måste höjas. I motion So429 (m) efterfrågas en ökad kompetens beträffande grov brottslighet i s.k. hederskulturer. En kompetenshöjning inom rättsväsendet rörande trafficking förespråkas i motionerna Ju383 (fp) och U340 (mp). I motionerna Ju333 (v), Ju384 (mp, -), Ju562 (mp, -), L291 (fp), L342 (mp, -) och L375 (v) anförs att kompetensen inom rättsväsendet om brott mot och situationen för homosexuella, bisexuella och transpersoner måste öka samt att bemötandet av dessa personer bör förbättras. I motion Ju384 preciseras yrkandet till att avse domare, och i motion Ju562 till att avse kriminalvården. Vidare påtalas i motionerna Ju380 (fp), Ju444 (v) och L291 (fp) behovet av ökad kompetens om våld i samkönade relationer. I motionerna Ju260 (fp), Ju349 (c), Ju368 (v) och Ju507 (c) betonas vikten av etiska riktlinjer och en sammanhängande värdegrund för polisen. I motion Ju229 (m) påtalas vikten av att tydligare koppla forskning inom polisområdet till personalen inom polisen. I motion Ju324 (m) efterlyses bl.a. bättre möjligheter till kompetensutveckling hos polisen. Vidare efterlyses bättre utbildning för polisen i flera motioner. I motion Ju360 (s) gäller det avancerad bilkörning, och i motionerna Ju381 (fp) och Ju386 (v) förhörsmetodik. I motion Ju358 (m) påtalas vikten av att polisens bemötande av bl.a. brottsoffer blir bättre, och i motion Ju399 (m) anförs att polisens kunskaper om brottslighet på Internet måste bli bättre. I motion Ju278 (m) förespråkas inrättandet av ett nationellt resurscentrum för brottsbekämpning i . I motionerna Sf336 (v) och Sf389 (kd) framhålls behovet av utbildning hos polisen rörande rasistisk brottslighet. I den förstnämnda motionen betonas även vikten av mångkulturell kompetens och tolerans inom polisen. I motion Sf383 (fp) påtalas behovet av utbildning i mångfald för domstolspersonal, och i motion Ju384 (mp, -) påtalas bl.a. behovet av utbildning om diskriminerande strukturer. Vidare anförs i motion So248 (m) att polisens kunskaper om brott mot funktionshindrade måste bli bättre. I motion Ju436 (kd) efterfrågas bl.a. bättre möjligheter till kompetensutveckling inom åklagarorganisationen. I motion Ju548 (s) tas frågan om ökad arbetsmiljöbrottskompetens hos åklagare och poliser upp, och i motion Ju246 (m) anförs att kompetensen vad gäller tillämpningen av djurskyddslagen måste öka. I motion Ju437 (kd) påtalas vikten av en ökad miljöbrottskompetens hos domstolarna. I motion Ju484 (kd) efterfrågas en systematisk utveckling och tillämpning av ny kunskap om brottsförebyggande arbete och, slutligen, i motion Ju440 (kd) påtalas behovet av bättre kunskap inom kriminalvården när det gäller neuropsykiatriska funktionshinder. Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden om bl.a. åtgärder för att öka kompetensen inom rättsväsendets myndigheter, (bet. 2004/05:JuU1 s. 25 f.). Utskottet instämde då i vad som anfördes i motionerna om betydelsen av att de anställda inom rättsväsendets olika myndigheter har hög kompetens. Utskottet såg det också som självklart att de som kommer i kontakt med myndigheterna, t.ex. brottsoffer och vittnen, skall få ett korrekt och professionellt bemötande från myndighetsföreträdare. I bemötandet ingår att dessa personer skall erhålla relevant och lättförståelig information. Dessa frågor är av central betydelse för möjligheten för rättsväsendets myndigheter att fullgöra sin uppgift att värna den enskildes rättstrygghet och rättssäkerhet samt för det övergripande målet för kriminalpolitiken, att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Utskottet kunde konstatera att det inom rättsväsendets olika myndigheter kontinuerligt vidtas omfattande åtgärder för att öka kompetensen hos all personal inom de i motionerna berörda områdena, som också i stor utsträckning handlar om prioriterad brottslighet. Myndigheterna uppmärksammar också betydelsen av goda rutiner och ett bra bemötande av dem som kommer i kontakt med rättsväsendets myndigheter. Även om mycket alltså har gjorts och görs ute på rättsväsendets myndigheter för att tillgodose dessa behov är det angeläget att ansträngningarna intensifieras . Åtgärder för att höja kompetensen och uppfylla skyldigheter i detta avseende borde enligt utskottet prioriteras inom ramen för respektive myndighets anslag och vara ett självklart inslag i verksamheten. Arbetet skall bedrivas målmedvetet och vidtagna åtgärder redovisas. Utskottet fann mot denna bakgrund inte anledning för att göra något tillkännagivande i dessa frågor, utan föreslog att skulle avslå samtliga yrkanden. Utskottet har inte ändrat sin tidigare inställning i frågan. Det är alltså alltjämt utskottets uppfattning att det inte finns anledning för att göra något tillkännagivande i dessa frågor. Utskottet föreslår att avslår samtliga i detta avsnitt behandlade motionsyrkanden, se bilaga 5. Utskottets förslag i korthet I detta avsnitt redogörs för polisväsendets resultat under . Utskottet delar regeringens bedömning att verksamhetsmålet för det brottsförebyggande arbetet inte helt har uppnåtts. När det gäller utredning och lagföring anser utskottet däremot att verksamhetsmålet uppnåtts. I avsnittet tar utskottet också ställning till inriktningen för verksamheten . Utskottet behandlar därutöver ett stort antal motionsyrkanden som i huvudsak rör polisens organisation, prioritering av olika slags brottslighet, polisförsörjningen samt resursfördelningen mellan myndigheterna. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkanden avslås av . Jämför reservationerna 1 (m, fp, kd, c), 2 (m), 3 (fp), 4 (kd), 5 (c), 6 (kd) och 7 (v, mp) samt de särskilda yttrandena 8 (m, fp, kd, c), 9 (v), 10 (m, fp, kd, c), 11 (v), 12 (mp), 13 (mp), 14 (v), 15 (mp) och 16 (v). Polisens verksamhet syftar till att förebygga och beivra brott, upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. () är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet och har tillsyn över detta. Till hör Säkerhetspolisen, och . Styrelsen är chefsmyndighet för (). ingår också i samverkansområdena Spridning av allvarliga smittämnen, giftiga kemikalier och radioaktiva ämnen samt Skydd, undsättning och vård. Samverkansområdena redovisas under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet. I varje län finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamheten där. leds av en polisstyrelse. Den består av myndighetens chef och det antal övriga ledamöter som regeringen bestämmer och även utser. I detta avsnitt redovisas polisorganisationens resultat såvitt avser den del av verksamheten som bedrevs inom ramen för politikområde Rättsväsendet. Polisen verkar här i princip inom tre verksamhetsgrenar, nämligen brottsförebyggande arbete, utredning och lagföring samt övrig verksamhet. I det följande tar utskottet endast upp de två förstnämnda verksamhetsgrenarna. Utskottet utgår i huvudsak från de uppgifter som lämnats i polisens årsredovisning för . Den bygger i sin tur på den nationella resultatmodellen som upptar olika resultatområden. Dessa är våldsbrottslighet, ekonomisk brottslighet, narkotikabrottslighet, trafikbrott, tillgrepps- och skadegörelsebrottslighet samt övrig brottslighet. Målet för verksamhetsgrenen brottsförebyggande arbete var att risken för att brott begås skulle minska. Den brottsförebyggande verksamheten tog i anspråk 1 980 årsarbetskrafter inom polisen, vilket motsvarar av den samlade arbetstiden. Fördelningen av det brottsförebyggande arbetet på de resultatområden som årsredovisningen bygger på framgår av följande tabell. 1 Omfattar inte och verksamhet. Särskilda brottförebyggande projekt har till övervägande del varit riktade mot våldsbrottslighet samt mot tillgreppsbrott som är relaterade till bostad eller fordon. Projekt har genomförts vid tio polismyndigheter. I särskild ordning genomförda insatser har riktats mot flera brottsområden . Det gäller särskilt fokusområdena ungdomar och "vaneförbrytare". Insatsernas omfattning varierar dock mellan såväl brottsområden som polismyndigheter.