bet · GT01AU1 · 2005-12-05 00:00:00 — I vår gemensamma reservation har vi beskrivit vårt förslag om nystartsjobb som innebär att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som har fått arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nystartsjobben kommer att kunna generera åtminstone 50 000 arbeten. I budgeten avsätts 2006 för reformen. Invandrade människors utanförskap ska brytas genom att man kombinerar studier i svenska med arbete och praktik. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en frihetsfråga. Om det finns en möjlighet till ersättning vid tillfälliga perioder av arbetslöshet blir människor tryggare och vågar prova nya arbeten. anser att försäkringen måste få ett tydligare omställningsinslag. Våra förslag för en fungerande försäkring redovisar vi nedan under anslag 22:2. Vårt förslag till utgiftsram på utgiftsområdena 13 och 14 har avstyrkts av finansutskottet i budgetprocessens första steg. Eftersom vårt budgetförslag är en helhet är det inte meningsfullt att delta i fördelningen på anslag inom utgiftsområdena. Ansvaret för de anvisade anslagen vilar alltså på företrädarna för Socialdemokraterna, i . Det viktigaste är att underlätta för dem som står utanför arbetsmarknaden genom nystartsjobb och jobb- och utvecklingsgaranti, att införa en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som är en omställningsförsäkring med tidsbegränsad ersättning och att prioritera insatser för utsatta grupper. Vi vill också avskaffa friåret och verka för en mer flexibel arbetsmarknad, se nedan. Arbetsföra människor ska inte hänvisas till passivt bidragstagande. Personer som uppbär socialbidrag ska beredas plats i en jobb- och utvecklingsgaranti. Vi utvecklar den närmare innebörden av jobb- och utvecklingsgarantin nedan. Det finns två grupper av personer som är arbetsföra men mer eller mindre permanent försörjs utanför arbetsmarknaden. Den första gruppen är långtidsarbetslösa som hänvisas till den dåligt fungerande aktivitetsgarantin. Personer i aktivitetsgarantin får ersättning med aktivitetsstöd på samma nivå som arbetslöshetsersättningen. Den andra gruppen är invandrare som ännu inte lyckats få fotfäste på den svenska arbetsmarknaden. I de flesta fall är de hänvisade till socialbidrag för sin försörjning. Till dem kan läggas en tredje grupp som består av ungdomar som varken arbetar eller studerar och som i många fall också tvingas leva på socialbidrag. Syftet med jobb- och utvecklingsgarantin är att med hjälp av individuellt utformade åtgärder så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna vidare till den reguljära arbetsmarknaden. Alla som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin ska få rätt till en ersättning som minst motsvarar arbetslöshetsförsäkringens grundbelopp. Den som har avslutat sin ersättningsperiod i arbetslöshetsförsäkringen ska ha rätt till en ersättning som uppgår till högst av den förlorade arbetsförtjänsten, dock högst /dag. Vårt budgetförslag innebär alltså en reformering av arbetsmarknadspolitiken som ger fler människor möjlighet att försörja sig genom eget arbete. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområdena 13 och 14. och anser att en enhetlig mindre myndighetsorganisation ska införas och länsarbetsnämnderna avskaffas. Myndigheten ska ges en självständig professionell ledning och det politiska inflytandet ska minska. Den nya myndigheten ska vara en liten central myndighet med ansvar för myndighetsuppgifterna och tillsynen. Syftet med reformen är att öppna för att de viktiga serviceuppgifterna inom arbetsförmedlingen liksom arbetsmarknadsåtgärderna ska kunna hanteras av flera olika aktörer, både privata och ideella. Myndigheten ska handla upp lämpliga tjänster från enskilda utförare, och när sådana inte finns själv tillsvidare bedriva verksamheten. För beräknar anslaget till ett lägre belopp än vad regeringen föreslår. Anslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Folkpartietföreslår att arbetslöshetsförsäkringen görs obligatorisk och får en tydligare karaktär av omställningsförsäkring. Medlemsavgiften till arbetslöshetsförsäkringen höjs så att den ger ytterligare , kraven för att få ersättning blir något högre och ersättningen trappas ned över tiden. De förändringar i ersättningsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen som vi föreslår innebär en besparing på . föreslår 20 000 färre platser i arbetsmarknadsåtgärder än vad regeringen gör, vilket innebär lägre kostnader för aktivitetsstöd. Vidare säger vi nej till friåret, vilket innebär en besparing på . Vi ökar anslaget med för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd för att kompensera för att minskningen av vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder i ett inledningsskede kan leda till en något högre öppen arbetslöshet. För beräknar anslaget till ett lägre belopp än vad regeringen föreslår. Anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader anser att arbetsmarknadsutbildningarna ska motverka brist på arbetskraft och att det krävs ett för konjunkturläget och regionen lämpligt utbud av utbildningar. För beräknar anslaget till ett lägre belopp än vad regeringen föreslår. Anslag 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet Vi föreslår tillsammans med övriga allianspartier en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Därmed behövs inte något bidrag till administration av grundbeloppet. Anslaget kan utgå. Anslag 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning Vi i föreslår att bankernas allmänna förmånsrätt i företagsinteckningar höjs från nuvarande till från , vilket gör att statens kostnader för lönegarantin kommer att öka. Vi beräknar anslaget till ett högre belopp än regeringens förslag. Förslag till nytt anslag 22:13 Jobb- och utvecklingsgaranti avsätter till ett nytt anslag för en särskild jobb- och utvecklingsgaranti för personer som behöver extra hjälp för att få fotfäste på arbetsmarknaden. Jobb- och utvecklingsgarantin ska gälla alla arbetsföra personer som på grund av arbetslöshet söker socialbidrag, såsom långtidsarbetslösa, den stora gruppen invandrare som ännu inte lyckats få fotfäste på arbetsmarknaden och ungdomar som varken arbetar eller studerar. Garantin ska kombinera arbetssökandeaktiviteter och kompletterande utbildning med en aktiv sysselsättning i olika samhällsnyttiga arbetsuppgifter. Syftet med garantin är att med hjälp av individuellt utformade åtgärder så snabbt som möjligt hjälpa deltagarna vidare till den reguljära arbetsmarknaden. Förslag till nytt anslag 22:14 Investeringar i utsatta områden avsätter till ett nytt anslag för investeringar i utsatta områden. Vi vill inrätta en särskild fond för mjuk lånefinansiering av företagssatsningar och andra investeringar avgränsat till utsatta bostadsområden. Fonden ska finansieras med både statliga och privata medel. Anslagna medel ska täcka kreditförluster och handläggnings- och förvaltningskostnader. Sammanställning över anslagen 22:1, 22:2, 22:3, 22:8 och 22:10 samt nya anslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd -15 440 000 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning 22:13 Jobb- och utvecklingsgaranti (nytt anslag) 22:14 Investeringar i utsatta områden (nytt anslag) -14 866 000 Vi lägger sparbeting på och räknar med att anslaget kan minskas med i förhållande till regeringens förslag. Vi föreslår att läggs ned och att en del av myndighetens forskningsanslag i stället förs över till universitet, högskolor och forskningsstiftelser. Vi föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag. Anslag 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. Vi föreslår att anslaget minskas med jämfört med regeringens förslag. föreslår att Arbetsdomstolen läggs ned och att medlen på anslaget flyttas till utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Sammanställning över anslagen 23:1, 23:2, 23:3 och 23:4 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. anslagsförslag för utgiftsområdena 13 och 14 (punkterna 22 och 23) (kd) har i parti- och kommittémotioner och i en avvikande mening i det yttrande över budgetpropositionen 2005/06:1 som arbetsmarknadsutskottet överlämnat till finansutskottet förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den regeringen och dess stödpartier föreslår. budgetalternativ tar sikte på att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strukturella reformer för fler människor i arbete, minskad ohälsa, förbättrad lönebildning och strategiska skattesänkningar. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen ska kunna öka i en sådan utsträckning att statens finanser och därmed den gemensamma välfärden tryggas för alla. Marknadsekonomin behöver ordning och regler för att kunna fungera effektivt. Modern institutionell ekonomisk teori visar att en sund och väl fungerande marknadsekonomi förutsätter institutioner som lagar, förordningar, normer och sociala konventioner. En ekonomi som vilar på väl fungerande institutioner - såsom förutsägbart rättssystem, personligt ansvarstagande, god affärsetik och hederlighet i uppträdande människor emellan - utmärks av ordning och låg osäkerhet. Denna ordning har inte uppkommit spontant utan bygger på det kristna och det klassiska kulturarvet. Här betonas bl.a. skillnaden mellan rätt och fel, karaktär, hederlighet, personligt ansvarstagande, duglighet och arbetsetik. Det kostar merarbete, tid och pengar att kompensera och reducera osäkerhet. Inom ramen för marknadsekonomin vill vi förena frihet med solidaritet och omtanke. Grundläggande är frihet under ansvar. Enskilda initiativ och personligt ansvarstagande ska uppmuntras. Statens uppgift är att sörja för att alla får tillgång till vård och omsorg och därtill säkra en grundläggande ekonomisk trygghet för alla som inte klarar sin egen försörjning. Det sker genom socialpolitiken, skattesystemet, lagar och den offentliga verksamheten. Ett exempel på detta är gemensamt och solidariskt finansierad social service som alla medborgare har rätt till, men också stor frihet för individen att välja vem som ska tillhandahålla denna service. står inför stora utmaningar. Vi vet att kommer att medföra en växande andel äldre i befolkningen, med ökade krav på vård och omsorg som belastar de offentliga finanserna. Andelen i arbetsför ålder minskar, vilket ökar behovet av att öka antalet arbetade timmar för att upprätthålla skatteintäkterna. Här ser vi ett stort och växande utanförskap, där uppemot 1,4 miljoner människor i arbetsför ålder står utan arbete eller arbetar mindre än de skulle vilja. Det bidrar till stora kostnader för samhället, och är en tragedi för alla de människor som skulle vilja försörja sig själva men som av arbetsmarknadsskäl eller bristande vård tvingas till utanförskap. För att fler ska komma i arbete räcker det inte med att reformera delar av den svenska ekonomin - det krävs ett helhetsgrepp. Det handlar bland annat om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel för att möjliggöra nyanställningar i nya och växande företag. Den kraftigt ökade sjukfrånvaron måste mötas med förbättrad arbetsmiljö och rehabilitering men också tydligare krav på återanpassning till arbetslivet för den som annars riskerar att hamna i utanförskap. För att åstadkomma detta måste skatterna på arbete sänkas, särskilt för dem med låga inkomster och där förtjänsten av att gå från bidragsförsörjning till arbete är särskilt låg. Arbetsgivare måste också uppmuntras att anställa människor som står långt ifrån arbetsmarknaden genom nedsatta arbetsgivaravgifter. Pålagor och ansvar på den som anställer måste minimeras så att nyanställningar uppmuntras, särskilt när det gäller mindre företag. utmanas även från omvärlden genom den allt mer globaliserade ekonomin. Svenska storföretag har klarat omställningen bra, men främst genom att förlägga verksamheter till andra länder. som land står dock som förlorare, där allt för få av de utflyttade jobben har ersatts med nya och bättre betalda. Globaliseringen medför därför sannolikt att skatterna på arbete och företagande måste anpassas till omvärldens betydligt lägre skattetryck. Den höga kapitalbeskattningen leder t.ex. till att exporterar investeringskapital som skulle ha kunnat göra nytta på hemmaplan, bland annat som riskkapital till nya affärsidéer i växande företag. Den offentliga sektorn måste också förnyas för att bättre möta medborgarnas behov och bättre tillvarata personalens kompetens och idéer. Dessutom måste valfriheten inom familjepolitiken öka, polis- och rättsväsendet återupprättas, pensionärernas ekonomiska situation stärkas, och infrastrukturen förbättras. anser också att statens lånebehov kan minskas jämfört med regeringens förslag genom ett starkare finansiellt sparande och genom en snabbare avveckling av det statliga ägandet av bolag som verkar på den konkurrensutsatta marknaden. Målet med våra reformer på dessa områden är att skapa förutsättningar för en uthållig tillväxt på åtminstone över en konjunkturcykel, där sysselsättningen kan öka utan att inflationen tar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser, och där statens finanser blir mindre konjunkturkänsliga. En väl fungerande arbetslöshetsförsäkring är en frihetsfråga. Om det finns en möjlighet till ersättning vid perioder av arbetslöshet blir människor tryggare och våga prova nya arbeten. anser att försäkringen måste få ett tydligare omställningsinslag. Våra förslag för en fungerande försäkring redovisar vi nedan under anslag 22:2. Riksdagsmajoriteten - bestående av socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister - har genom förslag till ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster ställt sig bakom en annan inriktning av politiken i det första rambeslutet om statsbudgeten. Därför redovisar vi i detta särskilda yttrande (i stället för i en reservation) den del av vår politik som rör utgiftsområdena 13 och 14 och som vi skulle ha yrkat bifall till om vårt förslag till ramar hade vunnit bifall i den första beslutsomgången. föreslår därför att nystartsjobb inrättas. I vår gemensamma reservation har vi beskrivit vårt förslag om nystartsjobb som innebär att arbetsgivaravgifterna tas bort helt för personer som har fått arbetslöshetsersättning, sjukpenning, förtidspension eller socialbidrag . Nystartsjobben kommer att kunna generera åtminstone 50 000 arbeten. I budgeten avsätts 2006 för reformen. Vårt budgetförslag innebär alltså en reformering av arbetsmarknadspolitiken som ger fler människor möjlighet att försörja sig genom eget arbete. I det följande redovisas i sammanfattning innehållet i vårt budgetförslag för utgiftsområdena 13 och 14. anser att den nuvarande myndighetsstrukturen på arbetsmarknadsområdet ska ersättas med en ny mindre myndighet. Myndigheten ska vara expertorgan till regeringen med uppgift att förse beslutsfattarna med det underlag, prognoser och analyser av arbetsmarknadsläget som fordras. Myndigheten ska fördela anslag till servicekontor runt om i landet, ge auktorisation till aktörer som får rätt att bedriva förmedlings- och utbildningsverksamhet för arbetslösa som fått omställningspeng, ansvara för att alla arbetssökande får tillgång till enkel och effektiv information om lediga platser, hur man söker jobb och utbildning samt om vilka jobbkontor som finns och är auktoriserade, tillhandahålla platsinformation via ett effektivt internetbaserat datasystem och tillhörande skriftlig information och garantera att det finns jobbkontor/bemanningsföretag inom rimligt avstånd för alla jobbsökande i hela landet. Om det inte finns privata aktörer ska myndigheten upphandla sådana tjänster eller i sista hand tillhandahålla egna tjänster. För beräknar anslaget till ett lägre belopp än vad regeringen föreslår. Anslag 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd föreslår tillsammans med att en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring införs. Subventionsgraden i arbetslöshetsförsäkringen sänks till , vilket ökar egenavgiften med ca . Ersättningsnivån bör vara av tidigare lön baserad på inkomsten under den senaste 12 månadersperioden. Därefter sänks ersättningen till . Efter 300 dagars arbetslöshet sänks ersättningsnivån till . Om den arbetslöse har försörjningsansvar sjunker ersättningen först . Vidare införs ett enhetligt tak på per dag och arbetsvillkoret för kvalificering till full ersättning skärps från 70 till , studerandevillkoret slopas och den överhoppningsbara tiden sänks till . säger nej till friåret och minskar därmed kostnaderna på anslaget med . För beräknar anslaget till ett lägre belopp än vad regeringen föreslår. Anslag 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader föreslår tillsammans med att de arbetsmarknadspolitiska programmen reduceras. För beräknar anslaget till ett lägre belopp än vad regeringen föreslår. Anslag 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet Med Allians för förslag om en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring försvinner den administrativa delen av Alfa-kassans kostnader. Därmed anser vi att anslaget kan utgå. Anslag 22:9 Bidrag till Stiftelsen Vi kristdemokrater anser att den typ av samarbete som stiftelsen arbetar med bäst främjas på befintliga högskolor och universitet. Därför yrkar vi att anslaget avskaffas, vilket leder till en besparing jämfört med regeringen på för . Anslag 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning föreslår tillsammans med att bankernas allmänna förmånsrätt i företagsinteckningar höjs från nuvarande till från , vilket gör att statens kostnader för lönegarantin kommer att öka. Vi kristdemokrater beräknar därför anslaget till ett högre belopp än regeringens förslag. Anslag 22:11 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Kostnaden för myndighetens verksamhet borde kunna vara något lägre eftersom myndigheten är belägen i och har lägre lokalkostnader och mindre omfattning än vad AMS motsvarande verksamhet hade. beräknar anslaget till ett lägre belopp än regeringens förslag. Sammanställning över anslagen 22:1, 22:2, 22:3, 22:8, 22:9, 22:10 och 22:11 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd -9 506 000 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader -1 137 000 22:8 Bidrag till administration av grundbeloppet 22:9 Bidrag till Stiftelsen 22:10 Bidrag till lönegarantiersättning 22:11 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen -10 401 471 har fått kraftigt ökade anslag, vilket bl.a. fått till följd att alla medel inte kunnat förbrukas. Med tanke på de ökade anslagen och den rationaliseringspotential som bör finnas efter sammanslagningen av Arbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionerna bedöms att en besparing kronor är möjlig. vill införa en ny och samordnad rehabiliteringsförsäkring i linje med förslaget i utredningen till arbete (SOU 2000:78). Denna försäkring skulle avlasta från en del arbetsuppgifter som myndigheten fått. För budgetåret beräknar vi därför anslaget till till ett lägre belopp än vad regeringen föreslår. Allvarliga brister har konstaterats i styrningen av . Mycket talar för att forskningsresurser kommer till effektivare användning om de finansierar forskning på universitet, högskolor och andra organ. Informationsspridningen och utbildningsverksamheten kan tas över av . bör kunna genomföra en del rationaliseringar och fokusera sin verksamhet, bl.a. minska en del av sin bidragsgivning. bör kunna avvecklas och dess uppgifter fördelas på , universitet, högskolor och andra aktörer. Anslaget till kan minskas med . Anslag 23:3 Särskilda utbildningsinsatser Bidrag till regionala skyddsombud, informationsinsatser och standardiseringsverksamhet har förts över från detta anslag till och förvaltningskostnaderna till . Kvar är medel som ska dela ut främst till fackliga förtroendemäns arbetsmiljöutbildningar och viss EU-bevakning. Eftersom stödet till de regionala skyddsombuden numera finns på anslag är det tveksamt om statliga bidrag ska gå till utbildning av övriga fackliga förtroendevalda. De fackliga organisationerna bör klara sådan utbildning själva eller i samarbete med arbetsgivarna. anser att anslaget kan avskaffas helt . Anslag 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) ser utifrån det redovisade antalet ärenden ingen anledning att öka resurserna till HomO på det sätt som regeringen gjort. För beräknar en minskning anslaget med jämfört med regeringens förslag. anser att det bör övervägas om inte kan samverka eller samlokalisera med någon annan befintlig myndighet, t.ex. Kammarkollegiet, för att på så sätt minska bl.a. de administrativa kostnaderna. Detta, och de resursökningar myndigheten fick samt den rationaliseringspotential som bör finnas, gör att en viss besparing kan göras. Partiet anvisar ett anslag som sammantaget är lägre än regeringens. Anslag 24:3 Delegationen för stöd till jämställdhetsintegrering anser att satsningar på jämställdhet ska finansieras av respektive statlig förvaltning, på samma sätt som alla företag i själva får finansiera sitt jämställdhetsarbete. Partiet föreslår en besparing med . Sammanställning över anslagen 23:1, 23:2, 23:3, 23:7, 23:8 och 24:3 23:3 Särskilda utbildningsinsatser m.m. 23:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) 24:3 Delegationen för stöd till jämställdhetsintegrering anslagsförslag för utgiftsområdena 13 och 14 (punkterna 22 och 23) (c) har tillsammans med , tagit initiativ till en och för ett maktskifte 2006. Vi har i parti- och kommittémotioner och i en avvikande mening i det yttrande över budgetpropositionen 2005/06:1 som arbetsmarknadsutskottet överlämnat till finansutskottet förordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken än den som regeringen förordar. Vårt budgetförslag syftar till att långsiktigt förbättra tillväxtförutsättningar genom strategiska skattesänkningar och strukturella reformer för att få fler människor i arbete, minska ohälsan och förbättra lönebildningen. Därigenom skapas förutsättningar för att sysselsättningen ska kunna öka i en sådan utsträckning att statens finanser och därmed den gemensamma välfärden tryggas för alla. Den samsyn som har om den politiska inriktningen i stort ligger också till grund för vår uppfattning i anslagsdelen. står inför betydande utmaningar. Aldrig i modern tid i motsvarande konjunktur har så många människor varit utan arbete. Utanförskapet växer och nära en och en halv miljon vuxna saknar jobb att gå till eller arbetar mindre än de skulle önska. Allt färre arbetstimmar blir utförda och allt färre väljer att starta och driva företag. har enats om ett program för arbete som på allvar tar itu med utmaningar. På tre viktiga områden föreslår vi tillsammans med de övriga partierna reformer som innebär att alla samhällets insatser inriktas mot samma mål: fler jobb och fler människor i arbete. Vi vill genomföra en stor inkomstskattereform för alla som arbetar, reformera arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen och förbättra företagsklimat så att det blir mer lönsamt att anställa och driva företag. Vår politik utgår från människan och vars och ens ansvar för sig själv och för andra. behöver en arbetsmarknadspolitik med allt mindre av centralisering och alltmer av ett system där makt, beslut och resurser ligger nära de människor som berörs. Så många som möjligt ska ha ett arbete att gå till . Det måste alltid löna sig att arbeta och det behövs starkare drivkrafter för att få fler människor i arbete. vill ge förutsättningar för ett klimat i som skapar arbetstillfällen och som uppmuntrar människor att starta företag. Det måste därför bli både enklare och billigare för företagen att anställa så att fler människor kan få jobb. Rörligheten på arbetsmarknaden ska stimuleras och arbetsmarknadspolitiken ska ha i fokus att matcha arbetssökande med lediga jobb.