bet · GT01SoU5 · 2005-11-22 00:00:00 — I motion 2004/05:So381 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande om att göra till svensk lag. En likalydande begäran finns i motion So499 av m.fl. (v) yrkande 1. En motion diskuterar behovet av att inrätta en barnbalk. I motion 2004/05:So23 av m.fl. (fp) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att pröva behovet av en barnbalk. En barnbalk skulle enligt motionärerna kunna innehålla delar av , , socialtjänstlagen och lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Bakgrund och tidigare behandling Regeringens skrivelse 2003/04:47 Utvecklingen av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter behandlades av utskottet i det av godkända (rskr. 2003/04:227) betänkandet 2003/04:SoU9 Utvecklingen av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter samt andra barnfrågor. Utskottet anförde då att det delar regeringens uppfattning att staten bör föregå med gott exempel när det gäller att integrera ett barnperspektiv i det offentliga beslutsfattandet och välkomnade därför den uppföljning på området som aviserades i skrivelsen (s. 24). Enligt 7 kap. 1 § regeringsformen skall det för beredning av regeringsärenden finnas ett regeringskansli. I detta kansli ingår departement för skilda verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen, och statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. , placerad på , finns en enhet med ansvar för barnpolitiken. I budgetpropositionen (prop. 2005/06:1 utg.omr. 9) anför regeringen att insatserna inom barnpolitiken för att förbättra situationen för barn och unga i framför allt kommer att fokuseras på att ytterligare stödja kommuner, landsting och myndigheter i deras arbete med att tillämpa och utveckla arbetet med (s. 112). Arbetet med uppföljning och utvärdering av barnpolitiken behöver enligt regeringen förbättras. Metoder för barnkonsekvensanalyser måste enligt regeringen vidareutvecklas. Regeringen anför också att barns och ungas inflytande och delaktighet behöver förbättras. Barnets rättigheter kommer även att behandlas i den nationella handlingsplan för de mänskliga rättigheterna som regeringen avser att lägga fram för . Regeringen anför vidare att arbete med att utveckla indikatorer för att mäta och följa upp gjorda insatser inom barnpolitiken har påbörjats och att inriktningen på arbetet är att skapa indikatorer kopplade till mätbara delmål under ett antal huvudrubriker som speglar barns och ungas levnadsvillkor, t.ex. barns rätt till ekonomisk trygghet, barns rätt till hälsa, barns rätt till utbildning och barns rätt till delaktighet i samhället (ovan a. prop. s. 112). De indikatorer som tas fram skall enligt regeringen kunna användas både av regeringen och av myndigheter, kommuner och landsting. Arbetet med att ta fram indikatorer skall redovisas . I enlighet med den vidareutvecklade strategin för att förverkliga (skr. 2003/04:47) avser regeringen att lämna ett uppdrag att ta fram en svensk handbok om genomförandet av (ovan a. prop. s. 113). Med anledning av de rekommendationer lämnat till regeringen i sin granskningsrapport anför regeringen i budgetpropositionen (s. 112) att rekommendationerna bereds inom och att en redovisning av vilka åtgärder som regeringen genomfört och planerar kommer att lämnas till i den skrivelse om barnpolitiken som avses lämnas . debatterades i riksdagendelsi en interpellationsdebatt om förverkligande av i och i praktiken (ip. 2004/05:370), dels i en aktuell debatt om . Socialminister , som deltog i båda debatterna, anförde bl.a. följande. Den strategi som har beslutat och som regeringen arbetar efter handlar mycket om att stödja kommuner, landsting och myndigheter i deras arbete med att förverkliga . När det gäller myndigheterna är regleringsbreven ett av regeringens viktigaste instrument för att integrera ett barnperspektiv i myndigheternas verksamheter. I årets regleringsbrev har ett tjugotal myndigheter fått återrapporteringskrav eller uppdrag som rör barnperspektivet. Återrapporteringskraven handlar enligt socialministern bl.a. om myndigheternas arbete med barnkonsekvensanalyser, barnsäkerhet och barns inflytande. Vidare anförde socialministern om det faktum att eller barnperspektivet inte nämns i regleringsbreven för flera myndigheter att det kan ha att göra med bl.a. uppfattningen att inom verksamheter som handlar om barn är barnperspektivet en självklarhet. för barnets rättigheter har rekommenderat alla länder som ratificerat att göra barnkonsekvensanalyser inför samtliga beslut som rör barn. har utvecklat en tänkbar modell för vad en barnkonsekvensanalys bör innehålla och hur den kan användas. Modellen kan tillämpas inom olika slags verksamheter och på olika nivåer i samhället. Den är tänkt att utgöra en grund som sedan anpassas till den specifika verksamheten och den aktuella frågan (rapporten förverkliga - Slutrapport från ett treårigt uppdrag s. 29-37). Regeringen beslutade att inrätta ett Barnrättsforum (protokoll vid regeringssammanträde , S2005/4675/SK). Chefen för skall vara ordförande i , och som ledamöter skall ingå tio representanter för ideella organisationer och fem statssekreterare. Barnrättsforum skall enligt regeringen vara en församling för dialog och erfarenhetsutbyte mellan regeringen och ideella organisationer som arbetar med genomförande. Enligt en promemoria från har den förstudie om möjligheterna att inrätta ett för barnkonventionsrelaterade frågor (ett s.k. barnrättscentrum) som aviserats av regeringen i skrivelse 2003/04:47 slutförts, och arbetet med att inrätta ett sådant centrum fortgår som planerat. Det handlar inte om att skapa en ny myndighet. Målet är att ett barnrättscentrum skall kunna påbörja sitt arbete . I budgetpropositionen har medel avsatts för arbetet med att inrätta ett barnrättscentrum (s. 116). I socialutskottets yttrande till finansutskottet över regeringens skrivelse 2004/05:93 Regeringens insatser för barn och unga i statsbudgeten för behandlade utskottet ett motionsyrkande om en barnbilagatill statsbudgeten (2004/05:SoU3y). Utskottet anförde bl.a. att denna andra skrivelse får ses som ett steg i det inledande arbetet med att tydliggöra barnperspektivet i statsbudgeten (s. 3). Utskottet fann det viktigt att skrivelsen fördjupas och att redovisningen kompletteras med mer av analys. Utskottet ansåg att denna ståndpunkt delvis sammanföll med motionen och avstyrkte denna. Av samma skäl avstyrkte även finansutskottet motionen, vilket följde (betänkande 2004/05:FiU32, rskr. 2004/05:256). Utskottet har tidigare behandlat motioner om arbetet med att förverkliga på regional och lokal nivå i betänkande 2003/04:SoU9 med anledning av motioner som väckt frågor om detta (s. 24-25). Samtliga motioner avstyrkes (res. kd, v, mp). följde utskottet (rskr. 2003/04:227). Utskottet erinrade då bl.a. om att de viktigaste besluten som rör barn och ungdomar fattas på lokal nivå och om nyckelroll i arbetet med att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av konventionen på den lokala nivån. Utskottet anslöt sig också till regeringens bedömning att statens roll bör vara att stödja kommunerna i deras arbete och inte att i detalj reglera implementeringen. Utskottet behandlade även frågan om kommunala eller regionala barnombud och fann att det var en fråga för de kommunala och landstingskommunala huvudmännen (res. Regeringen gör i budgetpropositionen bedömningen att Barnombudsmannensresultatredovisning behöver utvecklas så att det tydligare framgår vad som är målet med olika insatser och vilka resultat som har uppnåtts (s. 114). Planmässigheten i genomförandet av insatserna och systemen för att följa upp dem behöver utvecklas. Regeringen påpekade att detta också uppmärksammats av och att har föreslagit att regeringen ger i uppdrag att utarbeta en tydlig strategi för sin kommunikation. Regeringen avser att utveckla mål- och resultatstyrningen och att i regleringsbrevet vidareutveckla återrapporteringskraven för . I regleringsbrev för anförs bl.a. att insatser för kommuner, landsting och myndigheter skall leda till att metoder och arbetssätt bland dessa aktörer för att integrera ett barnperspektiv utvecklas och fördjupas. skall vidare redovisa hur barnkonsekvensanalyser används bland berörda myndigheter och vilka resultat och effekter användningen av barnkonsekvensanalyser har fått i dessa myndigheters verksamheter samt redovisa i vilken utsträckning och inom vilka verksamheter som barnkonsekvensanalyser används inom kommuner och landsting. När det gäller att efterleva på regional och lokal nivå ger bl.a. följande råd. Beslut bör tas på högsta nivå inom kommunen, eller regionen om att förverkliga , och berörda yrkesgrupper, politiker och tjänstemän samt barn och ungdomar bör informeras och utbildas. Policyarbete bör bedrivas brett i organisationerna, och det bör utses en ansvarig (individ eller grupp) för att samordna arbetet. Det är viktigt att målen för barnkonventionsarbetet är kopplade till ordinarie beslutsprocesser, t.ex. budgetprocessen. I budgetpropositionen anför regeringen bl.a. att för att stimulera till kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt för att sprida goda exempel på hur kan genomföras lokalt och regionalt har haft i uppdrag att anordna ett antal regionala konferenser (s. 108). Konferenserna genomfördes på fem orter i , i samarbete med Kommuner och Landsting. Vidare anförs att skall redovisa en utvärdering av konferensernas effekter i kommuner och landsting. I samma proposition anförs att det bildats ett partnerskap mellan ett antal kommuner med målet att utveckla ett offensivt, effektivt och målinriktat barnkonventionsarbete. Arbetet som skall pågå koncentreras till tre områden: metoder för att öka barns och ungdomars inflytande, genomslag i den kommunala styrprocessen samt utveckling av indikatorer för att mäta resultaten i konventionsarbetet. Regeringen har beviljat medel till partnerskapet för uppbyggnad och skapande av en samordningsfunktion under det första verksamhetsåret. Regeringen anför vidare att spelar en viktig roll för att möjliggöra jämställdhet i samhället (s. 158). Regeringen upplyser om att har givit ut ett meddelandeblad, Ett första steg mot en jämställd socialtjänst, för att underlätta och stödja jämställdhetsintegrering inom och en checklista för detta arbete. har tillsammans med länsstyrelserna i ett projekt arbetat med barnperspektivet vid handläggningen av ekonomiskt bistånd (vid handläggning av ekonomiskt bistånd ). Syftet med rapporten är att konkretisera barnperspektivet vid handläggningen av ekonomiskt bistånd och att tjäna som stöd för länsstyrelsernas tillsyn av barnperspektivet. Med anledning av fyra motioner om införlivandet av i svensk lag anförde utskottet i betänkande 2003/04:SoU9 bl.a. att såväl som socialutskottet tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden om att inkorporera i svensk lagstiftning (s. 16). Utskottet delade den bedömning som gjordes av /99 i yttrande KU2y, att i stället bör införlivas i svensk rätt genom transformering, dvs. genom att konventionen eller delar av den omarbetas till svensk författningstext. En inkorporering skulle enligt innebära att tolkningsansvaret läggs på svenska domstolar och myndigheter. ansåg att tolkningen av bör göras av för att rättigheterna i konventionen skall slå igenom på ett sätt som ger barnen det bästa skyddet. Utskottet avstyrkte motionerna (res. följde utskottet (rskr. 2003/04:227). har i det av godkända betänkandet 2004/05:LU10 Barn och föräldrar m.m. med anledning av ett motionsyrkande behandlat frågan om att samla all lagstiftning som rör barn i en särskild barnbalk. , som instämde i ett tidigare uttalande av justitieministern (svar på fråga 2002/03:80), fann att nuvarande benämning går utmärkt att förena med det barnperspektiv som redan präglar den (s. 11). I betänkandet Vårdnad - Boende - Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar (SOU 2005:43) som lämnades av vårdnadskommitté föreslogs en förändring i 6 kap. 2 a § som enligt utredningen skulle innebära en förstärkning av barnperspektivet. Enbart och uteslutande barnets bästa skall enligt förslaget vara avgörande vid alla beslut som rör vårdnad, boende, umgänge och annan kontakt än umgänge (s. 366). Betänkandet bereds inom . Genom att 1990 ratificera har åtagit sig att vidta alla lämpliga åtgärder för att barnkonvention skall genomföras i . För att främja förverkligandet av antog 1999, efter förslag från regeringen, en strategi. Utskottet anser att det är oerhört viktigt att får tydligt genomslag på alla nivåer i alla samhällssektorer som rör barn. För genomförandet av är det av central betydelse att de mål för genomförandet som ställts upp i strategin går att följa, kontrollera och utvärdera. Utskottet delar bedömningen att det finns ett behov av att precisera de nuvarande målen i strategin samt förbättra redovisningen av utfallet i förhållande till strategin. Utskottet har erfarit att regeringen påbörjat arbetet med att skärpa målbeskrivningarna i strategin. Vidare pågår ett arbete med att utveckla indikatorer för att mäta och följa upp gjorda insatser i barnpolitiken. För är det av central betydelse att regeringens rapportering av barnkonventionsarbetet är så informativ som möjligt. Det innebär att behöver information om hur barnkonventionsarbetet framskrider på såväl statlig som och landstingskommunal nivå. Genom kontinuerlig återrapportering kopplad till tydliga mål kan bättre följa barnkonventionsarbetet och fortare såväl få indikationer på eventuella brister som uppmärksamma förtjänster i arbetet. Utskottet instämmer därför i styrelses bedömning att regeringens information till i högre grad än bör redovisas i termer av utfall, måluppfyllelse och effekter av gjorda insatser. Utskottet föreslår därför ett tillkännagivande till regeringen av innebörd att regeringen skall dels återkomma till med förslag till mer precisa mål knutna till strategin för förverkligande av , dels förbättra sin redovisning av utfallet i förhållande till strategin. Utskottets ställningstagande innebär att framställning 2004/05:RRS19 samt motionerna 2004/05:So20 (v) och 2004/05:So22 (m) yrkandena 1 och 4 bör bifallas. I likhet med motionärerna i motion 2004/05:So21 (v) yrkande 3 anser utskottet att det är viktigt att barnkonventionsarbetet genomförs med beaktande av ett genusperspektiv. Motionsyrkandet bör dock inte föranleda något initiativ från sida och avstyrks därför. Många viktiga beslut som rör barn och ungdomar fattas på nivå. har en viktig roll när det gäller att stödja barnkonventionsarbetet i kommuner och landsting samt att följa upp och bevaka att efterlevs. har i samarbete med Kommuner och Landsting, för att stimulera till kunskaps- och erfarenhetsutbyte samt för att sprida goda exempel på hur kan genomföras lokalt och regionalt, anordnat ett antal regionala konferenser. Utskottet vidhåller att statens roll bör vara att stödja kommunerna i deras arbete med att förverkliga och inte att i detalj reglera hur det skall göras. Utskottet kan konstatera att det pågår arbete som syftar till att skall få ökat genomslag i ärendehantering och beslutsfattande på regional och lokal nivå. Motionerna 2004/05:Ju482 (kd) yrkande 1, 2004/05:So24 (c), 2004/05:So391 (v) yrkande 1, 2004/05:So512 (kd) yrkande 4, L292 (v) yrkande 17, So444 (s), So557 (kd) yrkande 4 och So647 (kd) yrkande 1 får anses i huvudsak tillgodosedda med det anförda. Utskottet utgår ifrån att det i de verksamheter som direkt eller indirekt berör barn finns en ambition att beakta barnens rättigheter samt deras behov och intressen. Detta gäller både vid beslutsfattande och i verksamhet av mer löpande karaktär. Barnkonsekvensanalyser görs dock alltför sällan, och i de fall sådana görs brister det ofta i metod och dokumentation. Problemet är uppmärksammat av både regeringen och . Regeringen har därför i regleringsbrev till ett flertal myndigheter ställt återrapporteringskrav om myndighetens arbete med barnkonsekvensanalyser. har utvecklat en modell för barnkonsekvensanalys. Regeringen ser också över möjligheter att stödja myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att genomföra barnkonsekvensanalyser. Resultatet av pågående arbete bör enligt utskottet avvaktas. Motionerna 2004/05:So21 (v) yrkande 2, 2004/05:So22 (m) yrkandena 2 och 3, 2004/05:So512 (kd) yrkande 12, So279 (c), So557 (kd) yrkande 12 och So579 (kd) avstyrks i den mån de inte är tillgodosedda med det anförda. Utskottet delar bedömningen att det är viktigt att barnperspektivet tydliggörs i statsbudgeten. Ett sätt att göra detta är genom de särskilda skrivelser med genomgång av statsbudgeten ur barnperspektiv som regeringen lämnar. har tagit emot två sådana skrivelser. När det gäller skrivelsernas utformning vidhåller utskottet att det är viktigt att skrivelserna fördjupas och att redovisningen kompletteras med mer av analys. Utskottet anser att motionerna 2004/05:So21 (v) yrkande 1 och So699 (mp, -) yrkande 43 i huvudsak är tillgodosedda med det anförda. Några motioner väcker frågan om att inrätta s.k. barnombud. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att barnombud kan vara en bra lösning för vissa kommuner eller landsting. Frågan om att inrätta barnombud är dock primärt en fråga för de kommunala och landstingskommunala huvudmännen. Utskottet avstyrker därför motionerna 2004/05:So23 (fp) yrkande 1, 2004/05:So273 (fp), 2004/05:So588 (s) och 2004/05:So659 (s). Utskottet, som anser att det centrala är att och därmed barns rättigheter får ett brett och reellt genomslag i all offentlig verksamhet, kan inte se att den barnbalk som begärs i motion 2004/05:So23 (fp) yrkande 2 skulle ha någon avgörande betydelse för den utvecklingen. Utskottet kan inte heller ställa sig bakom yrkanden om att det bör inrättas en barnpolitisk maktutredning. Motionerna 2004/05:So637 (s) och 2004/05:So660 (s) avstyrks därför. organisation är inte en fråga för . Motion So699 (mp, -) yrkande 42 om att inrätta en barnenhet avstyrks därför. har utskottet avstyrkt motioner om att införliva i svensk lag. Utskottet vidhåller detta ställningstagande, varför motionerna 2004/05:So381 (mp), 2004/05:So395 (c) yrkande 1, 2004/05:So427 (c), 2004/05:So512 (kd) yrkande 6, So499 (v) yrkande 1 och So557 (kd) yrkande 6 avstyrks. Övriga motioner om barn Barn och deras familjer Utskottets förslag i korthet bör avslå en rad motioner om föräldrastöd i olika former, detta mot bakgrund av det arbete som pågår med att utveckla föräldrastödet, vilket i första hand är en fråga för de kommunala huvudmännen. bör också avslå en motion om att tillsätta en utredning om forskning kring separationer. Jämför reservationerna 10 (kd), 11 (c) och 12 (mp). Ett flertalmotioner tar upp olika former av föräldrastöd t.ex. föräldrautbildning och familjerådgivning. I motion 2004/05:Sf363 av m.fl. (kd) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör lägga fram förslag om stimulans till föräldrastödjande verksamhet, och i yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om föräldrautbildning. Vidare begärs i yrkande 7 ett tillkännagivande om att på nationell nivå stimulera huvudmännen i syfte att bygga upp en permanent familjecentral i varje kommun och i yrkande 8 ett tillkännagivande om att på nationell nivå organisera insamlande av statistik samt följa arbetet med familjecentralsverksamhet. I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande om att stärka familjerådgivningen genom att införa en familjerådgivningspeng och en gratischeck till familjerådgivning. I motion Sf432 av m.fl. (kd) yrkande 21 finns en likalydande begäran om föräldrautbildning. I motionens yrkande 22 återfinns begäran om att på nationell nivå organisera insamlande av statistik samt följa arbetet med familjecentralsverksamhet, och i yrkande 23 återfinns begäran om att införa en familjerådgivningspeng och en gratischeck till familjerådgivning. Även i motion A370 av m.fl. yrkande 21, motion So704 av m.fl. (kd) yrkande 1 och motion 2004/05:A352 av m.fl. (kd) yrkande 20 finns liknande begäran om familjerådgivning och föräldrautbildning. I motion 2004/05:So578 av och (båda kd) begärs ett tillkännagivande om att stimulera uppbyggnaden av familjecentraler. I motion So267 av () och motion So337 av () finns likalydande begäran om familjecentraler. I motion 2004/05:So600 av och (båda kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att anta ett handlingsprogram för hur familjen skall stödjas i . Motionärerna hänvisar till ett program som den brittiska har formulerat och som bl.a. innebär att alla familjer skall ha tillgång till familjerådgivning, att äktenskapen skall stärkas och att allvarliga familjeproblem skall hanteras på ett effektivt sätt. Motionärerna har samma begäran i motion So636 yrkande 1. I motion 2004/05:So395 av m.fl. (c) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om principerna för en ny familjepolitik och behovet av mer tid för barnen. Motionärerna pekar bl.a. på att familjerna enligt deras uppfattning måste ges bättre möjligheter att kombinera familjeliv och arbetsliv samt mer tid för barnen. I motion 2004/05:So604 av m.fl. (c) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförs om familjerådgivningen. Motionärerna anför att familjerådgivningen skall stå till förfogande för homosexuella par med eller utan barn på ett så kompetent och kvalitativt sätt att dessa känner sig bekväma att ta familjerådgivningens tjänster i anspråk. I motion 2004/05:A352 av m.fl. (kd) yrkande 23 begärs ett tillkännagivande om försöksverksamhet med stödprogram för pappor. Ett stödprogram för pappor skulle kunna stärka dem att bibehålla kontakten med sina barn efter en separation, och att praktiskt kunna genomföra detta skulle för många vara en värdefull insats. Samma begäran finns i motion A370 av m.fl. (kd) yrkande 27. I motion 2004/05:Sf354 av m.fl. (kd) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om stöd för ensamstående föräldrar. Motionärerna anför att samhället bör kunna erbjuda bl.a. nätverksstöd i form av en stödperson eller stödfamilj till ensamstående föräldrar som inte har ett eget nätverk. Samma begäran finns i motion So711 av m.fl. (kd) yrkande 1. I motion 2004/05:A321 av m.fl. (mp) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att det arbete som bedrivs med att förbereda män på sin roll som förälder skall förstärkas och utvecklas i hela landet. En motion gäller forskning kring separationer. I motion 2004/05:So402 av Skånberg (kd) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta en utredning om forskningen kring separationer. Motionären anför bl.a. att utredningen skulle sammanställa aktuella forskningsrön om separationernas stora mänskliga och ekonomiska kostnader samt utvärdera metoder och insatser för att minska antalet separationer. Bakgrund och tidigare behandling Enligt 5 kap. 3 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453) skall kommunen sörja för att familjerådgivning genom kommunens försorg eller annars genom lämplig yrkesmässig rådgivare kan erbjudas dem som begär det. Enligt tredje stycket samma paragraf avses med familjerådgivning en verksamhet som består i samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. I betänkande 2003/04:SoU9 Utvecklingen av den nationella strategin för att förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter samt andra barnfrågor behandlade utskottet ett flertal motionsyrkanden om familjerådgivning och föräldrastöd. Utskottet avstyrkte samtliga motioner mot bakgrund av pågående arbete inom och kommunerna samt (s. 31, res. m, fp, kd, c, mp). I betänkandet behandlade utskottet även ett par yrkanden om familjecentraler (s. 32). Utskottet, som avstyrkte yrkandena, anförde att familjecentralerna är en angelägen verksamhet och att utgångspunkten är att kommuner och landsting fortsätter att utveckla denna form av samverkan även utan något initiativ från sida (s. 32, res.