bet · GS01KU29 · 2005-03-03 00:00:00 — SammanfattningI detta betänkande behandlas 39 motionsyrkanden i huvudsak från denallmänna motionstiden . Motionerna gäller arbetsformeroch riksdagsledamöternas villkor. Utskottet har avstyrkt samtligayrkanden. Det finns 8 reservationer och 7 särskilda yttranden.I ett särskilt betänkande, 2004/05:KU15, behandlas 24 motionsyrkandenom arbetsformer som rör förslag som tidigare avstyrkts undermandatperioden, senast i betänkande 2003/04:KU5.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. öppnandeRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K270 och 2004/05:K350.Reservation 1 (v, mp)2. RiksdagsdebatterRiksdagen avslår motion 2004/05:K388.3. Måltidsuppehåll i kammararbetetRiksdagen avslår motion 2004/05:K304.4. VoteringarnaRiksdagen avslår motion 2004/05:K408 i denna del.5. BudgetprocessenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K331 och 2004/05:K414.Reservation 2 (kd, mp)6. Allmänna motionstidenRiksdagen avslår motion 2004/05:K411.7. ÄrendefördelningenRiksdagen avslår motionerna 2003/04:Sf396 yrkande 16, 2004/05:K238yrkandena 1 och 2, 2004/05:K444 yrkande 6, 2004/05:U317 yrkande 1,2004/05:Sf366 yrkande 5 och 2004/05:So600 yrkande 3.8. Hanteringen av EU-frågorRiksdagen avslår motion 2003/04:K12 yrkande 7.9. Öppna sammanträdenRiksdagen avslår motion 2004/05:K382.Reservation 3 (mp)10. JävRiksdagen avslår motion 2004/05:K426.11. InkomstgarantinRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K237 yrkande 4, 2004/05:K241,2004/05:K348 och 2004/05:K427.Reservation 4 (mp)12. KostnadsersättningenRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K224, 2004/05:K371 yrkande 2 och2004/05:K372 yrkande 3.13. ArvodetRiksdagen avslår motionerna 2004/05:K237 yrkandena 2 och 3, 2004/05:K371yrkande 1 och 2004/05:K372 yrkandena 1 och 2.Reservation 5 (v)Reservation 6 (mp)14. Stödet till riksdagsledamöternas och partigruppernas arbete iriksdagenRiksdagen avslår motion 2004/05:K281.Reservation 7 (m, fp, kd, c, mp)15. Delat uppdrag som riksdagsledamot, m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:K214 och 2004/05:K276.16. LobbningRiksdagen avslår motion 2004/05:K346.Reservation 8 (mp)17. webbplatsRiksdagen avslår motion 2004/05:K242.18. Rättvisemärkta varor m.m.Riksdagen avslår motionerna 2002/03:Fi216 yrkandena 3-5 och 2004/05:U280yrkande 9.Stockholm den 3 mars 2005På vägnarGöran LennmarkerFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (),(), (), (m), HelenaBargholtz (fp), (), (), BillyGustafsson (s), (), (), (), (), () och ().Redogörelse för ärendetI detta betänkande behandlas 34 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden samt ett motionsyrkande från den allmänna motionstiden2003 och tre (bilaga 1). En följdmotion - 2003/04:K12 (yrkande7) - som väckts med anledning av skrivelse 2003/04:13 Europeiska konventetom EU:s framtid behandlas också.Några motioner gäller ärendefördelningen och utskottsindelningen.Utskottet har gett berörda utskott tillfälle att yttra sig. ,socialutskottet och utbildningsutskottet har avstått från att yttrasig. har hänvisat till pågående arbete inom ,och bostadsutskottet har avstyrkt ett motionsyrkande med hänvisningtill detta kommittéarbete. Utförligare yttranden har kommit in frånutrikes-, socialförsäkrings- och arbetsmarknadsutskotten, bilagorna 3-5.I ett särskilt betänkande, 2004/05:KU15, behandlas 24 motionsyrkandenom arbetsformer som rör förslag som tidigare avstyrkts undermandatperioden, senast i betänkande 2003/04:KU5.Utskottets övervägandenRiksmötets öppnandeUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner om öppnande. Den ena gällerslopande av upprop och i den andra begärs ett program för riksdagensöppnande utan religiösa inslag.Jämför reservation 1 (v, mp).MotionernaTvå motioner tar upp frågor kring öppnande. Per () begär i motion 2004/05:K270 att skall besluta att slopauppropet i samband med öppnande vid de tillfällen då detinte finns en nyvald riksdag. Man förmedlar bilden av att nu återkommerriksdagsledamöterna efter sitt sommarlov och likt en småskoleklass inledsarbetsåret med ett upprop.I motion 2004/05:K350 av () begärs ett tillkännagivandetill riksdagsstyrelsen om behovet av ett program för öppnandeutan religiösa inslag. I motionen framhålls att en kvarleva frånstatskyrkosystemet fortfarande finns kvar i samband med årligaöppnande, genom att det i programmet ingår en gudstjänst i Storkyrkantill vilken alla riksdagsledamöter inbjuds. Detta måste betraktas somett otillbörligt favoriserande av en bestämd religion och därmed eninskränkning i religionsfriheten. Det är enligt motionären också någotsom är ägnat att utestänga bl.a. vissa ledamöter med utländsk bakgrundoch går på tvärs med den officiella integrationspolitiken.Gällande regler m.m.Av 1 kap. 3 § riksdagsordningen framgår att ledamöterna ropas upp vidförsta sammanträdet under ett . Enligt förarbetena (SOU 1972:15s. 250) syftar uppropet dels till kontroll av ledamöternas (ersättarnas)närvaro, dels till kontroll av deras identiteter. Enligt 1 kap. 4 §riksdagsordningen fastställer talmannen efter samråd med vice talmännenordningen för sammanträdet med öppnande. Utskottet har vidupprepade tillfällen, (bet. 2002/03:KU19 s. 11), medhänvisning till denna regel avstyrkt motionsyrkanden om formerna föröppningssammanträdet.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att förorda ett slopande av den nu gällandeordningen med upprop vid första sammanträdet under ett . Motion2004/05:K270 (v) avstyrks följaktligen.När det gäller programmet för öppnande vidhåller utskottetssitt tidigare ställningstagande. Arrangemangen kring öppningssammanträdetbör fortfarande vara en fråga för talmannen efter vederbörligtsamrådsförfarande. Motion 2004/05:K350 (v) avstyrks.RiksdagsdebatterUtskottets förslag i korthetMed hänvisning till arbetet i och till försöksverksamhetenmed allmänna debattimmar avstyrks en motion (s) om möjlighet förriksdagsledamöter att debattera mot partiledare från andra riksdagspartier.MotionenBrita Lejon och (båda s) begär i motion 2004/05:K388 enutveckling av formerna för debatter. En åtgärd för att ökaaktualiteten och kanske också för att tydliggöra de politiska alternativeni svensk politik vore att ge riksdagsledamöter en möjlighet att debatteramot partiledarna från alla riksdagspartier. Det är naturligtvis viktigtatt instrument för att granska regeringen via interpellationeroch frågor även fortsättningsvis betonas och behandlas särskilt i denordning som riksdagsordningen stadgar. Men därutöver borde ledamöternages en möjlighet att debattera med, ställa frågor till och föra en dialogmed partiledarna för riksdagspartierna. En sådan ordning skulle ge nyaförutsättningar för en mer allsidig politisk debatt i riksdag.Tidigare behandlingHösten 2004 avstyrkte utskottet ett yrkande om att interpellationerskulle få framställas även till utskottsordförandena (bet. 2003/04:KU5s. Utskottet hänvisade till att frågan om utmanardebatter diskuteradesinom och ansåg att resultatet av dessa diskussionerborde avvaktas.Allmänna debattimmarRiksdagskommitténs behandling av frågan om utmanardebatter har letttill att det efter överenskommelse mellan talmannen och gruppledarna påförsök anordnas fyra s.k. allmänna debattimmar i kammaren. Informationom anmälda talare och ämnen läggs löpande ut på den interna webbsidan.Ett anförande får inte överstiga . Talmannen kan medgereplik även från icke förhandsanmälda ledamöter och statsråd. Duellmetodenmed två repliker om en respektive en halv minut tillämpas om intetalmannen beslutar annat.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör resultatet av arbetemed frågan om utmanardebatter liksom försöksverksamheten med allmännadebattimmar avvaktas. Motion 2004/05:K388 (s) avstyrks.Måltidsuppehåll i kammararbetetUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker en motion (s) om lunch- och middagsuppehåll ikammararbetet med hänvisning till gällande beslutsordning.MotionenHillevi () begär i motion 2004/05:K304 att det inrättas lunch-och middagsuppehåll för kammaren. Om man i kammaren skulle besluta omlunchuppehåll 12.00-13.00 och middagsuppehåll 18.00-19.00 skullemöjligheten till måltidsuppehåll innebära ett välkommet andrum för deledamöter som har långa debatter i kammaren och en möjlighet att höjablodsockerhalten utan att behöva missa något av debatten. Detta skullekunna öka närvaron i kammaren, skärpa koncentrationen, förhöja humöretoch framför allt främja hälsan hos ledamöter och anställda. Nackdelenmed uppehåll för måltider är att debatterna skulle kunna förskjutastill , men å andra sidan skulle förhöjd koncentrationkunna bidra till ökad effektivitet, och därmed till mer stringenta,kortfattade debatter och till ökad trivsel.BakgrundEnligt 2 kap. 8 § riksdagsordningen skall beslut om att sammanträdeskall avslutas eller att ett uppehåll skall göras i ett pågåendesammanträde fattas av kammaren utan föregående överläggning.Enligt 2 kap. 13 § riksdagsordningen skall talmannen samråda med desärskilda företrädarna för partigrupperna om uppläggningen av kammarensöverläggningar. Förslag att sammanträde skall avslutas eller ajournerasställs vanligen av talmannen och kan även framföras av ledamot.Den tidigare gällande ordningen med middagsuppehåll ändrades sedanönskemål härom framförts från bl.a. gruppledarna.Utskottets ställningstagandeFörslag att sammanträde skall avslutas eller ajourneras ställs vanligenav talmannen och kan även framföras av ledamot. Uppläggningen av kammarensöverläggningar görs av talmannen efter samråd med de särskilda företrädarnaför partigrupperna. Utskottet, som inte är berett att förorda en annanordning, avstyrker motion 2004/05:K304 (s).VoteringarnaUtskottets förslag i korthetEn motion (m) om bl.a. begränsning av antalet voteringar avstyrks idenna del med hänvisning till arbetet i Riksdagskommittén.MotionenI motion 2004/05:K408 i denna del av () begärs attreglerna för voterande ses över med sikte på att begränsaantalet voteringar. En utredning bör därför tillsättas med uppgift attfinna lämpliga former för detta.BakgrundAntalet plenitimmar har varierat mellan somlägst 461 (/96) och som högst 688 (/90).Riksmötet /03 var antalet plenitimmar 551. var antaletvoteringar 529 för att som mest stiga till 1 664 under /82.Riksmötet /03 var antalet voteringar 835 - en minskning med 224sedan föregående riksmöte.Frågan om en begränsning av voteringarna är föremål för övervägandeninom . Inom kammarkansli pågår fortlöpandeett arbete med att söka effektivisera voteringarna i riksdagen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör resultatet av arbeteavvaktas. Motion 2004/05:K408 i denna del (m) avstyrks.BudgetprocessenUtskottets förslag i korthetTvå motioner (kd) respektive (mp) om en översyn av budgetprocessen isyfte att förbättra möjligheterna för oppositionspartierna att ageraunder processens andra steg avstyrks med hänvisning till den utvärderingsom tidigare begärts.Jämför reservation 2 (kd, mp) och särskilda yttrandena 1 (v) och 2 (fp).MotionernaIngvar m.fl. (kd) begär i motion 2004/05:K414 att riksdagsstyrelsenefter en utvärdering skall återkomma till med förslag pålösningar för att åstadkomma en mer relevant process för andrasteg i budgetbehandlingen. Resultatet av den nya budgetprocessen harblivit ett system som innebär låsning och rigiditet. Att både anslagoch anslagsvillkor för ett helt utgiftsområde skall tas i ett endaklubbslag är förstås till gagn för en regering och speciellt för enminoritetsregering. Men det här rigida systemet minskar maktoch innebär en nedgradering av det andra steget i budgetprocessen. Varjeoppositionsparti vill i budgetbesluten visa upp sina helhetsbilder. Menskulle det i någon fråga finnas en majoritet för en viss justering inomutgiftsområdesramen är den enda möjligheten att i alla andra frågorställa upp bakom regeringsförslaget. Systemet som sådant innebär attbudgetprocessens andra steg för många ledamöter, och speciellt föroppositionens ledamöter, framstår som relativt meningslöst.I motion 2004/05:K331 av () begärs en utvärdering avden nya budgetprocessen. borde ånyo låta utvärdera den nyabudgetprocessen i syfte att undersöka riktigheten i att stärka regeringensmakt på bekostnad. Enligt motionären torde självvara fullt mogen att ha ett ökat inflytande över rikets utgifter ochinkomster, och den inskränkning som gjordes i och med den nya budgetprocessenföreföll inte väl motiverad.BakgrundBudgetreformen beslutades av och tillämpades förstagången för . Bakom beslutet låg ett förslag frånRiksdagsutredningen som konstaterade att den statliga budgetprocessen varmycket långdragen, att budgetbehandling var mycket splittrad,att ägnade sig för lite åt att följa upp och utvärderaresultat, att detaljeringsgraden var hög, årsrytmen ojämn och arbetsfördelningenmellan utskotten snedfördelad. Även andra problem lyftes fram. Tilldessa hörde kvalitetsbrister i beslutsunderlaget för budgetregleringen,en minoritetsregerings svårigheter i budgetprocessen samt en bristandeöverensstämmelse mellan detaljbeslut och de övergripandemålen.Till de viktiga förändringar som genomfördes av beslutsprocessen efterRiksdagsutredningens förslag hörde rambeslutsmodellen som innebar enbudgetreglering i två steg med bindande ramar och sammanhållen behandlingav inkomster och utgifter. Regeringen föreslår i budgetpropositionenutgiftstak och fördelning av utgifterna på utgiftsområdena för vart ochett av de tre följande åren. Regeringen skall lämna sitt förslag tillstatsbudget . Den rambeslutsmodell som tillämpasinnebär att först tar ställning till budgetens omslutning istort, dvs. till omfattningen av statsutgifterna och till hur de skallfördelas på utgiftsområdena. Genom detta beslut låses utgifterna ochden för varje utgiftsområde fastställda nivån fungerar därefter som enram som inte får överskridas när fortsätter sin behandling avbudgeten. Samtliga utgiftsramar och skatteförändringar behandlas som enhelhet, och alternativen ställs mot varandra som alternativa paket.Riksdagen tar genom ett beslut ställning till helheten. Det räcker intemed att oppositionspartierna bildar majoritet kring enstaka delar. Demåste enas om ett helt paket av förslag.Efter det att ramar lagts fast för de olika utgiftsområdena behandlasanslagsfrågorna mer i detalj i respektive utskott, som måste hålla siginom de fastställda ramarna.Tidigare behandlingDen nya budgetprocessen utvärderades av Riksdagskommittén.I kommitténs uppdrag ingick att överväga behovet av förändringar. Därvidskulle bl.a. undersökas om intentionerna bakom omläggningen avbudgetprocessen hade uppfyllts och vilka konsekvenser i övrigt omläggningenmedfört som påverkat ställning. Kommittén bedömde attintentionerna bakom budgetreformen i huvudsak uppfyllts och framhöll attrambeslutsmodellen innebär att en minoritetsregerings möjlighet att fåigenom budgetpropositionen i har ökat, vilket var en avseddeffekt av reformen. Kommittén ansåg att det var en fördel att budgetprocessenförsvårar hoppande majoriteter för ökade anslag utan finansiering.Rambeslutsprocessen stärker enligt kommittén i så måtto regeringsmakten,men det viktigaste ur synvinkel är att budgetreformen ökarmöjligheterna för att göra en samordnad beredning av regeringensbudgetförslag. Kommittén bedömde att även om rambeslutsmodellen ännuinte prövats med svåra ekonomiska påfrestningar ellerparlamentarisk osäkerhet har den nya budgetprocessen bättre förutsättningaratt fungera under sådana omständigheter än vad den gamla hade.Kommittén hade under sitt arbete fångat upp ett missnöje bland riksdagensledamöter som gällde svårigheten för utskotten att göra ändringar ianslagen i förhållande till regeringens förslag. Kommittén bedömde dockatt huvudförklaringen till det minskade antalet ändringar ligger i detförhållandet att regeringen valt att presentera förslag som i förvägförhandlats med ett eller två av oppositionspartierna. Utskotten hadeendast i begränsad omfattning utnyttjat den frihet de har att ibudgetprocessens andra steg ändra anslagsbelopp inom de av kammarenfastställda utgiftsramarna. Detta var enligt kommittén naturligt medhänsyn till att regeringen, som inte haft egen majoritet i kammaren,försäkrat sig på förhand om stöd för sitt budgetförslag frånvissa andra partier. Kommitténs utvärdering ledde till vissa förslag bl.a. rörande dubbelarbetet . Förslagen lades av riksdagsstyrelsenfram för (förs. 2000/01:RS1). Utskottet tillstyrkte förslagen(bet. 2000/01:KU23). Utskottet ansåg också att det var angeläget attredan då besluta om att en utvärdering bör göras i frågaom vilka effekter omläggningen inneburit såväl vad gäller budgetprocessensinnehåll och budgetmässiga resultat som vad gäller de budgetmässigakonsekvenserna för . beslutade i enlighet med utskottetsförslag att som sin mening ge regeringen detta till känna (rskr.2000/01:273-276).Hösten 2001, och avstyrkte konstitutionsutskottetmotionsyrkanden (kd) om budgetprocessen snarlika motion 2004/05: K414(bet. 2001/02:KU12 s. 18 f., 2002/03:KU19 s. 14-16, 2003/04:KU5 s. 12-13).Utskottet hänvisade första gången till att beslut våren2001 om budgetprocessen innebär att en utvärdering skall göras om någraår. Enligt utskottets mening borde resultatet av den nämnda utvärderingenavvaktas. Påföljande år avstyrktes motionen med hänvisning till dettatidigare ställningstagande. avgavs en reservation till förmånför kd-motionerna. I en reservation (v) framhölls det angelägnai att gå vidare med en omfattande utvärdering med bedömning avförutsättningarna för att göra långsiktiga och korrekta utgiftsprognoserliksom utgiftstakens konsekvenser, införandet av ett inkomstgolv,sparmålet samt nivån och användningen av budgeteringsmarginalen.Utskottets ställningstagandeRiksdagens beslut innebar att en utvärdering skulle görasinom . Det kan enligt utskottets bedömning förutsättas attregeringen kommer att genomföra denna utvärdering.Resultatet av utvärderingen bör enligt utskottets mening avvaktas.Motionerna 2004/05:K414 (kd) och 2004/05:K331 (mp) avstyrks därför.Allmänna motionstidenUtskottets förslag i korthetEn motion (s) om behovet av att förändra och förnya formerna förmotionsrätten och motionshanteringen avstyrks med hänvisning till arbeteti Riksdagskommittén.MotionenKenneth G () begär i motion 2004/05:K411 ett tillkännagivandetill riksdagsstyrelsen om behovet av att förändra och förnya formernaför motionsrätten och motionshanteringen i . Motionären hänvisartill att det är vanligt att av motionsyrkandena bifalls.Motionsbehandlingen upptar en väsentlig del av arbetstiden i utskottenoch slukar en hel del kansliresurser. Att inte behandla vissa frågorvarje år respektive att välja att behandla vissa motioner summariskt ärmetoder som används för att försöka hålla tillbaka arbetsbelastningeni utskotten. Den allmänna motionsrätten är en viktig form för allariksdagsledamöter att fritt kunna föra upp viktiga politiska frågor pådagordningen. Därför är det enligt motionen viktigt att slå vakt om denallmänna motionstiden som form. Men för att värna den är det ocksåviktigt att hitta former för den som stärker dess ställning och ger färremen mer noggrant behandlade motioner och beslut. Det är viktigt att detkommer till stånd en diskussion och genomlysning av hur motionsinstrumentetanvänds och hur det skulle kunna förändras och förbättras. Dettabör ske både avseende motionsrätten, motionstiden och formerna förbehandlingen av motioner.Tidigare behandlingFrågan om ändringar i motionsrätten och motionstiderna har behandlatsvid upprepade tillfällen . Frågan behandlades senasthösten 2003 (bet. 2003/04:KU5 s. 11 f.). Utskottet vidhöll tidigareavstyrkanden, då utskottet hänvisat till fortsattaarbete med frågor som gäller arbetsformer.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och anser attresultatet av arbete bör avvaktas. Motion 2004/05:K411(s) avstyrks.ÄrendefördelningenUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker med hänvisning till arbete enrad motioner som gäller ändringar i fördelningen av ärenden mellanutskotten.Jämför särskilda yttrandena 3 (m) och 4 (fp).MotionernaI motion 2003/04:Sf396 av m.fl. (c) yrkande 16 begärsatt migrationsfrågorna flyttas från socialförsäkringsutskottet tillarbetsmarknadsutskottet. I motion 2004/05:K238 av ()begärs att integrationspolitiken flyttas från socialförsäkringsutskottettill arbetsmarknadsutskottet (yrkande 2) och att asylpolitiken flyttasfrån socialförsäkringsutskottet till utrikesutskottet (yrkande 1). PerWesterberg m.fl. (m) begär i motion 2004/05:Sf366 yrkande 5 attDiskrimineringsombudsmannen flyttas till utgiftsområde 14 Arbetsliv somfaller under arbetsmarknadsutskottets beredningsområde.I motion 2004/05:K444 yrkande 6 av m.fl. (v) begärs attdet inrättas ett jämställdhetsutskott och i motion 2004/05:So600 yrkande3 av och (båda kd) begärs ett familjeutskott.Ulf m.fl. (mp) begär i motion 2004/05:U317 yrkande 1 att riksdagenbeslutar om ändring i riksdagsordningen för att tydliggöra vilket utskotti som har det övergripande ansvaret för frågor om Sverigespolitik i och och på vilket sätt relaterade frågor somtas upp i , utrikes- och finansutskotten skall hanteras mellanutskotten.Yttranden från andra utskottUtskottet har berett berörda utskott tillfälle att yttra sig övermotionsyrkandena med undantag för motion K444 yrkande 6 som kommit attsenare tillföras betänkandet. , socialutskottet ochutbildningsutskottet har avstått från att yttra sig. harhänvisat till pågående arbete inom och bostadsutskottethar avstyrkt motion 2004/05:So600 yrkande 3 med hänvisning till dettakommittéarbete.Utrikesutskottet avstyrker i sitt yttrande, bilaga 3, motion 2004/05:K238(m) yrkande 1. Det torde enligt utrikesutskottet knappast vara görligtatt på ett meningsfullt sätt täcka ytterliga en ärendegrupp, vilkendels är väsentligen artskild från utskottets övriga, dels kan förväntasmedföra betydligt utökade och tidsmässigt krävande kontakter medföreträdare för allmänheten. Generellt gäller att utrikesutskottets ledamöterinte annat än i undantagsfall har inriktningen mot här aktuella frågoroch att kansliet i nuvarande sammansättning saknar kompetens på området.Beträffande beredningsdelen av utrikesutskottets arbete anförde riksdagenår 1936: "Det kan till och med anses vara en fördel, om utrikesutskottetsarbetsbörda ej skulle bliva alltför omfattande ...". Utrikesutskottetmenar att det alltjämt finns skäl att hålla detta perspektiv för ögonen.Socialförsäkringsutskottet drar i sitt yttrande, bilaga 4, slutsatsenatt det är nödvändigt att bereda migrations- ochintegrationspolitik samt hela utgiftsområde 8 inom ett och samma utskott.Att flytta hela detta beredningsområde till ett annat utskott skullevara en så stor förändring av ärendefördelningen att det förutsätter enhelhetsbedömning av hela utskottsorganisationen. Sambandet mellan olikapolitikområden bör därvid i första hand vara avgörande för hur fördelningenlämpligast bör ske. Inom ramen för en sådan lämplig fördelning är detdock en fördel om arbetsbelastningen blir relativt jämn mellan utskotten.Så grundläggande frågor som utskottsindelningen bör däremot inteanpassas till variationer i arbetsbelastningen som inte kan anses relativtbestående. Sådana variationer bör i stället mötas med andra åtgärdersom t.ex. omfördelningar av kansliresurser. Utskottens ökade engagemangi EU-frågor kan också visa sig komma att förändra arbetsbelastningen.Socialförsäkringsutskottet anser att fortsattaöverväganden bör avvaktas och avstyrker motionerna 2003/04:Sf396 yrkande16, 2004/05:K238 och 2004/05:Sf366 yrkande 5. Enligt utskottets meningär det inte lämpligt att inrätta ett särskilt familjeutskott, ochsocialförsäkringsutskottet avstyrker även motion 2004/05:So600 yrkande 3.Arbetsmarknadsutskottet anser i sitt yttrande, bilaga 5, att eventuellaförändringar av utskottets beredningsområde bör övervägas vidare inomramen för . Utskottet betonar vikten av att frågor somhar ett tydligt sakligt samband hänförs till samma utskott.