bet · GS01NU8 · 2005-02-15 00:00:00 — Avpraktiska och samhällsekonomiska skäl anser utskottet attden nuvarande organisationen med de justeringar somföreslås i propositionen innebär en ändamålsenlig ordning.Som utskottet tidigare förordat skall länsstyrelsensuppfattning om motstående intressen i samband medundersökningstillstånd kunna inhämtas av bergmästaren.Därmed tillstyrker utskottetpropositionen i denna del och avstyrkerbehandlade motioner i berörda delar.Ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserPropositionenRegeringen föreslår (prop. s. 69) att ändringarna skallträda i kraft den 1 maj 2005.Inga motioner har väckts med anledningav regeringens förslag på detta område.Lagförslaget i övrigtUtskottets ställningstagandeRegeringens lagförslag har kortfattat redovisats i ettinledningsavsnitt och mer detaljerat efter hand i enlighetframställningen i propositionen. De delar av förslaget sominte behandlats i det föregående har inte föranlett någrasynpunkter från utskottets sida. bör därför antaregeringens lagförslag i övrigt.UtredningsfrågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande omytterligare utredningsarbete med hänvisning tillatt ett gediget utredningsarbete har genomförts.Jämför reservation 16 (m, fp, kd ).MotionenI motion 2004/05:N5 (m) begärs att ett antal frågor skallutredas med målet att minerallagstiftningen skall ändraspå sikt. Det gäller avståndet från bebyggelse för tillåtenprospektering, markägarnas möjligheter till påverkan påarbetsplanerna, ett antal frågor kring jordägaravgäldens(mineralersättningens) tillämpning, bestämmelserna kringinlösen av fastighet m.m.Utskottets ställningstagandeMed hänsyn till det gedignautredningsarbete som pågått under långtid och som givit konkreta resultat ochföranlett ändringar som är väl ägnadeatt stärka branschen anser utskottet attdet - utöver sedvanligtuppföljningsarbete, vilket har berörts idet föregående - inte finns behov avnågon utredning av de nämnda frågorna.Enligt utskottets mening är det ocksåviktigt för mineralbranschen attreglerna blir stabila. Därmed avstyrksmotion 2004/05:N5 (m) i denna del.Vissa tillsynsfrågor avseende gamlagruvhålUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkanden om ansvar förgamla gruvhål med hänvisning till att enproposition som tar upp den frågan emotses underår 2005. Jämför reservation 17 (m, fp, kd).PropositionenI propositionen (s. 72) beskrivs bakgrund och historik närdet gäller tillsynen av gamla gruvhål.Bestämmelserna i 13 kap. minerallagen tar upp verkan avatt en bearbetningskoncession upphör. Enligt reglernaförlorar koncessionshavaren rätten till marken, byggnadersamt inklädnad av borrhål och stängsel somkoncessionshavaren varit skyldig att hålla. Regeringen ärenligt minerallagen bemyndigad att utfärda föreskrifter omskyddsåtgärder vid nedlagda borrhål m.m., men några sådanaföreskrifter har inte utfärdats.Fortfarande gäller Kungl. Maj:ts ämbetsskrivelse från år1956 till samtliga länsstyrelser om anordnande av stängselvid övergivna gruvhål m.m. I denna stadgas att stängselkan uppföras på statsverkets bekostnad om uppenbar faraföreligger för människor och husdjur. Det åliggervederbörande polismyndighet att anmäla behov avskyddsanordningar till och också att bekostaverksamheten. Från och med tilldelas medeltill verksamheten genom länsramar till polisväsendet utandetaljstyrning.Det finns även regler i (10 kap. 4 §) somrör efterbehandlingsansvaret. Enligt dessa regler skallden ansvarige i skälig omfattning utföra eller bekosta deefterbehandlingsåtgärder som behövs för att förebygga,hindra eller motverka att skada eller olägenheter uppstårför människors hälsa och miljö.Vidare gäller lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, därstaten eller en kommun är skyldig att göra enräddningsinsats för att förhindra eller begränsa skador påmänniskor, egendom eller miljö.Polisverksamhetsutredningen har gjort en kartläggning avvilka verksamheter som bör och inte bör ankomma påpolisen. I utredningens delbetänkande (SOU 2001:87) ärslutsatsen att det inte finns någon polisiär relevans iarbetsuppgifterna med stängsling av övergivna gruvhål,utöver uppgiften att ingripa i akuta situationer. Iytterligare ett betänkande frånPolisverksamhetsutredningen (SOU 2002:70) föreslås attBergsstaten blir handläggande myndighet eftersommyndigheten har ett ansvar för att förebyggaatt personer och egendom kommer till skada vid gruvdrift.Vidare har Bergsstaten nödvändig kunskap och kompetensinom området. Alla remissinstanser som yttrat sigtillstyrker förslaget utom Bergsstaten, som menar attfrågan även berör verksamheter som inte har samband medminerallagen.Enligt regeringens bedömning kan det ifrågasättas omnuvarande regler för stängsling av gamla gruvhålockså berör verksamheter som inte reglerats genomtillstånd i minerallagen, dvs. täkter av olika slag.En reglering i minerallagen bedöms därför inte varaheltäckande. Denna fråga kräver ytterligareöverväganden, och regeringen avser därför attåterkomma till frågan i lämpligt sammanhang.MotionernaI motion 2004/05:N3 (m) beskrivs situationen för enfastighetsägare vars mark tidigare (historiskt) haranvänts för gruvbrytning. Enligt motionärerna finns detinte tillräckligt rättsskydd för en köpare av sådan markom det exempelvis visar sig att gruvgångar underfastigheten utgör en fara för fastigheten eller de boende.Något ansvarigt gruvföretag finns , och det ärdärför varje fastighetsägares enskilda angelägenhet att taansvar för sin mark. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till hur situationen skall kunnaordnas.I motion 2004/05:N1 (kd) framhåller motionärerna attregeringen - när det gäller redan stängda gruvor -, inom ramen för förordningsmakten, böråtgärda det problem som gamla gruvhål utgör. I inget tillsynsansvar för dessa riskområden.Alltsedan år 1956 har varje svensk regering haftuppdraget från riksdag att lösa frågan, meningenting har hänt. Flera av remissinstanserna (somyttrat sig över ) harenligt motionärerna påpekat att det saknas tydligaregler och att frågan kräver en snar lösning. Idetta instämmer motionärerna till fullo.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om stängsling av gamla gruvhål kan inte fullt utlösas genom reglering i minerallagen. Även övervägandensom berör krävs. Enligt uppgift har regeringenför avsikt att återkomma till i frågan under år2005 i samband med en proposition om renodling av polisensarbetsuppgifter. En lagrådsremiss planeras under våren2005, och en proposition är att vänta senare under året.I detta sammanhang kan nämnas ett direktivförslag frånjuni 2003 om hantering av avfall från utvinningsindustrin(KOM/2003/319). Bland annat föreskrivs vissa åtgärderavseende återfyllning, dvs. när avfall läggs tillbaka iutvinningshålet. Den återfyllda anläggningens (gruvhålets)stabilitet skall kunna garanteras, vattenföroreningarskall förebyggas och en adekvat övervakning skallmöjliggöras. Under förhandlingsarbetet har en artikel 18ainfogats, enligt vilken medlemsstaterna skall inventerastängda - inklusive övergivna - anläggningar, vilka harallvarlig negativ inverkan på miljön eller i en någorlundanära framtid kan bli ett allvarligt hot mot hälsa ellermiljö. En sådan inventering förutsätts kunna göras underen fyraårsperiod efter direktivets införlivande ilagstiftningen.En politisk överenskommelse om en gemensam positionfattades . Direktivet beräknas kommaatt överlämnas till under våren2005 för en andra läsning.Utskottets ställningstagandeDet finns anledning att vara kritisk till att någonlösning inte har kunnat presenteras efter avbristande säkerhet i fråga om gamla gruvhål. mening är det angeläget att ansvarsfördelningenoch regleringen i fråga om nödvändiga säkerhetsåtgärderkan beslutas så snabbt som möjligt. Med hänsyn till atttäkter är av olika slag och att även andra gropar ochhåligheter kan innebära samma problem är dock minerallageninte heltäckande. Därför krävs en övergripande syn på hurfrågan skall lösas. Enligt utskottets mening måste fråganfå sin lösning och ansvaret läggas på enmyndighet. Regeringen har i propositionen meddelat sinavsikt att återkomma till frågan i lämpligt sammanhang.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer medförslag i ärendet inom kort.Därmed avstyrks här aktuellamotionsyrkanden.Minskad användning av naturgrusUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå en motion om minskadanvändning av naturgrus med hänvisning till deåtgärder och projekt som pågår. Jämförreservationerna 18 (m, fp, kd) och 19 (mp).MotionenEtt av och regeringens miljömål är attminska naturgrusanvändningen i eftersomnaturgruset är en begränsad tillgång, sägs det imotion 2004/05:N227 (mp). Naturgruset används ibetong, sandning av vägar, vattenrening genominfiltration m.m. Såväl efterfrågan av somtillgången på naturgrus varierar mellan olika delarav landet. Om ersättningsmaterial skall kunnainföras behövs det tydliga ekonomiska incitament.För att möjliggöra en omställning krävs ocksåforskning och utveckling. Motionärerna poängteraratt det är nu som goda förutsättningar för framtidadricksvattenförsörjning och byggmaterialförsörjningkan skapas.Vissa kompletterande uppgifterI SGU:s periodiska publikation , sand och krossberg(2004:3) ges en redovisning av produktionen avbergmaterial (ballast). De totala leveranserna av ballasti har legat tämligenkonstant på drygt . Produktionen pågår överhela landet och i nära nog samtliga kommuner; sammanlagtfinns över 2 800 produktionsställen. Naturliga grus- ochbergmaterial är på många platser en bristvara, redovisasdet. Andelen naturgrus fortsätter att minska i linje medde miljömål som uppställts. harproduktionen av naturgrus minskat från drygt 70 miljonerton () till drygt ().Det långsiktiga målet är att naturgrus bara skallanvändas som ballast när alternativ inte är möjliga medhänsyn till användningsområdet. Enligt beslut(prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3) skall högst12 miljoner ton naturgrus utvinnas och andelen återanväntmaterial utgöra av ballastanvändningen. SGU harav regeringen fått i uppdrag att på olika sätt verka föratt målet uppnås. var somnaturgrusskatt togs ut med per ton mot tidigare 5 krper ton.När det gäller forskning om ersättning av naturgrus harett forskningsprojekt om användning av krossat material ibetong inletts som ett delprojekt i det s.k. MinBaS-klustret (kluster för industrimineral, ballast och sten).Syftet är att finna metoder för att uppnå sammahållfasthet med krossat berg som med naturgrus och utredavilka egenskaper hos krossat berg som påverkar detta.MinBaS-klustret har finansierats av regeringen i samverkanmed berörd industri.Totalt sett har regeringen uppdragit åt SGU attgenomföra ett program om , exklusivemedfinansiering, för utveckling av de nämnda industriernaunder som ett led i den regionalautvecklingspolitiken. Programmet syftade till att skapa enhållbar tillväxt i ett kluster för de mineralutvinnandebranscherna. I programmet ingick närmare 150 företag.SGU har vidare initierat ett arbetssätt för regionalmaterialförsörjning som både beaktar ballast- ochgrundvattentillgången. Enligt regleringsbrevet skall SGUstödja länsstyrelsernas arbete med att ta framplaneringsunderlag för materialförsörjning, där behovet avsåväl ballastmaterial som grundvatten framgår. Arbetet medatt utveckla statistiken över ballastanvändning så att denäven innefattar återanvänt material, skall fortsätta,liksom arbetet med materialinventeringar, föreskriverregeringen.SGU står bl.a. för rådgivning till länsstyrelserna,som är den myndighet som ger tillstånd till uttag avnaturgrus. Dessa skickar i sin tur ofta ärenden omnaturgrus på remiss till SGU.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan åsikt än motionärerna när detgäller vikten av att minska naturgrusanvändningen iSverige och att hitta ersättningsmaterial. Som redovisatsovan har produktionen av naturgrusminskat från drygt 70 miljoner till drygt 20 miljoner ton.Målet är att endast när det inte finns alternativ tillnaturgruset skall detta användas. Forskning och utvecklingbehövs därför och pågår också inom ramen för MinBas-klustret. Även det förändrade arbetssättet vid SGU tjänarsyftet att minska naturgrusanvändningen. Vidare bidrar deninförda skattehöjningen på naturgrus till att tillgodosemotionärernas önskemål om ekonomiska incitament för attuppnå målet.Med hänvisning till vad som anförts anser inte utskottetatt det finns behov av något uttalande från riksdagenssida med anledning av den här aktuella motionen. Denavstyrks således.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör med hänvisning till vidtagnaåtgärder samt pågående arbete och planering avslåmotioner rörande två övriga frågor.MotionernaI motion 2004/05:N321 (v) uppges att är mycketvälförsett med geologisk information som i huvudsak finnsvid SGU:s mineralkontor i . Enligt minerallagen gälleren rapporteringsskyldighet om prospekteringsarbeten. Mångaav dessa analoga data är systematiska ochväldokumenterade. Enligt motionärerna borde det vara avnationellt intresse att göra befintlig informationom borrhålsprotokoll, geologiska kartor osv. tillgänglig idigital form.Ganska snart kommer malm att behöva brytas under centrumav stad, förvarnas det om i motion 2004/05:N330 (c,kd). Många byggnader kommer därvid enligt motionärerna attbehöva flyttas, t.ex. och men ävenjärnvägen och vägar. Eftersom kommun inte harmöjlighet att finansiera detta bör staten ta ettekonomiskt ansvar. Ett lämpligt sätt borde vara att statenfonderar en del av de vinstpengar som betalar in tillstatskassan, anser motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterDigitalisering av geologisk informationEnligt regleringsbrev för SGU skall under perioden2000-2008 befintlig geologisk information kompletteras såatt det vid planperiodens slut finns digitala geologiskadatabaser över jordarterna och berggrunden och dessmagnetiska egenskaper, grundvattenförhållandena,biogeokemiska och markgeokemiska förhållanden, dennaturliga strålningen m.m. Enligt uppgift genomförsdigitalisering av geologisk information successivt som ennaturlig del av SGU:s geologiska undersökningsverksamhet.Planeringen av digitaliseringen skall översiktligtredovisas till regeringen liksom informationensanvändarkrets och exempel på kundnytta.Konkret går digitaliseringen till så att äldre rapporteråsätts sökord, så att de lätt skall kunna återfinnas. Iförsta hand gäller det att få ett register över dessarapporter. Vissa dokument och tabeller skannas av ochläggs in i databas inklusive sökord.SGU har i regleringsbrevet för fåttuppdraget att redovisa förslag till inriktning ochnya mål för verksamheten . Förslagetskall baseras på en analys av omvärldens behov avgeologisk information. Utgångspunkten är attgrundläggande geologisk information är viktig församhället och att SGU:s uppgift är att samla in,förvalta och tillhandahålla geologisk information isyfte att nå största möjliga samhällsnytta.Uppdraget skall redovisas i samband medbudgetunderlagen som avlämnas under åren 2006-2008.Digitalisering av materialet vid SGU:s mineralkontori är ett led i dessa insatser.Gruvbrytning under KirunaNär det gäller frågan om gruvbrytning under stadkan redovisas att för perioden2004-2014 uppgår till ca 18 miljarder kronor.Investeringarna kan indelas i tvingande investeringar,affärsmässiga investeringar och effektiviseringar. Till detvingande investeringarna hör en ny huvudnivå i ,vilket krävs om brytning skall fortsättas. harpåbörjat en planeringsprocess som skall kunna leda framtill en ny huvudnivå . Fram till dess beräknasnuvarande nivå för brytning räcka. Tidsplanen kan skjutasframåt eller bakåt beroende på uppsprickningshastighet ochökad produktion. Utöver kostnaden för själva investeringentillkommer kostnader för nödvändiga infrastrukturellaförändringar i kommun förorsakade av en ny nivå.Förutom omläggning av järnväg och flyttning av vissa hustillhörande beräknas de infrastrukturellaförändringarna påbörjas om och därefter pågåkanske framåt.En av de viktigaste frågorna kommer att vara hureventuella förändringar av samhället i tillföljd av en ny huvudnivå skall finansieras. Som endel av pågående planeringsprocess analyserar LKABför närvarande omfattningen av nödvändigaförändringar och kostnaden för dessa samt vilkamöjligheter som finns för finansiering. Enligtuppgift följer somägarförvaltare av på olika sätt en eventuellinvestering i en ny huvudnivå i och vilkenpåverkan detta får för kommun. Som enkonsekvens av detta måste också finansieringsfråganlösas.Utskottets ställningstagandeNär det gäller digitalisering av geologisk informationanser utskottet att den faktiska utvecklingen ligger ilinje med förslagen i motion 2004/05:N321 (v). I detväsentliga är kraven tillgodosedda; något riksdagensuttalande finns det inte behov av.I fråga om gruvbrytning under stad finnerutskottet att planeringsprocess också inkluderarnödvändiga infrastrukturella förändringar i kommun.Utskottet har förtroende för att somägarförvaltare av kommer att kunna hantera deaktualiserade frågorna. Därmed avstyrks motion2004/05:N330 (c, kd). **FOOTNOTES**[1]: att digitalisera analog geologiskinformation.2004/05:N330 av förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentesvilken punkt i utskottets förslag tillriksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Minerallagens inriktning och omfattning (punkt 1,motiveringen)av Per (), (), (), (), () ochMikael ().StällningstagandeRiksdagen får nu pröva ett förslag om ändringar iminerallagen utredningar. Ettförverkligande av förslagen innebär att utvecklingen gåråt det håll som diskuterats sedan slutet av 1990-talet.Förslagen är ett steg åt rätt håll, men regeringen bordeha lyssnat mer på utredningen och till remissinstanserna.Under den borgerliga regeringen genomfördes enmineralpolitik som kom att innebära en dramatisk ökning avprospekteringarna i . Det är väsentligt att denpolitiken bibehålls och fullföljs.Intresset för att exploatera svenska mineraltillgångarpå ett ansvarsfullt sätt är allmänt spritt. Minerallagenär en exploateringslag och tillståndsgivningen enligtlagen regleras ingående. och plan- ochbygglagen tillsammans med flera andra lagar tillämpasparallellt med minerallagen. Detta ger ett ramverk förutvinning av de som är svåra att hitta och därprospekteringen är en kostnadskrävande högriskverksamhet.Synen på äganderätten i samband med minerallagen behandlasi följande avsnitt.Till skillnad från vad som anförs i motion 2004/05:N6(mp) anser vi att minerallagen fyller ett klart behov. Ilikhet med nuvarande reglering bör minerallagen ochmiljöbalken fortsätta att fungera parallellt. Vi har inteförståelse för tankegångar att avveckla eller bringa nedminerallagen till ett minimum och anser inte heller att enutredning med denna inriktning skall genomföras.När det gäller eventuell prospektering och exploateringav olja och gas i menar vi att nuvarandebestämmelser ger en lämplig hantering av sådana frågor.Med det anförda avstyrks här behandlade motionsyrkanden.2. Minerallagens inriktning och omfattning (punkt 1)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att utskottets förslag under punkt 1 borde haföljande lydelse:1. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 2. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2003/04:MJ434 yrkande 3 och 2004/05:N6yrkandena 1 och 6 och avslår motionerna 2002/03:N278yrkandena 1 och 2 och 2003/04:N254 yrkandena 1 och 2.StällningstagandeI likhet med uppfattningen i motion 2004/05:N6 (mp) anserjag att en hållbar utveckling bör vara utgångspunkten förden svenska mineralpolitiken. Tyvärr baseras interegeringens mineralpolitik på detta grundbegrepp. Enhelhetssyn och ett tidsperspektiv saknas i propositionen.Problemet är inte i första hand att mineralerna tar slututan den miljöbelastning som är ett resultat av brytning,bearbetning och avfallshantering.Ett annat grundläggande problem är energianvändningen,eftersom bearbetning och anrikning av malm är en mycketenergikrävande verksamhet.Ur perspektivet hållbar utveckling finns det skäl attvara återhållsam med nybrytning av mineraler. I ställetbör återvinningen inom mineralhanteringen öka. Denna synpå långsiktigt hållbar utveckling går stick i stäv med denexploateringsinriktning som regeringen ger uttryck för.Mot denna bakgrund ifrågasätter jag om det över huvudtaget är befogat med en minerallag av nuvarande slag. Jaganser att det räcker med bestämmelser ochmiljödomstolen som första beslutsinstans. Detta fordrardock vissa ändringar i , t.ex. att allgruvverksamhet skall kräva kommunstyrelsens tillstyrkan.Ett annat alternativ är en väsentligt krympt minerallagsom enbart reglerar sådana aspekter som uppenbarligen interegleras av annan lagstiftning. Självklart skallförsiktighetsprincipen vara en grundläggande norm.Därför föreslår jag en översyn av regelverket påmineralområdet i syfte att dels anpassa innehållet till enövergripande politik för en hållbar utveckling påmineralområdet, dels inordna lämpliga bestämmelser imiljöbalken.Vidare vill jag understryka att de potentiella riskernamed exploatering av olja eller gas i inte fårnegligeras. I enlighet med vad som anförs i motion2003/04:MJ434 (mp) bör regeringen klargöra att vare sigprospektering eller exploatering av olja och gas kanaccepteras i Östersjön.Riksdagen bör ställa sig bakom vad jag här haranfört beträffande inriktning och omfattning avmineralpolitiken. Därmed blir de ovan nämndamotionerna tillgodosedda i berörda delar. Synen på äganderätten i samband med minerallagen(punkt 2)av Per (), (), (), (), () ochMikael ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 borde haföljande lydelse:2. tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservation 3. Därmed bifaller riksdagendelvis motionerna 2003/04:N350, 2004/05:N1 yrkande 1,2004/05:N2 yrkande 1 och 2004/05:N5 yrkande 6 i denna del.StällningstagandeVi anser att arbete var mycketgediget och att de förslag som lades fram av utredningenvar välmotiverade och välgrundade. Utredningens slutsats -att det knappast går att finna några bärande skäl för attinte anse koncessionsmaterial som en del av fastighetenoch därigenom fastighetsägarens egendom - är klargörandeoch ytterst betydelsefull för det regelverk som skallhanteras.I flera remissvar på utredningen framhölls attgruvbrytning är en långsiktig process som kräver stabilavillkor över tiden. Bergsstaten konstaterade attminerallagen inte uttrycker något om äganderätten tillmineralen utan endast om vem som under vissaförutsättningar får förfoga över den. Lunds universitetmenade att regeringen borde överväga om det över huvudtaget behövs en exploateringslag på området med hänsyntill bl.a. regeringsformens skydd för äganderätten. Viktenav att de inskränkningar som görs i äganderätten ärvälgrundade och uppfattas som rimliga, framhölls avStatskontoret. i län menade att detfanns flera skäl som talade emot en utvinning av mineraleri enlighet med föreslagen lagstiftning, bl.a. deäganderättsliga principerna.Vår grundinställning är att det inte går att bortse frånatt äganderätten har en mycket stor betydelse somdrivkraft för tillväxt och utveckling. Dock kan vi idagsläget inte sätta en klar gräns mellanfastighetsägarens rätt och gruvnäringens berättigadebehov; detta måste utredas.Eftersom äganderättsfrågan är av stor principiellbetydelse bör den således utredas närmare inom ramen förden grundläggande fastighetsrättsliga lagstiftningen. Detär direkt otillfredsställande att regeringen anser attfrågan om äganderätten är av underordnad betydelse förexempelvis frågan om mineralersättning tillfastighetsägarna.En utredning rörande äganderättsfrågorna kommer attutgöra grund för många andra frågor som följer av synen påäganderätten. Ett antal av dessa frågor tas upp i motion2004/05:N5 (m).Bland annat kan diskuteras om och hur en ordning kanutformas, där markägaren i samband med en ansökan omundersökningstillstånd bereds möjlighet att helt ellerdelvis få företräde till tillståndet.