bet · GS01KRU6 · 2005-02-17 00:00:00 — Principielltser vi ett värde i att folkbildningens gemensamma intressen kan hanterasi nära relation till berörda organisationer och i fruktbart samspel medsamhället.Samtidigt finner vi det angeläget att understyrka att FBR:s demokratiskauppbyggnad lämnar en del att önska. Inflytande och delaktighet frånberörda organisationer är inte lika direkt och tydligt som t.ex i falletmed Riksidrottsförbundet.Den starka kritik riktat mot FBRavser den ytterst otillfredsställande fördelningsmodell av statsbidragetsom tillämpats. Och fortfarande tillämpas. Vi ska här inte ytterligareföra den diskussionen utan instämmer i de slutsatser och den kritik somframförs mot bidragsgivningen i de två betänkandena.Lokal förankringSISU Idrottsutbildarna bedriver en vittförgrenad verksamhet med förankringi så gott som samtliga kommuner. Antalet lokalkontor ökar för att göraverksamheten allt mer lättillgänglig. För att kunna utveckla och fördjupa sin uppgift inom idrottsrörelsen krävsnärhet och lyhördhet för människors olika behov. Det sker genom mötenute i klubbar och föreningar och genom medlemsorganisationernas direktainflytande i beslutsprocesser. Att medverkatill att stärka och utveckla de demokratiska formerna inom idrottsrörelsenär en högt prioriterad uppgift i . Vi kommer attta till oss den utmaning som Wadensjö framför i sitt betänkande angåendebetydelsen av att ytterligare stärka delaktigheten för invandrare,ungdomar och andra prioriterade grupper i ochidrottens beslutsprocesser.I remissmaterialet aktualiseras frågan om samverkan mellanfolkbildningsorganisationer samt betydelsen av att utveckla lokala/kommunalalärcentra.SISU Idrottsutbildarna har en klar strävan att medverka i det gemensammaarbetet inom och lokala samverkansorganisationer.Även i vissa verksamhetsfrågor kan finnas vinster att hämta genomsamverkan. Däremot ställer sig avvisande till attsamordna och samverka i lokala lärcentra. Som framgått ovan är vårgrundsyn att i stället tillskapa en mångfald mötesplatser för lärandeoch gemenskap. För och idrottsrörelsens delfyller idrottens olika klubbhus, möteslokaler och anläggningar en stordel av detta behov.Att stärka den idémässiga profileringen hos folkbildningsorganisationernamedverkar, enligt uppfattning, till att attraheramänniskor till folkbildningsarbete och förtydliga folkbildningens rolli samhället.Utmaningar inom folkbildningsuppgiftenFolkbildningens grundläggande uppgift är att ge människor möjlighettill engagemang och delaktighet i det snabbt föränderliga samhället.Det handlar om kunskap, praktisk kompetens och ökad handlingsberedskap,som ligger utanför läroplanstyrd utbildning och den typ av formellkompetens som utbildningssamhället kan och ska erbjuda.Det kan handla om att erbjuda alternativa studieformer såsom t.ex. falletär i fråga om folkhögskolor. En viktig dimension i folkbildningsarbetetär att nå och engagera många i studier och därför ser i verksamhet som en fråga om kvalitet.Inom folkbildningsarbetet har olika uppgifter prioriterats.Det kan gälla grupper av människor eller särskilt angelägna ämnen/områden.Samtidigt finns det anledning att förändra dessa prioriteringar i taktmed samhällsutvecklingen.SISU Idrottsutbildarna anser det angeläget att även fortsättningsvislyfta fram grupper och uppgifter som kräver särskild uppmärksamhet. FörSISU Idrottsutbildarna och idrotten är ett av de allra mest grundläggandevärdena - Allas rätt att vara med!Utifrån dagens samhällsutveckling och med uppmärksamhet för tendenseroch utmaningar som pekar mot morgondagen vill vi från lyfta fram följande angelägna områden: Barn/ungdom - folkhälsa- integration!Det är områden som kommer att kräva verksamhetsmässig mobilisering. * För att utveckla en positiv uppväxtmiljö för barn och ungdomar kommeratt krävas fortsatta satsningar på ledarutbildning/utveckling - insatsersom får effekter i flera led genom att inte bara nå målgruppen utanäven deras omgivning. Utvecklingen inom civilsamhället kommer också attställa krav på fler ledare samt nya former av ledarskap.SISU Idrottsutbildarna vill här också understryka de bedömningar somredovisas i regeringens ungdomspolitiska proposition (2004/05:02)avseende bl.a områdena lärande, inflytande, kultur och fritid samt hälsa.I mötet med idrottsrörelsen får barn/ungdom direkta och egna upplevelserav demokrati och delaktighet. * Det är uppenbart att en av de verkligt stora utmaningarna kommer attligga inom området folkhälsa, där olika slag av insatser kommer att bliaktuella. Idrotten kan här speciellt erbjuda gemenskap inom sitt omfattandeföreningsliv samt meningsfulla fysiska aktiviteter i kombination medinsikt om kost- och levnadsvanor. * Integration avser inte enbart möten mellan människor med olika kulturellbakgrund utan handlar ytterst om gemenskaper som utgår ifrån människorslika värde t.ex. överbryggar gränser mellan generationer och kön.AvslutningAvslutningsvis vill instämma i SUFO 2:s slutsatsatt folkbildningen väl lever upp till statens motiv för samhällsstödet.Den ordning som gällt har i grunden varit tillfredsställande,men har vi starkt kritiserat den fördelningsmodell förstatsbidraget som tillämpats av FBR.SISU Idrottsutbildarna vill än en gång understryka att trycket påfolkbildningsinsatser ökar i takt med samhällsomdaningen. Nya uppgifteroch utmaningar ställer krav på nytänkande och utvecklingsarbete avseendesåväl former som innehåll. Detta blir alt svårare att förverkliga ominte samhällets stöd, på alla nivåer, också ökar.Det är människors egna behov och förutsättningar, och i människor i och kring idrottsrörelsen, som pekar ut färdriktningen.Stockholm 2004-10-27SISU IdrottsutbildarnaRolf CarlssonOrdförandeBilaga 3Yttrande från FolkbildningsrådetDnr 150u, 2004, 072005-01-27Yttrande med anledning av styrelses framställning tillriksdagen angående statens stöd till folkbildningen (2004/05:RRS7)baserat på rapporten förvaltning i privat regi - statsbidragtill idrottsrörelsen och folkbildningen (RiR 2004:15)presenterar i det följande de bedömningar som rådetgör med anledning av och den framställning somgjorts till från . Efter en inledandesammanfattning följer en mer detaljerad redovisning av Folkbildningsrådetsståndpunkter.1. SammanfattningRiksrevisionen och dess styrelse förordar att regeringen ska vidtaåtgärder för att förbättra styrningen avseende anslaget till folkbildningen.Riksrevisionen hävdar att den begränsade statliga styrningen avfolkbildningen medför problem när det gäller att säkerställa att statenssyfte med statsbidraget uppfylls. Man hävdar att den granskning mangenomfört visar att "statens intentioner för statsbidraget tillfolkbildningen, att gynna verksamhet med växtkraft, inte uppfylls. Tillexempel missgynnar fördelning av statsbidraget tillstudieförbund de studieförbund som snabbt ökar omfattningen av sinverksamhet".Den statliga utvärderingen av folkbildningen, SUFO 2 (SOU 2004:30),drar i motsats till slutsatsen att "Folkbildningsrådetväl fyllt de förväntningar som kunnat ställas från staten. Vi bedömeratt rådets dubbla uppdrag inte har påverkat dess myndighetsutövanderoll negativt. Bidragsmodellerna har följt statens intentioner". (SOU2004:30, s 97)Det är bestämda uppfattning att hargrundat sina ställningstaganden på otillräckliga kunskaper omstatsbidragssystemet och lämnat en missvisande analys. styrelsehar därför dragit felaktiga slutsatserFolkbildningsrådet konstaterar att rådets myndighetsutövning styrs genomsärskild förordning (1991:977). I den framgår statens syften med stödettill folkbildningen. Frågan om att "gynna verksamhet med växtkraft"finns inte med i förordningen. I propositionen Folkbildning (1990/91:82),som förordningen baseras på, varnar regeringen uttryckligen för följdernaom statsbidragssystemet premierar volym och kvantitetstänkande påbekostnad av de centrala folkbildningsmålen. Regeringen pekar ipropositionstexten vidare på vikten av att folkbildningen själv vidtar åtgärderinternt om det visar sig att viss verksamhet inte uppfyller de villkorsom staten angett för att statsbidrag ska utgå: "Statsbidraget kan omdet hanteras slentrianmässigt leda till en icke önskad stagnation inomfolkbildningen. Folkhögskolor och studieförbund med växtkraft och meden verksamhet om ligger väl i linje med målen och riktlinjerna förstatsbidrag kan få stå tillbaka till förmån för verksamhet som kanskespelat ut sin roll. Detta får inte inträffa."(prop. 1990/91:82, s38)Regeringen avvisade i nämnda proposition ett statsbidragssystem sompremierar kvantitet och volymökning på bekostnad av folkbildningsmålen.Viktigt i förhållande till slutsatser är att detresonemang som regeringen för i propositionstexten om "växtkraft" sättsdels i relation till folkbildningsmålen och dels kopplas specifikt till"verksamhet som kanske spelat ut sin roll", d v s där motiv för statligtstöd eventuellt saknas.I propositioner och/eller förordningar inom folkbildningsområdet finnssåledes inte stöd för att hävda att växande verksamhet i studieförbundär i större behov av bidrag än verksamhet som inte volymmässigt ökareller att verksamhetsökningar med automatik ska leda till ökad bidragsdeltill studieförbunden ifråga - tvärtom avvisar alltså regeringenuttryckligen den hållningen. hänvisning till beslut iregering och riksdag som stöd för sina slutsatser om Folkbildningsrådetsstatsbidragsfördelning är därför missvisande.Det nu gällande statsbidraget till studieförbunden fördelas efter volymgenomförd verksamhet med studietimme som beräkningsgrund. avstatsbidraget fördelas till verksamhet med av riksdag och regeringprioriterade målgrupper: invandrare, funktionshindrade och arbetslösa.Detta bidrag omfördelas efter verksamhetsvolym. avstatsbidraget fördelas till utvecklingsbidrag på treårsbasis, vilketger studieförbunden möjligheter och utrymme att satsa på nydanandefolkbildningsverksamhet och möta nya samarbetspartner. För att säkrastudieförbundens ideologiska profil och långsiktiga kvalitetsarbetefördelas resterande statsbidrag, , som ett basbidrag undertre år.Den ökade efterfrågan på studieverksamhet har gjort att studieförbundenhittills genomfört betydligt fler studietimmar än vadsom beräknades vid ingången i nuvarande bidragsperiod (2001). Närnuvarande fördelningssystem byggdes upp var och samtligastudieförbund överens om att kvalitetsaspekten var grundläggande. Enurholkning av värdet , vilket blir följden närverksamhetsökningen inte möts av ett höjt statsbidrag, riskerar att försämrakvaliteten i verksamhetenFolkbildningsrådet ser fortlöpande över kriterierna för statsbidragtill studieförbund och folkhögskolor med ambitionen att möta både statensmotiv och folkbildningsverksamhetens behov. har systemetförändrats varje 3-5-årsperiod. kommer under 2005att fatta beslut om nya bidragssystem för studieförbund och folkhögskolor.Enligt finns det "en risk för att Folkbildningsrådetsbeslut om statsbidrag resulterar i att nya folkbildningsaktörer intefår del av det statliga stödet".Folkbildningsrådet har aktivt verkat för att skapa förutsättningar förfolkbildningen att möta nya behov i samhället. behandlarårligen ansökningar om statsbidrag till nya folkhögskolor och studieförbundom sådana inkommit. har rådet beviljat statsbidragtill 21 nya folkhögskolor, som i stor utsträckning etablerats iförortsområden med en hög andel invandrare och arbetslösa deltagare. Ingenfolkhögskola har lagts ned . Förnyelse sker även inombefintliga folkbildningsorganisationer - både i folkhögskolor ochstudieförbund. På studieförbundsområdet har flera av förbunden etableratsamarbete och verksamhet med nya organisationer och grupperingar. Förnärvarande bereder den första ansökan omatt erhålla statsbidrag till ett nytt studieförbund. Sökande är denmuslimska organisationen kan konstatera att det finns en stor efterfråganpå folkbildning, som både studieförbunden och folkhögskolorna sökermöta inom ramen för ett begränsat statligt anslag och utifrån egnaverksamhetsmål. Deltagandet i folkbildningen är frivilligt, och verksamhetsom "spelat ut sin roll" har enligt rådets bedömning små möjligheteratt överleva i brist på deltagare. Tvärtom sker en ständig utvecklingoch förnyelse av verksamheten utifrån förändringar i samhället, deltagarnasbehov och huvudmännens prioriteringar.Folkbildningsrådet anser att det är rimligt att ställa krav på prioriteringinom ramen för befintlig folkbildningsverksamhet, men det bör dock inteinnebära att väl fungerande verksamhet monteras ned med den huvudsakligamotiveringen att den existerat under lång tid.2. Bakgrund: Principer för styrning och finansiering av folkbildningenefter 1991Utgångspunkten för den nuvarande relationen mellan staten och folkbildningenär den förändring som beslutade om 1991 utifrån regeringensfolkbildningsproposition (prop. 1990/91:82). Beslutet innebar attfolkbildningen själv, utifrån de motiv för statsbidraget som riksdag ochregering lägger fast, ska ta ansvar för fördelning och statsbidrag samtför uppföljning och utvärdering av verksamheten. Dessa uppgifter utförsav , en ideell organisation med ,Rörelsefolkhögskolornas och Landstingsförbundetsom medlemmar.Effekterna av denna modell värderades i den statliga utvärdering avfolkbildningen (SUFO 96) som låg till grund för den folkbildningspropositionsom tog ställning till 1998. Slutsatsen från SUFO var attmotiven för statens stöd till folkbildningen var fortsatt giltiga samtatt den styrningsmodell som införts borde behållas. I den propositionsom regeringen presenterade med stöd av utvärderingens resultat (prop.1997/98:115) gjordes samma bedömning, vilket också blev riksdagensbeslut.Dåvarande genomförde på regeringens uppdrag engranskning av hur folkbildningen styrs och kontrolleras (RRV 1999:44).Granskningen berörde framför allt insatser.I direktiven till nästföljande statliga utvärdering av folkbildningen,SUFO 2, som tillsattes 2001, ingick ånyo att göra en samlad bedömningi vad mån statens syfte med statsbidraget till folkbildningen infriats.Folkbildningsrådets dubbla uppdrag som företrädare för medlemmarna ochsom myndighetsutövare i relation till myndighetsuppdraget var ett av deområden som särskilt angavs i utvärderingsuppdraget. Statskontoret fickav SUFO 2 i uppdrag att utreda förutsättningarna för Folkbildningsrådetsoffentliga förvaltningsuppgifter (Statskontoret 2003:15, SOU 2003:125).SUFO 2 lade fram sitt slutbetänkande till regeringen (SOU2004:30). Den sammanfattande bedömningen från utvärderingen är attfolkbildningsverksamheten som bedrivs med statsbidrag uppfyller deintentioner som staten har Ifråga om roll skriverSUFO 2 följande:"Vår samlade bedömning är att väl fyllt de förväntningarsom kunnat ställas från staten. Rådets dubbla uppdrag har inte påverkatdess myndighetsutövande roll negativt. Bidragsmodellerna har följtstatens intentioner". (SOU 2004:30, s 97)SUFO 2 bedömer att har agerat medstörre kraft när det gäller kontroll och tillsyn av studieförbundensoch folkhögskolornas verksamhet. (s 98). Det bör nämnas att Folkbildningsrådetinte har en formell tillsyns- och kontrollfunktion i förhållande tillverksamheten i studieförbunden och folkhögskolor. Rådet har beslutatatt inom ramen för en s k fördjupad uppföljning lägga ökad vikt vidinsatser för att säkra omfattning och kvalitet i den egenkontroll somledningar och styrelser i folkhögskolor och studieförbund är skyldigaatt göra som villkor för att statsbidrag ska utgå, alltså åtgärder föratt förstärka "kontrollen av egenkontrollen". Kraven på återrapporteringfrån studieförbund och folkhögskolor har utvecklats.SUFO 2 ser ingen anledning att ändra på förhållandet att Folkbildningsrådetsom ideell organisation har myndighetsuppgifter. Utredningens bedömningär att modellen fungerar väl både ur statens och ur medlemmarnas perspektiv. (s 98)representerarett annat synsätt, där folkbildningens självstyre till övervägande delbetraktas som ett problem ur ett statligt styrningsperspektiv.Riksrevisionens styrelse konstaterar dock att syftet med revisionens granskninginte varit att ta fram underlag för en omprövning av det nuvarandesystemet med ideella organisationer som bidragsfördelare. Tonvikten iframställan till bör därför, enligt ,läggas på frågan om regeringens styrning och återrapportering tillriksdagen avseende statsbidraget till folkbildningen. Styrelsen ställersig emellertid bakom rekommendation att "regeringenbehöver vidta åtgärder som bättre garanterar att statens syfte medstatsbidraget uppfylls". menar att om sådana åtgärderinte bedöms möjliga inom det befintliga systemets ram bör regeringenöverväga att föreslå att ompröva delegeringen av förvaltningsuppgiftertill Folkbildningsrådet.Som framgått har den statliga utvärderingen SUFO 2, på basis av bl aStatskontorets utredning, redovisat en motsatt slutsats i förhållandetill . Vi redovisar här bedömningari förhållande till de synpunkter som framför.3. Utvärdering av folkbildningsverksamhetenI styrningsmodellen för folkbildningen ingår att uppföljningoch utvärdering genomförs på tre nivåer: av studieförbunden ochfolkhögskolorna själva, av samt av staten. Studieförbundenoch folkhögskolorna följer upp och utvärderar den egna verksamheten irelation till sina egna mål. följer upp och utvärderareffekterna av statsbidragsfördelningen i relation till statens syftenmed statsbidraget. Staten ska göra en bred genomlysningav folkbildningens verksamhet och karaktär för att pröva i vilkenutsträckning syftet med statsbidrag uppfylls.Folkbildningsrådet utvärderar i samverkan med högskolor, institutionersamt enskilda utvärderare olika delar av folkbildningens verksamhet.Knappt trettio utvärderingsrapporter, som speglar en rad olika perspektivpå verksamheten i studieförbund och folkhögskolor har tagits fram avrådet bildande. Till största del har dessa utformats ochgenomförts av oberoende forskare. SUFO 2 har dragit nytta avFolkbildningsrådets utvärderingsarbete i sitt uppdrag och också granskat det.Man gör i slutbetänkandet bedömningen att inriktningen och genomförandetav utvärderingsarbete tillfört både staten ochfolkbildningen själv ökade kunskaper om verksamheten (SOU 2004:30 s 97).Folkbildningsrådet överlämnar därutöver till regeringenårsredovisning, budgetunderlag och de särskilda rapporter som regeringenkan begära att få inom olika sakområden. Den samlade information sområdet förser regeringen med innehåller således både kvalitativa ochkvantitativa uppgifter om folkbildningsverksamheten.Vart femte år genomförs statliga utvärderingar av verksamheten ifolkhögskolor och pröva i vilken utsträckning syftetmed statsbidraget uppfylls.Folkbildningsrådet ser det som regeringens och sak att bedömaform och innehåll för informationen till om folkbildningsverksamheten.Folkbildningsrådet har för sin del i Folkbildningens Framsyn (s 42)påtalat att om staten är i behov av ytterligare utvärdering av folkbildningenkan rådets utvärderingsuppdrag vidgas och fler utvärderingar kan genomförasi samverkan med enskilda utvärderare och högskoleinstitutioner.4. fördelning av statsbidraget tillfolkbildningenRiksrevisionen hävdar följande: "granskning visar attstatens intentioner för statsbidraget till folkbildningen, att gynnaverksamhet med växtkraft, inte uppfyllts"Detta är en slutsats man dragit efter det att man hävdar attFolkbildningsrådets fördelning av statsbidrag till studieförbunden missgynnarde förbund som snabbt ökar omfattningen av sin verksamhet. Man menarockså att det finns en risk för att rådets beslut om statsbidrag tillfolkhögskolor innebär att etablerade folkhögskolor gynnas på bekostnadav nya skolor "med större växtkraft". Enligt innebärsystemet där bestämmer om vilka som ska få del avdet statliga stödet en risk för att nya aktörer inte får del av det medkonservering och bristande legitimitet för rådet som följd, vilket "intestår i samklang med beslut att verksamheter med växtkraftska gynnas".Folkbildningsrådet hävdar att ställningstaganden baseraspå bristande kunskap om fördelningen av statsbidrag inom folkbildningenoch att analysen är missvisande.4.1 Fortlöpande förändring av bidragssystemenFolkbildningsrådet ser fortlöpande över kriterierna för bidrag tillstudieförbund och folkhögskolor med ambitionen att både möta statensmotiv och folkbildningsverksamhetens behov. har bidragssystemenförändrats varje 3-5-årsperiod. 2004 inleddes arbetet med att ta framen ny modell för bidrag till studieförbund och folkhögskolor.I beslut att nuvarande modeller för statsbidragtill studieförbund och folkhögskolor ska ser över och att nya bidragssystemska utarbetas ligger att värdera erfarenheter från nuvarande modelleroch de förslag på förändringar som kommit till uttryck, bland annat istatens utvärdering av folkbildningen. Översyn av kriterierna för bidragtill nya studieförbund och folkhögskolor finns med i det pågåendeberedningsarbetet.4.2 Principer för nuvarande bidragssystemFolkbildningsrådets fördelning av statsbidrag till studieförbund liksomtill folkhögskolor sker genom en sammanvägning av ett flertal olikasyften. Fördelningen har baserats på i huvudsak kvantitativa verksamhetsmått.Bidragsmodellen har förändrats i olika omgångar efter 1991.Statsbidrag till studieförbundenFolkbildningsrådets avsikt är att statsbidraget till studieförbunden(fr.o.m. år 2001) ska:Ge studieförbunden goda förutsättningar att, utifrån egna värderingaroch höga kvalitetsambitioner arbeta för att nå många människor och stärkamänniskors kunskap, självtillit och delaktighet i demokrati och övrigtsamhällsliv.Ge studieförbunden möjlighet att arbeta långsiktigt och med inriktningpå egna mål, kvalitetssäkring och lokal förankringSkapa möten och integration mellan människor med bakgrund i olika länder,kulturer och livssituationer.Ge studieförbunden möjlighet att vända sig till och engagera människorsom inte har samma förutsättningar som andra att ta del avfolkbildningsverksamhet: människor som lever med betydande funktionshinder, harinvandrat till vårt land eller står utanför arbetslivet.Ge studieförbunden möjlighet att satsa på utvecklingsarbete som kanförnya förhållningssätt och arbetsformer och nå framgång i föresatsenatt nå nya grupper och medverka till att stärka och utveckla demokratin.Bidraget består av tre delar:Basbidrag () som ligger fast i tre år.Målgruppsbidrag () som avser verksamhet med funktionshindradedeltagare, arbetslösa och invandrare. Målgruppsbidraget omfördelasårligen i förhållande till utfallet.Utvecklingsbidrag () som ligger fast i tre år.Statsbidrag till folkhögskolanFolkhögskolans statsbidragssystem innehåller ett enhetligt grundbidragper deltagarvecka. Därutöver avsätts en betydande del av statsbidragettill särskilda insatser för att möta behoven hos deltagare medfunktionshinder och hos invandrare med brister i svenska språket, vilket harbidragit till att folkhögskolan är den studieform för vuxna som idaghar den största andelen studerande från dessa grupper.Rörelsefolkhögskolorna erhåller särskilt bidrag för ideologiskt profilering.Det är vidare ett statsbidragskrav att alla folkhögskolor avsätterresurser för utvecklingsarbete (av bidraget).Från de skolor (ett begränsat antal respektive år) som inte når upptill det antal studerandeplatser som motsvaras av statsbidraget omfördelasårligen statsbidrag till skolor som i större utsträckning rekryteratdeltagare från de prioriterade grupperna.4.3 Kvantitet och kvalitet; verksamhet som växerRiksrevisionen hävdar att "statens intentioner för statsbidraget tillfolkbildningen, att gynna verksamhet med växtkraft, inte uppfylls.