bet · GS01FIU20 · 2005-06-02 00:00:00 — I () barometraranger dessutom tjänsteföretagen att de räknar med att öka antaletanställda framöver. steg också antalet tillfälligt anställda.Normalt sett är det en god indikation på att sysselsättningen är påväg att stiga. Andra indikatorer, som t.ex. KI:s barometrar överindustrisektorn, tyder dock på en svag sysselsättning framöver.Regeringen räknar i vårpropositionen med att sysselsättningen stigerunder 2005 och 2006 i takt med att den inhemska efterfrågan stiger ochproduktionen inom tjänstesektorn ökar. väntas den kommunalasysselsättningen öka till följd av ett stort rekryteringsbehov och kommunernasrelativt goda finansiella ställning. Sammantaget bedöms sysselsättningenstiga eller drygt 32 000 personer . Av dessa väntas9 000 vara s.k. reguljärt sysselsatta, medan resterande utgörs avfriårsplatser och sysselsatta med anställningsstöd som inte räknas somreguljärt sysselsatta. ökar sysselsättningen med ytterligare1,eller 48 000 personer, enligt regeringens bedömning. Till skillnadfrån 2005 väntas så gott som hela uppgången 2006 bestå av reguljärsysselsättning.Diagram 1.1 Sysselsättning t.o.m. mars 2005Den öppna arbetslösheten fortsatte att stiga till en nivå påi genomsnitt 246 000 personer eller av arbetskraften. Den totalaarbetslösheten, dvs. den öppna arbetslösheten plus antalet deltagare iolika arbetsmarknadspolitiska program, steg till i genomsnitt ,från . Som framgår av diagram 1.2 har den öppna arbetslöshetensäsongsrensat varit något lägre jämfört medförsta kvartalet 2004. Regeringen räknar också med att den öppnaarbetslösheten fortsätter att sjunka i takt med attsysselsättningen stiger och antalet personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder ökar. I genomsnitt väntas en öppen arbetslöshet på respektive4,. Den totala arbetslösheten, dvs. inklusivepersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, bedöms gå ned till 7,7 %under 2005 och under 2006.Diagram 1.2 Öppen arbetslöshet t.o.m. mars 2005Som framgår av diagram 1.3 har sysselsättningsgraden i den svenskaekonomin minskat . Regeringens och riksdagenssysselsättningsmål är att antalet sysselsatta i åldern ska uppgåtill . (som ursprungligen var det år sysselsättningsmåletskulle nås) sjönk sysselsättningsgraden till 77%.Diagram 1.3 Sysselsättningsgraden t.o.m. mars 2005Regeringen räknar inte med att målet nås under de närmaste två årenutan bedömer att sysselsättningsgraden sjunker till i genomsnitt 76,för att stiga till i genomsnitt . Iregeringens högtillväxtalternativ, som beskrivs mer utförligt nedan, antasatt sysselsättningsmålet nås 2008. Men då krävs att BNP stiger med igenomsnitt samt attsysselsättningen ökar med drygt 140 000 personer jämfört medhuvudalternativet.Alternativa scenarier för utvecklingen t.o.m. 2008Prognoser är alltid osäkra. Regeringen redovisar därför i vårpropositionentvå alternativa kalkyler för den ekonomiska utvecklingen -lågtillväxtalternativet och högtillväxtalternativet (alternativen jämförsmed ett huvudalternativ som återges i parenteserna i tabellerna nedan).LågtillväxtalternativetUnderskottet i bytesbalans uppgick i början av 2005till av BNP. Regeringen antar i lågtillväxtalternativet att det motslutet av 2005 och sker en snabb neddragning av underskottetgenom en ytterligare kraftig försvagning av dollarn (mot övrigavalutor) och därmed högre amerikanska räntor. Ränteuppgången gör atttillväxttakten faller relativt kraftigt till följd av svagare konsumtionoch investeringar. Den lägre dollarn gynnar visserligen exporten, menden negativa tillväxteffekten av ränteuppgången bedöms som starkare.Samtidigt stiger sparandet och bytesbalansen förbättras. Den svagaretillväxten sprider sig till omvärlden, och tillväxttakten i världsekonominsjunker.Tabell 1.5 Nyckeltalen i regeringens lågtillväxtalternativ1Antalet sysselsatta i åldern exkl. arbetsmarknadspolitiskaprogram som andel av befolkningen i åldersgruppen.2 Procent av BNP.Siffror inom parentes anger regeringens bedömning i baskalkylen.Källa: FinansdepartementetFör svensk ekonomi innebär lågtillväxtalternativet bl.a. följande:Kronans värde stiger med i TCW-termer och exporttillväxten minskarkraftigt på grund av svagare internationell efterfrågan och den starkarekronan.BNP-tillväxten blir lägre jämfört med huvudalternativet. Exporten, konsumtionoch investeringarna utvecklas svagare. Nedgången i tillväxt inträffarframför allt under 2006.Sysselsättningen blir lägre än i huvudalternativet och den öppnaarbetslösheten blir drygt en halv procentenhet högre. Sysselsättningsgradenär lägre än i huvudalternativet.Den lägre tillväxten leder till att de statliga och kommunala finansernaförsämras. Det samlade finansiella sparandet i offentlig sektor väntasbli i genomsnitt 2005-2008, mot ihuvudalternativet.HögtillväxtalternativetI detta alternativ antas att den internationella konjunkturen utvecklasi enlighet med huvudalternativet, men att den svenska arbetsmarknadenoch lönebildningen fungerar bättre. Sysselsättning och produktion antaskunna öka snabbare utan att inflationen och lönerna stiger i en ohållbartakt. Utbudet av arbetskraft väntas stiga betydligt kraftigare än ihuvudalternativet, bl.a. genom att antalet sjukskrivna och antaletförtidspensionerade minskar mer samt att antalet personer i olikautbildningar är lägre.För svensk del innebär högtillväxtalternativet bl.a. följande:BNP-tillväxten stiger till , ochBNP-nivån är högre än i huvudalternativet.Tillväxten drivs uppåt av en stark inhemsk efterfrågan till följd av bl.a. stigande sysselsättning och ökade inkomster.Sysselsättningen stiger markant. är ytterligare 140 000personer sysselsatta jämfört med huvudalternativet, och den öppnaarbetslösheten sjunker till . Sysselsättningsmålet nås 2008.De statliga och kommunala finanserna stärks kraftigt, och de sammanlagdaoffentliga finanserna visar ett överskott på av BNP 2008.Tabell 1.6 Nyckeltalen i regeringens högtillväxtalternativ1Antalet sysselsatta i åldern exkl. arbetsmarknadspolitiskaprogram som andel av befolkningen i åldersgruppen.2 Procent av BNP.Siffror inom parentes anger regeringens bedömning i baskalkylen.Källa: Finansdepartementet1.2 PartimotionernaModerata samlingspartiet anför i motion Fi13 att det finns en påtagligrisk för att både den internationella och svenska ekonomin utvecklassvagare än den ljusa bild som regeringen tecknar i vårpropositionen.Tecknen på en reguljär avmattning i blir alltfler ochi euroområdet finns inga tendenser till stigande ekonomiskaktivitet.Regeringen beaktar inte heller de inhemska svenska riskerna för atttillväxten blir lägre än vad man räknar med i vårpropositionen, enligtmotionärerna. Den senaste tidens statistik visar på en snabb avmattningav industrikonjunkturen. Dessutom har hushållen blivit mer negativa omden framtida ekonomiska utvecklingen. Detta kan bl.a. leda till attkonsumtionen och investeringar utvecklas svagare än vad regeringenförväntar sig.Regeringens prognos om en stigande sysselsättning bygger i storutsträckning på att kommunerna ska anställa fler personer. Argumentet äratt kommunernas ekonomiska situation förbättrats. Enligt motionärernaär det svårt att förstå varför tillfälligt bättre finanser ska ledatill högre sysselsättning. Det finns därför skäl att tro attden kommunala sysselsättningen blir lägre än vad regeringen förväntarsig.Folkpartiet liberalerna anför i motion Fi14 att det mesta tyder på atttillväxttakten i världsekonomin blir relativt hög , även omden sjunker jämfört med . Orosmomenten är det höga oljepriset ochunderskotten i den amerikanska budgeten och bytesbalansen.Regeringens prognos för den svenska tillväxten bygger på att hushållenskonsumtion och att investeringarna ska ta fart. De senaste uppgifternatyder dock på att hushållen blivit mer pessimistiska om såväl sin egensom den svenska ekonomins utveckling framöver. Dessutom visar KI:ssenaste barometer på en svagare industrikonjunktur. Detta är, enligtmotionärerna, signaler som kan tyda på att tillväxten i den svenskaekonomin inte blir lika hög som regeringen förväntar sig i vårpropositionen.Kristdemokraterna konstaterar i motion Fi15 att tillväxttakten ivärldsekonomin är på väg att bromsa in till mer normala nivåer efter denhöga tillväxten . Motionärerna anför vidare att regeringensprognoser i vårpropositionen över den svenska tillväxten 2005 och 2006ligger i överkant av vad de flesta andra bedömare anser. Särskilt närdet gäller arbetslösheten hyser regeringen en betydligt större optimismän snittet bland prognosmakarna, enligt motionärerna. Motionärerna varnarför att snabbt stigande lönekostnader - trots svagsysselsättning enligt regeringens bedömning - tillsammans med en starkarekrona kan leda till att den svenska konkurrenskraften försämras.1.3 Ny information om konjunkturenPrognoserna i vårpropositionen bygger på uppgifter som fanns tillgängligafram till . Den statistik och de indikatorer sompublicerats efter det datumet tyder på en viss dämpning av den ekonomiskaaktiviteten.Lägre oljepris och stigande dollarkursSedan början av april har det internationella prisetpå råolja sjunkit med per fat till ett pris strax under50 dollar per fat. har värdet på den amerikanska dollarn stigitomkring mot den svenska kronan. Sammantaget har värdet på den svenskakronan sjunkit med , till ett värde på TCW-index i mitten avmaj på runt 127. De internationella obligationsräntorna har gått nedmed 0,35-0,till följd av tecken på svagare konjunktur.De svenska obligationsräntorna har sjunkit med ,och den tidigare marginalen mot den tyska obligationsräntan har försvunnit.I början av maj höjde den amerikanska , Federal Reserve,sin styrränta med till . Kursernapå de internationella aktiebörserna har i stort sett legat stilla, medviss tendens till nedgång.Fortsatt god konjunktur i Förenta staternaEnligt preliminära uppgifter från det amerikanska handelsdepartementetsteg BNP i beräknadårstakt, jämfört med en uppgång på 3,8 %.Det var lägre än vad genomsnittet av olika bedömarehade räknat med. Det var framför allt den privata konsumtionen och iviss mån investeringarna som bidrog till uppgången.Positivt var också att sysselsättningen ökade starkt , med 274 000personer mot förväntade 174 000 personer. revideradessysselsättningsutvecklingen upp relativt kraftigt.Arbetslösheten låg på , samma nivå som i mars.Inköpschefsindex över industrisektorn sjönk under både mars och apriltill en indexnivå på 53,3, vilket är över 50 - dennivå som betraktas som gränsen mellan avmattning och tillväxt.Inköpschefsindex för tjänstesektorn steg tydligt men föll tillbakanågot . Nivån på index är dock fortfarande hög. Konsumtionenfortsätter att utvecklas relativt gynnsamt. Omsättningen i detaljhandelnsteg jämfört med mars, dubbelt upp mot förväntat.Inflationen fortsatte att stiga efter uppgången , inflationstakt på 3 %.Svagare i euroområdetDe senaste indikatorerna över utvecklingen i euroområdet tyder på enviss avmattning. Inköpschefsindex för industrisektorn sjönk under bådemars och april till en nivå under expansionsvärdet 50. samlade konjunkturbarometer för euroområdet sjönk iapril, framför allt till följd av minskat förtroende inom industri- ochtjänstesektorerna. Barometern för konsumtionen steg dock något.Inköpschefsindex för de större länderna , och Tysklandsjönk relativt mycket . I föll även det s.k. IFO-index,vilket är en viktig indikator över den tyska industrins utveckling,under både mars och april.Tysklands BNP steg jämfört med kvartaletdessförinnan. Det var en halv procentenhet högre än förväntningarna.Jämfört med var dock BNP oförändrad.Svagare svensk industrikonjunkturDen svenska industrikonjunkturen mattades tydligt ,enligt senaste barometer. Både orderingången ochproduktionstillväxten var lägre än tidigare som antaletanställda fortsatt att minska. Den s.k. konfidensindikatorn, vilken ärett mått på konjunkturläget och som successivt stigit sedan mitten av2003, sjönk till en nivå i linje med det historiskagenomsnittet. Industriföretagen är dessutom återhållsamma om utvecklingenframöver. Sammantaget räknar de med en måttlig ökning av orderingångenoch produktionen fram . Konjunkturläget inom den privatatjänstesektorn och inom byggsektorn har dock förbättrats, enligt KI:sbarometer. Inom handeln har däremot utvecklingen under första kvartaletvarit svagare än vad företagen förväntade sig.Resultaten i KI:s barometer bekräftas av inköpschefsindex för industrinsom sjunkit under både mars och april.Hushållens förväntningar om den ekonomiska utvecklingen, mätta enligtKI:s sammanvägda förtroendeindikator CCI, sjönk markant i april.Delindikatorerna visar dock att hushållens syn på arbetsmarknadens utvecklingblev något mer positiv jämfört med mars. Omsättningen idetaljhandeln steg under både , enligt nya siffror, medandäremot inregistreringen av personbilar sjönk under samma period.På arbetsmarknaden var antalet sysselsatta under första kvartaletoförändrat jämfört med , enligt SCB:sarbetskraftsundersökning(). Den öppna arbetslösheten gick ned till jämfört med samma kvartal . minskadeantalet sysselsatta säsongsrensat med 14 000 personer. Den öppnaarbetslösheten sjönk däremot med 9 000 personer till 5,5 %.Inflationen i den svenska ekonomin är fortsatt låg. Inflationstaktenmätt enligt KPI uppgick till respektive 0,3 %.Inflationstakten mätt enligt det underliggande inflationsmåttet UND1Xlåg på respektive 0,4 %.Sedan regeringen offentliggjorde sin prognos har , ,Nordea och presenterat nya bedömningar av den svenska ekonomin. Igenomsnitt räknar de med att BNP stiger 2005 och 2006.Det kan jämföras med regeringens bedömning i vårpropositionen om entillväxt på 2005 och 2006.1.4 bedömning av den ekonomiska utvecklingenUtskottet delar regeringens bedömning i vårpropositionen att konjunktureni världsekonomin fortsätter att vara god , ävenom tillväxttakten blir lägre än förra årets toppnivå. Som framgår avredovisningen under avsnittet Ny information om konjunkturen tyder densenaste statistiken och de senaste indikatorerna på viss dämpning avden ekonomiska aktiviteten i framför allt euroområdet. I Förenta staternahar ekonomin i stort sett utvecklats i linjemed regeringens bedömning.Låga räntor, höga vinster i näringslivet, ökad sysselsättning, stigandeinvesteringar och en tilltagande hushållskonsumtion talar för en godinternationell tillväxttakt under både 2005 och 2006. En risk som kanförändra utvecklingen är att oljepriserna fortsätter att stiga kraftigt,vilket verkar dämpande på den internationella efterfrågan. Under densenaste månaden har oljepriserna dock sjunkit något efter uppgångenunder februari och mars 2005.Under dessa förutsättningar är det enligt utskottets mening rimligt atträkna med en tillväxttakt i den svenska ekonomin under de närmaste årenpå i genomsnitt . De åtgärder som regeringen föreslår ivårpropositionen för att bl.a. stimulera utvecklingen på arbetsmarknadenkommer enligt utskottets mening att bidra till denna utveckling.Utskottet konstaterar att Moderata samlingspartiet, liberalernaoch i stort sett delar vårpropositionens beskrivningav den internationella konjunkturutvecklingen. I likhet med regeringenanser även motionärerna att stigande oljepriser och negativa effekterav underskotten i bytes- och budgetbalanser är defrämsta riskerna i prognosen.I motion Fi13 (m) menar dock motionärerna att det finns alltfler ochtydliga tecken på en reguljär avmattning i Förenta staterna.Enligt utskottets mening är det rimligt att anta att tillväxttakten iFörenta staterna avtar från förra årets höga tillväxtpå , i takt med att räntorna stiger och den tidigare mycket kraftigtstimulerande finanspolitiken avtar. Däremot finns det inget i dagslägetsom tyder på en betydligt kraftigare nedgång. Tvärtom har sysselsättningenden stigit mer än förväntat som konsumtionenutvecklats gynnsamt. Inflationen är visserligen fortfarande relativthög, men rensat för energi- och livsmedelspriser har inflationen dämpats.I motion Fi13 (m) och motion Fi14 (fp) menar motionärerna att hushållenden blivit mer pessimistiska om den framtida ekonomin.Det kan, enligt motionärerna, leda till att hushållskonsumtionen utvecklassvagare än vad regeringen förväntar sig.Utskottet kan konstatera att hushållens sammantagna förväntningar omden ekonomiska framtiden försämrats . Tittarman däremot enbart på hushållens förväntningar om den egna ekonominsutveckling har hushållen varit förhållandevis optimistiska hittillsunder . Statistik över detaljhandel visar dessutom att försäljningenökat relativt starkt under årets första tertial. Detta i kombinationmed stigande inkomster och en god förmögenhetsställning i hushållssektorninnebär enligt utskottets mening att det är rimligt att räkna med enökad konsumtionstillväxt jämfört med 2004.Kristdemokraterna hävdar i sin motion Fi15 (kd) att regeringens prognoseröver den svenska tillväxten 2005 och 2006 ligger i överkant av vad andrabedömare anser.Utskottet konstaterar att de prognoser som redovisades under månadeninnan regeringen presenterade vårpropositionen i genomsnitt räknade medatt BNP skulle stiga 2005 och 2006. Det kan jämförasmed regeringens bedömning på 2005 och 2006. Som framgår avredovisningen under avsnittet Ny information om konjunkturen räknar deprognoser som presenterats efter att regeringen presenterade sin bedömningmed att BNP stiger med i genomsnitt 2005 och 2008.Genomgången visar att regeringens prognoser ligger något över genomsnittetför 2005, men något under genomsnittet . Utskottet kan ocksåkonstatera att skillnaderna mellan de olika bedömarna är relativt liten.Utskottet vill kommentera varningen i motion Fi15 (kd) attsnabbt stigande lönekostnader och en starkare krona kan leda till attden svenska konkurrenskraften försämras.För den svenska ekonomins långsiktiga utveckling är det enligt utskottetsmening avgörande att de svenska arbetskraftskostnaderna inte ökarsnabbare än i omvärlden, med hänsyn tagen till både växelkurs ochproduktivitet. Det mått som är mest relevant vid en sådan analys är denrelativa enhetsarbetskraftskostnaden. Enligt regeringens beräkningarsjunker den relativa enhetsarbetskraftskostnaden inom industrin 2005 och 2006, till följd av en fortsatt stigande produktivitet.I motsats till farhågor ger detta den svenskaexportindustrin en god konkurrenssituation under de närmaste åren.2 Riktlinjer för den ekonomiska politikenUtskottets förslag i korthetRiksdagen godkänner det förslag till riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som regeringen redovisar i vårpropositionen. avstyrkerde förslag som förs fram i motionerna.Jämför reservation 1.2.1 VårpropositionenVårpropositionen, som innehåller förslag till riktlinjer för den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken, bygger på en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen, och . Regeringentror på en fortsatt stark ekonomisk tillväxt 2005 och 2006. Arbetslöshetenär dock fortfarande alltför hög, vilket är bakgrunden till de prioriteringarsom görs i vårpropositionen. De reformer som regeringen och samarbetspartiernaenades om i budgetpropositionen ligger fast.Sunda offentliga finanserSunda offentliga finanser är enligt regeringen en förutsättning föruthållig tillväxt. Målet som innebär att de offentliga finanserna skavisa ett överskott på över en konjunkturcykel ligger fast. Detfinansiella sparandet i offentlig sektor beräknas till av BNP 2005och 2006. Regeringens bedömning är att en alltför snabb återgångtill ett överskott på riskerar att fördröja återhämtningen ochpermanenta arbetslösheten på en hög nivå.Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes . Regeringenåterkommer i budgetpropositionen med utgiftstaken och2008. Utgifterna ska hållas på en nivå som är förenlig med överskottsmålet,och det ska finnas marginaler för att bedriva en aktiv arbetsmarknadspolitikoch för att möta oförutsedda utgifter. Budgeteringsmarginalen för 2005beräknas till ca 1 miljard kronor.Sysselsättningspaket för arbete och utbildningRegeringen föreslår ett nytt sysselsättningspaket, som ger ekonomisktutrymme för 26 600 personer i arbete eller utbildning . Detta,tillsammans med beslutade åtgärder, väntas minska den öppnaarbetslösheten till 2005 och andra halvåret 2006.Sysselsättningspaketetinnehåller bl.a. en omfattande satsning på arbete för långtidsarbetslösa.Arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa får skatterabatt genomförstärkta anställningsstöd. Subventionen motsvarar avlönekostnaden. Vidare ingår höjt tak för lönebidrag . Ett antal åtgärder genomförs för att förbättraarbetsförmedlingen. Förmedlingen ska bli mer företagsinriktad ochregelverket förtydligas. Sysselsättningspaketet innehåller också flerplatser i kvalificerad yrkesutbildning, ökad utbildning i bristyrken,nya utbildningsplatser vid folkhögskolorna samt kompletterande utbildningför invandrade akademiker. Satsningar görs även på vuxenutbildning,ökad rörlighet på arbetsmarknaden samt jobb och tillväxt i de regionersom berörs mest av försvarsomställningen.Stöd till dem som drabbats av flodvågen och stormenFör att stödja dem som drabbades av flodvågen har regeringen tillsattett nationellt råd för samordning och stöd. Regeringen anslår därutöver150 för att täcka direkta kostnader i samband medflodvågskatastrofen. Med anledning av stormen i avsättssammanlagt 2005 och 2006 som stöd tilldrabbade skogsägare. Huvuddelen av stödet utgörs av en skattereduktion påstormfällt virke.Satsningar på välfärdenEn del tidigare utlovade reformer för att öka rättvisan och trygghetensjösätts . Det handlar bl.a. om bättre villkor för barnfamiljerna,mer personal i förskolan samt satsningar på sjukvården. Den 1 november2005 införs en nationell vårdgaranti som innebär att ingen ska behövavänta mer än från beslut till planerad behandling.En sund ekonomi i den kommunala sektorn är avgörande för välfärdenscentrala områden: vården, skolan och omsorgen. Under 2005 och 2006bedömer regeringen att den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn ärfortsatt god till följd av en positiv inkomstutveckling och storastatliga tillskott. ser utvecklingen inte lika gynnsamut.Regeringen hänvisar vidare till en överenskommelse mellan Socialdemokraterna,om att det är angeläget att skapautrymme för att höja lönerna i kvinnodominerade yrken. Regeringen görbedömningen att kommunsektorn behöver tillföras ytterligare resurserför . Regeringen återkommer om detta i budgetpropositionenför 2006.Regeringen redovisar fem strategier för framtiden. Det handlar om attfå fler i arbete, att stärka konkurrenskraft, att göra Sverigeoch världen mer rättvis, att investera i kommande generationers miljösamt att få mer välfärd för varje skattekrona.Strategi för fler i arbeteFör att finansiera framtidens välfärd måste fler få arbete och antaletarbetade timmar öka. Arbetslinjen är en överordnad princip i regeringensekonomiska politik. Målet är att höja den reguljära sysselsättningentill av befolkningen i åldern . För att fler ska kommai arbete tillsätts en särskild expertgrupp med uppdraget att göraanalyser och ta fram förslag om hur utbudet av arbetskraft kan öka, isynnerhet bland ungdomar och äldre samt bland svenskar med utländskbakgrund. Sysselsättningen bland utrikes födda ska öka och närma sigden för hela befolkningen genom exempelvis mer individanpassad ochsnabbare introduktion till arbetsmarknaden för nyanlända invandrare.Sverige ska bli ett föregångsland på integrationsområdet. I vårpropositionen2006 ska en samlad strategi för det fortsatta arbetet inom integrationsområdetpresenteras.Regeringen kommer att presentera en nationell handlingsplan motkönsdiskriminerande löneskillnader . Utgångspunkten är attarbetsmarknadens parter har ansvar för lönebildningen. Den långsiktigaambitionen är att all könsdiskriminering på arbetsmarknaden ska upphöra.Många kvinnor arbetar deltid, ofta ofrivilligt. Regeringen har tillsatten utredning för att stärka rätten till heltid. Vidare vill regeringenstärka det arbetsrättsliga skyddet för gravida och föräldralediga.Att skapa bättre möjligheter att arbeta för arbetshandikappade ochpersoner med funktionshinder är ytterligare ett sätt att ökautbudet av arbetskraft.