bet · GS01TU6 · 2005-03-03 00:00:00 — Utskottet angav att vinterdäck, i motsats till sådansäkerhetsutrustning som regleras i 11 § fordonskungörelsen, endast ärobligatoriskt under en del av året och att utskottet därför inte varberett att förorda att vinterdäck skall ingå som standardutrustning vidleverans av bil.MotionsförslagI motion 2004/05:T508 av Per m.fl. (s) uppmärksammas attnya bilar levereras utan vinterdäck som standard, trots att vinterdäckär obligatoriskt under en del av året enligt trafikförordningen (1998:1265).Motionärerna menar att bilproducenterna bör ha ett helhetsansvar ochendast sälja fordon som kan anses vara enligt lagen fullt säkerhetsutrustade,vilket enligt motionärerna innebär att nya bilar skall levereras medvinterdäck.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrkte i det av godkända betänkandet 2003/04:TU6Fordonsfrågor ett motionsförslag om att nya bilar skall levereras medvinterdäck. Utskottet har inte ändrat inställning i frågan. Motionenavstyrks därför med hänvisning till tidigare ställningstagande.ParkeringstillståndUtskottets förslag i korthetRiksdagen förslås avslå motionsyrkanden om parkeringstillstånd. Utskottetanger att syftet med förslagen dock i väsentlig grad kan bli tillgodosettgenom vidtagna eller förutsatta åtgärder.BakgrundAktuella utredningarVägverket har fått regeringens uppdrag att utvärdera systemet medparkeringstillstånd för rörelsehindrade. I uppdraget ingår att utreda:huruvida ansvaret för att utfärda tillstånden bör ligga på lokal,regional eller nationell nivå,huruvida den krets personer med funktionshinder som kan få sådanttillstånd skall utökas,lämpligheten av att tillståndsinnehavarna befrias från såväl parkeringsavgiftsom avgift för tillståndet,behovet av ett nationellt register för dessa tillstånd samtåtgärder för att förhindra missbruk och stöld av tillstånd.Enligt uppdraget skall samråda med Svenska Kommunförbundetoch representanter från handikapprörelsen. Uppdraget skall redovisassenast den 1 juli 2005.MotionsförslagI motion 2004/05:T472 av () uppmärksammas trafikförordningensbestämmelser om parkeringstillstånd för rörelsehindrade. Enligt motionärenär dagens tidsbegränsning av tillstånden onödig för den grupp av människorsom lider av livslångt handikapp. De återkommande kontrollerna för attförnya dessa tillstånd kan dessutom upplevas som kränkande. Det bordedärför finnas möjlighet att utfärda tillstånd (yrkande1).Motionären är vidare av meningen att personer med funktionshinder tillföljd av mag- och tarmsjukdomar skall kunna erhålla parkeringstillståndför rörelsehindrade (yrkande 2).I motion 2004/05:T421 av () och ()anges att människor med osynliga funktionshinder, exempelvis personersom har nedsatt funktion i matsmältningskanalen, med dagens lagstiftninghar svårt att få parkeringstillstånd utfärdade. Motionärerna föreslåratt begreppet "rörelsehindrade personer" i 13 kap. 8 § trafikförordningen,byts ut mot "personer med funktionshinder", då detta innebär att ävenpersoner med sådana osynliga handikapp får möjlighet att få parkeringstillståndutfärdade (yrkande 1).Vidare föreslås ett tillkännagivande till regeringen med innebörden attVägverket skall meddela föreskrifter om att personer med osynligafunktionshinder eller nedsatt funktion i inre organ skall vara berättigadetill särskilt parkeringstillstånd enligt 13 kap. 8 § trafikförordningen(yrkande 2).Catharina Bråkenhielm (s) betonar i motion 2004/05:T330 betydelsen avparkeringstillstånden för funktionshindrade. Enligt motionären bör docktilldelningen av dessa tillstånd prövas av en läkare eller ett läkarteamliknande den instans som prövar försäkringskasseärenden . Detta isyfte att åstadkomma en enhetligare och mer oberoende bedömning avbehoven för den enskilde. En sådan ordning skulle gynna de som har störstbehov och även eliminera problemet att tillstånden används som handelsvara.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar den grundsyn som kommer till uttryck i motionerna, dvs.att det kan finnas anledning att se över dagens regelverk förparkeringstillstånd för rörelsehindrade. Det gäller bl.a. frågan om huruvidafler kategorier av funktionshindrade än skall vara berättigadetill sådana parkeringstillstånd. Utskottet ser därför positivt på attregeringen givit i uppdrag att utreda denna fråga och ettantal frågeställningar kring administration och ansvar för dessaparkeringstillstånd, bl.a. i syfte att minska problemen med missbruk,förfalskningar och stöld av parkeringstillstånden. Enligt utskottetsmening kan det även finnas anledning att utreda möjligheten ochkonsekvenserna av att, för sådana personer som lider av livslångt handikapp,utfärda parkeringstillstånd som sträcker sig över . De här behandlade motionsförslagen avstyrks, syftet med förslagenkan dock i väsentlig grad bli tillgodosett genom vidtagna eller förutsattaåtgärder.SnöskoterfrågorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker två motioner om märkning av skotermattor.Jämför särskilt yttrande 2 (kd).MotionsförslagErling Wälivaara (kd) talar i motion 2004/05:T258 om snöskoterns fördelar,men vill även uppmärksamma att detta fordon vållar stor skada för bådeflora och fauna på grund av att gällande regler inte efterföljs. I syfteatt förbättra möjligheterna att identifiera den skyldige vid sådanaöverträdelser föreslås att snöskotrar skall vara utrustade med enidentifikationsplatta på drivmattan.I syfte att minska illegal jakt föreslås i motion 2004/05:MJ289 avSven-Erik m.fl. (v) åtgärder för att begränsa skoteranvändningen.Enligt motionärerna skulle identifieringen av enskilda skotrar underlättasom krav på märkning av skotermattor infördes.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om införande av krav på snöskoters drivmatta behandlades av miljö-och jordbruksutskottet i betänkande 2000/01:MJU3 Vissa miljöfrågor.Miljö- och jordbruksutskottet konstaterade att produktionen av skotraromfattas av flera internationella fabrikat. Det torde därför enligtutskottets mening i praktiken vara förenat med svårigheter att upprätthållakrav på märkning av drivmattorna. Vidare angavs att handeln med skotrardessutom omfattas av EG-rätten, som anger principen om varors friarörlighet. Att i kräva märkning av importerade skotrar tordedärför enligt miljö- och jordbruksutskottet kunna komma att bedömas somett otillåtet handelshinder.Utskottets ställningstagandeVid tidigare riksdagsbehandling av frågan om märkning av drivplattan påsnöskotrar har miljö- och jordbruksutskottet anfört att detta enligtEG-rätten kan komma att bedömas som ett otillåtet handelshinder samtatt det kan vara förenat med svårigheter att upprätthålla detta kraveftersom produktionen av skotrar omfattas av flera internationellafabrikat. delar miljö- och jordbruksutskottets farhågori detta avseende och är därmed inte berett att ta något initiativ ifrågan. Motionerna avstyrks således i nu behandlad del.Tvåhjuliga motorfordonUtskottets förslag i korthetMed hänvisning bl.a. till tidigare ställningstaganden avstyrker utskottettvå motionsförslag om mopeder och motorcyklar.MotionsförslagAnnika Qarlsson och (båda c) hänvisar i motion2004/05:T290 om kulturhistoriska motorfordon till ett utredningsförslag omatt endast alla mopeder upptagna i typintyg efter den 1 januari 1975skall registreras. Motionärerna anser även att äldre mopeder skallundantas från registreringsplikten. Mopederna måste dock fortfarandeöverensstämma med typintyget, med andra ord inte vara trimmade (yrkande1).I motion 2004/05:T498 av och (båda s)anges att det ofta kan vara svårt att se skillnaden mellan en moped ochmotorcykel i trafiken. Man kan uppfatta att det kommer en moped trotsatt det i själva verket är en motorcykel, vilket kan leda till felbedömningarav hastigheten och därmed trafikolyckor. Motionärerna efterfrågar motdenna bakgrund en utredning om huruvida olika strålkastarfärg på mopederoch motorcyklar kunde vara ett sätt att minska denna typ av olyckor(yrkandena 1 och 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett antal tillfällen behandlat förslag om motorcyklaroch mopeder, främst utifrån ett trafiksäkerhetsperspektiv. I betänkande2004/05:TU2 Fortsatt arbete för en säker vägtrafik konstaterade utskottetatt frågan uppmärksammats i ett antal sammanhang samt att viktigaåtgärder vidtagits eller var under beredning.Den motionsledes aktualiserade frågan om trimning av mopeder haruppmärksammats särskilt av utskottet som i likhet med regeringen (proposition2003/04:160 Fortsatt arbete för en säker vägtrafik) gjorde bedömningenatt trimning av mopeder fortfarande utgör ett allvarligt hot mottrafiksäkerheten. Det behövs därför enligt utskottet mer kraftfulla åtgärderför att förhindra otillåtna ingrepp för att öka mopedernas hastighet.Enligt utskottets mening finns det inte anledning för att nuta ytterligare initiativ i denna fråga. Motionsförslaget avstyrks.Angående motionsförslag om olika färg på strålkastarljuset från mopederoch motorcyklar konstaterar utskottet att utrustningskraven ochutformningen av dessa fordon i hög grad bygger på internationellaöverenskommelser samt att införandet av nationella särkrav kan utgöra etthandelshinder enligt EG-rätten. Motionsförslaget avstyrks.FordonsskyltningUtskottets förslag i korthetRiksdagen föreslås avslå ett motionsyrkande om fordonsskyltning.Jämför reservation 4 (m, kd).BakgrundAllmäntEn s.k. fyrhjuling är ett motorfordon på fyra hjul som kan vara registreratsom antingen terrängskoter, traktor, motorcykel eller moped. ATV-maskiner(terränghjulingar) är arbetsredskap som används i terräng och somdefinieras som terrängskoter. ATV (All Terrain Vehicle) är ett samlingsnamnpå terränghjulingar. För att framföra en terrängskoter krävs förarbevis.Fyrhjuliga motorcyklar och terränghjulingar är mycket lika till utseendetoch i vissa fall även när det gäller prestanda. Fyrhjulig motorcykelsom registreras som ett fordon kräver körkort med behörighet B och fårframföras överallt där man får köra med en bil. Vidare finns detterrängskotrar som registreras som maskiner, det är dels snöskotrar, delsterränghjulingar. Dessa får endast framföras i terräng enligt särskildaregler, och endast i undantagsfall får de korsa en väg. För att framföraen terränghjuling krävs förarbevis eller körkort utfärdat före den 1januari 2000.De tekniska kraven på fyrhjulig motorcykel har sitt ursprung i ramdirektiv92/61/EEG typgodkännande av två- och trehjuliga fordon (lagen [2001:559]om vägtrafikdefinitioner). Medan reglerna för terrängskotrar återfinnsi maskindirektivet 98/37/EG (AFS 1994:48 Maskiner och vissa andratekniska anordningar).MotionsförslagI motion 2004/05:T463 av m.fl. (m) talas om s.k. AllTerrain Vehicle (ATV-fordon) och fyrhjuliga motorcyklar. Då dessaATV-maskiner och fyrhjuliga motorcyklar är svåra att skilja åt ansermotionärerna att det bör införas en avvikande färg på registreringsskyltenför ATV-fordon (yrkande 5).Utskottets ställningstagandeAngående skyltningen av ATV-fordon och fyrhjuliga motorcyklar villutskottet inledningsvis uppmärksamma att ATV-fordon inte får trafikeravägnätet samt att syftet med att införa en annan färg på dessa fordonsregistreringsskyltar torde vara att kunna identifiera sådana ATV-fordonsom trots detta framförs på väg.Utskottet har dock ingen uppfattning om huruvida detta ärett så stort problem att det motiverar åtgärden. Då utformningen avregistreringsskyltar är en fråga som delegerats till åliggerdet enligt utskottet denna myndighet att följa utvecklingen och föreslååtgärder ifall detta bedöms lämpligt. Motionsförslaget avstyrksföljaktligen.ChipstrimningUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå ett motionsyrkande om chipstrimning.BakgrundAllmäntDen elektroniska utvecklingen inom fordonsområdet har skapat nyamöjligheter att utrusta fordon med avancerad elektronik för t.ex.bränsleinsprutning, avgasrening och trimning. Chipstrimning innebär normaltatt man byter ut eller omprogrammerar ett datachip i motorns elektroniskastyrenhet. Metoden används främst för att öka fordonets prestanda menden kan även användas för att sänka bränsleförbrukningen samt i vissafall för att möjliggöra övergång till andra bränslen. Chipstrimninginnebär ett ingrepp i det typgodkända fordonsutförandet. Det innebäratt fordonet efter trimningen skall registreringsbesiktigas.Tidigare riksdagsbehandlingI tidigare behandling av motionsförslag om chipstrimning har utskottetangett som sin mening att det är angeläget med en fortsatt tekniskfordonsutveckling för att utveckla bilen till ett effektivt och attraktivtfärdmedel och motverka negativa konsekvenser som miljöproblem, trafikolyckoroch förbrukning av fossila naturresurser. Miljö- och jordbruksutskottethar i betänkande 2001/02:MJU6 framhållit vikten av att regeringen berederfrågan om certifiering av lämpliga fordonskomponenter. Trafikutskottetdelade miljö- och jordbruksutskottets uppfattning att , med hänsyntill intresset av en ökad konkurrens inom området, bör verka för attcertifiering skall kunna ske av lämpliga fordonskomponenter. Vidare sågtrafikutskottet det som angeläget att det förutsedda beredningsarbetetsker utan onödig tidsutdräkt.MotionsförslagI motion 2004/05:T461 av m.fl. (kd) anges att chipstrimningkan sänka bränsleförbrukningen och utsläppsnivåerna someffektuttaget blir högre. Motionärerna anser mot denna bakgrund att detskall finnas möjligheter till certifiering för företag som sysslar medchipstrimning om dessa kan verifiera sina resultat och tar sitt ansvargentemot kunder och myndigheter (yrkande 12).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser, liksom vid tidigare tillfällen, att det är angelägetmed en fortsatt teknisk fordonsutveckling för att utveckla bilen tillett effektivt och attraktivt färdmedel och motverka negativa konsekvensersom miljöproblem, trafikolyckor och förbrukning av fossila naturresurser.Utvecklingen av marknaden för fordonskomponenter bör enligt utskottetses i detta sammanhang.Såvitt gäller marknaden för komponenter som inte modifierar fordonetsprestanda eller utsläpp finns det inga särskilda restriktioner.Chipstrimning har dock för avsikt att förändra fordonets egenskaper, såsomprestanda, bränsleförbrukning eller utsläpp. De parametrar som är knutnatill typgodkännandet förändras därmed och fordonet måste testas återigen.Enligt vad utskottet erfarit är det i flera europeiska länder möjligtatt efter tester få särskilda nationella typgodkännanden för en sådanåtgärd. Godkännandet kan gälla en chipstrimning antingen för en särskildfordonsmodell eller för enskilda fordon. I är det betydligt merkomplicerat och kostnadskrävande, och frågan är underutredning hos . Utskottet ser därför ingen anledning att nu tanågot initiativ i frågan. Motionen avstyrks.Registerhållningsavgift för traktorerUtskottets förslag i korthetUtskottet, som förutsätter en kontinuerlig översyn av avgifter,avstyrker två motionsförslag om registerhållningsavgifter för traktorer.Jämför reservation 5 (m, fp, kd, c).BakgrundAllmäntRegisterhållningsavgift tas ut för allaregistrerade fordon. Bestämmelserna om registerhållningsavgift finns iförordningen om avgifter inom vägtrafikområdet (2001:652) som anger atten registerhållningsavgift på skall betalas för bil,motorcykel, traktor, motorredskap, tung terrängvagn och släpvagn, samtatt registerhållningsavgiften för moped klass I, terrängsläp och ettannat terrängmotorfordon än en tung terrängvagn skall betalas som ettengångsbelopp på . Avgiften tas ut även av fordon som är skattebefriade,t.ex. veteranfordon, räddningsfordon, diplomatfordon samt jordbrukstraktorer.Intäkterna från avgiften går till att upprätthålla ett register överregistrerade fordon.MotionsförslagFordonsskatten för jordbrukstraktorer är avskaffad. () anför i motion 2004/05:T246 att även registreringsavgiftenom borde avskaffas, eftersom det kan antas att kostnadenför den administrativa hanteringen vida överstiger inkomsterna av denaktuella avgiften. I stället föreslås att en engångsavgift tas ut vidfordonsregistreringen.Birgitta och (båda c) anför i motion 2004/05:T250att även registreringsavgiften borde ha tagits bort då fordonsskattenför jordbrukstraktorer avskaffades. Statens kostnader för att hanteradenna avgift överstiger enligt motionärerna intäkterna och ägarna åsamkassamtidigt onödiga kostnader.Utskottets ställningstagandeAv statens externa avgiftsintäkter 2003 genererades inom utgiftsområde22 Kommunikationer. totala avgiftsintäkter från offentligrättsligverksamhet uppgick till . Detta gör av de statliga myndigheter som har störst avgiftsinkomster.Givet den avgiftsbelagda verksamhetens storlek och vikt är det enligtutskottets mening viktigt att avgiftsnivåerna inom området kontinuerligtses över. Utskottet utgår ifrån att myndigheten som en del i dennakontinuerliga översyn, i de fall inkomsterna av enskilda avgifter eventuelltvisar sig underskrida kostnaderna för administrationen av desamma, vidtarlämpliga åtgärder.Här behandlade motionsyrkanden avstyrks, men syftet med förslagen ansesi väsentlig grad kunna komma att tillgodoses genom vad utskottet ovanuttalat.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut och ställningstaganden harföranlett följande reservationer. I rubriken anges vilken punkt i utskottetsförslag till riksdagsbeslut som behandlas i avsnittet.1. Fordonskontroll och förarprövning, punkt 1 (m, fp, kd)av (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om fordonskontroll och förarprövning. Därmedbifaller motionerna 2004/05:T463 yrkande 3 och 2004/05:T468yrkande 8.StällningstagandeTrafiksektorn har alltför länge och i för stor utsträckning karakteriseratsav monopolbildningar, ofta statliga sådana. Konsekvenserna av detta ärtydliga: högre priser och sämre service till kunderna.I flera år har våra partier gemensamt krävt en avveckling av ensamrättenför AB att utföra kontrollbesiktning av motorfordon.Ett system byggt på flexibilitet och valfrihet skulle enligt vår meningge stora fördelar för den enskilde bilägaren. En avveckling av Bilprovningensmonopol skulle också komma konsumenterna till godo i form av ökad serviceoch bättre kvalitet. En överensstämmelse uppnås dessutom med vad som ärfallet i många andra länder. har också i engranskning kommit fram till att monopolet på fordonskontrollen böravvecklas. Därmed skulle AB med sin stora kunskap fåbättre möjligheter att kunna konkurrera på den internationella marknaden.Vi anser därför att AB monopol bör avvecklas ochersättas av ett system med ackrediterade verkstäder.Vidare anser vi att förarprövningen vid måste konkurrensutsättasför att få till stånd en minskning av dagens köer för förarprov. Ettsystem där vissa trafikskolelärare skulle kunna bli licensierade föratt genomföra förarprov är en möjlighet.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmedbifalls motionerna 2004/05:T463 yrkande 3 och 2004/05:T468 yrkande8.2. Typgodkännande, punkt 2 (m, fp, kd)av (), (), (),(), () och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om typgodkännande av fordon. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2004/05:T459 yrkande 16 och 2004/05:T463 yrkande4.StällningstagandeI dag är administrationen och handläggningen av vissa fordonsärendenonödigt komplicerad. Det gäller exempelvis det nationella typgodkännandetoch olika tillståndsärenden.Detta åsamkar såväl näringsidkare som enskilda stora kostnader. Vi anseratt det endast skall finnas en myndighet att vända sig till i dessaärenden, samt att rutinerna ses över i syfte att underlätta hanteringenav dessa ärenden och minska kostnaderna för både näringsidkare ochenskilda fordonsägare.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmedbifalls motionerna 2004/05:T459 yrkande 16 och 2004/05:T463 yrkande 4.3. Övergivna fordon, punkt 4 (c)av ().Förslag till riksdagsbeslutJag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om övergivna fordon. Därmed bifaller riksdagenmotionerna 2004/05:T261 yrkande 1 och 2004/05:T506 samt avslår motionerna2004/05:T303 och 2004/05:T482.StällningstagandeEnligt min mening är det angeläget att effektiva möjligheter finns föratt forsla bort och skrota övergivna fordon. Som framhålls i de aktuellamotionerna är det dock svårt att forsla bort fordon somlämnats efter vägar eller på annan plats i naturen. Det gäller inteminst för privatpersoner som fått en bil placerad på sin mark. Lagstiftningenpå området har ändrats, men fortfarande kvarstår hinder. Fallkan exempelvis uppstå där fordonsägaren inte kan anträffas eller därkostnaderna inte kan tas ut av denne. Detta kan leda till betydandekostnader för den markägare som oförskyllt råkat drabbas av att övergivnafordon dumpas på hans eller hennes marker.Enligt min mening bör därför lagstiftningen ändras så att polis ellermarkägare ges befogenhet och ekonomiska möjligheter att snabbare transportera bort bilar. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till finansiering av ett utökat kostnadsansvar fördet allmänna i enlighet med vad som ovan anförts.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmedbifalls motionerna 2004/05:T261 yrkande 1 och 2004/05:T506. Motionerna2004/05:T303 och 2004/05:T482 avslås, men syftet med motion 2004/05:T303tillgodoses i väsentlig grad.4. Fordonsskyltning, punkt 11 (m, kd)av (), (), ()och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 11borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om fordonsskyltning. Därmed bifaller riksdagenmotion 2004/05:T463 yrkande 5.StällningstagandeVi anser att likheten mellan ATV-fordon (ATV står för All TerrainVehicle) och fyrhjuliga motorcyklar är ett problem.Det är inte möjligt att med blotta ögat se skillnad på dessa fordon,medan de tillåtna användningsområdena samt kraven för att få framföradem skiljer sig åt avsevärt. En ATV-maskin får köras i terräng medan enfyrhjulig motorcykel får köras på väg men inte i terräng. Likaså krävsett motorcykelkörkort för att köra dessa motorcyklarFör att göra det möjligt att skilja dessa fordon åt anser vi att detbör införas en avvikande färg på registreringsskylten för ATV-fordonen.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmedbifalls motion 2004/05:T463 yrkande 5.5. Registerhållningsavgift för traktorer, punkt 13 (m, fp, kd, c)av (), (), (),(), (), () ochMarie ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 13borde ha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin mening vad somanförs i reservationen om registerhållningsavgift. Därmed bifallerriksdagen motionerna 2004/05:T246 och 2004/05:T250.StällningstagandeEnligt vår mening bör den årliga registerhållningsavgiften på perår avskaffas för sådana fordon som är skattebefriade, främst eftersomkostnaderna för den administrativa hanteringen av dessa avgifter vidaöverstiger inkomsterna. Ifall avgiften tas bort kan reducerasin byråkrati och sina kostnader, som administrationsbesväroch krångel för många fordonsägare och företagare undviks. Det börankomma på regeringen att överväga hur kostnader kanfördelas när registret gör ändringar för fordonsägaren.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Därmedbifalls motionerna 2004/05:T246 och 2004/05:T250.Särskilda yttranden1. Fordonsekipages totalvikt, punkt 3 (m)(), () och () anför:Vi anser att reglerna för bil- och släpvagnskombinationer är motsägandepå flera sätt när det gäller höjd trafiksäkerhet. Ett exempel på dettaär att trafiksäkerheten äventyras när en förare, för att inte överskridatotalvikten för B-körkort, tvingas använda en mindre bil föratt dra exempelvis en husvagn. Detta står helt i motsats till nollvisioneni trafiken.