bet · GS01UBU5 · 2005-02-17 00:00:00 — I motion2004/05:Ub265 (s) hävdar motionärerna atthantverksyrkena är en del av framtidsyrkena och attde därför behöver ges ökad uppmärksamhet inom såvälgymnasieskolan som i den eftergymnasialayrkesutbildningen.Kristdemokraterna framhåller i motion 2004/05:N393yrkande 28 att utbildning, kompetensutveckling ochständigt lärande kommer att vara ytterst centralt iframtiden. Redan i bör utbildningen varaupplagd så att den uppmuntrar till ettentreprenöriellt förhållningssätt, och inomeftergymnasial utbildning och högskoleutbildning bördet finnas kurser med inriktning på företagande.I motion 2004/05:So605 yrkande 14 menarKristdemokraterna att möjligheterna bör ses över vadavser en differentierad utbildningssatsning påundersköterskor som ger formell kompetens atthantera såväl läkemedel som demensvård.Ett antal motioner som rör vuxenutbildning i vissaandra yrken har väckts. I motion 2004/05:Ub346 (fp)föreslås att utbildningar för poliser,tulltjänstemän och vissa räddningsarbetare samordnasunder det första studieåret för att uppnåsamordningsvinster. Studenterna skall senare kunnavälja specialisering inom respektive område.En musikinstrumentmakarutbildning utanför denkvalificerade yrkesutbildningen efterfrågas i motion2004/05:Ub221 (kd). Motionären menar att regeringeni särskild ordning via lämpliga myndigheter ochderas regleringsbrev bör initiera uppbyggnaden av ensådan utbildning.I motion 2004/05:Ub377 (c) understryks behovet avatt en riksrekryterande eftergymnasialyrkesutbildning för jord- och skogsbruket införs.Motionärerna menar att jord- och skogsbruket stårför mycket av det som bedöms som viktigaframtidsfrågor och att en avgörande framgångsfaktorför näringen är kompetensförsörjningen.I motion 2004/05:Kr254 yrkande 3 understrykerModeraterna att design i lika hög grad är en kultur-och näringspolitisk fråga som en utbildningsfråga.Motionärerna menar att det behövs utbildningar föratt öka kunskapen om nya material, miljöanpassningav material och miljökänsliga produkter, utbildningför aktiva inom olika hantverksyrken och utbildningför att öka kompetensen hos andra yrkesgrupper somingenjörer, ekonomer och andra beställare.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Regeringen uppmärksammade attnyrekryteringen till hantverksyrken under många årvarit liten (prop. 2003/04:1), och genom beslut iriksdagen (bet. 2003/04:UbU1) tillfördes 3,8miljoner kronor för att en försöksverksamhet med entvåårig eftergymnasial lärlingsutbildning för vuxnatill vissa hantverksyrken skulle kunna inledas 2004.Satsningen är tidsbegränsad till den 1 januari 2009.Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning utövartillsyn över försöksverksamheten. Lärlingsutbildningtill musikinstrumentmakare kan erhålla statligt stödenligt förordningen (2004:167) om statligt stöd tillförsöksverksamhet med lärlingsutbildning för vuxnatill vissa hantverksyrken. Utskottet finner ingenanledning att föreslå någon annan form avhantverksutbildning.Beslut om att inrätta en viss yrkesutbildningskall normalt fattas av andra än . Om detgäller en påbyggnadsutbildning i kommunalavuxenutbildningen är det somfastställer kursplan och kommunen som beslutar omanordnande, om det gäller en KY-utbildning är detMyndigheten för kvalificerad yrkesutbildning sombåde fastställer utbildningsplan och beslutar ommedel efter ansökan från en anordnare, om det gälleren högskoleutbildning är det berört lärosäte somfastställer kursplaner och eventuell utbildningsplanoch som avsätter medel från sitt anslag tillgrundläggande högskoleutbildning. Förslag omeftergymnasial yrkesutbildning för jord- ochskogsbruket samt för musikinstrumentmakarutbildningkan således föras fram till någon av dessainstanser. finns ett antalutbildningar med anknytning till skogsbruk inom denkvalificerade vuxenutbildningen.Utskottet har vid många tillfällen kommenteratmotionsyrkanden om entreprenörsutbildning (senastbet. 2003/04:UbU8). Skolan har stor betydelse föratt lägga grunden till ett positivt förhållningssättnär det gäller entreprenörskap. Förmåga att lösaproblem, initiativförmåga och förmåga att varaflexibel och kreativ är aspekter som betonas isamtliga läroplaner för skola och förskola (Lpfö 98,Lpo 94 och Lpf 94). I gymnasieskolan finns tvånationella kurser, Småföretagande A (50gymnasiepoäng) och Småföretagande B (100gymnasiepoäng). Den senare kursen skall enligtkursplanen ge en helhetsbild av företagande frånaffärsidé till etablerad verksamhet i mindreföretag, men även behandla entreprenörens roll isamhällets utveckling. Båda kurserna är valbarakurser. I propositionen Kunskap och kvalitet - elvasteg för utveckling av gymnasieskolan (prop.2003/04:140) anförde regeringen att gymnasieskolansutbildningar bör förmedla kunskap som förbereder försåväl anställning som eget företagande och ettaktivt samhällsdeltagande. Ett entreprenör-skapsperspektiv kommer därför att införas igymnasieskolan där elevernas initiativförmåga,kreativitet och företagsamhet skall stimuleras.Kurser i entreprenörskap och liknande kan ocksåförekomma i den kommunala vuxenutbildningen. Inomhögskolan erbjuder det övervägande flertaletlärosäten kurser inom området entreprenörskap.Utskottet vill framhålla att det inte ankommer påriksdagen att fatta beslut om inrättandet avenskilda utbildningar.Socialstyrelsen har med stöd av ett bemyndigandefrån regeringen utfärdat föreskrifter om hanteringav läkemedel inom hälso- och sjukvården (SOSFS2000:1). En sjuksköterska får genom delegeringöverlåta åt en annan befattningshavare attiordningställa eller administrera läkemedel underförutsättning att det är förenligt med en god ochsäker vård av patienten. Förutom utbildningen inomgymnasieskolan genomförs vård- ochomsorgsutbildningar i form av uppdragsutbildning,upphandlad av arbetsgivarna, dvs. kommunerna,eller av länsarbetsnämnderna inom ramen förarbetsmarknadspolitiska program. För att förbättraförutsättningarna för kompetensförsörjning i vårdenoch äldreomsorgen kommer en satsning att genomföraspå kompetensutveckling för anställda med sammanlagt1 (prop. 2004/05:1,utgiftsområde 9).Vad gäller samordning av utbildningen för poliser,tulltjänstemän och vissa räddningsarbetare menarutskottet att om utbildningsanordnarna önskarsamarbeta kan detta göras utan beslut av riksdagen.Utskottet behandlade motsvarande yrkande omutbildning på form- och designområdet under förrariksmötet (bet. 2003/04:UbU8). Utskottet framfördedå att utbildning inom konstnärliga områden ochhantverk bedrivs vid många folkhögskolor ochstudieförbund och hos ett stort antal enskildautbildningsanordnare som får statligt stöd tillkompletterande utbildningar. Inom ramen för KY finnsockså utbildningar på dessa områden. Även inomhögskolan finns ett utbud av fristående kurser inomområdet form och design. Utskottet vill understrykaatt beslut om utbudet av utbildningar fattas avrespektive anordnare, en ordning som utskottet inteär berett att gå ifrån. Utskottet anser inte att detfinns anledning för att ta något initiativi enlighet med motionsyrkandet.ValideringUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionsyrkandena medhänvisning till Valideringsdelegationensarbete.MotionernaI motion 2004/05:Sf365 yrkande 6 föreslårKristdemokraterna att ett nationelltvalideringssystem införs för att värdera kunskapersom skaffats på annan väg än genom studier.Kristdemokraterna framhåller vidare i motion2004/05:Ub471 yrkande 5 att möjligheten att validerakunskaper från såväl formellt som informellt lärandeär avgörande för en framgångsrik vuxenutbildning. Imotion 2004/05:Ub498 (s) menar motionären attprocessen för validering och samordning börpåskyndas. Ur nationell synpunkt är det viktigt attsäkerställa likvärdighet, rättssäkerhet, kvalitetoch legitimitet.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Den 1 januari 2004 inrättades envalideringsdelegation som skall verka under åren2004-2007 (prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:UbU1).Delegationen skall i fråga om validering av vuxnaskunskaper och kompetens främja kvalitet, legitimitetoch likvärdighet, bedriva och stödja utveckling avmetoder och verksamhetsformer, stärka och främja ettregionalt samarbete, informera samt utforma förslagom vilka åtgärder som kan behöva vidtas för attsäkerställa en verksamhet med validering. Idelegationen ingår företrädare för flera statligamyndigheter, kommuner och landsting, LO,TCO m.fl. Utskottet anser att delegationens arbetebör avvaktas.Svenskundervisning för invandrare(sfi)Utskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå motionerna omkonkurrensutsättning av sfi samt omuppläggning och innehåll av undervisningen.Utskottet hänvisar till pågående insatser ochutredningsarbete.Jämför reservation 13 (m, fp, kd), 14 (m, fp,c) och 15 (kd).MotionernaI fyra motioner föreslås system för attkonkurrensutsätta svenskundervisningen förinvandrare (sfi).Moderaterna understryker i motion 2004/05:Sf237yrkande 10 vikten av en stärkt svenskutbildning ochförespråkar ökad individualisering avundervisningen. En introduktionspeng föreslås somskall kunna användas för individuellt avpassadspråk- och arbetsmarknadsutbildning. Pengarna skallfölja individen till den utbildning den enskildeväljer, något som enligt motionärerna får till följdatt konkurrensen mellan olika utbildningsanordnareökar och därmed höjs kvaliteten på utbildningen. Imotion 2004/05:Ub224 (m) hävdar motionärerna att detför att säkerställa en god utbildning måste finnasmånga alternativa utbildningsanordnare. För att geindividen valfrihet att utforma sinsvenskundervisning på det sätt som passar henneeller honom måste undervisningen konkurrensutsättas.Ett liknande yrkande framförs i motion 2004/05:Ub246(m) yrkande 1. Motionären hävdar att sfi-undervisningen måste centraliseras, individualiserasoch intensifieras både vad gäller språkkunskaper ochsamhällskunskap. Detta kan göras genom att ettsystem med sfi-checkar införs, vilka ger individuelldragningsrätt för svenskundervisning efter behov vidvalfri utbildningsinstitution.Folkpartiet framhåller i motion 2004/05:Ub258yrkande 28 att de sfi-studerande måste kunna väljamellan olika alternativ, t.ex. mellan universitet,folkhögskola, undervisning anordnad av kommuneneller av en privat anordnare. En sådan valfrihet kanuppnås genom att en sfi-peng införs, dvs. attresurserna till sfi-utbildningen följer medstudenterna till de anordnare de väljer.Folkpartiet, och Centerpartietyrkar på förändringar i uppläggningen avundervisningen i sfi. pekar i motion2004/05:Ub209 yrkande 3 på att de kurser i svenskasom de flesta invandrare har tillgång tilllångtifrån är utformade efter akademikernassärskilda behov. Enligt motionärerna börspecialutformade svenskkurser på olika nivåererbjudas utländska akademiker. Kristdemokraternamenar i motion 2004/05:Sf365 yrkande 2 attsvenskundervisningen behöver bli mer flexibel ochindividanpassad. Undervisningen måste enligtmotionärerna kunna möta individer med en radvarierande behov och kunskaper. Motionärerna anserdärför att det behövs olika utbildningsnivåer ochmöjlighet att läsa svenska som andraspråk påhögskolenivå. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande till regeringen att det skall varamöjligt att språkundervisningen kombineras medarbete eller anpassade lärlings- och praktikplatser.Detta skulle enligt inte barafrämja språkinlärningen utan även underlätta stegetut på arbetsmarknaden. Vidare bör en yrkesspecifikspråkundervisning (yrkande 4) införas i form avbranschinriktade kurser med yrkesterminologi varvademed yrkesarbete. hävdar i motion2004/05:Sf360 yrkande 12 att sfi-undervisningen harett antal brister och menar att kvaliteten måstehöjas och att undervisningen bör bli merindividanpassad. Motionärerna menar också att det ärnödvändigt att finna former för praktik i offentligsektor och i näringslivet.I motion 2004/05:Ub246 (m) yrkande 2 föreslås attsfi-undervisning via TV, radio och Internet införs.I motionerna 2004/05:So250 (m) yrkande 4 och2004/05:Ub278 (s) föreslås att undervisning i sex-och samlevnadsfrågor bör ingå i sfi-undervisningen.Motionärerna menar att det finns ett behov av att haen diskussion om de grundläggande värderingarnasåsom mäns och kvinnors lika rätt och värderespektive om maktförhållandena mellan könen.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Regeringen tillsatte en utredare meduppdrag att pröva hur skolformen sfi kan förnyas ochorganiseras (dir. 2002:105). En av utgångspunkternaför utredningen var att öka möjligheterna attanpassa utbildningen och utbildningsmålen tillindividernas behov och förutsättningar. har redovisat sina slutsatser ibetänkandet Vidare vägar och vägen vidare - svenskasom andraspråk för samhälls- och arbetsliv (SOU2003:77). Utredningen har lämnat förslag om bl.a.huvudmannaskap och finansiering av utbildningen.Riksdagen bör avvakta regeringens beredning avärendet. Utskottet vill dock peka på att kommunen,som är huvudman för sfi, enligt 13 kap. 9 §skollagen (1985:1100) kan uppdra åt andra attanordna sfi.När det gäller svenskundervisning för utländskaakademiker har och imars 2003 lämnat en rapport till regeringen (Översynav system för godkännande av personer med visshögskoleutbildning från länder utanför EU/EES-området, dnr S2004/2766/HS) där man föreslår attMigrationsverket skall kartlägga alla nyanländasutbildnings- och yrkesbakgrund och hur dessa villanvända sin kompetens i . Vissa utvaldauniversitet och högskolor bör enligt myndigheten fåi uppgift att anordna reguljärakompletteringsutbildningar för utländsk hälso- ochsjukvårdspersonal samt för lärare. De kompletterandestudierna bör varvas med praktik och studier isvenska samt anpassas till varje individ. Rapportenutgör underlag för en arbetsgrupp med uppgift att seöver reglering och system för godkännande avpersoner med utbildning från länder utanför EU ochEES. Arbetsgruppen, som är interdepartemental, hartillsatts genom försorg ochskall lämna sina förslag senast den 30 juni 2005.De motionsyrkanden som tar upp behovet av attdifferentiera sfi efter deltagarnas olika behov ochkunskaper är tillgodosedda genom den ändring avkursplanen för sfi (SKOLFS 2002:19) som regeringenutfärdat. Enligt denna finns det tre olikastudievägar för sfi som riktar sig till elever medolika bakgrund, förutsättningar och studiemål. lämnar förslag om sfi inomhögskolan. Vad gäller yrkanden om praktik inom sfibehandlas också denna fråga av Sfi-utredningen.Utredningen menar att fokus inte bör ligga på justpraktik utan föreslår att begreppet Lärande isamhälls- och arbetsliv () införs. Förslaglämnas om att kommunen får ett förstärkt åtagandeatt inom sfi-utbildningen anordna . Riksdagenbör avvakta beredningen av utredningens förslag.Utskottet vill även erinra om 9 § i sfi-förordningenom utbildningsanordnarens uppgift att i samarbetemed arbetsförmedlingen verka för att undervisningenså snart som möjligt kan kombineras med sådanarbetsplatsorientering eller sådant förvärvsarbetesom ger deltagaren möjlighet att träna sig i atttala svenska (SFS 1994:895).När det gäller frågor som rör den praktiskauppläggningen av undervisningen av sfi är inte dettaen fråga för , och yrkandet om sfi-undervisning via TV, radio och Internet bör därföravslås av riksdagen.Yrkanden om undervisning i sex och samlevnad inomsfi har tidigare behandlats av utskottet (senast ibet. 2003/04:UbU8). Utskottet pekade då på attundervisningen i sfi skall vila på de grundläggandevärden som anges i läroplanen för de frivilligaskolformerna (Lpf 94). I läroplanen sägs attmänniskolivets okränkbarhet, individens frihet ochintegritet, alla människors lika värde, jämställdhetmellan kvinnor och män samt solidaritet med svagaoch utsatta är de värden som skolan skall gestaltaoch förmedla. Där sägs också att skolan skall varaöppen för skilda uppfattningar och uppmuntra att deframförs. Utbildningen i sfi syftar enligt den nyakursplanen bl.a. till att eleverna skall få kunskapom och förståelse för det svenska samhälletsgrundläggande värderingar. Dessutom anfördeutskottet att utbildningen i sfi enligt de nyakursplanerna syftar till kunskap om och förståelseav samhällets organisation och dess grundläggandevärderingar för att underlätta elevens integration,aktiva medverkan i och bidrag till utvecklingen avsamhällsliv, arbetsliv och kultur i . Motdenna bakgrund menar utskottet, liksom tidigare, attdet både är naturligt och viktigt att frågor om sexoch samlevnad och om jämställdhet tas upp iundervisningen inom sfi. Utskottet anser däremotinte att innehållet i utbildningen bör detaljstyrasgenom statsmaktsbeslut.Vuxenutbildning för invandrareUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkandena om förändringaravseende vuxenutbildning för invandrare medhänvisning till pågående insatser.Jämför reservationerna 16 (m) och 17 (kd).MotionernaI motion 2004/05:Ub436 yrkande 8 hävdar alla invandrare som vill måste ges möjlighet attkunna komplettera sina tidigare kunskaper. Det kanenligt motionärerna gälla språkkunskaper i svenskaeller engelska respektive yrkeskunskaper inomexempelvis IT, elektronik och medicin.Kristdemokraterna menar i motion 2004/05:Sf365yrkande 5 att det är viktigt att skapaförutsättningar för riktigt arbete, praktik- ochlärlingsplatser i stället för att förvara människori olika utbildningar som inte leder någon vart.Motionärerna hänvisar till en rapport frånIntegrationsverket där vuxenutbildningen omnämns somen "förvaringsplats" för invandrare.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Utskottet delar uppfattningen att de som invandratskall ha goda möjligheter att komplettera sinakunskaper för att kunna få ett arbete. Detta ärmöjligt, liksom för andra vuxna, genom t.ex.kommunala vuxenskolan, högskolan, folkhögskolor ocharbetsmarknadsutbildningar. Utskottet utgår dessutomfrån att de förslag till förenklingar, som förberedsinom , för invandrare attkomplettera sin akademiska utbildning kommer attförbättra situationen.I (Integration 2003)anges att resultatet av myndighetens granskningantyder att det finns föreställningar och rutinerhos myndigheter samt bristande prioriteringar hoskommuner, som får till följd att personer föddautomlands hamnar i vuxenutbildning i stället för iarbete. En förklaring kan vara att ansvarigamyndigheter inte prioriterar uppgiften att bedömaden utländska kompetensen och att kommunalavuxenskolan utan validerade dokument gör till rutinatt placera vederbörande på lägsta utbildningsnivå.Utskottet har behandlat frågan om valideringtidigare i detta betänkande. När det gäller övrigaåtgärder för att komma till rätta med deförhållanden som beskrivs av motionärerna menarutskottet att all vuxenutbildning självfallet skallvara relevant för den enskilde men konstaterar ocksåatt de rutiner hos myndigheter och kommuner somkritiseras inte är något som har attbesluta om.Övriga frågorUtskottets förslag i korthetRiksdagen bör avslå yrkanden omlärlingsutbildning, betyg inom folkbildningoch utbildning i integrativ medicin.Jämför reservationerna 18 (m) och 19 (m, kd)samt särskilt yttrande 3 (fp).MotionernaModeraterna framhåller i motion 2004/05:Ub436yrkande 6 att det är hög tid att utforma enlärlingsutbildning där olika aktörer ges möjlighetatt kreativt bidra till nya utbildningsformer.Lärlingsutbildningen skall avslutas med ettgesällprov eller motsvarande yrkesexamination.Utbildningen behöver inte syfta till att ge allmänbehörighet till högskolan och utbildning för ungaarbetslösa skall kunna ingå i verksamheten.Kristdemokraterna vänder sig i motion2004/05:Kr358 yrkande 14 mot att alternativautbildningsanordnare, såsom folkhögskolorna, somdriver utbildning på grund- och gymnasienivå intehar rätt att sätta betyg på sina elever utan betygenmåste sättas av en rektor inom kommunalavuxenskolan. Motionärerna föreslår att deutbildningsanordnare som planerar och genomförundervisningen bör ges rätten att utdela betyg.I motion 2004/05:So432 (m, fp, kd, c) yrkande 3begär motionärerna ett tillkännagivande om attregeringen skall uppdra åt att utvecklautbildningar inom integrativ medicin i samråd medbranschorganisationerna inom alternativ ochkomplementär medicin. Motionärerna pekar på att deutbildningar som får godkännande befriasfrån moms och att eleverna vid dessa utbildningar ärberättigade till studiemedel från . Det är orättvist och enklassfråga att vissa utbildningar betalas av denenskilde.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att avslårmotionsyrkandena.Lärlingsutbildning för vuxna förekommer dels somförsöksverksamhet inom vissa hantverksyrken, dels iviss utsträckning inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. Utskottet anser inte attdet finns skäl att inom det reguljärautbildningsväsendet skapa ytterligare enlärlingsutbildning för vuxna.Vad gäller yrkandet om betygssättning inom t.ex.folkhögskolorna har föreslagit attenhetliga bestämmelser som att lärare videntreprenad får utföra den myndighetsutövning somhör till lärarens åligganden, såsom betygssättning,skall gälla även vuxenutbildningen. böravvakta beredning avSkollagskommitténs förslag.För att erhålla statligt stöd för enkompletterande utbildning, t.ex. integrativ medicin,krävs att utbildningen uppfyller kraven iförordningen (2000:521) om statligt stöd tillkompletterande utbildningar. Det ärutbildningsanordnaren som i ansökan till Skolverketskall visa att utbildningen är av ett sådant slagatt den kan berättiga till statligt stöd eller tillstudiestöd för eleverna. Anordnaren skall t.ex. visaatt utbildningen ger en särskilt kvalificeradkompetens inom ett yrkesområde. Vidare skallutbildningen vila på vetenskaplig eller konstnärliggrund eller på beprövad erfarenhet. Vad gällerutbildning i integrativ medicin ankommer det såledesenligt ovan nämna förordning på en anordnare att iansökan till redogöra för utbildningensinnehåll, relevans etc. för att denna skall kunnabedömas av verket. Utskottet ser ingen anledning attfrångå den nuvarande ordningen för bedömning avutbildningar.ReservationerUtskottets förslag till riksdagsbeslut ochställningstaganden har föranlett följandereservationer. I rubriken anges inom parentes vilkenpunkt i utskottets förslag till riksdagsbeslut sombehandlas i reservationen.1. Rätt till gymnasial vuxenutbildning (punkt1) - fp, kd, cav (), (), AnaMaria Narti (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 1 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub258 yrkande 29,2004/05:Ub275 yrkande 6 och2004/05:Ub471 yrkande 1.StällningstagandeInsatser för en stärkt vuxenutbildning och ettlivslångt lärande bör göras tillgängliga även pågymnasienivå. Gymnasieutbildning är dessutom ensjälvklarhet och nödvändighet inom de flesta yrken . Vi menar att det bör införas en rättighet attläsa in gymnasiet som vuxen. De som inte har lästett fullständigt program på gymnasiet skall ges rättatt läsa in en motsvarande utbildning som vuxen såatt de når allmän behörighet för att läsa påhögskolan. Många kommuner låter ändå vuxna läsa inen gymnasieutbildning, men vi menar att det inteskall behöva vara så att man måste bo på rätt ställeför att få studera. Eftersom många går ut gymnasietutan fullständiga betyg är behovet avvuxenutbildning stort.2. Översyn av vuxenutbildningen (punkt 2) - fp,kd, cav (), (), AnaMaria Narti (fp) och ().Förslag till riksdagsbeslutVi anser att utskottets förslag under punkt 2 bordeha följande lydelse:Riksdagen tillkännager för regeringen som sin meningvad som anförs i reservationen. Därmed bifallerriksdagen motionerna2004/05:Ub275 yrkande 9,2004/05:Ub440 yrkande 14 samt2004/05:Ub471 yrkandena 3 och 4.StällningstagandeDet är viktigt att det går att överblickautbildningsstrukturen. Hur de olikautbildningsformerna inordnas i strukturen, hur dekan värderas om den studerande sedan vill läsavidare och hur vissa av dessa finansieras är intealltid helt klart.