bet · GT01LU9 · 2005-12-01 00:00:00 — I propositionen redovisas även att frågan om att i införa en bestämmelse som ålägger adoptivföräldrarna att informera barnet om att det är adopterat bereds inom . Enligt utskottets mening bör resultatet av den pågående beredningen av frågan inom avvaktas. Motion L263 yrkande 1 bör således avslås. Vad därefter gäller motion L209 kan utskottet konstatera att en likalydande motion avstyrktes av utskottet i sitt av godkända betänkande 2004/05:LU10. Utskottet uttalade då viss förståelse för att blivande adoptionsföräldrar i de fall en internationell adoption måste föregås av ett domstolsbeslut kan uppleva adoptionsprocessen som väl lång. Gällande ordning har emellertid, anförde utskottet, tillkommit i syfte att skydda såväl barnet som adoptivföräldrarna mot att adoptionen i efterhand kan hävas. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande och föreslår att motion L209 avslås. Vad slutligen gäller övriga motionsyrkanden har utskottet behandlat liknande motionsyrkanden i betänkande 2004/05:LU10. Utskottet hänvisade till att utskottet tidigare inte motsatt sig en genomlysning av adoptionsinstitutet utifrån de synpunkter som framfördes i de då aktuella motionerna, men att resultatet av en aviserad uppföljning av den nya lagstiftningen om partnerskap och adoption borde avvaktas innan ställning togs till omfattningen och djupet av den mera allmänna översynen som motionärerna önskar få till stånd (prop. 2001/02:123, bet. för internationella adoptionsfrågor, numera Myndigheten för internationella adoptionsfrågor, fick i sitt regleringsbrev för i uppdrag att kontinuerligt följa effekterna av den nya lagstiftningen om partnerskap och adoption och att lämna en första rapport till regeringen om ursprungsländernas reaktioner och utvecklingen när det gäller adoptionsverksamheten. Myndigheten har överlämnat en första rapport till regeringen om effekter av den nya lagstiftningen. överlämnade myndigheten ytterligare en rapport till regeringen om effekterna av den nya lagstiftningen. Utskottet anser alltjämt att resultatet av det arbete som regeringen aviserade bör avvaktas innan ställning tas till omfattningen och djupet av den mera allmänna översyn av adoptionslagstiftningen som enligt motionärernas uppfattning bör göras. Mot denna bakgrund anser utskottet att det inte finns skäl att nu föreslå någon åtgärd från med anledning av motionerna. bör således avslå motionerna L263 yrkande 3, L296 yrkande 6 och L340 yrkande 13. Assisterad befruktning för registrerade partner och homosexuella sambor Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden vari yrkas att skall upphäva lagstiftningen om assisterad befruktning för registrerade partner och homosexuella sambor. Jämför reservation 12 (kd). m.fl. (kd) begär i motion L313 ett tillkännagivande om att skall upphäva sitt tidigare beslut om möjlighet till assisterad befruktning för registrerade partner och homosexuella sambor (yrkande 4). Motsvarande krav framställs i motion So712 av m.fl. (kd) (yrkande 3). antog vissa lagändringar som innebär att assisterad befruktning med donerade spermier enligt lagen (1084:1140) om insemination och lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen får utföras också beträffande en kvinna som är partner eller sambo med en annan kvinna. Lagändringarna trädde i kraft (prop. 2004/05:137, bet. LU25, rskr. Utskottet anser att den lagstiftning som beslutades om assisterad befruktning för registrerade partner och homosexuella sambor alltjämt skall gälla. Motion L313 yrkande 4 och So712 yrkande 3 bör därför avslås. Utskottets förslag i korthet avslår motionsyrkanden som gäller frågor om assisterad befruktning. Utskottet hänvisar bl.a. till pågående utredningsarbete. Jämför reservationerna 13 (fp) och 14 (v) samt särskilt yttrande 2 (v). m.fl. (v) anser i motion L262 att lagstiftningen om assisterad befruktning bör ändras på ett antal punkter. Motionärerna begär att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att en moderskapspresumtion skall gälla i de fall där en lesbisk kvinna som lever i registrerat partnerskap genomgår assisterad befruktning vid allmänt sjukhus (yrkande 1). Vidare yrkas att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär att en moderskapsbekräftelse skall gälla i de fall där en lesbisk kvinna som lever i ett samboförhållande genomgår assisterad befruktning utanför allmänt sjukhus (yrkande 2). Därutöver yrkar motionärerna att regeringen också skall lägga fram lagstiftning som innebär att ett par får en uttrycklig rätt att välja en donator för assisterad befruktning (yrkande 3) och att den man som donerat sin sperma för assisterad befruktning av en kvinna får möjlighet att bekräfta faderskapet till barnet. Möjligheten för en donator att bekräfta faderskapet till barnet kommer endast att bli aktuell i de fall där paret själva valt en donator (yrkande 4). Slutligen begärs att regeringen skall lägga fram förslag till lagstiftning som innebär att ensamstående kvinnor får tillgång till assisterad befruktning vid allmänt sjukhus (yrkande 7) och att regeringen skall utreda frågan om ensamstående kvinnors tillgång till behandling med donerade ägg (yrkande 8). I motion L263 begär m.fl. (v) att regeringen lägger fram förslag till lagstiftning som innebär skyldighet för föräldrarna till barn som tillkommit genom assisterad befruktning att upplysa barnet om dess ursprung (yrkande 2). m.fl. (fp) yrkar i motion L291 ett tillkännagivande om att föräldraskapet för en partner vid assisterad befruktning bör presumeras på liknande sätt som faderskapet för en gift man (yrkande 10). m.fl. (v) anser i motion L375 att lesbiska kvinnor bör få tillgång till assisterad befruktning på samma villkor som heterosexuella. finns ett antal skillnader t.ex. vad avser fastställandet av föräldraskapet. Ett tillkännagivande yrkas med detta innehåll (yrkande 27). Liknande krav framställs i motion So345 av och (båda m). I motion L385 föreslår och (båda s) ett tillkännagivande om att ensamstående bör få tillgång till assisterad befruktning. Liknande krav framställs i motion So574 av (). Regeringen har beslutat direktiv till en utredning om föräldraskap vid assisterad befruktning (dir. 2005:115). gäller att insemination enligt lagen (1984:1140) om insemination (lag) och befruktning utanför kroppen enligt lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen (lag) med donerade spermier skall få utföras också när en kvinna är registrerad partner eller sambo med en annan kvinna. Utredaren skall överväga om detsamma bör gälla också vid assisterad befruktning utanför och lagar, dvs. vid assisterad befruktning som har skett i utländsk sjukvård eller i egen regi. Vidare skall utredas om föräldraskapet för en partner bör presumeras på samma sätt som faderskapet för en gift man. Utredaren skall också överväga om det behövs åtgärder för att ytterligare förbättra möjligheterna för barn som kommer till genom assisterad befruktning med donerade spermier eller ägg att få kännedom om sitt biologiska ursprung. En fråga som särskilt skall utredas är om det ytterligare bör betonas att barnets föräldrar skall informera barnet om hur barnet har kommit till. - Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Ett antal motionsyrkanden rör frågor som ligger i linje med det ovan redovisade utredningsuppdraget. Enligt utskottets mening bör resultatet av det pågående utredningsarbetet inte föregripas genom någon åtgärd från . bör således avslå motionerna L262 yrkandena 1 och 2, L263 yrkande 2, L291 yrkande 10, L375 yrkande 27 och So345. I motion L262 yrkande 3 behandlas frågan om möjligheterna för ett par att välja en donator för assisterad befruktning. Enligt 1 § lag skall val av lämplig spermagivare göras av läkare. Hur valet skall gå till regleras närmare i föreskrifter och allmänna råd från . I förarbetena till bestämmelser anförs att läkarens val i huvudsak skall styras av att den tänkte givaren inte skall vara olämplig av medicinska skäl, men läkaren bör även eftersträva att finna en man som liknar den blivande sociale fadern med avseende på ögonfärg, hårfärg och kroppskonstitution. Vidare anfördes att det emellertid inte finns något som hindrar att läkaren väljer någon som paret självt har pekat ut och som är villig att medverka (prop. 2001/02:89 bet. SoU16, rskr. Vad som anförs i motion L262 yrkande 3 utgör, enligt utskottets mening, inte skäl att föreslå att skall vidta någon åtgärd för att få till stånd en förändring av gällande ordning. Motion L262 yrkande 3 bör därför avslås. Ställningstagandet innebär att även motion L262 yrkande 4 bör avslås. Utskottet övergår härefter till att behandla frågan om ensamståendes tillgång till assisterad befruktning. Enligt 2 § lag får insemination utföras endast om kvinnan är gift eller sambo. För inseminationen krävs skriftligt samtycke av maken eller sambon. Av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap följer att vad som lag sägs om make också gäller registrerad partner. Av 3 § lag följer att ett befruktat ägg får föras in i en kvinnas kropp endast om kvinnan är gift eller sambo och maken eller sambon skriftligen samtyckt till detta. Om ägget inte är kvinnans eget skall ägget ha befruktats av makens eller sambons spermier. Av partnerskapslagen följer att vad som lag sägs om make också gäller registrerad partner. I samband med ändringar i 3 § lag ställde sig bakom regeringens bedömning att befruktning utanför kroppen där både donerade ägg och donerade spermier används även fortsättningsvis skall vara förbjuden (prop. 2001/02:89, bet. SoU16, rskr. har därefter avstyrkt motionsyrkanden med krav på att det skall tillsättas en utredning med uppdrag att se över bl.a. lag i syfte att ge ensamstående kvinnor möjlighet att få tillgång till behandling med donerade ägg (bet. 2004/05:SoU10). I proposition 2004/05:137 Assisterad befruktning och föräldraskap anförde regeringen att när samhället medverkar till att skapa liv ställs alldeles särskilt stora krav på reflektion och eftertanke. Saken kan, anförde regeringen, komma att uppfattas som en alltför stark instrumentalisering av mänskligt liv och en alltför långtgående strävan att med tekniska insatser kompensera livets ofullkomligheter. Regeringen anförde vidare att en utgångspunkt för övervägandena bör vara att ett barn som kommit till med hjälp av assisterad befruktning skall ha två föräldrar och att barnet skall ha fötts av en av föräldrarna (s. 38 f.). Vad som sålunda anfördes föranledde inga erinringar från sida. Utskottet är mot den ovan redovisade bakgrunden inte berett att föreslå någon åtgärd från med anledning av motionerna. bör således avslå motionerna L262 yrkandena 7 och 8, L385 och So574. Förmyndare och god man m.m., punkt 1 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L315 yrkandena 1-3 och 5-8 samt avslår motionerna 2005/06:L205, 2005/06:L293, 2005/06:L301, 2005/06:L311 yrkandena 1 och 2 samt 2005/06:L315 yrkande 4. Jag anser, liksom motionärerna bakom motion L315, att regelverken för god man och förvaltare måste förbättras till fromma för de utsatta personer som inte själva kan ta hand om sin ekonomi, bevaka sin rätt eller sörja för sin person. Jag anser också att överförmyndarnas och länsstyrelsernas tillsyn måste förbättras och att förordnandet av god man och förvaltare bör kunna förenas med en av kommunen tecknad ansvarsförsäkring. Därutöver anser jag att det finns behov av en enhetlig, adekvat och obligatorisk utbildning av gode män och förvaltare och att en god man inte skall kunna fungera som stödperson enligt annan lagstiftning för samma huvudman. Slutligen anser jag att länsstyrelserna skall utveckla sin rådgivande funktion, utarbeta allmänna råd till landets överförmyndare och verka för att viktig information sprids till överförmyndarna samt att regeringen bör tillsätta en utredning för att se över huvudmannaskapet för överförmyndarna. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion L315 yrkandena 1-3 och 5-8 samt med avslag på motionerna L205, L293, L301 L311 yrkandena 1 och 2 och L315 yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna. Förmyndare och god man m.m., punkt 1 (c) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 1 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L311 yrkandena 1 och 2 samt avslår motionerna 2005/06:L205, 2005/06:L293, 2005/06:L301 och 2005/06:L315 yrkandena 1-8. Uppdragen som god man och förvaltare är ett förtroendeuppdrag som kräver att den utvalde besitter flera olika kompetenser. Den gode mannen eller förvaltaren skall bl.a. vara tillgänglig för sin huvudman i stort sett dygnet runt. När detta sker genom frivillighet är förutsättningarna goda. Liksom motionären bakom motion L311 anser jag att dagens bestämmelser i blivit ett problem för gode män och förvaltare som vill bli befriade från sitt uppdrag. En god man eller förvaltare som vill bli befriad från sitt uppdrag uppmanas först att hitta en ersättare. Svårigheterna att hitta personer som är villiga att ta på sig uppdrag som gode män och förvaltare har ökat . Jag anser att det bör finnas en obligatorisk skyldighet för kommuner att alltid upplysa blivande gode män, förvaltare och förmyndare om att uppdraget är på livstid. Vidare anser jag att reglerna i måste ändras så att det blir möjligt för gode män, förvaltare och förmyndare att på egen begäran bli entledigad från sitt uppdrag. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion L311 yrkandena 1 och 2 samt med avslag på motionerna L205, L293, L301 och L315 yrkandena 1-8, som sin mening ge regeringen till känna. God man för ensamkommande barn, punkt 2 (m, fp, kd) av (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 2 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:Sf388 yrkande 11 och avslår motion 2005/06:Sf388 yrkande 12. Liksom motionärerna bakom motion Sf388 anser vi att det i lagen om god man för ensamkommande barn måste finnas en tidsgräns för när god man skall ha förordnats. Enligt vår uppfattning tar det alltför från det att ett barn har anlänt till dess att en god man förordnas. En god man måste förordnas från barnets ankomst. En sådan tidsgräns bör, enligt vår mening, inarbetas i lagen om god man för ensamkommande barn. Det får ankomma på regeringen att återkomma till med erforderliga lagförslag. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion Sf388 yrkande 11 och med avslag på motion Sf388 yrkande 12, som sin mening ge regeringen till känna. Könsneutrala författningar, punkt 4 (fp, v) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 4 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L264 yrkande 2, 2005/06:L340 yrkande 14 och 2005/06:L375 yrkande 13. Vi anser att alla författningar som innehåller begreppen mor och far bör ändras på så sätt att mor och far byts ut mot ordet förälder. Lagstiftningen måste, enligt vår mening, utgå från könsneutralitet och således ta fasta på att föräldrar numera kan bestå av två mammor eller två pappor. Begreppet förälder blir därigenom mer informativt och lättbegripligt för lagrummens adressater. bör mot bakgrund av det anförda begära att regeringen lägger fram förslag till sådana lagändringar. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motionerna L264 yrkande 2, L340 yrkande 14 och L375 yrkande 13, som sin mening ge regeringen till känna. Talerätt i mål om hävande av faderskap, punkt 5 (m, fp, kd, c) av (), (), (), (), (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 5 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L210, 2005/06:L296 yrkande 8, 2005/06:L340 yrkande 12 och 2005/06:L371. Vi delar motionärernas uppfattning vad gäller vikten av att ingen felaktigt förklaras vara far till ett barn. Att faderskapet blir riktigt fastställt måste givetvis anses ligga i såväl barnets som moderns och den utpekade faderns intresse. Vad först gäller den situationen att faderskapet följer av faderskapspresumtionen kan vi konstatera att nuvarande lagstiftning i fråga om talerätt för en avliden mans maka och arvingar bygger på avvägningar mellan de olika intressen som gör sig gällande. Några motsvarande avvägningar har inte skett när det gäller talerätt för mannens änka och arvingar vid ogiltigförklaring av faderskapsbekräftelse. Vi anser att det är otillfredsställande att det inte finns några klara regler i fråga om talerätten i sådana fall. Vad härefter angår talerätten i fråga om faderskap som har fastställts genom dom måste rättsläget betraktas som oklart. Särskilt mot bakgrund av att det vuxit fram nya former av familjebildningar framstår nuvarande inskränkningar i talerätten som en brist. Sammanfattningsvis anser vi att motionsspörsmålen bör bli föremål för en förutsättningslös utredning där olika aspekter på problemen och de olika intressen som gör sig gällande blir noggrant genomlysta. Det får ankomma på regeringen att tillkalla en sådan utredning. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motionerna L210, L296 yrkande 8, L340 yrkande 12 och L371, som sin mening ge regeringen till känna. Utredningar om faderskap, punkt 6 (fp, v) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 6 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motionerna 2005/06:L248, 2005/06:L299, 2005/06:L325 och 2005/06:L340 yrkande 16. Liksom motionärerna anser vi att fastställandet av faderskap när föräldrarna är ogifta måste förenklas. Det måste, enligt vår mening, införas nya rutiner. Vi anser att föräldrarna redan på sjukhuset eller i samband med de första kontakterna med gemensamt skall kunna underteckna en försäkran med uppgivande om föräldraskap. Ett annat alternativ kan vara att föräldrarna gemensamt kan anmäla faderskapet till folkbokföringsregistret. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ i enlighet med det anförda. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motionerna L248, L299, L325 och L340 yrkande 16, som sin mening ge regeringen till känna. Fastställande och hävande av moderskap, punkt 7 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 7 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L274 yrkandena 1 och 2. Som påpekas i motion L274 finns det behov av regler för fastställande och hävande av moderskap. Likaså finns det behov av att i större utsträckning än kunna använda blodundersökningar vid fastställande av släktskap. Vi anser att arbetet inom med beredningen av skrivelse måste bedrivas skyndsamt. Därutöver anser vi att regeringen bör initiera den aviserade översynen av lag. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion L274 yrkandena 1 och 2, som sin mening ge regeringen till känna. Partnerskap och adoption, punkt 8 (kd) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 8 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L313 yrkande 3. Jag delar motionärernas uppfattning i motion L313 att de lagändringar som beslutade angående partnerskap och adoption inte vilar på tillräckligt god grund. Detta beror på att barnperspektivet inte var vägledande för det utredningsarbete som ligger till grund för lagstiftningen. I varje fråga som rör barn måste utgångspunkten vara att se till barnets bästa. framhåller att det främst är barnets rättigheter som skall beaktas vid en adoption. Genom att tillåta homosexuella att adoptera bryter , enligt min uppfattning, mot . Vidare strider beslutet mot . Jag anser att regeringen skall återta uppsägningen av europeiska konvention om adoption av barn. Vidare bör riksdagsbeslutet , som innebär att registrerade partner fått möjlighet att prövas som adoptivföräldrar, upphävas. Även all följdlagstiftning till beslutet bör upphävas. Det får ankomma på regeringen att utforma erforderliga lagförslag. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion L313 yrkande 3, som sin mening ge regeringen till känna. Adoption, punkt 9 (m) av (), () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L296 yrkandena 4-6, bifaller delvis motion 2005/06:L340 yrkande 13 och avslår motionerna 2005/06:L209, 2005/06:L263 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:L296 yrkande 7. Enligt vår mening är den svenska adoptionslagstiftningen omodern. En översyn har länge aviserats. presenterade sitt slutbetänkande med förslag på en revision av adoptionslagstiftningen. har ingenting hänt, vilket är mycket anmärkningsvärt. Vi anser liksom motionärerna bakom motion L296 att ett antal ändringar i adoptionslagstiftningen bör göras. Vi anser att det i 4 kap. bör införas en uttrycklig bestämmelse om att adoption endast får komma till stånd om det är förenligt med barnets bästa. Vidare anser vi att heterosexuella sambor bör få möjlighet att prövas som adoptivföräldrar. Därutöver anser vi att regeringen bör se över den nuvarande 25-års gränsen för att bli prövad som adoptivförälder. Det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion L296 yrkandena 4-6, med delvis bifall till L340 yrkande 13 samt med avslag på motionerna L209, L263 yrkandena 1 och 3 och L296 yrkande 7, som sin mening ge regeringen till känna. Adoption, punkt 9 (fp) av () och (). Vi anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: tillkännager för regeringen som sin mening vad som anförs i reservationen. Därmed bifaller motion 2005/06:L340 yrkande 13, bifaller delvis motion 2005/06:L296 yrkandena 4 och 5 samt avslår motionerna 2005/06:L209, 2005/06:L263 yrkandena 1 och 3 samt 2005/06:L296 yrkandena 6 och 7. Enligt vår mening är dagens adoptionsregler skrivna för en annan tid och ett annat system. presenterade sitt slutbetänkande med förslag till en revision av adoptionslagstiftningen. har inget hänt. I utredningsbetänkandet, (SOU 2001:10) Barn i homosexuella familjer, har flera experter påtalat att adoptionslagstiftningen är i behov av en översyn. Experterna framhåller också att forskningen beträffande adopterade barns uppväxt och utveckling är eftersatt. I samband med att lagstiftningen reviderades skedde några förändringar som stärkte det adopterade barnets ställning. Vi anser ändock, liksom motionärerna i motion L340, att hela adoptionslagstiftningen är i stort behov av en översyn, och det får ankomma på regeringen att ta erforderliga initiativ. Inom ramen för en sådan översyn finns det enligt vår uppfattning anledning att t.ex. se över kravet på att presumtiva adoptivföräldrar skall vara , och den nuvarande möjligheten till adoptioner bör bli föremål för en utvärdering. Vi anser också att det bör tas in en bestämmelse i 4 kap. som stadgar att en adoption endast får ske om den är förenlig med barnets bästa. Det får ankomma på regeringen att framlägga erforderliga lagförslag. Vad som anförts ovan bör , med bifall till motion L340 yrkande 13, med delvis bifall till motion L296 yrkandena 4 och 5 samt med avslag på motionerna L209, L263 yrkandena 1 och 3 och L296 yrkandena 6 och 7, som sin mening ge regeringen till känna Adoption, punkt 9 (v) av (). Jag anser att förslaget till riksdagsbeslut under punkt 9 borde ha följande lydelse: