bet · GT01KrU4 · 2005-11-17 00:00:00 — Därutöver bör i samarbete med En bok för alla AB ges fortsatt uppdrag att undersöka hur litteratur och läsning ytterligare kan främjas på arbetsplatserna genom t.ex. arbetsplatsbibliotek. I motion 2005/06:Kr345 av m.fl. (s) konstateras att för de som inte naturligt söker sig till en bokhandel eller ett folkbibliotek måste böcker finnas nära och rekommenderas av människor som man har i sin närhet. Av den anledningen spelar arbetsplatsbiblioteken och bokombuden en mycket viktig roll. Det krävs enligt motionärerna ett helhetsgrepp om frågor som rör läs- och skivfrämjande samt arbetsplatsbibliotek och bokombud för att man inte ska riskera att insatserna blir en dagslända. Utskottet delar regeringens bedömning att tillgången till litteratur och läsning via arbetsplatsen är viktig när det gäller att nå ovana läsare. Ett framgångsrikt läsfrämjande projekt som regeringen lyfter fram är Läs för mig, pappa! Utskottet utgår från att detta och andra projekt i samma anda får stöd från inom ramen för anslagsposterna Kultur i arbetslivet och Stöd till läsfrämjande verksamhet.1[Utgiftsområde 17 anslagen 28:2, Bidrag tillallmän kulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kutlurutbyte och samarbete respektive28:9, Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter.] Utskottet vill särskilt poängtera vikten av projekt som vänder sig till grupper där läsandet minskar. Som motionärerna och regeringen framhåller är det också viktigt att bra läsfrämjande projekt har möjlighet att verka långsiktigt. På arbetsplatserna fyller arbetsplatsbiblioteken enligt utskottets uppfattning en viktig funktion för att öka läsandet. Att ha tillgång till litteratur på arbetsplatsen gör det lättare att ta boken till sig. har dock arbetsplatsbibliotek i folkbibliotekens regi minskat år . lades mer än 50 arbetsplatsbibliotek ned motsvarande av samtliga. Orsaken var i de flesta fall en konsekvens av att biblioteken över lag fått mindre resurser, vilket har slagit hårt mot arbetsplatsbiblioteken. återstod drygt 320 stycken. som folkbiblioteken lagt ned arbetsplatsbibliotek arbetar dock fackföreningarna på många håll med att starta nya arbetsplatsbibliotek. fanns 232 arbetsplatsbibliotek i facklig regi () som drevs i samarbete med En bok för alla. Cirka 30 projekt får enligt bidrag ur de medel som satts av för projekt inom kultur i arbetslivet för att starta arbetsplatsbibliotek. Utskottet delar regeringens bedömning att i samarbete med En bok för alla bör ges fortsatt uppdrag att undersöka hur litteratur och läsning ytterligare kan främjas på arbetsplatserna genom t.ex. arbetsplatsbibliotek. Motion 2005/06:Kr345 (s) får genom det anförda anses tillgodosedd utan något särskilt initiativ från sida och bör därför avstyrkas. Utskottets bedömning i korthet Utskottet delar regeringens bedömning att ytterligare insatser bör göras för att främja dialekter. Dialekterna representerar enligt propositionen en talspråkstradition som är av stort språkligt intresse och en viktig bärare av vårt gemensamma kulturarv. En positiv inställning är enligt propositionen avgörande för dialekternas fortlevnad. Därför är det enligt regeringen viktigt med undervisning i skolan och med attitydförändrande insatser riktade mot allmänheten, i synnerhet unga föräldrar. För att ytterligare främja dialekterna bör enligt regeringen , utifrån sin särskilda kompetens på området, spela en mer aktiv roll . I propositionen görs bedömningen att ett sådant arbete bör ske t.ex. i samarbete med skolor, bibliotek och museer. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att ska tillföras anslag 28:23 för verksamheten med dialekter. Dialekterna har i en lång historia och representerar som regeringen framhåller en talspråkstradition som är av stort intresse såväl språkligt som kulturellt. Utskottet ser därför positivt på regeringens bedömning att ytterligare främja dialekterna. Utvärdering av de statliga insatserna för läsfrämjande Utskottets förslag i korthet Motionsförslag om en utvärdering av de statliga insatserna för läsfrämjande avstyrks med hänvisning till att regeringen aviserat att återkomma i frågan i budgetpropositionen . Jämför reservationerna 8 (m, fp, kd, c) och 9 (v). påpekar i motionerna 2004/05:Kr362 yrkande 8, 2005/06:Kr416 yrkande 6 och 2005/06:Kr3 yrkande 2 att begärde en utvärdering av de statliga insatserna för läsfrämjande. Ingenting har enligt motionärerna hänt på detta område, varför de kräver att regeringen återkommer till med information om hur arbetet fortlöper. I motion 2004/05:Kr248 betonar att det krävs fler åtgärder för att få nya grupper att ta till sig boken och läsandet. Bland annat krävs åtgärder i förskola och skola och att föräldrarna tar ett större ansvar. Motionärerna efterfrågar en bred och djupgående analys av läsandet och läsfrämjande åtgärder i syfte att underlätta för alltfler individer och nya grupper att på ett naturligt och fungerande sätt komma i kontakt med böcker och ett ökat läsande (yrkande 1). Som anförts ovan har 2002 gett regeringen till känna att samtliga stödformer inom anslaget Litteraturstöd bör utvärderas. Mot bakgrund härav aviserade regeringen i budgetpropositionen att en fördjupad analys av stöden skulle göras under budgetåret. Analysen har dock försenats, och regeringen avser enligt årets budgetproposition att återkomma till i frågan i budgetpropositionen . Utskottet vill betona vikten av att så sker. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Kr362 (kd) yrkande 8, 2005/06:Kr416 (kd) yrkande 6 samt 2005/06:Kr3 (kd) yrkandena 2. Beträffande motionsyrkandet om åtgärder i förskola och skola kan nämnas att Myndigheten för skolutveckling har fått i uppdrag att utveckla förskolans och skolans kulturuppdrag i samverkan med bl.a. och Aktionsgruppen för barnkultur. Aktionsgruppen, som regeringen tillsatte 2004, har vidare enligt sina direktiv till huvuduppgift att lämna förslag på hur barnkulturens ställning kan stärkas (dir. 2004:117). En slutrapport från Aktionsgruppen ska lämnas . I sammanhanget kan nämnas att regeringen aviserat att Myndigheten för skolutveckling ska erhålla medel för att stärka, stimulera och utveckla skolbiblioteken och det pedagogiska arbetet i samarbete med lärarutbildarna. har även fått i uppdrag att inspektera hur kommunerna följer sitt ansvar vad gäller skolbiblioteken. Mot bakgrund av vad utskottet här har framhållit får det vänsterpartistiska yrkandet i huvudsak anses vara tillgodosett. Utskottet avstyrker därför motion 2004/05:Kr248 (v) yrkande 1. Översyn av det statliga inköpsstödet till biblioteken m.m. Utskottets förslag i korthet Motionsförslag om en översyn av det statliga inköpsstödet till biblioteken samt motionsförslag om en utvärdering av En bok för allas verksamhet avstyrks med hänvisning till att regeringen aviserat att återkomma i frågan i budgetpropositionen . Jämför reservation 10 (kd). I motion 2005/06:Kr3 yrkande 4 anser att det bör göras en översyn av det mycket viktiga statliga inköpsstödet till biblioteken. Med den nuvarande utformningen låses stödet till barn- och ungdomsböcker och kan inte användas till t.ex. IT. Risken blir enligt motionärerna att det skapas negativa effekter när olika intressen ställs mot varandra. En översyn är också viktig för att tillse att stödet till biblioteken inte minskar som en följd av att får nya uppdrag inom det läsfrämjande arbetet som ska finansieras inom det befintliga anslaget. En bok för allas verksamhet har enligt motionärerna länge varit en av statens viktigaste läsfrämjande insatser. En utvärdering bör göras även av denna verksamhet (yrkande 5). Som ovan redovisats avser regeringen att återkomma till i budgetpropositionen med en fördjupad analys av samtliga stödformer inom litteraturområdet. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion 2005/06:Kr3 (kd) yrkandena 4 och 5. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker ett motionsförslag med krav på bl.a. upphovsrättsliga ersättningar vid publicering i tidskrifter. Jämför reservation 11 (m). Moderata samlingspartiet lyfter i motionerna 2004/05:Kr233 yrkande 8 och 2005/06:Kr233 yrkande 12 fram litteraturens betydelse. Boken är enligt motionärerna en viktig kulturbärare. Tidig kontakt med litteraturen kan lägga grunden till ett framtida allmänt kulturintresse. Enligt motionärerna bör författare genom ändrade skatteregler ges bättre möjligheter att leva på sitt författarskap. De bör också få del av de upphovsrättsliga ersättningarna när de publiceras i tidskrifter. Som motionärerna framhåller är litteraturen och läsandet en viktig del av kulturen. Utskottet konstaterar att väsentliga satsningar har gjorts för att stimulera en bred utgivning av kvalitetslitteratur och för att öka tillgången till och intresset för litteraturen. Ytterligare satsningar för att främja läsning görs också i budgetpropositionen bl.a. genom att Litteraturstödet förstärks med för att möjliggöra en ny utgivning av serien Alla Tiders Klassiker.Motionärernas förslag om upphovsrättslig ersättning i samband med publicering i en tidskrift ställer sig utskottet dock inte bakom. I sammanhanget bör erinras om att det inte ankommer på kulturutskottet utan på skatteutskottet att pröva frågor om ändrade skatteregler. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Kr233 (m) yrkande 8 och 2005/06:Kr233 (m) yrkande 12. Utskottets förslag i korthet Ett motionsyrkande om att regeringen bör ta enskilda initiativ för läsfrämjande åtgärder avstyrks med hänvisning till att det inte är en fråga som ankommer på regeringen. Jämför särskilt yttrande 5 (v). I motion 2004/05:Kr248 anser att regeringen bör ta initiativ till träffar, seminarier, konferenser, utbyte av kunskap och erfarenheter osv. med myndigheter, organisationer, föreningar m.m. som har intresse av och/eller verkar för läsfrämjande åtgärder (yrkande 8). I motion 2004/05:Kr236 av och (båda s) framhålls att regeringen aktivt bör verka för att såväl institutioner som ges förutsättningar att ta sig an frågan om ökad läsförståelse. Motionärerna lyfter fram att frågan om läsförståelse återigen är på väg att bli en klassfråga. De initiativ till träffar som motionärerna efterlyser i den förstnämnda motionen är enligt utskottets uppfattning i första hand en uppgift för organisationer och andra som arbetar med frågorna och inte en fråga som ankommer på regeringen. Enligt inhämtad information tar som central myndighet på kulturområdet initiativ till sådana träffar på nationell nivå. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion 2004/05:Kr248 (v) yrkande 8. Enligt förordningen (1998:1386) om statsbidrag till läsfrämjande insatser kan bidrag ges till sådan verksamhet vars syfte är att främja läsning. Bidrag får lämnas till kommuner, förskolor, skolor, bibliotek, bokhandlar, ideella föreningar och andra sammanslutningar med verksamhet i . Det finns således möjlighet att söka bidrag för att främja läsning i enlighet med önskemålet i motion 2004/05:Kr236 (s). Denna motion avstyrks. Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsyrkanden om upphävande av bibliotekslagen. Jämför reservation 12 (m, fp, c) och särskilt yttrande 6 (fp). Moderata samlingspartiet begär i motion 2005/06:Kr233 att bibliotekslagen ska upphävas eftersom den egentligen inte garanterar någonting, varken kvalitativt eller kvantitativt. Motionärerna anser att tillkomsten av andra former av biblioteksverksamhet skulle främjas om lagen avskaffas. Såväl olika driftsformer som olika profilering skulle då kunna ges större utrymme (yrkande 13). Även liberalerna begär att bibliotekslagen ska upphävas. I motion 2005/06:Kr381 framhålls att hela bibliotekslagen är ett utslag av misstro mot det kommunala självstyret. Lagen riskerar enligt motionärerna att få till effekt att verksamheten fördyras. Följden kan också bli att den motverkar kommunernas möjlighet att bedriva en verklighetsanpassad verksamhet fokuserad på bibliotekens egentliga syfte (yrkande 18). Utskottet behandlade (bet. 2004/05:KrU1) motionsyrkanden som gick ut på att upphäva bibliotekslagen. Utskottet uttalade då bl.a. följande: Utskottet har vid tidigare tillfällen (senast i bet. 2003/04:KrU4 s. 6) avstyrkt motionsyrkanden om upphävande av bibliotekslagen. Utskottet hänvisar nu liksom tidigare till att lagen infördes mot bakgrund av de kraftiga besparingar som gjordes i kommunerna och som hotade biblioteksbeståndet, bokinköpen och övriga medieinköp samt öppethållandet. Syftet med lagen är att ange vissa grundläggande principer för det svenska offentliga bibliotekssystemet och att markera betydelsen av den verksamhet som bedrivs inom biblioteksväsendet samt att garantera avgiftsfrihet. Utskottet har alltjämt samma uppfattning om behovet av den ramlagstiftning som bibliotekslagen utgör. Utskottet, som alltjämt står bakom de återgivna ståndpunkterna, vill nu understryka dels att bibliotekslagen är en ramlagstiftning och att det är upp till varje kommun att avgöra vilken verksamhet som ska bedrivas på biblioteken, dels att lagen garanterar att varje kommun har folkbibliotek och att allmänheten avgiftsfritt får låna litteratur. Därtill kan läggas att lagen kan ha viss betydelse när det gäller svaga grupper i samhället, som barn, invandrare och andra minoriteter samt funktionshindrade. Dessa grupper ska enligt lagen särskilt uppmärksammas. Med hänvisning till det anförda och till utskottets tidigare ställningstaganden avstyrks motionerna 2005/06:Kr233 (m) yrkande 13 och 2005/06:Kr381 (fp) yrkande 18. Nationell plan för biblioteksverksamhet m.m. Utskottets förslag i korthet Motionsyrkanden om diverse biblioteksfrågor avstyrks av utskottet med hänvisning till att de gjorda ändringarna i bibliotekslagen till stora delar tillgodoser motionärernas önskemål. Jämför reservationerna 13 (fp), 14 (kd) och 15 (c). ser i motion 2005/06:Kr382 med oro att tillgången till bibliotek har försämrats genom att filialer försvunnit och genom att bibliotek tar ut avgifter för olika tjänster. Detta slår enligt motionärerna hårt mot framför allt dem som bor i mindre orter. anser därför att regeringen bör ta fram en nationell plan för att öka tillgängligheten och tillgången till bibliotek för alla medborgare (yrkande 39). Även understryker i motion 2005/06:Kr334 yrkande 6 vikten av att alla har tillgång till litteratur. En särskilt viktig roll har enligt motionärerna biblioteken och då inte bara folkbiblioteken utan även skol-, sjukhus- och fängelsebiblioteken. Dessa är enligt motionärerna nödvändiga för att den kulturella allemansrätten ska kunna gälla på litteraturområdet. I samma motion efterlyser motionärerna undersökningar, utvärderingar och forskning på biblioteksområdet som kan ge besked om hur biblioteken fungerar och hur de kan behöva förändras (yrkande 7). Likaså kräver i motion 2005/06:Kr416 att regeringen genomför en genomgripande utvärdering av bibliotekslagens effekter och hur den har tagits emot inom biblioteksväsendet. befarade när lagen infördes att dess regler om miniminivå för biblioteksstandard i en kommun skulle ses som ett tak. Motionärerna konstaterar att någon utvärdering av biblioteksverksamheten aldrig har gjorts (yrkande 2). En nationell bibliotekspolitik efterlyses i samma motion yrkande 3. Motionärerna konstaterar att biblioteken styrs av en mängd huvudmän, såsom kommuner, landsting och högskolor, och att det saknas ett sammanhållet ansvar. Bristen gör enligt motionärerna att det är svårt att få en helhetsbild av bibliotekens situation. Ett samlat ansvar skulle dessutom ge alla bibliotek oavsett huvudman bättre förutsättningar att utvecklas till framgångsrika aktörer i det framtida samhället. För att på bästa sätt ta till vara bibliotekens kompetens anser i samma motion yrkande 4 att staten tillsammans med berörda parter ska ta initiativ till att skapa en nationell biblioteksvision där målen för bibliotekens utveckling formuleras. I motion 2005/06:Kr3 lyfter fram biblioteken som en tillgång för hela samhället och för det läsfrämjande arbetet. Motionärerna konstaterar att det troligtvis inte finns någon institution, utom möjligtvis skolan, som kan ha så stor betydelseför att påverka och inspirera till läsande. Biblioteken borde enligt motionärerna i mycket större utsträckning betraktas som en resurs i det språkpolitiska arbetet (yrkande 3). understryker i motion 2005/06:Kr416 bibliotekens betydelse för det livslånga lärandet. Biblioteken är enligt motionärerna en naturlig plats att vända sig till för de allra flesta när de vill inhämta kunskap, och med sin folkbildande tradition borde biblioteken ses som en självklar aktör i visionen om det livslånga lärandet. Motionärerna anser att det är ett politiskt ansvar att ta till vara de erfarenheter som biblioteken och bibliotekarierna besitter på detta område (yrkande 1). I motionerna 2005/06:Kr334 (c) yrkande 7 och 2005/06:Kr416 (kd) yrkande 2 efterlyser motionärerna bl.a. utvärderingar och forskning på biblioteksområdet. Utskottet vill erinra om att det bedrivs en inte obetydlig verksamhet i dessa frågor. Bland annat kan nämnas den utredning som lämnades , KB - ett nav i kunskapssamhället (SOU 2003:129). Dessutom bör nämnas att har i uppgift att följa upp och utvärdera de statliga insatserna på kulturområdet, däribland biblioteksområdet, och att rådet fullgör uppgiften regelbundet bl.a. genom rapporter. Av intresse är vidare att bl.a. finansierar forskningsprojekt som berör dessa områden. När det gäller övriga motionsyrkanden kan utskottet konstatera att beslutade om ett tillägg till bibliotekslagen. I en ny paragraf anges att bibliotek och bibliotekshuvudmän inom det allmänna biblioteksväsendet ska samverka och att kommuner och landsting ska anta planer för sin biblioteksverksamhet. Syftet med tillägget, som trädde i kraft , är bl.a. att säkra en bättre bibliotekstillgång för medborgarna och en mer rationell användning av de samlade resurserna. Avsikten är också att den samverkan som ska ske mellan bibliotek och bibliotekshuvudmän ska bidra till en ökad samsyn beträffande målen för olika biblioteksverksamheter och befordra samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet. Enligt budgetpropositionen innebär lagändringen dessutom att bibliotekens traditionella läsfrämjande roll kan preciseras och utvecklas. Genom ändringen i bibliotekslagen om samverkan och biblioteksplaner kan enligt utskottets uppfattning motionärernas önskemål till stora delar tillgodoses. måste dock noteras att det av en Temoundersökning framgår att av tillfrågade kommunalråd uppgett att man inte hade antagit någon biblioteksplan samt att hade ambitionen att anta en plan . Utskottet förutsätter att ambitionsnivån höjs när det gäller antagande av biblioteksplaner och att de flesta kommuner antagit planer eller påbörjat arbetet med att anta planer . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 2005/06:Kr334 (c) yrkandena 6 och 7, 2005/06:Kr382 (mp) yrkande 39, 2005/06:Kr416 (kd) yrkandena 1- 4 och 2005/06:Kr3 (kd) yrkande 3. Företagsservice på samtliga bibliotek Utskottets förslag i korthet Motionsyrkande med krav på att samtliga folkbibliotek ska införa s.k. företagsservice avstyrks av utskottet med hänvisning till att det ankommer på varje kommun att besluta om bibliotekens verksamhet. I motionerna 2004/05:Kr342 och 2005/06:Kr226, båda av (), anser motionären att samtliga bibliotek bör ges ett nationellt uppdrag att införa s.k. företagsservice som en del av basverksamheten. Företagsservicen kan enligt motionären t.ex. innebära att biblioteken ger stöd till en ny företagare att hitta information om företagande och produktutveckling eller att biblioteken i samarbete med näringslivskontoren i kommunerna ger kurser i näringslivsinformation. Utskottet delar motionärens uppfattning att folkbiblioteken är en kraftkälla och en central mötesplats för många människor. Biblioteken kan därför som motionären framhåller användas och utnyttjas för en rad ändamål. Utskottet måste dock understryka att folkbibliotekens prioriteringar och ekonomi är en angelägenhet, och det får ankomma på respektive kommun att besluta om vilken övrig verksamhet som ska bedrivas på biblioteken. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionerna 2004/05:Kr342 (kd) och 2005/06:Kr226 (kd). Statistik över tillgången till barnlitteratur i förskolan Utskottets förslag i korthet Utskottet avstyrker motionsförslag om att ska ges i uppdrag att ta fram statistik över tillgången till barnlitteratur i förskolan med hänvisning till att utskottet förutsätter att följer frågorna. Jämför reservation 16 (v). lyfter i motion 2005/06:Kr306 fram vikten av att barn tidigt, även innan de själva kan läsa, kommer i kontakt med böcker och litteratur. Motionärerna anser att bör ges i uppdrag att ta fram statistik över tillgången till barnlitteratur i förskolan (yrkande 3). Läsfrämjande för barn i förskoleåldern tillhör prioriterade områden. kan konstateras att förskolan lyder under Myndigheten för skolutveckling som har haft ett regeringsuppdrag att stödja och stimulera språkutvecklingen i skolan. En del av arbetet har inriktats på att stärka och stimulera förskolornas pedagogiska arbete med språkutveckling genom ett fördjupat samarbete mellan bibliotekarier och pedagoger i förskolan. Ett stödmaterial (Leka Språka Lära) har tagits fram av myndigheten för att visa på erfarenheter av olika utvecklingsarbeten i syfte att inspirera arbetet med barns språkutveckling och begreppsbildning. Av intresse är vidare att regeringen tagit initiativ till flera satsningar som syftar till att förbättra utbildningsvillkoren inom områden som präglas av social och etnisk segregation. Inom ramen för dessa åtgärder ska regeringen enligt propositionen lägga särskild vikt vid insatser för språkutvecklingen för elever med utländsk bakgrund, både vad gäller svenska språket och modersmålet. Folk- och skolbiblioteken kommer då enligt regeringen särskilt att uppmärksammas liksom tillgången till böcker i förskolan. Utskottet, som förutsätter att följer frågorna om tillgången till barnlitteratur i förskolan, avstyrker motion 2005/06:Kr306 (v) yrkande 3. Utskottets förslag i korthet Motionsförslag om krav på en långsiktig finansiering av utgivningen av ordboken avstyrks med hänvisning till att regeringen bereder en departementspromemoria i frågan och att regeringens slutliga ställningstagande bör avvaktas. Jämför reservation 17 (m, fp, kd, c). Rätten att förlägga och ge ut Post- och (PoIT) tillkommer såsom ett kungligt privilegium. För de kungörelser som tas in i PoIT betalar och andra annonsörer en avgift vars storlek beslutats av regeringen. tillgodogör sig ett överskott från utgivningen av PoIT, vilket har brukat uppgå till . Överskottet, vars storlek alltså indirekt är beroende av regeringens beslut beträffande annonsavgifterna, har över tiden ungefär motsvarat kostnader för arbetet med () och har också använts för detta ändamål. Genom årens lopp har åtskilliga initiativ tagits för att reformera kungörelseförfarandet. Det senaste initiativet har lett till departementspromemorian Kungörande i PoIT - Redovisning av uppdrag om elektroniskt kungörande (Ds 2005:2). I promemorian föreslås att PoIT fr.o.m. ska publiceras elektroniskt på webbplats. Till grund för förslaget ligger en överenskommelse som innebär att till upplåter rätten att ge ut PoIT. Upplåtelseavgiften bestäms till . Avtalet förutsätter regeringens godkännande och kan frånträdas tidigast vid utgången av 2017.Den föreslagna lösningen leder enligt promemorian bl.a. till en långsiktigt säkrad finansiering av och ett stärkt ekonomiskt oberoende för . Frågan om ordboks finansiering har, enligt liberalernas motion 2005/06:Kr381, hängt i luften sedan beslut fattades om att lägga ned Post- och . Motionärerna anser att regeringen bör återkomma med förslag på en långsiktig finansiering av utgivningen av ordboken (yrkande 43). Regeringen är enligt inhämtad uppgift i färd med att färdigställa en lagrådsremiss på grundval av den angivna departementspromemorian.