bet · GS01SKU19 · 2005-03-08 00:00:00 — Allmänna motioner om inkomstskatter m.m. SammanfattningI betänkandet behandlar utskottet motioner om inkomstbeskattningensutformning. I motionerna finns förslag som gäller utformningen avskatteskalan för förvärvsinkomster, biogasdrivna förmånsbilar, avdragetför resor till och från arbetet, arbetsrum i bostaden, ökade levnadskostnadervid dubbel bosättning och tillfälligt arbete, hushållstjänster, minnesgåvor,förmånstagarkretsen till pensionsförsäkringar, avdrag för gåvor tillolika former av ideell verksamhet, boendes självförvaltning, beskattningenav lokalanställda på ambassader i , hobbybiodling, plockning avbär, svamp och kottar, etc. Utskottet avstyrker samtliga motioner.I betänkandet finns 21 reservationer 4 särskilda yttranden.Utskottets förslag till riksdagsbeslut1. Skatteskala, grundavdrag m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Fi259 yrkandena 15 och 20,2004/05:Sk212, 2004/05:Sk304 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk341 yrkande 1,2004/05:Sk433, 2004/05:Sk451 yrkandena 1 och 4, 2004/05:Sk452 yrkandena9 och 37-39, 2004/05:Sk454 yrkande 1, 2004/05:Sf354 yrkande 5, 2004/05:Sf357yrkande 19, 2004/05:Sf358 yrkande 3, 2004/05:N349 yrkande 2, 2004/05:A220yrkandena 3 och 4 samt 2004/05:A221 yrkande 5.Reservation 1 (m)Reservation 2 (fp)Reservation 3 (kd)Reservation 4 (c)2. Utländska nyckelpersonerRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk277.Reservation 5 (v)3. Förmån av fri miljöbilRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk423 och 2004/05:MJ441 yrkande 3.4. Förmån av fri parkeringRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk351.5. Frilansande konstnärers resorRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk480.6. ReseavdragRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk211, 2004/05:Sk449 yrkande 3,2004/05:T426 yrkande 3, 2004/05:MJ437 yrkande 10, 2004/05:N254 yrkande12 och 2004/05:N414 yrkande 8.Reservation 6 (m)Reservation 7 (fp)7. Arbetsrum i bostadenRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk226.8. HushållstjänsterRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk201 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk208yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk237, 2004/05:Sk274, 2004/05:Sk281,2004/05:Sk292, 2004/05:Sk300, 2004/05:Sk329, 2004/05:Sk333, 2004/05:Sk346,2004/05:Sk374, 2004/05:Sk380, 2004/05:Sk403, 2004/05:Sk408, 2004/05:Sk425,2004/05:Sk441, 2004/05:Sk443 yrkande 2, 2004/05:Sk457, 2004/05:Sf354yrkande 4, 2004/05:Sf359 yrkande 5, 2004/05:Sf363 yrkande 42, 2004/05:So594yrkande 14, 2004/05:N239 yrkande 2, 2004/05:N393 yrkande 23, 2004/05:N400yrkande 4, 2004/05:N401 yrkande 5, 2004/05:N403 yrkande 13, 2004/05:A350yrkande 4, 2004/05:A352 yrkande 14, 2004/05:A355 yrkande 16 och2004/05:Bo306 yrkande 14.Reservation 8 (m, fp, kd, c)9. Förmån av fria hemtjänsterRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk400.Reservation 9 (kd)10. PersonalvårdsförmånerRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk294, 2004/05:Sk370, 2004/05:Sk386,2004/05:Sk393, 2004/05:Sk483, 2004/05:Kr354 yrkande 14, 2004/05:Kr358yrkande 6, 2004/05:Kr360 yrkande 7, 2004/05:Kr363 yrkande 3, 2004/05:Kr368yrkande 31 och 2004/05:MJ505 yrkande 5.Reservation 10 (fp)Reservation 11 (kd)11. MinnesgåvorRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk376.12. Dubbel bosättning m.m.Riksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk242, 2004/05:Sk481 och 2004/05:MJ9yrkande 19.13. Förmånstagare till pensionsförsäkringRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk293.Reservation 12 (m, kd, c)14. Gåvor och bidrag till ideella ändamålRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk204 yrkande 1, 2004/05:Sk238,2004/05:Sk250, 2004/05:Sk275 yrkandena 3 och 4, 2004/05:Sk326, 2004/05:Sk379,2004/05:Sk447 yrkandena 1 och 2, 2004/05:Sk452 yrkande 43, 2004/05:Sk463och 2004/05:Kr358 yrkande 7.Reservation 13 (kd, c)Reservation 14 (m) - motiveringen15. Boendes självförvaltningRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk436 och 2004/05:Bo306 yrkande 24.Reservation 15 (kd)16. Studenters stipendierRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk452 yrkande 33.Reservation 16 (m, kd)17. Lokalanställda på ambassader i SverigeRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk462.18. IdrottskontoRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk347 och 2004/05:Kr355 yrkande 14.Reservation 17 (kd)19. Bär, svamp och kottarRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk246.Reservation 18 (kd, c)20. SkadeståndRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk419.Reservation 19 (kd)21. BiodlingRiksdagen avslår motionerna 2004/05:Sk249, 2004/05:Sk444 och 2004/05:MJ260yrkande 1.Reservation 20 (kd, c)22. ÖresundRiksdagen avslår motion 2004/05:N403 yrkandena 4 och 21.23. Larm- och säkerhetskostnaderRiksdagen avslår motion 2004/05:Ju291 yrkande 1.24. Avdrag för skattehjälpRiksdagen avslår motion 2004/05:Sk368.25. BredbandRiksdagen avslår motion 2004/05:T459 yrkande 17.Reservation 21 (kd)den 8 mars 2005På skatteutskottets vägnarSusanne EbersteinFöljande ledamöter har deltagit i beslutet: (),(), (), (), PerErik (), (), (), LennartAxelsson (s), (), (), (),(), (), (),() och ().Redogörelse för ärendetÄrendet och dess beredningRiksdagen har under höstens behandling av statsbudgeten för år 2005ställt sig bakom de förslag om förändringar på skatteområdet som lagtsfram i budgetpropositionen. Härvid avslogs olika förslag om förändringarpå inkomstbeskattningens område som Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna, och lagt fram i sinarespektive budgetalternativ för (prop. 2004/05:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m., bet. 2004/05:FiU1).I detta betänkande behandlar utskottet de motionsyrkanden angåendeinkomstbeskattningen som väckts under den allmänna motionstiden hösten2004 och som inte behandlats i anslutning till höstens budgetberedning.Vidare behandlas ett motionsyrkande om avdrag för ökade levnadskostnadersom väckts med anledning av stormen i södra återges i bilagan.Utskottets övervägandenSkatteskala, grundavdrag m.m.Utskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslagen om en ändrad utformning av skatteskala,grundavdrag m.m. samt förslagen om en utvidgad beskattningsrätt.Jämför reservationerna 1 (m), 2 (fp), 3 (kd) och 4 (c).MotionernaI en rad motioner framställs yrkanden som anknyter till de förslag omförändringar i inkomstbeskattningen som lagts fram av de borgerligaoppositionspartierna under höstens budgetbehandling.I motioner från Moderata samlingspartiet framställs yrkanden om sänktaoch avskaffade skatter på arbetsinkomster. I motion Sf357 yrkande 19av m.fl. (m) föreslås att den statliga skatten påarbetsinkomster avskaffas för den som är , och i motion Sk212av () begärs ett tillkännagivande om vikten av attpensionärer har möjlighet att arbeta. I motion N349 yrkande 2 avMarietta de m.fl. (m) anförs att skatterna måste sänkasså att arbete och tillväxt främjas, och i motion A221 yrkande 5 avSten Tolgfors (m) framhålls att det är nödvändigt att sänka marginalskattenför låg- och normalinkomsttagare för att öka arbetsutbudet och göra detlönsamt att arbeta och möjliggöra en ökad privat kapitalbildning.I motion Sk454 yrkande 1 av m.fl. (fp)anförs att behöver genomföra skattereformer som ger människormakten över sina liv tillbaka och som höjer den svenska ekonomins förmågatill uthållig tillväxt. Motionärerna begär ett tillkännagivande om attskattepolitiken måste förändras för att öka förutsättningarna för arbete,sparande, företagande och investeringar i Sverige.I motion Sk451 av Per m.fl. (kd) anförs attskatterna bör utformas så att så många som möjligt kan leva på sin lönoch att en rad åtgärder bör genomföras som gör att inkomsttagare fårbehålla en större del av sin lön och därmed får möjlighet att påverkaoch få kontroll över sin ekonomiska situation (yrkande 1). Motionärernaföreslår att det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan avvecklas(yrkande 4). Också i motion Sk452 av Per m.fl. (kd) föreslåsen avveckling av det andra steget i den statliga inkomstskatteskalan(yrkande 9). Motionärerna föreslår vidare att ett extra grundavdraginförs (yrkandena 37 och 39). Vidare bör inkomstskattenför personer halveras (yrkande 38). I motion Sf354 yrkande5 av m.fl. (kd) och motion Sf358 yrkande 3 av KennethLantz m.fl. (kd) begärs tillkännagivanden om de fördelar i form av sänktskatt som förslag skulle innebära för vissa grupper.I motion Fi259 av m.fl. (c) föreslås atten samlad översyn genomförs i syfte att fasa ut de bidrag som orsakarmarginaleffekter och ersätta dem med lägre skatter så att vanligamänniskor kan klara sig på vanliga inkomster utan bidragsberoende (yrkande15). Vidare bör enligt vad som anförs åtgärder genomföras i syfte attge bättre incitament åt äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden efterfyllda (yrkande 20). I motion A220 av ()föreslås att incitamentet för företag att behålla anställda efter förstärks genom att företagen befrias från löneskatt och allmänpensionsavgift för arbetstagare efter (yrkande 3). Vidareföreslås att incitamentet för enskilda att arbeta ålderstärks genom att inkomstskatten sänks för denna grupp (yrkande 4).I motion Sk433 av m.fl. (m, kd) anförs att den statligainkomstskatten på arbete bör avvecklas så att det lönar sig att arbetaoch skapa välstånd åt sig själv och andra. En lägre, proportionell skattskulle enligt vad som anförs leda till att fler vill satsa på utbildningtill yrken med hög lön, till att pigga pensionärer och andra som arbetarextra inte drabbas av marginaleffekter och till att fåmansbolagsreglernakan avskaffas.I två motioner berörs kommunernas beskattningsunderlag. I motion Sk341yrkande 1 av () anförs att en översyn bör genomförassom syftar till att låta fritidskommuner få en ökad del av det kommunalaskatteunderlaget. I motion Sk304 av () föreslås enmöjlighet för kommunerna att införa en progressiv inkomstbeskattning(yrkande 1) och en utvidgning av den kommunala skattebasen. Motionärenanför att en större handlingsfrihet t.ex. skulle ge länmöjlighet att beskatta tung trafik hårdare än övriga landet och på såsätt mota delar av den tunga trafiken (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tillstyrkt de förslag om förändringari inkomstbeskattningen som regeringen lagt fram i anslutning till höstensbeslut om utgiftsramar och inkomstberäkning . Härvid har utskottetavstyrkt de förslag om en annan utformning av inkomstbeskattningen somModerata samlingspartiet, , och Centerpartietlagt fram inom ramen för sina budgetalternativ.När det gäller inkomstskatteskalan innebar höstens beslut att ytterligaresteg kunde tas i den reformering av inkomstbeskattningen som utgör endel i den överenskommelse om inriktningen av budgetarbetet som regeringenhar med och Vänsterpartiet.En strategi för en grön skatteväxling har lagts fast och innebär atthöjda skatter på energi och miljöskadliga utsläpp växlas mot sänktaskatter på arbetsinkomster. omfattar skatteväxlingen ca3,och har sin tyngdpunkt i transportsektorn. Dengröna skatteväxlingen har gjort det möjligt att höja grundavdraget förlåg- och medelinkomsttagare med fr.o.m. år 2005.Reseavdraget höjdes till per mil för att kompensera för de höjdadrivmedelsskatterna och stärka arbetslinjen. En utredning har tillsattsmed uppdrag att analysera och lämna förslag om ett högre grundavdrag istödområde A redan från . För planerasen grön skatteväxling med 3,6 miljarder kronor.Överenskommelsen innebär också att den pågående skatteomläggningen meden kompensation för den allmän pensionsavgiften skall fullföljas närdetta kan ske utan att andra viktiga behov måste stå tillbaka. Omläggningenär viktig för låg- och medelinkomsttagarna eftersom dessa inte har likastor fördel av att avgiften är avdragsgill som höginkomsttagarna. Höstensbeslut om inkomstskatteskalan innebar att kompensationen förden allmänna pensionsavgiften kunde höjas från till 87,5 %.Regeringen har uppmärksammat att marginaleffekterna kan medföra att densom arbetar mer, byter arbete, eller går till arbete från bidrag inteförbättrar sin ekonomiska situation. Marginaleffekter utgör för dessagrupper en fattigdomsfälla, som är till skada både för den enskilde ochför samhället. Att motverka de hinder som marginaleffekter utgör ärdärför ett viktigt inslag i en sammanhållen rättvise- och tillväxtpolitik.Regeringen har under en följd av år genomfört förändringar för attminska marginaleffekterna. Vid sidan av de åtgärder som redovisats kannämnas att barnfamiljernas marginaleffekter har minskats betydligt genommaxtaxan i barnomsorgen.Utskottet kunde vid höstens behandling av regeringens förslag konstateraatt dessa skulle ge stora inkomstgrupper mer pengar i plånboken. Med dehöjningar av barnbidragen och flerbarnstilläggen som sker 2006 kompenserasinkomsttagarna mer än väl för de indirekta skatter som växlats upp isyfte att värna miljön. Sammantaget beräknades åtgärderna förbättrahushållens ekonomiska standard med i genomsnitt . Som framgått harförändringarna också en fördelningsprofil som gynnar låg- ochmedelinkomsttagarhushåll och bidrar till att minska marginaleffekterna fördessa grupper.Utskottet anser att den inriktning av inkomstbeskattningen som utskottettillstyrkt vid hösten budgetbehandling bör kvarstå och ser därför intenågon anledning att tillstyrka de olika motionsförslagen om en annaninriktning som framförs i de nu aktuella motionerna.När det gäller förslagen från flera håll om särskilda skatte- elleravgiftslättnader för pensionärer anser utskottet att det finns anledningatt upprätthålla den likabehandling i skattehänseende som pensionsreformenmedfört och som innebär att pensionärerna numera följer sammainkomstskatteregler som andra inkomsttagare. Regeringen har i juli 2004utfärdat direktiv till en särskild utredare som skall utreda den skattemässigabehandlingen av de pensionssystem som kompletterar den allmänna pensionen,dvs. tjänstepensioner och privat pensionssparande. Uppdraget syftartill att anpassa den skattemässiga regleringen så att arbetsutbud ochtillväxt gynnas. I detta ingår att förbättra och förenkla reglerna samtatt öka likformigheten och neutraliteten i beskattningen av pensionssystemen.Utredaren skall bl.a. utvärdera det nuvarande systemets effekter påsparande och arbetsutbud, framför allt arbetsutbudet bland äldre personer.Uppdraget skall redovisas (dir. 2004:99).Närdet gäller förslagen om en progressiv inkomstbeskattning ochandra förändringar när det gäller kommunernas beskattningsunderlag ärutskottet inte berett att tillstyrka dessa.Utskottet avstyrker med det anförda de nu aktuella motionsyrkandena.Utländska nyckelpersonerUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsförslaget om en utvärdering av de särskildareglerna för utländska nyckelpersoner.Jämför reservation 5 (v).BakgrundUtländska experter, forskare och företagsledare som arbetar tillfälligti har möjlighet att få en skattenedsättning under högst tre år.25 % av lönen undantas från inkomstskatt och socialavgifter och vissaersättningar är skattefria. Detta gäller ersättningar för kostnad förflyttning till och från , för kostnad för resor mellan Sverigeoch hemlandet samt för avgift för barns skolgångi grund- och gymnasieskola.För tillämpning av bestämmelserna uppställs krav på specialistkompetenseller att det är fråga om kvalificerat forsknings- eller utvecklingsarbetemed sådan inriktning eller på en sådan kompetensnivå att det finnsbetydande svårigheter att rekrytera inom landet. Ytterligare förutsättningarär att arbetstagaren inte är svensk medborgare och inte heller har varitbosatt eller stadigvarande vistats i under de senaste fem årenföre ansökningsperioden. Vistelsen i får vara avsedd att blihögst . Ansökan om skattelättnad prövas av Forskarskattenämnden.Ansökan skall avse en viss bestämd person och ett visst arbete.MotionenI motion Sk277 av m.fl. (v) anför motionärerna attskattelättnaden för utländska nyckelpersoner utgör en avvikelse frånprincipen om likformig beskattning och att den kan ge upphov tillgränsdragnings- och avvägningsproblem eftersom den bygger på svåra bedömningarnär det gäller personkretsen. Motionärerna begär ett tillkännagivandetill regeringen om att skattelättnaden för utländska nyckelpersonersnarast bör utvärderas.Utskottets ställningstagandeUndantaget för utländska nyckelpersoner innebär att högt kvalificeradeutländska nyckelpersoner som arbetar tillfälligt i kan få vissaskattelättnader efter beslut av . Undantaget hartillkommit sedan våra grannländer infört liknande lagstiftning och syftartill att eliminera risken för att framstår som mindrekonkurrenskraftigt när internationella företag väljer land för en ny etablering.Sverige verkar internationellt för en avveckling av denna typ av riktadeskattelättnader.Utskottet utgår ifrån att regeringen följer tillämpningen och den praxissom utvecklas hos och ser inte någon anledning förriksdagen att nu initiera en utvärdering av reglerna. Utskottet avstyrkermotion Sk277.Förmån av fri miljöbilUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandena om att biogasbilar skall få sammanedsättning av förmånsvärdet som el- och elhybridbilar.BakgrundSärskilda regler gäller vid värderingen av bilförmån om förmånen avseren bil som är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller fördrift med mer miljöanpassade drivmedel än bensin och dieselolja. Eftersomen sådan bil har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för närmastjämförbara bil som bygger på konventionell teknik justeras förmånsvärdetned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen.Reglerna infördes bl.a. för att underlätta introduktionen av miljöbilarpå bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för attmiljöprestandan hos beståndet av förmånsbilar skulle öka.Den 1 januari 2002 infördes en tidsbegränsad möjlighet till ytterligarenedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassade förmånsbilari syfte att få till stånd en bättre överensstämmelse med det faktiskaförmånsvärdet. För bilar som drivs med alkohol eller med annan gas ängasol medges justering till av förmånsvärdet för närmast jämförbarabil. Nedsättningen gäller under och får inte överstiga 8 000 krper år. För en elbil eller elhybridbil justeras förmånsvärdet ned till60 % av förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Nedsättningen gäller i3 år och får inte överstiga . Den tillfälliga möjlighetentill nedsatt förmånsvärde har successivt förlängts och gäller numera års taxering. En utvärdering skall genomföras och vara klarföre tillämpningsperiodens utgång.MotionernaI motion MJ441 yrkande 3 av () framhålls attförmånsbilar som kan drivas med biogas inte får en lika stor nedsättningav förmånsvärdet som elbilar och elhybridbilar. Motionärerna anser attdetta är omotiverat eftersom elhybridbilar inte stöder introduktionenav nya drivmedel, och de begär ett tillkännagivande om att regeringenskall se över reglerna så att biogasbilar minst får samma nedsättningsom elhybridbilar. Ett motsvarande yrkande framställs i motion Sk423 avRolf och ().Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening syftar de särskilda bestämmelserna om beräkningav värdet av förmån av olika typer av miljöbilar till att detta värdebättre skall svara mot det faktiska marknadsvärdet. Den grundläggandebestämmelsen om att förmånsvärdet för sådana bilar skall sättas nedtill den nivå som gäller för en jämförbar bil med konventionell teknikeliminerar effekten av de högre tillverkningskostnader som är förenademed ny teknik. Den tidsbegränsade ytterligare nedsättningen som gällerför el-, alkohol- och gasdrivna fordon hänger samman med att vissamiljöbilar har en begränsad räckvidd, att gasbilarnas tank tar upp del av bilens lastutrymme och att tillgången på tankställen föralternativa drivmedel är begränsad. Värdet av förmånen av dessafordonstyper är därför mer begränsat än vad som framkommer vid en direktjämförelse med värdet på en förmånsbil som drivs med konventionelladrivmedel. Genom dessa regler förbättras förutsättningarna för en ökningav beståndet av miljövänliga förmånsbilar.Utskottet är mot den angivna bakgrunden inte berett att tillstyrkamotionsförslagen om förändringar av de justeringsregler som gäller vidberäkningen av förmån av fria miljöbilar. Utskottet avstyrker motionernaSk423 och MJ441 yrkande 3.Förmån av fri parkeringUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandet om en särskild skatt på fri parkeringav förmånsbilar.BakgrundFörmån av fri parkering är skattepliktig och arbetsgivaren skall lämnakontrolluppgift om sådana förmåner. innehållerarbetsgivarnas kontrolluppgift en särskild ruta för förmån av fri parkering.Syftet är närmast att påminna om skyldigheten att redovisa sådan förmån.Det är förmånens marknadsvärde som skall tas upp till beskattning.Skatteverket har i en skrivelse lämnat allmäninformation om sin syn på frågor om beskattningen av parkeringsförmån (jfrwww.skatteverket.se).Av handledning framgår att fritt garage ellerfri uppställningsplats vid arbetsplatsen avseende förmånsbil inteföranleder förmånsbeskattning.MotionenI motion Sk351 av () anför motionären att en betydandedel av dem som arbetspendlar med bil till stadskärnorna har förmånsbilarsom ägs eller leasas av arbetsgivaren och att förmånen av en friparkeringsplats i t.ex. kan värderas till 30 000-40 000 krper år. Att inte beskatta en sådan förmån förefaller enligt motionärensmening orimligt när det är frågan om en privat användning. Han föreslåratt som sin mening ger regeringen till känna att en särskildförmånsskatt bör tas ut på förmån av fri parkering av förmånsbil.Utskottets ställningstagandeFrågor om beskattningen av förmån av fri parkering har fått ny aktualitetallteftersom de parkeringsplatser som arbetsgivaren tillhandahåller ianslutning till arbetsplatsen har ökat i värde. har vidtagitåtgärder för att få en klarare redovisning från arbetsgivarna av dessaförmåner.De frågor som kommer upp i anslutning till bedömningen av en fri parkeringär komplexa och gäller både det grundläggande ställningstagandet om enskattepliktig förmån föreligger eller ej och värderingen av en sådanförmån.Enligt utskottets mening framstår en särskild skatt på fri parkering avförmånsbilar vid arbetsplatsen som problematisk. På samma sätt som närdet gäller fri parkering av egen bil vid arbetsplatsen uppkommer en radavgränsnings- och värderingsproblem som gör det svårt att skapa entillfredsställande generell lösning. Utskottet är inte berett att tillstyrkaatt en särskild skatt på fri parkering av förmånsbilar införs ochavstyrker därför motion Sk351.Frilansande konstnärers resorUtskottets förslag i korthetUtskottet avstyrker motionsyrkandet om förändrade skatteregler förfrilansande konstnärers resor.BakgrundInkomstskattelagen innehåller inte någon definition av begreppettjänsteresa. Generellt kan sägas att en tjänsteresa föreligger närarbetsgivaren har beordrat den anställde att företa en resa för att utföraarbete för hans eller hennes räkning på annan plats. Ursprungstjänstenfinns kvar, den anställde är alltså inte tjänstledig, och den utsändandearbetsgivaren har kvar arbetsgivaransvaret för den anställde. Det tordevidare krävas att det arbete som skall utföras på annan plats är en delav det ursprungliga arbetet eller i varje fall kommer den utsändandearbetsgivaren till godo. I regel betalar också den utsändande arbetsgivarenden anställdes lön.Inkomstskattelagens definition av begreppet tjänsteställe är många gångeravgörande för om en resa skall anses ha företagits för att utföra arbetepå annan plats. Tjänstestället är den plats där den skattskyldige utförhuvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller påarbetsplatser som växlar anses i regel den plats där denskattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbereder ochavslutar sina arbetsuppgifter som tjänsteställe. Om arbetet pågår enbegränsad tid på varje plats enligt vad som gäller för vissa arbeteninom byggnads- och anläggningsbranschen och liknande branscher, ansesbostaden som tjänsteställe. För reservofficerare anses bostaden somtjänsteställe.