bet · GT01NU3 · 2005-11-15 00:00:00 — Utskottet anser inte heller att motion 2005/06:N307 (m) vari sägs att det tydligt bör deklareras att kärnkraftverken skall uppgraderas bör vinna bifall. Med det anförda avstyrks motionerna i berörda delar. Utskottets förslag i korthet bör avslå olika motionsyrkanden rörande , bl.a. om tillsynsverksamhet respektive energieffektivisering. Utskottet hänvisar till det arbete som bedrivs av myndigheten. Jämför reservationerna 12 (m, fp, kd) och 13 (mp). Statens energimyndighets roll beträffande övervakningen av energimarknadernas funktionssätt tas upp i Moderata samlingspartiets motion 2005/06:N441. Motionärerna menar att det finns skäl att ge myndigheten ett bredare mandat när det gäller denna övervakning. Det finns även anledning att överväga om den marknadsövervakande funktionen av bör avskiljas från myndighetens övriga ansvarsområden och läggas på en egen myndighet. I motion 2005/06:N473 (m) pläderas för ett riksdagsuttalande rörande prioriteringarna för verksamheten vid . Motionärerna anser att det finns skäl att stärka myndighetens marknadsövervakande funktion. bör administrativa kostnader för det energipolitiska omställningsprogrammet minska. Att en ny myndighet för energieffektivisering inrättas förordas i motion 2005/06:N338 (mp, -). , som bär huvudansvaret för energieffektivisering, har också flera andra uppgifter. Erfarenheten av att ha många och delvis motsatta uppgifter under samma tak är inte positiv, sägs det i motionen. Energieffektivisering bör i stället handhas av en egen myndighet vars uppgift skall vara att arbeta för effektivare energianvändning och att ge råd till regering och riksdag i dessa frågor. Det kan erinras om att utskottet (bet. 2004/05:NU3) avstyrkte motioner rörande innehållande förslag liknande samtliga här aktuella. Utskottet hänvisade till de insatser som gjordes och påpekade att det inte hade något att erinra mot hur myndigheten sköter sitt arbete. Avvikande uppfattningar framfördes i två reservationer (m, fp, kd; mp). Enligt förordningen (2004:1200) med instruktion för skall myndigheten verka för att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. Myndigheten skall vidare inom sitt verksamhetsområde verka för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning, båda med en låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. Därtill skall myndigheten bidra till omställningen till ett ekologiskt uthålligt energisystem. Av förordningen framgår även att särskilt skall verka för rationell tillförsel, omvandling, distribution och användning av energi, samordna arbetet med omställningen av energisystemet, främja forskning, utveckling, demonstration och introduktion av energiteknik samt planera och fördela statligt stöd till detta, utarbeta underlag för utvärdering och omprövning av de samlade energipolitiska programmen, bevaka energimarknadernas och energisystemets utveckling och särskilt energiomvandlingens och energianvändningens inverkan på och betydelse för miljö och klimat samt näringslivets konkurrenskraft och den ekonomiska tillväxten, inom sitt verksamhetsområde verka för att el-, gas- och fjärrvärmemarknadernas funktion och effektivitet förbättras samt vara expertmyndighet för elhandelsfrågor, följa och analysera utvecklingen på el-, gas- och fjärrvärmemarknaderna samt delta i utvecklingen av marknaderna för el och naturgas inom och EU, följa den internationella utvecklingen inom verksamhetsområdet och främja svenskt deltagande i internationellt samarbete, inom sitt verksamhetsområde bedriva en aktiv informationsverksamhet, ansvara för officiell statistik i enlighet med vad som anges i förordningen (2001:100) om den officiella statistiken, bevaka att och rådets förordning (EG/2422/2001) av om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning följs, för räkning, som nationell expertmyndighet för de projektbaserade mekanismerna gemensamt genomförande och ren utveckling, ansvara för att formellt godkänna klimatprojekt i enlighet med beslut (16/CP.7 och 17/CP.7) under om klimatförändring. Inom Energimyndigheten skall verka för väl fungerande marknader genom att följa och analysera utvecklingen på el-, naturgas- och fjärrvärmemarknaderna, fullgöra myndighetens uppgifter som nätmyndighet och tillsynsmyndighet enligt el- och naturgaslagarna, verka för ändamålsenliga regelverk och infrastrukturer samt informera konsumenter samt små och medelstora företag om deras förutsättningar att agera på de avreglerade marknaderna. Av tidigare nämnda förordning framgår att bl.a. har till uppgift att besluta om föreskrifter och besluta i ärenden som rör myndighetens uppgifter enligt ellagen, naturgaslagen och lagen om vissa rörledningar. Vidare framgår av förordningen att skall medverka med expertkunskap i myndighetens övriga verksamhet i den utsträckning som är lämplig med hänsyn till verksamhetens art. Chefen för beslutar om föreskrifter och beslutar i ärenden som hör till ansvarsområde. är central förvaltningsmyndighet för frågor om användning och tillförsel av energi. Som i det föregående redogjorts för skall myndigheten enligt sin instruktion verka för att trygga tillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor. är nätmyndighet enligt ellagen med tillsynsansvar över monopoldelen av elmarknaden, dvs. Vidare utövar myndigheten tillsyn över naturgasmarknaderna enligt naturgaslagen. Med anledning av vad som tas upp i motionerna 2005/06:N441 (m) och 2005/06:N473 (m) om roll beträffande övervakningen av energimarknadernas funktionssätt vill utskottet anföra följande. En av de grundläggande uppgifterna för som tillsynsmyndighet är att säkerställa att nätföretagen bedriver sin verksamhet effektivt, så att kostnaderna för överföringen av el kan hållas låga samt att förhindra oskäliga nättariffer och diskriminering vid tillträde till elnätet. har tillämpat nätnyttomodellen för bedömning av nättariffernas skälighet. Enligt utskottets mening är arbetet med att granska skäligheten i nätbolagens tariffer angeläget. Syftet med inrättandet av är att ge tillsynsmyndigheten en mer fristående roll för att därigenom skapa en självständig och stark myndighet samt öka fokus på tillsynsverksamheten. har bl.a. att fullgöra uppgifter som nätmyndighet och tillsynsmyndighet enligt el- och naturgaslagarna. har även, genom beslut enligt förslag i budgetpropositionen för , fått förstärkta resurser för tillsyns- och analysverksamhet avseende energimarknaderna. Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om den lag om särskild förvaltning av elnät som beslutade att införa (prop. 2003/04:135, bet. 2004/05:NU5). Enligt utskottets uppfattning stärker denna lag möjligheterna att ingripa mot de företag som inte följer lagstiftningen. När det gäller naturgasmarknaden kan tilläggas att har i uppdrag att följa utvecklingen på marknaden och rapportera resultatet av sin övervakning till regeringen samt föreslå de ändringar av regelverket och andra åtgärder som kan behövas för att främja en vidareutveckling av gasmarknadsreformen. Enligt regleringsbrevet för skall följa och analysera utvecklingen på naturgasmarknaden, särskilt med avseende på strukturförändringar inom gasanvändning, handel med naturgas och överföringsverksamhet samt prisutvecklingen på gas och på transporttjänster. Beträffande kravet i motion 2005/06:N338 (mp, -) om att en särskild myndighet för energieffektivisering skall inrättas vill utskottet, med hänvisning till vad det tidigare anfört när detta förslag framförts, framhålla att det står fast vi sin tidigare bedömning i frågan. Det sagda innebär att utskottet inte har något att erinra mot hur sköter dessa uppgifter, varför utskottet anser att motionen inte bör vinna gillande. Med hänvisning till det anförda avstyrks nämnda motioner i berörda delar. Utskottets förslag i korthet bör avslå ett motionsyrkande om att en ny likströmskabel till inte skall byggas. Utskottet hänvisar till tidigare bedömning i frågan. Jämför reservation 14 (mp). bör vidare godkänna regeringens förslag till investeringsplan för för och avslå ett motionsyrkande om att finansieringen av likströmskabeln till skall omförhandlas. Jämför reservation 15 (mp). bör även bemyndiga regeringen att för ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar. Regeringen föreslår att godkänner den investeringsplan som har föreslagit för . Svenska kraftnäts förslag till investerings- och finansieringsplan för affärsverkskoncernen omfattar åtgärder i stamnätet inklusive utlandsförbindelserna och utrustning för telekommunikation. De planerade investeringarna beräknas till högst , varav avser investeringar . Investeringarna i stamnätet skall genomföras dels i befintliga anläggningar, s.k. reinvesteringar, om , dels som nyinvesteringar om . Av nyinvesteringarna avser investeringar i utrustning för telekommunikation. Investeringsplaneringen inom syftar främst till att upprätthålla en god drift- och personsäkerhet i stamnätet. Som en följd av störningen , som innebar att och blev utan el, upprättades bl.a. en förstärkt plan för förnyelse av transformator- och fördelningsstationerna i stamnätet. Planen innebär att två sådana stationer byggs om. Vidare finns ett behov av omfattande åtgärder för att förstärka korrosionsskyddet i kraftledningsnätet och förnyelse av topplinor. Härutöver redovisas i budgetpropositionen vissa större projekt som har påbörjat eller planerar. skall uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt på , och skall högst ha en skuldsättningsgrad på . Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för affärsverkskoncernen. Kostnadseffektiviteten bör vara minst lika hög som i jämförbara företag. Regeringen föreslår att lämnar bemyndigande till regeringen enligt följande: att teckna borgen för lån och lämna kreditgarantier intill ett belopp om 1 till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier, att för låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst 1 , att för låta placera likvida medel i och utanför , att för besluta om delägarlån om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier, att för besluta om förvärv och bildande av bolag som skall verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . bör enligt vad som anförs i motion 2005/06:N338 (mp, -) slå fast att en ny likströmskabel till inte skall byggas. Den planerade kabeln behövs inte för att fylla några svenska behov, menar motionärerna. Den är däremot av stor vikt för den planerade finska kärnkraftsreaktorn. Ett tillkännagivande om detta förordas. Vidare sägs i motionen att, om kabeln ändå bedöms värd att bygga, finansieringen av den bör omförhandlas. Eftersom kabeln i huvudsak fyller en funktion för bör den också i huvudsak betalas av , och inte av de svenska elkonsumenterna. I samband med att (prop. 2004/05:1, bet. 2004/05:NU3) godkände Svenska kraftnäts investeringsplan för avslogs motionsyrkanden om att likströmskabeln till inte skulle byggas. I detta sammanhang framhöll utskottet bl.a. sin uppfattning att den planerade likströmskabeln mellan och är rimlig för att ytterligare integrera den nordiska elmarknaden och att det framtida behovet av förnyad elproduktion i ger vid handen att kabeln fordras. I en reservation (mp) förordades att kabeln inte skulle byggas, då den i första hand kan ses som en subvention till finsk kärnkraft. Vidare avlämnades två särskilda yttranden (m, fp, kd; v) i ärendet. Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplan 2006-2008 I Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsplan 2006-2008 (daterad ) redogörs för att Nordel - samarbetsorganet för systemansvariga företag i - presenterade ett paket med fem strategiska projekt, vilka syftar till att förbättra förutsättningarna för den nordiska elmarknaden genom att överföringskapaciteten ökas och risken för prisområdesuppdelning minskas. Vidare stärks robustheten i överföringsnäten. Enligt vad som nämns i planen bör de fem projekten ses som en helhet med en balanserad fördelning av investeringarna mellan de nordiska länderna. arbetar för att realisera de investeringsprojekt som rör , vilka är Nea-Järpströmmen (en ny ledning mellan och ), (en ny ledning till ) och 2 (en ny likströmsförbindelse mellan och ). De övriga två projekten som ingår i det paket Nordel presenterat är 4 (en ny likströmsförbindelse mellan och ) och Stora Bält (en ny likströmsförbindelse mellan och ). I investerings- och finansieringsplanen redovisas de projekt som beräknas kosta , däribland den nya likströmsförbindelsen mellan och , 2. I planen anförs bl.a. att denna förstärkning förbättrar den nordiska elmarknadens funktionssätt genom att reducera förekomsten av flaskhalsar. Vidare blir överföringarna mellan länderna miljömässigt bättre, sägs det. Investeringskostnaden för svensk sida bedöms uppgå till ca , varav ca . Inriktningen är att anläggningen skall tas 2010. Enligt uppgift från beräknas totalkostnaden för projektet till . I kostnaden ingår själva likströmsförbindelsen, åtgärder för anslutning till svenska stamnätet samt åtgärder för anslutning till finska stamnätet. I det svenska stamnätet erfordras, enligt , betydligt mer åtgärder än i det finska, vilket förklarar den större investeringen på svensk sida. Investeringen för själva likströmsförbindelsen delas lika mellan och deras finska motsvarighet Fingrid. Övriga projekt som redogörs för i investerings- och finansieringsplanen är följande. Ny 400 kV-ledning Nea-Järpströmmen. Investeringskostnaden för ledningens svenska del är beräknad till ca , varav ca . Ny 400 kV-ledning . Investeringskostnaden är beräknad till ca , varav ca 105 miljoner beräknas utfalla . Förnyelse av 220 kV-ledning i södra , mellan Krångede vid och i Bergslagen. Den totala investeringen bedöms till ca . Utfallet är beräknat till ca . Projektet bedöms vara klart /2008. Ny 400 kV-ledning . Investeringskostnaden är uppskattad till ca och projektet väntas kosta ca . Byggstart för ledningen är planerad . Ny 200 kV-matning på . Den totala investeringskostnaden för projektet beräknas översiktligt till ca . Förnyelse av topplinor. Detta kommer att innebära kostnader på ca . För att höja driftsäkerheten görs en ombyggnad av två stationer . Kostnaden för respektive station är ca . Utskottet behandlar först frågan om byggandet av likströmskabeln till och därefter frågorna om Svenska kraftnäts investeringsplan och Svenska kraftnäts finansiella befogenheter. Byggandet av likströmskabeln till Som i det föregående redovisats förordas i motion 2005/06:N338 (mp, -) ett riksdagsuttalande om att en ny likströmskabel till inte skall byggas. I samband med beredningen av budgetpropositionen för och godkännandet av Svenska kraftnäts investeringsplan för behandlades, med anledning av då väckta motioner, ingående frågan om byggandet av en ny likströmskabel till . Den bedömning utskottet då gjorde, efter att ha hört i frågan, var att det föreligger behov av att bygga den planerade kabeln och att den kan ses rimlig för att ytterligare integrera den nordiska elmarknaden. Med anledning därav avstyrkte utskottet de då aktuella motionerna, varefter de avslogs av . Utskottet ser inget skäl för att ompröva sitt ställningstagande i frågan och avstyrker därmed nämnda motion i berörd del. När det gäller förslaget i propositionen rörande Svenska kraftnäts investeringsplan har utskottet inget att erinra. Förslaget tillstyrks följaktligen. Med anledning av motion 2005/06:N338 (mp, -), vari finansieringen av kabeln mellan och berörs, vill utskottet anföra följande. I det föregående har utskottet ånyo ställt sig bakom byggandet av en ny likströmskabel mellan och . Mot bakgrund av det ser utskottet inget skäl för att, såsom förordas i motionen, kräva att det avtal som ingåtts mellan och dess finska motsvarighet Fingrid rörande kabeln skall omförhandlas. Motionen avstyrks således. Svenska kraftnäts finansiella befogenheter Utskottet har inget att erinra mot det i propositionen framlagda förslaget och tillstyrker därmed bemyndigandet för regeringen rörande Svenska kraftnäts finansiella befogenheter. Utskottets förslag i korthet bör godkänna att regeringen bemyndigas att bli delägare i . Utskottet har inget att erinra mot förslaget. Regeringen föreslår att den av bemyndigas att bli delägare i . har, för att fullgöra uppgiften för kontoföringen av utsläppsrätter i inom ramen för EU:s handelssystem för utsläppsrätter avseende koldioxid, tecknat licensavtal med den brittiska regeringen om viss IT-programvara. Den brittiska regeringen har därefter beslutat att bilda ett särskilt bolag som övertagit rättigheterna till programvaran och licenstagarna har erbjudits att ingå som delägare för att säkra den fortsatta utvecklingen av programvaran. I syfte att även fortsättningsvis få tillgång till programvaran och sörja för att utformningen passar svenska behov kan regeringen, genom , behöva ingå i ett konsortium för denna gemensamma verksamhet i form av ett aktiebolag. Medverkan består i att man tecknar en aktie för 1 engelsk pund. Deltagandet är att likställa med ett medlemskap i en förening som utför uppgifter till förmån för sina medlemmar, sägs det i propositionen. Den ekonomiska risken begränsar sig till insatsen. Utskottet har inget att erinra mot förslaget i propositionen rörande bemyndigande för regeringen att bli delägare i . Förslaget tillstyrks således. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi Utskottets förslag i korthet bör anvisa anslagen och godkänna bemyndigandena för inom utgiftsområde 21 Energi i enlighet med vad regeringen föreslagit samt avslå mot detta stående motionsyrkanden. Regeringens förslag i budgetpropositionen för utgiftsområde 21 Energi redovisas i bilaga 2 tillsammans med övriga partiers förslag. Under utgiftsområdet tas totalt tio anslag upp, varav två av anslagen utgörs av förslag från . En närmare redogörelse för de olika anslagen följer under respektive anslagsrubrik. Regeringens förslag till utgiftsram för uppgår till . De övriga partiernas förslag till utgiftsramar fördelar sig på följande sätt. och har inte lagt fram några budgetförslag som avviker från vad regeringen föreslagit. Den utgiftsram som föreslagit för utgiftsområdet avviker inte heller den från vad regeringen föreslagit. Övriga partiers förslag innebär en lägre ram än regeringsförslaget, nämligen lägre (m), lägre (fp) och lägre (kd). Enligt regeringens förslag kompletteras anslagen (35:2) Insatser för effektivare energianvändning, (35:3) Teknikupphandling och marknadsintroduktion, (35:4) Stöd till marknadsintroduktion av vindkraft, (35:5) Energiforskning och (35:6) Energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser med bemyndiganden för regeringen att ingå ekonomiska förpliktelser, vilka leder till utgifter . I budgetpropositionen (s. 25) redogörs för att medelförbrukningen inom utgiftsområde 21 har varit högre än anslagna resurser är 2004. Detta förklaras främst bero på att utgifterna för de flesta åtgärder utfaller först efter det att åtgärderna genomförts. Utfallet för uppgick till , vilket var högre än anslagna resurser. Anslagssparandet inom utgiftsområdet uppgick till ca vid utgången av , vilket är en minskning med ca jämfört med utgången av . Vidare redogörs i propositionen för att anslagssparandet till största delen är uppbundet av fattade beslut. Anslagssparandet förklaras bl.a. av att ledtiderna mellan beslut om bidrag och utbetalning av medel då den bidragsberättigade åtgärden slutförts är långa. Även prognostiseras (s.14) att utfallet överstiger anslaget. Prognosen är att utfallen kommer att uppgå till , vilket är högre än anslagna resurser. Beträffande de beräknade anslagen för utgiftsområde 21 Energi uppgår dessa till 1 617 respektive . I det följande redovisas regeringens förslag till olika anslag inom utgiftsområdet för och motsvarande förslag i aktuella motioner. : Förvaltningskostnader (35:1) Regeringens förslag till anslag för är . Anslaget är avsett att finansiera förvaltningskostnader. I dessa kostnader ingår även verksamhet. kostnader för planering, uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen finansieras genom s.k. programanknutna kostnader, vilka belastar anslagen för de olika åtgärderna inom de energipolitiska programmen. Prognosen för de programanslutna kostnaderna för uppgår till , vilket kan jämföras med ett utfall om . Vidare disponerar avgifter för tillsyn enligt naturgaslagen och avgifter för elanvändare som registrerar sig för att frivilligt hantera kvotplikten enligt lagen om elcertifikat. disponerar även avgifter enligt lagen om handel med utsläppsrätter avseende kontoföring för dem som frivilligt ansluter sig till handelssystemet. var avgiftsintäkterna väsentligt högre än normalt, vilket förklaras av tillfälligt höga intäkter från kvotpliktsavgifter enligt lagen om elcertifikat. beräknas de intäkter som får disponeras uppgå till ca , vilket bedöms motsvara kostnaderna. Därtill kommer intäkter om som inte får disponeras av myndigheten. Uppdragsverksamheten vid avser främst mindre analysuppdrag beställda av andra myndigheter samt viss handläggning av ansökningar inom klimatinvesteringsprogrammen. Intäkterna beräknas uppgå till för denna verksamhet, vilket motsvarar kostnaderna. Enligt regeringen bör tillföras i utökade resurser för arbetet med att utveckla och förbättra statistiken avseende industrins energianvändning för att tillgodose bl.a. de krav som Kyotoprotokollet ställer. Denna statistik har tidigare ingått i ansvarsområde men har övergått till som ansvarig myndighet för den officiella energistatistiken. Vidare bedömer regeringen att myndigheten bör tillföras i utökade resurser för att vara ansvarig myndighet avseende mekanismen för ren utveckling och ha funktionen som knutpunkt för projektet avseende gemensamt genomförande. Anslaget minskas även med ca till följd av en generell reduktion av företrädesvis anslag avsedda för förvaltnings- eller investeringsändamål. Anslagssparandet uppgick till . I liberalernas motion 2005/06:N436 föreslås en besparing på anslaget med i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna framhåller att de vill avskaffa bl.a. systemet med elcertifikat och klimatinvesteringsprogrammen som myndigheten administrerar. Vidare menar de att myndigheten bör kunna effektivisera sin förvaltning. föreslår i motion 2005/06:N476 att förvaltningsanslag minskas med i förhållande till regeringens förslag. Insatser för effektivare energianvändning (35:2) Regeringens förslag till anslag för är . Regeringen begär vidare bemyndigande att för anslaget ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare gjorda åtaganden, medför utgifter på högst . Anslaget omfattar bidrag för energirådgivning, utbildning av och information till energirådgivare samt stöd till regionala energikontor. Vidare avser anslaget insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder, vissa utredningsinsatser samt utbildning om energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för provning, märkning och certifiering av energianvändande utrustning. Därtill får anslaget utnyttjas för administrationskostnader knutna till det särskilda stödet enligt förordningen (2005:205) om investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verksamhet samt för stödet avseende konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. Med anledning av förslaget i budgetpropositionen om ett särskilt investeringsstöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus föreslås att anslaget utökas med . Anslagssparandet, vilket uppgick till , förklaras till stor del bero på beslutande men ännu ej utbetalade bidrag. Anslaget avvisas i sin helhet i motion 2005/06:N473 (m). Motionärerna erinrar om att anslaget bl.a. avser administrationskostnader samt olika typer av energirådgivning och informationsinsatser.