bet · GT01FiU2 · 2005-12-01 00:00:00 — Effektiviseringar och kostnadsbesparingar har genomförts i de flesta delarna av politikområdet, bl.a. i statsskuldsförvaltningen, garantiverksamheten och statens betalningar. Reglering och tillsyn av det finansiella systemet , och ingår i verksamhetsområdet och tillsyn av det finansiella systemet. Målen för verksamhet är att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system samt att bidra till konsumentskyddet inom det finansiella systemet. De åtgärder som vidtar i syfte att uppnå målen skall vägas mot eventuella negativa effekter på det finansiella systemets effektivitet. skall vara statens expertorgan på redovisningsområdet och ansvara för utvecklandet av god redovisningssed. Verksamheten ska också bidra till att förbättra standarden i mindre och medelstora företags redovisning. är tänkt som ett forum för kunskapsutbyte inom finansmarknadsområdet. Regeringen redovisar olika insatser inom området. Regeringen har aktivt följt utvecklingen av bankernas olika avgifter. skall bl.a. rapportera om svenska bankers hantering av gränsöverskridande betalningar, kortköp och automatuttag. Även inom området för blancokrediter till konsumenter har tillsammans med undersökt kreditgivningen. Med anledning av utvecklingen på marknaden för bostadslån och hushållens ökade skuldsättning har regeringen arrangerat en särskild hearing med olika aktörer inom området. Syftet var att belysa de risker som denna utveckling kan medföra. Vidare hänvisar regeringen till skilda lagstiftningsåtgärder, genomförda och planerade. Det gäller t.ex. finansiella konglomerat, nya kapitaltäckningsregler för kreditinstitut och värdepappersbolag införts och utvidgade regler mot penningtvätt. Vidare har skärpta bestämmelser införts som innebär att verksamhet som försäkringsförmedlare bara får utövas efter tillstånd och registrering. Lagstiftningen innebär att konsumentskyddet vid försäkringsförmedling förbättras som det skapas goda förutsättningar för god konkurrens. Inom värdepappersområdet hänvisar regeringen till en ny lag om marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument och ändringar i lagen om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument. Vidare pågår arbete med nya bestämmelser om informationskrav som skall ställas på utgivare av värdepapper som är upptagna till handel på en reglerad marknad. Flera av åtgärderna har sin bakgrund i EG-lagstiftning. I motion Fi306 av m.fl. (kd) anförs att mål för politikområdet Finansiella system och tillsyn är vagt formulerat i vissa delar (yrkande 1). Affärsetikens betydelse och förtroendet hos allmänheten och finansiella aktörer behöver betonas mer i de övergripande målformuleringarna. Motionärerna anser att målet i denna del ska kompletteras med de kursiverade orden: - att det finansiella systemet ska vara effektivt, främja en välutvecklad affärsetik och tillgodose såväl samhällets krav på stabilitet som konsumenternas intresse av ett gott skydd, - att tillsynen ska bedrivas effektivt för att upprätthålla och stärka allmänhetens och finansiella aktörers förtroende för den finansiella sektorn. Vidare föreslår motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för bättre ordning och reda på finansmarknaden. Bland de åtgärder som begärs kan nämnas skärpt insiderlagstiftning, stärkande av , förstärkt anmälningsskyldighet för arbetsgivare att anmäla misstanke om bulvankonton och verkningsfulla påföljder inom ramen för börsens egen övervakning (yrkande 3). Utskottet har behandlat motsvarande motionsyrkanden tidigare. erinrade utskottet om sitt tidigare ställningstagande rörande politikområdets mål och citerade från betänkande 2003/04:FiU2 (bet. 2004/05:FiU2 s. 36, jfr 2003/04:FiU2 s. 12 f.): En god etik och en väl utvecklad moral är självklart något som måste genomsyra såväl den finansiella sektorn som övrigt privat och offentligt näringsliv. Att svenska folket har förtroende för aktörerna i det privata och offentliga näringslivet är en avgörande faktor för en hög tillväxt och en stabil ekonomisk utveckling. Utskottet har emellertid svårt att se att de tillägg som föreslår på ett avgörande sätt skulle bidra till att förtydliga den politiska ambition som finns inom området. Utskottet vidhöll denna uppfattning och ser inte heller nu någon anledning att ompröva sitt ställningstagande. Också de frågor om åtgärder för bättre ordning och reda på finansmarknaden som tas upp i det andra aktuella motionsyrkandet har behandlats tidigare av utskottet. Utskottet (bet. 2003/04:FiU15 s. 55 f., 2004/05:FiU2 s. 36 f.) har konstaterat att det pågår ett arbete inom bl.a. utredningsväsendet som syftar till att värna om stabiliteten i det finansiella systemet, trygga ett gott konsumentskydd och lägga grunden för en sund konkurrens. Som framgår av redogörelsen för budgetpropositionen ovan fortsätter arbetet, och lagstiftningsåtgärder har genomförts och planeras. Det finns således inte anledning till någon åtgärd. Motion Fi306 (kd) yrkandena 1 och 3 avstyrks därmed. Årsredovisningarna för myndigheterna inom politikområdet har av bedömts vara i allt väsentligt rättvisande. Undantaget är en revisionsrapport om Lotteriinspektionens årsredovisning som tar upp två mindre brister. Av de två rapporter som behandlades i fjolårets budgetproposition beslutade att lägga den ena till handlingarna (Premiepensionens första år, RiR 2004:16). Den andra rapporten skickades som information till , där beslutade att lägga redogörelsen till handlingarna (Den statliga garantimodellen, RiR 2004:4, 2003/04:RRS, bet. 2003/04:FiU28, rskr. 2003/04:304 och 305). 3.3 Anslagen inom politikområdet är central förvaltningsmyndighet för tillsyn, reglering och tillståndsprövning av finansiella företag och marknader. anvisas ett ramanslag. Baserat på kostnaderna för verksamheten tar ut en årlig avgift från företagen under tillsyn. Dessa avgifter disponeras inte av utan förs till inkomsttitel på statsbudgeten. tar också ut förseningsavgifter och sanktionsavgifter, vilka också förs till inkomsttitel. Därutöver tar ut avgifter också för prövning av anmälningar och ansökningar om tillstånd. disponerar dessa avgifter, vilka tas ut enligt principen om full kostnadstäckning. disponerar även inkomster till följd av vissa administrativa avgifter för utförd service och medverkan inom området för civil beredskap. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till , vilket är mer än anvisat anslag 2005. Vidareutveckling sker löpande av riskanalysmodeller för såväl banker som försäkringsbolag. Tillsynen av försäkringsbolagen utvecklas också genom att ett nytt tillsynsverktyg tagits fram, ett s.k. trafikljussystem, för att bättre kunna mäta exponeringen mot finansiella risker i tjänstepensionskassor och livbolag. Metoden underlättar en tidig identifiering av bolag med för hög finansiell risk. Anslaget minskas med ca till följd av en generell besparing av anslaget. Medel förs också till anslaget för som ett led i en tidigare beslutad reform. För att ska kunna klara de utökade kraven föreslås en förstärkning med 2006, varav utgör en permanent nivåhöjning. I samband med förra årets budgetproposition gjordes en tillfällig förstärkning med . Medlen som föreslås tillföras ska användas till förstärkningar av tillsyn och reglering inom främst områdena finansiella konglomerat, penningtvätt, försäkringsförmedling, tjänstepensionsinstitut, marknadsmissbruk och prospekt. Därutöver tillförs tillfälliga medel för genomförande av nödvändig systemutveckling. aktiva medverkan avseende civil beredskap och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred inom samverkansområdet Ekonomisk säkerhet (under utgiftsområde 6 Försvar samt beredskap mot sårbarhet) ska ges fortsatt prioritet. begär i motion Fi306 att regeringen ska återkomma med förslag om en mer ändamålsenlig finansiering för , vilket skulle innebära en utvidgning av myndighetens rätt att disponera avgiftsintäkter (yrkande 2). föreslår i motion Fi311 att anslag minskas med jämfört med regeringens förslag. Förslaget motiveras med att besparingar kan göras på myndighetens administrativa kostnader. har tidigare behandlat motionsyrkanden med motsvarande innebörd som i motion (bet. 2003/04:FiU2 s. 50 f., bet. 2004/05:FiU2 s. 26 f.). Utskottet har då konstaterat att får tillgodogöra sig inkomsterna från de avgifter inspektionen tar ut vid sin prövning av vissa ansökningar och tillstånd. Åtgärden motiveras bl.a. med att inspektionen då lättare kan anpassa sina resurser till efterfrågan på denna typ av tjänster. Såväl dessa avgifter som tillsynsavgifter är, har utskottet påpekat, av offentlig rättslig karaktär. Något motsvarande synsätt kan dock inte anläggas på inspektionsverksamheten som finansieras med årliga avgifter vars nivå i allmänhet fastställs med en viss procentsats av de granskade institutens balansomslutning. En anslagsfinansierad inspektionsverksamhet stärker enligt vad utskottet anfört också oberoende gentemot de granskade myndigheterna. Utskottet vidhåller sin uppfattning i denna fråga. Därmed tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionerna Fi306 (kd) yrkande 2 och Fi311 (c) i denna del. administrerar de statliga ersättningssystemen insättningsgarantin och investerarskyddet. Nämnden anvisas ett ramanslag för verksamhetens utgifter för förvaltningen. Motsvarande belopp avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel i statsbudgeten. Resterande avgiftsmedel placeras på räntekonto i eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till , vilket är marginellt högre än 2005. Anslaget ökar med till följd av en pris- och löneomräkning och minskar med till följd av en generell besparing på av anslaget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Anslag 2:3 : Förvaltningskostnader Anslaget disponeras för löne-, systemutvecklings- och lokalkostnader samt övriga förvaltningskostnader. Anslaget disponeras även för att täcka omkostnader i upplåningen och låneförvaltningen samt kostnader för samtliga verksamheter inom statens internbank. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till , vilket är högre än anvisat anslag 2005. Anslaget minskas med till följd av en generell besparing på av anslaget. Anslaget ökar till följd av en pris- och löneomräkning på . föreslår i motion Fi306 att anslaget minskas med mot bakgrund av ett relativt högt anslagssparande och en av motionärerna bedömd effektiviseringspotential. framhåller i motion Fi311 att partiets budgetalternativ leder till att statsskulden amorteras snabbare, vilket enligt motionärerna torde minska belastningen på förvaltningskostnaderna. De räknar därför med att kunna minska anslaget med . föreslår en minskning av anslaget bl.a. med motiveringen att RGK har ett högt anslagssparande. I det sammanhanget vill utskottet påpeka att RGK:s anslagssparande vid utgången av uppgick till . Hela detta anslagssparande har dragits in efter beslut av regeringen. uppgick anslagssparandet till 65,9 respektive . Minskningen i RGK:s anslagsbehållningar är resultatet av en av regeringen beslutad indragning av en stor del av anslagssparandet. Minskningarna förklaras av att anslagssparandet finansierat en större IT-investering avsedd som stöd till sparformen Riksgäldsspar. Anslagssparandet vid utgången av 2005 kommer preliminärt att uppgå till ca . Det systemförbättringsprojekt som avser Riksgäldsspar kommer enligt uppgifter från RGK att vara avslutat . I samband med att projektet är avslutat kommer investeringen att redovisas som en immateriell tillgång. I sammanhanget kan påpekas att utgifter för utveckling som är av väsentligt värde för myndighetens verksamhet ska tas upp som immateriell anläggningstillgång enligt förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (2 §). Finansieringen ska således ske på samma sätt som för materiella anläggningstillgångar. Enligt kapitalförsörjningsförordningen (5 §) så ska anläggningstillgångar som används i verksamheten finansieras med lån i RGK. Beträffande besparingsförslag vill utskottet framhålla att det inte i första hand är RGK:s förvaltningsanslag som påverkas av en eventuell ökning eller minskning av statsskulden. En förändring av statsskulden påverkar i stället främst de provisionskostnader RGK har för upplåningen och skuldförvaltningen. Dessa kostnader redovisas emellertid inte i detta sammanhang utan finns uppförda på utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Mot den bakgrunden tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion Fi306 (kd) yrkande 6 och Fi311 (c), båda i denna del. är statens expertorgan avseende redovisningsfrågor. Nämnden utfärdar kompletterande normgivning, biträder i redovisningsfrågor och yttrar sig över författningsförslag m.m. arbetar med ett flerårigt projekt som syftar till att skapa fyra separata redovisningsregelverk för främst olika storlekskategorier av företag. Regeringen förslår att anslaget uppgår till , vilket är marginellt högre än 2005. Förändringen förklaras dels av pris- och löneomräkningen, dels en generell besparing på av anslaget. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Anslag 2:5 Avsättning för garantiverksamhet Anslaget avser garantiavgift för Hus i . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till , vilket är samma nivå som . Då anslag 2:5 Insatser i internationella finansiella institutioner upphör , föreslår regeringen att anslagsändamålet vidgas till att i enlighet med garantimodellen även kunna belastas om garantier till internationella finansieringsinstitut behöver infrias. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. I budgetpropositionen föreslog regeringen att ett Finansmarknadsråd skulle inrättas. Mot bakgrund av verksamhetsmässiga skäl och det finansiella läget har regeringen valt att flytta fram inrättandet av rådet till 2006. Regeringen anförde också i förra årets budgetproposition att rådets interna verksamhet bör finansieras över statsbudgeten. är tänkt att utgöra ett forum för ett kunskapsutbyte kring finansmarknadsfrågor mellan regeringen, myndigheter, marknadsaktörer och forskare. Rådet ska, utifrån både samhällets grundläggande behov av stabilitet och konsumentskydd samt behovet av en konkurrenskraftig och tillväxtskapande finansiell sektor, identifiera utvecklingstendenser, analysera och ge råd åt regeringen inom finansmarknadsområdet. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till 2006. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Utskottets förslag i korthet Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en rörlig kredit i om högst för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. () hör till politikområdet Finansiella system och tillsyn, men dess verksamhet är inte anslagsfinansierad. Utgifterna för PPM:s administration täcks dels med avgifter från pensionsspararna, dels med lån i för rörelsekapitalbehov och för investeringar i anläggningstillgångar. Avgiften får högst uppgå till av de sammanlagda tillgodohavandena på pensionsspararnas konton. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en rörlig kredit i om högst för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Ett bemyndigande finns som omfattar . Denna nivå fastställdes av i samband med tilläggsbudget 1 (prop. 2004/05:100). PPM:s kreditbehov för fondhandel har ökat Enligt regeringen bör PPM, i likhet med vad som gäller , medges en rörlig fondhandelskredit . PPM:s behov av denna kredit kan variera kraftigt mellan de olika handelsdagarna, och behovet av krediten har ökat och krediten bör därför höjas. Mot bakgrund av att PPM:s kreditbehov för fondhandel ökat påtagligt beslutade regeringen att ge PPM i uppdrag att i samråd med redovisa de faktorer som påverkar behovet av den särskilda krediten. Kreditbehovet uppstår till följd av den dagliga fondhandeln, genom pensionsspararnas fondbyten samt PPM:s innehav av fondandelar. Innan PPM genomför extern handel (dvs. handel mot respektive fondförvaltare) sammanräknas internt hos PPM alla pensionssparares enskilda köp- och säljorder brutto per fond. I den mån en köporder kan avräknas mot en säljorder i samma fond sker endast en intern transaktion mot PPM:s handelslager. PPM:s handelslager består av ett litet innehav av fondandelar i respektive fond, och syftet är att undvika transaktionskostnader vid små handelsposter. Sedan PPM:s verksamhet inleddes har en tydlig ökning av antalet fondbyten kunnat iakttas. ökade antalet byten i genomsnitt . har antalet byten ökat ytterligare. Behov av kredit uppstår även i samband med att en fond i premiepensionssystemet avregistreras. finns ca 700 fonder i systemet. Av dessa fonder har (utöver Premiesparfonden) 20 fonder ett placerat kapital hos PPM överstigande , och ytterligare ca 70 fonder har ett placerat kapital överstigande . Vid ett fondavslut uppgår finansieringsbehovet under till ett belopp motsvarande marknadsvärdet av PPM:s samlade innehav i fonden. Prognosen från PPM visar att behovet under vissa förutsättningar en enskild dag kan komma att uppgå till ca 2006 och ca 2010. Det kan dock inte uteslutas, på grund av osäkerheten i bedömningen, att kreditbehovet kan bli betydligt större. På grund av de allvarliga konsekvenser en sådan situation skulle innebära, finns det behov av en utökad kredit om för att täcka extrema och akuta fall av fondhandeln inom premiepensionssystemet. I regleringsbrevet begränsas krediten till ett lägre belopp Regeringen avser dock att i regleringsbrevet för PPM 2006 begränsa krediten till ett lägre belopp. Regeringen har i dessa fall möjlighet att med mycket kort varsel i samband med extrema situationer fatta ett beslut om att utöka krediten, vilket är en förutsättning för att PPM ska kunna fungera under givna förutsättningar. PPM:s verksamhet finansieras inte med anslag på statsbudgeten och blir därför inte med automatik föremål för den prövning som en budgetprocess inom staten innebär. För att få en bättre kontroll över PPM:s kostnader avser regeringen därför att i regleringsbrevet ange den maximala nivån för myndighetens driftskostnader. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. 4 Anslag utanför politikområden Myndigheten är en del av kontrollmakt och ansvarar för granskning av statlig verksamhet. Verksamheten disponerar två anslag, dels det nu aktuella anslaget 90:1 , dels anslag 8:6 : Internationella uppdrag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (behandlas av utrikesutskottet i bet. 2005/06:UU2). föreslår att anslag 90:1 ska uppgå till (punkt 13 i propositionen). Styrelsen föreslår också att 2006 bemyndigas ta upp lån i för anläggningstillgångar som används i verksamheten inom en ram av högst (punkt 9). bör vidare enligt styrelsen beviljas en anslagskredit på av anvisat anslag (punkt 10) och en räntekontokredit som uppgår till högst (punkt 12). Styrelsen föreslår att beslutar att det anslagssparande på det aktuella anslaget som vid slutet av översteg av anslagsbeloppet av myndigheten ska föras bort som indragning av anslagsbelopp (punkt 11). Förslaget till investeringsplan bör enligt godkännas av (punkt 8). Planen redovisas i följande tabell. Tabell 4.1 Investeringsplan för All årlig revision som utför är avgiftsfinansierad, och avgifterna tillförs statsbudgeten på inkomsttitel . anger att intäkterna budgeteras till . Enligt har revisionen uppnått goda resultat . Den årliga revisionen har i rätt tid och med god kvalitet genomfört den granskning av delårsrapporter och årsredovisningar som enligt lag är ålagd. Inom ramen för den årliga revisionen har lämnat revisionsberättelser avseende samtliga uppdrag, 268 stycken, och förordnat revisorer i ett 60-tal bolag och stiftelser. Målet för effektivitetsrevisionen 2004 var att slutföra minst 35 granskningar. har 29 granskningar slutförts. Ett antal granskningar som planerades att slutföras har försenats och har avrapporterats . uppges målet för effektivitetsrevisionen vara att slutföra minst 30 granskningar med hög kvalitet. Den internationella verksamheten bedrivs bl.a. inom ramen för det anslag för internationellt bistånd som disponerar. Biståndsprojekt har pågått i bl.a. Bosnien, , och . Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna redovisas i följande tabell. Tabell 4.2 Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna konstaterar att verksamhetens volym inte har nått den av anvisade nivån. Anslag 90:1 uppvisar därför ett anslagssparande. En verksamhetsnivå som överensstämmer med anslaget som disponerar beräknas uppnås . erinrar i motion Fi306 om att revisorer och hade en sammanlagd budget på . Helårsnivån på anslaget för budgeteras till ca . Det innebär, även om man tar hänsyn till pris- och löneomräkningar , att kostnaden för är ca högre än för de två tidigare myndigheterna tillsammans. bör ha möjlighet att klara ett effektiviseringskrav på . föreslår en minskning av anslaget för med . Utskottet har under ärendets beredning hållit en intern utfrågning med de tre riksrevisorerna. Vid utfrågningen togs bl.a. frågan om kvalitetssäkring av effektivitetsrevisionens verksamhet upp. Utskottet erinrade i sin behandling av årsredovisning om att det i årsredovisningen angavs att en modell för kvalitetssäkring av effektivitetsrevisionen kommer att tillämpas fr.o.m 2005. I betänkandet förutsatte utskottet att arbetet skulle redovisas i årsredovisningen (bet. 2004/05:FiU31). Vid utfrågningen bekräftade riksrevisorerna att en sådan redovisning ska ges. Kvalitetssäkringen innehåller element som ökade externa inslag, t.ex. att experter utnyttjas i enskilda granskningar. Internt har satsat på en förstärkt kvalitetssäkring. Vidare läggs resurser på kompetensutveckling. Utskottet ser fram emot redogörelsen i årsredovisningen för arbetet med kvalitetssäkring. Det är också önskvärt att så långt möjligt redovisar vilka effekter myndighetens verksamhet har haft. Uppgifter om antalet revisionsberättelser och rapporter är inte ointressanta, men än intressantare är följderna av granskningar. Har staten t.ex. fått ett mer effektivt utbyte av sina insatser tack vare verksamhet? I budgetpropositionen anförs att arbetet med att utveckla och bygga upp till en organisation med gemensam kultur och identitet har förts ett stort steg framåt . En uppgift har varit att bygga upp och utveckla det interna arbetet med sikte på en gemensam myndighetskultur. Insatser har vidtagits i syfte att bl.a. förstärka den interna styrningen och kontrollen. Uppbyggnadsarbetet redovisades också vid utskottets utfrågning med revisorerna. Av budgetpropositionen framgår att verksamhetsvolym inte har nått den av anvisade nivån men att en verksamhetsnivå som överensstämmer med disponerade medel beräknas uppnås . Utskottet finner det naturligt att en ny myndighet bedriver ett uppbyggnadsarbete. vill utskottet erinra om att har existerat . Exakt hur länge uppbyggnadsarbetet för en ny myndighet bör pågå går inte säga generellt, men ju en myndighet har funnits desto rimligare torde det vara med konsolidering snarare än uppbyggnad av verksamheten. Självfallet bör verksamheten utvecklas löpande, men det gäller både gamla och nya myndigheter. När det gäller motionärernas påstående att har kostnader som är högre än vad och revisorer gemensamt disponerade vill utskottet erinra om följande. disponerade avgiftsinkomster för den årliga revisionen samt särskilda medel för regeringsuppdrag. Dessa inkomster disponerar inte . Avgifterna för årlig revision betalas numera direkt till statsbudgetens inkomstsida och bruttoredovisas således. budgeteras, enligt vad som anges under budgetpropositionens avsnitt om , intäkterna på inkomsttitel uppgå till (prop. 2005/06:1 utg.omr. 2 s. 119). Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag om anslag (punkt 13). Motionen om annat anslagsbelopp avstyrks således. Vidare tillstyrks proposi-tionens övriga förslag rörande (punkterna 8-12). 4.2 Försök med trängselskatt i antog regeringens förslag till lag om trängselskatt (prop. 2003/04:145, bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:265). Försöket med trängselskatt kommer att genomföras i med beräknad start och avslutas .